prot · GO09123 · 2001-06-12 00:00:00 — Men när det gäller huvud-formuleringen är jag liksom någotförvånad, om det bara rör sig om de här pengarna,över att det inte har hänt någonting.Sedan har ju också utskottet, som antyddes, skrivitatt utskottet självklart förutsätter att frågan om till-gången till regionala sändningar i respektive regionuppmärksammas i utbyggnaden av det digitala nätet.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag är överens med att det absolut inte är något fel på . Det ärheller inget fel på , tvärtom. Problemetmed dagens uppdelning är att det är Sydnytt sombevakar , via bara en enda journalist. Det ären väldigt klen resurs. Även om det är en duktig jour-nalist är det bara en. Men den bevakningen sker intevia , och det är därför det blir ett pro-blem. Det hade kanske blivit problem för resten avlänet om man hade gjort tvärtom, och därför tror jagatt det enklaste är att man löser den här lilla, enklafrågan. Sedan kan man med den digitala tekniken tydligen titta på i alla fall, om manskulle vara intresserad av det.Sedan har det varit min inriktning under de tre årjag har jobbat med denna fråga att det är en fråga förledningen för . Men när det integår att lösa det den vägen blir det en policyfråga. Skaman ha rätt till sina regionala TV-sändningar somman betalar för, eller ska man inte ha det? Jag tyckeratt det är i samband med att man omförhandlar avtaletmellan staten och televisionen som man kan ställa dekraven, och inte bara på de nationella sändningarna.Där har vi ju den typen av krav , men vi har detinte på de regionala. Jag förstår inte det.Det hade inte gjort något om Televisionhade varit intresserat av att tittarna skulle se pro-grammen och inte bara skickat ut dem. Då hade denfrågan löst sig i alla fall. Men är man inte det.Blekinge är inte precis baksidan av ellerde österrikiska bergen, utan det är ett ganska plattlandskap. Dessutom är det mest tätbefolkadeutanför storstadsområdena. Då tycker jag att det ärrimligt att medborgarna i hela min valkrets får se sinaregionala TV-sändningar.Sedan hoppas jag att , som jag vetär en stor Blekingevän, får rätt i att de förhoppningarsom kulturutskottet nu ställer till Televisionoch dess ledning infrias - även om jag hade haft stör-re förtroende för än för SverigesTelevisions ledning.Anf. 82 ():Fru talman! Att både delta i dagens mycket långaoch omfångsrika debatt om public service och samti-digt försöka bevaka det mandat man har i en utred-ning några våningar härifrån har sina sidor. Jag villdock tacka kanslisekretariatet för att man förvarnatmig om jag nu hade ordet. I vart fall hann jaglyssna på rätt mycket av inledningen av den här de-batten, och den har varit väldigt klargörande.Jag har haft det stora nöjet att få representera mittparti, tillsammans med bl.a. , i denberedning som har arbetat fram de nya riktlinjerna fören fri, opartisk och stark radio och television i all-mänhetens tjänst för nästkommande till-ståndsperiod. Det har varit utomordentligt intressant.Engagerat arbete har lagts ned av samtliga elva par-lamentariker och ett hängivet sekretariat. Det har varitmånga möten, även många stimulerande möten medandra människor och experter.Därför är det med stor förvåning jag tar del av ut-skottets betänkandetext. Jag känner inte igen mig iden splittring som utskottet uppvisar.Jag har också försökt att lyssna in varförfrämst och har avvikit sådramatiskt i förhållande till de texter som vi gemen-samt arbetade fram i beredningen. Jag är otroligtförvånad över att , ochAna har låtit sig köras över på det sättsom man uppenbarligen har.Jag har naturligtvis inte deltagit i kulturutskottetsinre arbete och bedömningar. Men jag kan ändå läsaoch dra slutsatser av den lästa texten. Så