prot · GO0971 · 2001-02-22 00:00:00 — Men jag har en rätt så god förhoppningom att vi ska få en som är villig att ta på sigdetta svåra uppdrag.Vägarna i DalslandAnf. 89 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerRosengren som handlar om vägar.Den 23 mars förra året fick näringsministern enfråga som gällde resurser för tjälsäkring av dalsländs-ka vägar. Enligt protokollet svarade han då på följan-de sätt:När det gäller vägunderhållet för vi nu en mycketingående diskussion i samband med vårpropositionen.Vi kommer att ha en prioritering när det gäller driftoch underhåll av vägarna. Det innebär att det ävenkommer att beröra detta område.Dessvärre visade det sig inte vara så mycket i vår-propositionen som kunde glädja dalslänningarna ochäven andra som har problem med tjälskador.Jag pratade i går med en tjänsteman på VägverketRegion som undrade över de 2,4 miljarderna förprioritering av tjälsäkring av vägar i skogslänen. Hanhade inte hört någonting om hur det var med det.Då undrar jag: Anser näringsministern att Dals-land ska vara ett prioriterat område när det gäller denhär frågan? När kommer i så fall pengarna?Anf. 90 Näringsminister ():Fru talman! Som jag har svarat här ikammaren är det så att vi har höjt belop-pet - det framgår i regleringsbrevet - försådant som har att göra med tjälskador och liknande.Det finns i regleringsbrevet också kriterier för hurdet här ska fördelas. De olika mått man satt upp skaredovisas och fördelas på skogslänen och övriga lan-det. Med skogslän avses , länoch samt alla län norr om dessa.Anf. 91 ():Fru talman! Då kan jag bara beklaga att Dalslandinte räknas dit. Ser man på vägstatistik och tjälska-destatistik inser man lätt att är i värstaNorrlandsklass när det gäller dålig kvalitet på mindrevägar.Jag hoppas i alla fall att de extra pengarna på nå-got vis ska innebära förbättringar även för det dals-ländska vägnätet. En förhoppning är också att dessalöften och utfästelser har bättre bärighet än en dals-ländsk tjälskadad väg.Anf. 92 Näringsminister ():Fru talman! Som jag sade ska de här pengarnafördelas på de län där vi har svåra tjälskador. Har videt i kommer man också att få mer pengar iår än vad man hade förra året.Jag vill också säga att totalt sett kan man alltid haden uppfattningen att det är för lite pengar. Men detär faktiskt dubbelt så mycket pengar som de före-gående åren när det gäller just tjälskador. Det kom-mer också att tillföras alla de län som har tjälskador.ÄldreomsorgenAnf. 93 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Det handlar om att alltfler äldre kommer att försörjasav allt färre yngre. Det är en ekvation som inte gårihop. Min oro är att regeringen inte gör någonting föratt klara finansieringen av äldreomsorgen.Statsministern har gått ut stort och uppmanat folkatt skaffa fler barn. Han säger att det låga barnafö-dandet är vårt största samhällsproblem och att omutvecklingen med få födslar fortsätter är välfärdenhotad.Jag menar att det också handlar om jobb och fa-milj, inte bara om barn. Det handlar om att orka ochvilja jobba längre. Det handlar om att ge makt ochmöjligheter till föräldrar och familj.Jag har ställt den här frågan tidigare till socialmi-nistern. Då svarade han att jag skulle lita på honom.Nu gör jag inte riktigt det. Därför är min fråga tillfinansministern, som också måste vara intresserad avkommande finansiering framåt: Varför gör regeringeningenting för att garantera att det finns pengar tilläldreomsorgen också 2020, när det aldrig har funnitsså många 80-åringar och aldrig så få förvärvsarbetan-de?Anf. 94 Finansminister ():Fru talman! ställer enväldigt viktig fråga om möjligheterna att klara för-sörjningen av de många äldre i framtiden.Samtidigt som hon tar upp frågan tycker jag atthon är något insinuant när hon på slutet säger: Varförgör regeringen ingenting för att skaffa pengar tillförsörjningen ?Regeringen gör oerhört mycket. En av de storafrågorna exempelvis inför det europeiska toppmötet imars kommer att handla om den