många avvi-kande meningar trodde jag över huvud taget intefanns ens om avgiftsfrågan lämnas därhän. Den hadevi inte rätt att diskutera.I vart fall, fru talman, har själva beredningsarbetetvarit otroligt stimulerande och givande. Det har varitett givande och tagande mellan olika positioner ochmellan olika partiers företrädare. Jag tyckte att vikom till en mycket bra slutprodukt, det som så små-ningom blev en proposition som är betitlad Radio ochTV i allmänhetens tjänst.Det är också så att radio och TV inte bara är TV.Av debatten att döma talade de flesta om televi-sionen. Det är egentligen bara vid några få tillfällensom radion har lyfts fram, bl.a. i inledningsanförande.Men radio är det mest utnyttjade mediet i ,åtminstone om man räknar som enskilda perso-ner nyttjar medier. Det finns ingenting att jämföramed. Radion är nämligen tillgänglig närsomhelst ochvarsomhelst. Man kan ha den med sig, bära den påsig. Man kan ha den i bilen. Man kan ha den ute pågräsmattan. Man kan ha den på badstranden. Man kanha den lite varstans. Den är enkel.Radion når hela . Det finns inte ra-dioskugga någonstans, vad jag vet. Därför är detmycket tråkigt att radion alltid kommer i skuggan avtelevisionen när public service, det engelska uttrycketför radio och TV i allmänhetens tjänst, diskuteras.I dag fattar vi dock ett beslut i denna kammare,förhoppningsvis , om att i alla fall få tillstånd en digitalradiokommitté, som utskottet mycketstarkt skriver, som regeringen har föreslagit och somär liktydigt med min motion i ärendet. Den kommit-tén får till uppdrag att försöka värdera de radiosänd-ningar som digitaliserad distributionsteknik har haftett antal år på sig med och föreslå nya riktlinjer förradion framöver.Åke sade i sitt inledningsanförande,och jag har förstått det av texten, att denna kommittéska tillsättas skyndsamt och den ska arbeta skynd-samt. De här två understrukna skyndsamheterna ärviktiga, därför att det är en fråga om tid där det gälleratt försöka jaga i fatt erfarenheter som har gjorts, attförsöka jaga i fatt internationella erfarenheter ochstaka ut väg för en ny radiosändningsmöjlighet överhela landet.Många säger att den digitala radiotekniken är attlikna vid en kalkon, dvs. den flaxar men flyger inte.Så sade man om mobiltelefonin också 1970-1971.Den kostade flera månadslöner för vanligt folk. Dehade inte möjlighet att köpa den över huvud taget.Den vägde mellan sju och och den var pakete-rad i stora tjänstebilar. Det tog innan mobiltele-fonin fick ett sådant genombrott att den blev var mansegendom. Och vi har varitmed om tre tekniksprång inom distributionstekniken,från NMT till de nuvarande frekvenserna och kanskenu till 3G-tekniken.Det tar tid. Teknikgenombrott är ingenting somman bara knäpper med fingrarna så kommer det överen natt, utan det är målmedvetenhet, forskning, tek-niska genombrott, försöksverksamheter och framförallt att man penetrerar var marknaden finns, var kon-sumenterna finns, var köpkraften finns någonstans.Utan de här samverkande parametrarna får man inteteknikgenombrott. Uppenbarligen finns det i vart falli dag ingen annan känd teknik än den digitala sommöjliggör minskat frekvensbehov, ökade möjligheteratt säkerställa fler röster i etern.I t.ex. berättas det nu att BBC tillsam-mans med den kommersiella lokalradion har öppnattre multiplexer med ett tjugotal kanaler som sänder iLondon med hög säkerhet och hög kvalitet. Jag me-nar att de erfarenheterna måste hämtas hem för attmöjliggöra för beslutsfattarna i en kommande riksdagatt fatta beslut för radions utveckling.Det är också väldigt viktigt, och vänder jagmig till kulturutskottets vice ordförande som jag ser ikammaren, utskottets ordförande har lämnat den,att ni försöker övertyga departementet om att denkommitté som ska tillsättas leds av en person som harstark integritet, stor erfarenhet av både public serviceoch annan publicistisk verksamhet, så att den fårkraftfulla redskap, och naturligtvis ska den vara par-lamentariskt utsedd. Jag utgår från att kommunikatio-nen mellan utskott och departement är av den artenatt detta går att ordna redan i sommar.Jag ser fram emot att det jobb som då startar kanleda till en radio som är mer mångfasetterad och nårännu fler medborgare med högre kvalitet än vad somär fallet . Då ska vi veta att vi har en bra radio . Fyra utomordentliga kanaler. Oavsett om manvill lyssna på i P1, radiosymfonikernaskonsert från Berwaldhallen i P2, och fredagseftermiddagarna i P3 eller Efter tre i radi-ons program 4, för att inte prata om alla regionalasändningar, eller om man vill lyssna på den kommer-siella lokalradion, har radion en enorm möjlighet atttillfredsställa fler lyssnargrupper. Man kan diversifie-ra, nischa in sig och nå fler, och fler skulle bli nöjda.Vi skulle kunna ha 24 radiokanaler i det digitalasändningsnätet om den digitala radion får den ut-veckling som jag hoppas och tror att den får.Fru talman! Det har varit en trevlig debatt attlyssna på. Det var ett fantastiskt intressant bered-ningsarbete. Jag får vända mig till flera ledamötersom var med och tacka för det som vijobbade tillsammans. Jag är bara otroligt förvånadöver att och inte höll ända utoch stod för de texter som vi var överens om.Anf. 83 () replik:Fru talman! Först vill jag tacka hans brinnande kärlek till radion. Jag är ocksåradioälskare, men jag hann inte framföra det i mittanförande.Jag tycker att det finns en fara att uppmärk-samheten koncentreras alldeles för mycket på TV,och vi glömmer bort att den kommunikationskanalsom enklast och billigast slår alla är radion och att vimåste värna om den. Tack för det!Sedan vill jag försäkra att jag inte har blivit över-körd. Vårt medieprogram var mycket väl känt medanvi arbetade med beredningen. Det avser en framtid.Det vi kom överens om var den kommande till-ståndsperioden. Vissa av oss ville göra den kortare änden är. Men vi har inte bundit oss . Vitror i att frågan om en fullständigt obero-ende ekonomi för etermedierna är så viktig att denmarkeringen också behövdes i det här betänkandet.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag är inte så säker på att den replikenvar till mig, men låt oss fortsätta dialogen, , kring de gemensamma intressen vi har omradions framtid. Låt oss också ta i beaktande det somhar sagts , att redan nu befintlig teknik,webben och datorn, skulle möjliggöra ett ökat lyss-nande eller seende i TV, och att man därigenom un-derminerar avgiftssystemet. Låt oss anta att det är så.Några har sagt så, t.ex. och 65 % av svenska folket lyssnar påradio, främst radio. Om bara en av demskulle lyssna över datorn, och datorn vore koppladvia modem i hemmet, skulle teleräkningen för dettasluta . Vi måste vara lite försiktiganär vi säger att datortekniken, webbtekniken, och deteleledningar som grävs ned över hela landet, ärlösningen på problemet med distributionen. Detta skaju ändå betalas. Det ska betalas av den enskilde, sommomentant tar ned lyssnandet eller seendet. Det äringet alternativ. Tekniken med rundradio på det ter-restra nätet är utan varje jämförelse överlägsen ochbilligast och kommer enligt alla som har satt sig in idet tekniska att vara så under en lång tid.Om man har tolv reservationer, , iförhållande till den text man själv har varit med ochproducerat, då har man någonstans blivit överkörd.