s.k. åldrandeproble-matiken. Vi har diskuterat det i EU-sammanhang.Framför allt gör vi många saker på hemmaplan. Vihar ett nytt pensionssystem som av många ute i Euro-pa ses som ett föredöme. Vi har satsat oerhört mycketpengar på vår välfärdssektor när detgäller både de äldres situation och arbetsmarknads-politiken. Att ha halverat arbetslösheten som vi hargjort, från till , är en prestation som alla par-tier även i oppositionen borde beundra.Anf. 95 ():Fru talman! Tack så mycket för det svaret. ärdet inte bara jag som undrar och oroar mig. Före dettageneraldirektören i , ,före detta socialförsäkringsministern och general-direktören, , Pensionsforum med i spetsen, - en stormängd kritiker, skribenter och debattörer säger: Detär dags att göra någonting . Alla pratar om äldre-omsorg, finansiering och framtid, men faktiskt interegeringen.Det enda som framkommer är att regeringen lutarsig mot en utredning som har gjorts på regeringenseget departement, , som säger attingenting behöver göras. Skatterna kommer nämligenatt var oförändrade, det kommer att födas fler barn, vikommer att ha en ökad arbetskraftsinvandring ochfler kommer att vilja jobba. Det är inte alla som är såsäkra på att det kommer att slå in.Vi moderater har som enda parti föreslagit enparlamentarisk utredning för att kunna garanteraäldrefinansieringen . Jag hoppas att finansmi-nistern vill stötta det.Min fråga är därför: Kan finansministern tänka sigen utredning för att stötta äldrefinansieringen ?Anf. 96 Finansminister ():Fru talman! Jag tror inte att de som är äldre i dagoch framtidens äldre på något vis skulle känna siglugna av att man skulle utreda finansieringen av derasframtida försörjning. Jag tror att de kräver något merän utredning. De kräver åtgärder.Regeringen inte bara talar om detta. Regeringengör ett stort antal saker. Det viktigaste är naturligtvisatt vi har fått ordning på landets ekonomi och attmånga fler har jobb. Därmed skapar vi en större eko-nomisk kapacitet för att klara dagens och framtidensgenerationer av äldre.Det vore förödande om Moderata samlingspartietfick igenom sin uppfattning. Då skulle en tredjedel avden statliga budgeten försvinna . Det voresynd om dem som är pensionärer om entredjedel av statsbudgeten är borta.Gärna utredningar, men se framför allt till attstoppa de moderata planerna på att skära bort entredjedel av välfärden. Det är det största hotet mot deäldre i framtiden.Anf. 97 fick bli det sista frågesvaret denna fråge-stund. Jag beklagar att vi inte har hunnit med flerfrågor.Jag vill tacka regeringens företrädare, riksdagsle-damöterna och er på åhörarläktaren för uppmärksam-heten.7 § (forts. från 5 §) Nationella minoritetsfrågor,m.m. (forts. KU14)Anf. 98 ():Fru talman! Det har redan varit en debatt mellanreservanterna och som företrädareför utskottsmajoriteten. Jag kan för att vinna tid åtkammaren säga att i de styckena delar jag det sakligainnehållet i det som har sagt.Jag vill emellertid göra ett par markeringar tillbetänkandet om minoritetsspråken.Lagarna trädde i kraft . Då utlo-vades att vi skulle få en utvärdering för att se hur dennya lagstiftningen för minoritetsspråken hade funge-rat. Det gäller alltså framför allt finska, meänkieli ochsamiska, men även och jiddisch.Den tiden kommer naturligtvis när utvärderingennärmar sig. Frågan är om vi inte trots allt har varit förknapphändiga när det gäller förvaltningsområdena.När det gäller samiska och finska har de begränsatstill norra . Vi vet ju att det bor många sameroch inte minst finsktalande i och i . Det är något som utvärderingenmåste granska och se om vi kan gå vidare.Vi var helt överens med den proposition som an-togs, men sade att detta är ett första steg för en braminoritetspolitik. Det var ett bra första steg, men vimåste ta vidare steg. Så är det alltid när man marsche-rar. Det första steget följs av fler. Vi ser fram emot attså ska ske.Den andra markering jag vill göra är att samernassituation aktualiseras så att man inte glömmer detsvenska samhällets skuld gentemot den samiska be-folkningen.Det är också viktigt att vi ger akt på hur förhål-landena för andra minoriteter i samhället utvecklas.Jag vill också säga att det är mycket glädjande attvi har kunnat göra tillkännagivanden med anledningav motioner om teckenspråkets ställning. Utskottetförordar enhälligt att regeringen måste se till att mantar initiativ som innebär att vi stärker positionen förteckenspråket i det svenska samhället.Med dessa bemärkningar, fru talman, ber jag att fåinstämma i bifallsyrkandet till konstitutionsutskottetsbetänkande nr 14 i dess helhet.Anf. 99 ():Fru talman! Jag vill ta upp konstitutionsutskottetsbetänkande angående de nationella minoritetsfrågornaoch speciellt den motion jag har lämnat in tillsam-mans med . Det handlar om in-formationen till kommuner och landsting när detgäller minoritetspolitik och minoritetsspråkens ställ-ning.Efter det att jag lämnat motionen har regeringenkommit med information som är väldigt bra. Man hartydligare markerat att minoritetspolitiken gäller helalandet och inte bara fem kommuner i norra att utskottsrepresentanten att man är för tidigt ute med den här motionen,känner jag en viss oro när det gäller det minoritetspo-litiska beslutet och den utveckling som varit underåret och speciellt innan beslutet togs.Om man ser på den utveckling som varit underåret kan man inte vara riktigt nöjd. Som exempel kanjag nämna finsk-ugriska institutionen som Lundsuniversitet beslutade att lägga ned. När det gällerminoritetsspråken säger man klart och tydligt i riks-dagsbeslutet att de dåvarande institutionerna ska varakvar.Ett annat exempel är att man har beslutat att dra indet statliga stödet till den folkhögskola som har i Haparanda.Den negativa utvecklingen när det gäller finsk-språkiga klasser i förskola och grundskola började på1990-talet då antalet elever som deltog i finskunder-visningen drastiskt minskade till en tredjedel av detsom var i början av 1990-talet.Man har inte heller där haft något trendbrott, utan dennegativa utvecklingen fortsätter. Man får fortfaranderapporter från olika håll i landet om att de finsksprå-kiga förskolorna och grundskolornas finskspråkigaklasser är på fallrepet.Det beslut vilket, som mycket rik-tigt sade, kallas första steget mot en nationell mino-ritetspolitik var verkligen ett första steg, som tyvärrinte innehöll några konkreta åtgärder för de nationellaminoriteterna. Den ställning som de dåvarande orga-nisationer som berörde de nationella minoriteternahade skulle bevaras.Tyvärr har utvecklingen under det här året varitnegativ. Även om jag kanske är lite för tidigt ute serjag med spänning fram emot hur det andra stegetkommer att se ut. När kommer det? Jag väntar ocksåmed spänning på den rapport som ska lämnatill angående den svenska minoritetspo-litiken i anslutning till konvention omnationella minoriteter. Jag undrar vad den kommer attinnehålla och om det finns några förslag till utveck-ling av minoritetspolitiken i den rapporten.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag har med stort intresse lyssnat påPaavo Vallius. De konkreta uppgifter som han lämnarom utvecklingen på det här området gör att det finnsall anledning att göra en utvärdering snarare förr änsenare. Jag lovar att vi med förenade krafter ska verkaför att det verkligen tas ett andra steg till förbättringav minoriteternas villkor.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag kan inte annat än hålla med Ken-neth i den här frågan. Jag väntar med spänningpå rapporten. Jag tycker trots allt att utvecklingen ikommunerna vad gäller förståelsen för och framförallt kunskaperna om minoritetspolitiken bland kom-munernas politiker och tjänstemän är sådan att skynd-samma åtgärder bör vidtas för att förbättra situatio-nen.Anf. 102 ():Fru talman! Jag och med mig ungefär 14 000 and-ra människor har fått en motion tillstyrkt i betänkan-det KU14. Jag tackar för det.Motionen behandlar teckenspråkets ställning.Detta språk utgör gruppen barndomsdövas möjlighettill kommunikation sig emellan och med samhället istort.När man talar om människor med funktionshinderblir det lätt bara en uppräkning av allt det som dessapersoner inte klarar och kan. Ändå är det samhälletsom sätter gränserna för och avgör hur handikappaden människa är. Trappor gör att en rullstolsbundeninte kommer in. Utan en teckenspråkstolk kan dendöve inte kommunicera med en hörande.Stödet till funktionshindrade måste bygga på soli-daritet: Du kan något som inte jag kan, och omvänt:Jag kan något som inte du kan. Så låt oss hjälpas åt!Vi är alla medvetna om hur viktigt modersmåletär för en individs hela utveckling. Ett väl inlärt första-språk är förutsättningen för att lära sig kommunicerapå främmande språk.För en döv är svenska språket ett främmandespråk. Teckenspråket är modersmålet, och det liggersom grund för vidare inlärning. Denna insikt måsteligga i botten för allt det som vi behöver förbättra förde döva. Förstår vi att svenskan är ett andraspråk,som bokstavligen måste övas in ohört, blir det enklareatt inse varför döva barn behöver egna förskolor ochgrundskolor.Landstingen har en lagstadgad skyl-dighet att tillhandahålla s.k. vardagstolkning till dedöva. Trots att lagen har gällt lämnarefterlevnaden av den mycket övrigt att önska. Resur-serna är helt enkelt otillräckliga.Med anledning av min motion och en ytterligaresocialdemokratisk motion av och skickar iväg en beställning till regeringen att teckenspråketsställning ska ses över. Rätten och möjligheterna attanvända språket ska klarläggas.De döva har utvecklat en egen kultur. Denna ärviktig att bevara. Vad jag vill är att denna kultur skaväxa och utvecklas - inte som isolerat utan isamverkan med det övriga samhället. En stärkt ställ-ning för teckenspråket gör detta möjligt.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill instämma i det som UllaWester har sagt. Jag vill också passa på att säga attjag länge har varit mycket omedveten om de problemsom de döva har haft. Den fina information som vihar fått från och denupplysning som vi har blivit föremål för underlättardock för oss att fatta den här typen avbeslut. Jag kommer därför naturligtvis med glädje attse att den här beställningen skickas vidare till rege-ringen.Anf. 104 ():Fru talman! är ettstarkt förbund, som agerar kraftfullt och väldigtskickligt. Jag sade också egentligen detta indirekt imitt anförande. Jag tycker att det är väldigt positivtoch särskilt glädjande att denna beställning görs av ettenigt utskott. Enligt min uppfattning är det tid attsluta med alla vackra ord och börja agera, och det görvi nu.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )8 § Allmänna helgdagar, symboler m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU15Allmänna helgdagar, symboler m.m.Anf. 105 ():Fru talman! valdes svensk kung. Samma datum antogs regeringsfor-men 1809. Också första beslut om den nugällande regeringsformen meddelades år1973. Datumet är alltså förbundet såvälmed vår nationella frihet som med vårt demokratiskasamhällsskick.I de allra flesta länder är nationaldagen en allmänhelgdag, dvs. en arbetsfri dag. Nationaldagsutred-ningen, som presenterade sitt betänkande 1994, stude-rade frågan och fann att nationaldagen gott kunde blien allmän helgdag också i Sverige.Firandet av nationaldagen har efter hand blivitintensivare i vårt land, inte minst sedan svenska flag-gans dag också började firas som nationaldag 1983.Bakgrunden är bl.a. vår alltmera internationella värld,som ökat behovet av att känna till en nationell iden-titet. I skriver utredarenockså om vikten av en nationell gemenskap och hurviktigt det är att svenska folket återtar sina symbolerfrån de grupper som missbrukar dem.Sedan bör nationaldagen förstås fyllas med inne-håll också. Redan utredningen hade en del förslag påden punkten, bl.a. att nya medborgare skulle kunnaerhålla sitt medborgarskap vid en ceremoni på natio-naldagen och att arrangemangen skulle kunna bli merav en familjefest.Sveriges historia och det svenska språket är ellerbör vara det som förenar oss alla, om man så vill denminsta gemensamma nämnaren för alla medborgare ilandet. menar att en annanarbetsfri dag bör försvinna när nationaldagen blirhelgdag, detta av kostnadsskäl.Utredaren hade en mängd namnkunniga expertertill sitt förfogande, såsom landshövdingen i Stock-holm och överhovpredikanten. Dessutom medverkadeen företrädare för liksom fack-liga företrädare och också en representant för . Dessa gjorde en genomgångav alternativen och kom fram till att annandag pingstbör upphöra som arbetsfri dag.Skälen är bl.a. närheten till nationaldagen ochatt ur kyrklig synvinkel framstår somlämpligare att ta bort än alternativen. Annandagpingst - dagen efter utgjutelse - ärfrån en teologisk utgångspunkt inte någon riktigtviktig helgdag. avskaffades förövrigt de s.k. tredjedagarna.Nationaldagsutredningen beaktade naturligtvisockså sociala aspekter. Med sociala aspekter menarman i detta sammanhang sådant som möjligheten tillsammanhängande ledigheter och hänsynen till etable-rade traditioner. Därför vill man t.ex. inte rubbaValborgsmässoafton. Därmed faller också alternativetatt ta bort förstamaj som arbetsfri dag, som annarsbrukar ha sina förespråkare. De glesa led som mar-scherar mot den sittande regeringen, eller vad det nukan vara, kan alltså traska vidare även i fortsättning-en. Men förstamaj är förstås inte för hela fol-ket.Utredaren kom alltså efter moget övervägandefram till att bör bli helgdag och att annan-dag bör upphöra som sådan. Den bedömningendelar vi reservanter. Av majoritetens företrädare be-gär jag svar på denna fråga: Varför är det viktigare attannandag är en arbetsfri dag än att nationalda-gen är det?Nu är det förstås inte första gången vi diskuterarden här frågan i , och alternativen brukarvara desamma. Däremot förefaller en del ledamöterrösta lite hit och dit. Jag har här framför mig vote-ringsprotokoll . Där visar det sig att exem-pelvis att vår värderade kollega menockså exempelvis och flera andravänsterpartister stödde exakt det förslag som reser-vanterna står bakom . Det fanns alltså olikaåsikter inom då.Jag tycker för min del, fru talman, att det är bra attdet kan finnas olika åsikter inom nu-mera. Men det är förstås möjligt att kritik och själv-kritik lett till att den entusiasm somfanns då har svalnat. Vi får väl se hur röstningenutfaller i dag.Låt mig tillägga några ord om den andra reserva-tionen där vi moderater finns med. Att just svenskarav alla nationaliteter inte ska kunna ta emot svenskaordnar tycker vi är något egendomligt. Beslutet 1975framstår inte minst så här efteråt som ett mycket pro-vinsiellt uttryck för kulturradikalism och historielös-het, strömningar som inte var helt ovanliga för 25 årsedan. uttryckte vid sitt sistaordenskapitel sitt beklagande över "att behöva brytaen över tradition, som i många avse-enden varit en tillgång att räkna med".I andra länder spelar faktiskt ordensväsendet fort-farande en roll liksom i det internationella umgänget.Tydligen är det enda land i vår omvärldsom har avskaffat alla ordnar, detta efter realsocia-lismens undergång. I andra f.d. öststater har mandäremot varit angelägen om att markera sin nyvunnaidentitet genom att rekonstruera sitt nationella or-densväsende.Nu finns det naturligtvis andra former för offici-ella belöningar än ordnar, men vi kan inte tycka attdet finns någon rimlig anledning att utesluta denmöjligheten som är så vanlig i vår omvärld. Det finnsdärför all anledning att göra en översyn av det nuva-rande belöningssystemet.Fru talman! Jag står förstås bakom bägge de re-servationer där finns med, men för tidsvinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1.Anf. 106 ():Fru talman! Jag ska inte förlänga debatten så väl-digt mycket. Jag vill bara understryka mycket av detNils sade tidigare här. i vårainterna ideologiska kurser i partiet brukar jag peka påatt det är väldigt viktigt att vi definierar vår egenideologiska position. Annars kommer någon annan attgöra det åt oss, och det blir i allmänhet den politiskamotståndaren som gör det.Jag tror att det är likadant när det gäller synen påden nationella identiteten. Det är väldigt viktigt attveta var vi står och vilken position vi egentligen har.Därför tror jag att det är väldigt viktigt att göra enliten markering genom att göra nationaldagen till enhelgdag.När det gäller den här typen av frågor är vi svens-kar så väldigt typiskt lagom oengagerade. Jag tror attdet vore ett steg i rätt riktning, ett litet försiktigt stegför att göra en markering, att göra nationaldagen helgdag.Även står bakom den andra re-servationen om det offentliga belöningssystemet. Vibehöver nog kanske göra en liten översyn av det ochtitta på nyanserna i det hela. Där kanske det ocksåbehövs lite mer av engagemang.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion nr 1.Anf. 107 ():Fru talman! Det är inte ofta någon av alla de mo-tioner som vi riksdagsledamöter väcker får genom-slag hos allmänheten och medierna. Men det lyckadesjag med när jag tillsammans med min parti-kamrat väckte en motion som handladeom EU:s flaggning i samband med ordför-andeskap i EU. Många hörde av sig med positivakommentarer.Min motion handlar om att EU-flaggan borde fåvaja från alla officiella byggnader tillsammans medden svenska flaggan. I alla andra EU-länder är det enregel snarare än ett undantag att EU-flaggan finns påde offentliga byggnaderna i samband med landetsordförandeskap.Nu, in på det svenska ord-förandeskapet, har min motion blivit avstyrkt av kon-stitutionsutskottets majoritet, tyvärr. Det känns intesärskilt meningsfullt att nu reservera mig mot ettbeslut som borde ha fattats och genomförts redan närordförandeskapet tog sin början.Det vill jag däremot göra när det gäller mitt andrayrkande i motionen, nämligen att den 9maj görs till allmän flaggdag. Detta avfärdar ut-skottsmajoriteten utan närmare motivering.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till reservation3 men stöder naturligtvis också reservation 1 av skälsom här tidigare vältaligt har framförts.Anf. 108 ():Fru talman! I den förra debatten talades detom repetitiva motioner. Det har vi här. Likaså kom-mer anförandena i hög grad att visa sig vara repetitivai stor utsträckning.I detta betänkande behandlar utskottet återkom-mande motioner. Det är nio motioner från allmännamotionstiden som handlar om att göra nationaldagenden till allmän helgdag. I den gemensammaborgerliga reservationen har man enats om att manvill byta ut som helgdag och i ställetge helgdagsstatus. I reservationen tillstyrks allanio motionerna.I två av motionerna framförs att man borde över-väga om inte förstamaj kan bytas ut mot den 6 juni.Det är också återkommande. ska inte jag göranågot stort nummer av den saken, eftersom reservan-terna i såväl förra årets som i årets KU-betänkandehar bestämt sig för att det är somman vill byta ut. Icke desto mindre kan inte NilsFredrik avhålla sig från att känga till första-maj. Ordalydelsen var likadan i förra årets debatt somi årets.Fru talman! Motionsskrivarna och debattörerna ifrågan här i kammaren, inklusive jag själv som ut-skottets företrädare, upprepar således samstämmigtsymbolvärdet av ett nationaldagsfirande. Vi har tidi-gare, och vi gör det igen, framhållit värdet av markerar historia, vår nationella stolt-het och vår internationella samhörighet. Vi pekar allagärna på betydelsen av att man på mani-festerar emot främlingskap och rasism.Det finns - det har vi berättat om här i kammareni tidigare debatter - många fina exempel på trevligaarrangemang för att fira. Utskottet framhåller i betän-kandet att det , utan helgdagsförklaring,finns goda möjligheter att fira och hedra den 6 juni.Fru talman! Naturligtvis går det inte att förträngaeller bortse från att reservanterna och säkerligen fleramed dem riktigt längtar efter späckad avnationell känsla, av fest och kanske yra. Jag har hörtdenna längtan i rösten, och även lite avundsjuka, närdet har talats om andra länders nationaldagar och hurman firar dem. sade i förra åretsanförande att i - det var en upplevelse attrekommendera!