Åtminstone skulle jag uppleva det så. Om jag skullebereda en textmassa som jag lämnar över till minminister, som gör en proposition av detta, och jagsedan kommer till utskottet och blir avklädd på punktefter punkt, så att jag vid tolv tillfällen - i moderater-nas fall 19 tillfällen - får knäböja, måste jag frågamig vad jag har haft för mandat. Själv skulle jag överhuvud taget överväga mandatet.Slutligen, , har vi frågan om obe-roende, säkerställd finansiering för public service-företagen. Ja, låt oss fortsätta samtalet om detta. Jaghar inte hört vare sig företrädareKollmats eller henne själv skissera hur dessa fonderskulle byggas upp. Vem ska finansiera dem?Anf. 85 () replik:Fru talman! Det är uppenbart att vi har en helt an-nan syn på vad det innebär att bli eller inte bli över-körd. Jag känner mig inte överkörd. Där kan dennadiskussion stanna. Vi har viktigare saker att diskuteraän detta som påminner om mobbning i ett klassrum.Det viktiga är att vi har arbetat bra tillsammans.Jag tillhör inte teknikfanatikerna. Jag är oerhört osä-ker på vad konvergensen kommer eller inte kommeratt betyda och hur det hela kommer att utvecklas, avden enkla anledningen att jag var med när många av de människor som sysslarmed medier inte ens var födda. Då sade man till ossatt det nu fanns biografer och att teatern skulle för-svinna. Sedan sade man att nu fanns TV:n och attbiograferna skulle försvinna, osv. Saker och ting harinte förändrats så som man då spådde.Jag har haft en viss roll i det medieprogram somvi har presenterat, nämligen att dämpa teknikgalop-pen. Vi vet inte hur den här galoppen kommer attfortsätta, vad som kommer att komma ut ur den. Vivet inte ens hur prisutvecklingen på den tekniskamarknaden kommer att se ut. Så länge som vi inte haralla dessa saker i handen kan vi inte binda oss. Vad vibjuder till genom vårt program, och genom våra re-servationer, är en djupare fundering och en djupareanalys just över osäkerheten som skapas.Anf. 86 () replik:Fru talman! På en punkt är ochjag helt ense, nämligen att det råder osäkerhet övervart den tekniska utvecklingen tar vägen och hur denska kunna analyseras.Vi känner en stark osäkerhet över hur snabbt kon-vergensen går, dvs. hur medier smälter samman ochgår in i varandra. Men, en sak vet vi: Ju osäkrare vikänner oss om detta, ju tryggare måste vi känna ossöver det faktum att det terrestra nätet med markbund-na sändningar fungerar alldeles utmärkt , bådeanalogt och digitalt - tekniskt sett. Då har vi ett nätatt stå på. Vi vet att det är det effektivaste, rationel-laste, kostnadseffektivaste sättet att nå hela ,både med radio och med TV. Där är själva basen ochgrunden. Där vill vi lägga public service, och där villvi bjuda in kommersiella aktörer. I så måtto är viöverens. Det är väl bara som inte tyckerriktigt så.Men hur ska detta finansieras långsiktigt, AnaMaria Narti? Någon måste betala. Vi har föreslagit atttittarna fortsätter att betala via särskilda avgifter. Sålänge inget annat bättre system är känt får det gälla.Då måste också avgiften höjas.Tony Blair och Labourledningen tog strid på denpunkten i valet i . Manvann en förkrossande seger. En av de frågor man gicktill val på var just avgiftshöjningen till public serviceför att säkra BBC:s utomordentliga integritet.Hur ska fonderna finansieras, som vi talar om?Via börsen? Nej, knappast. Ni skulle från början haen fond. Vem ska betala fonden? Någon ska fonderakapitalet. Det måste väl vara svenska folket i någonmening?Anf. 87 ():Fru talman! sade bl.a. att radionnår hela . Det gör faktiskt också vår TV. Detär sant tekniskt, men det är inte sant när det gällerindividerna. Det är faktiskt en miljon människor iSverige som har svårt att följa vad som sägs både iradio och TV, bl.a. på grund av det bakgrundsljudsom vi har yttrat oss om i utskottet. Låt mig läsa urnågra insändare.Den första: Hej och tack för trevliga program!Tyvärr förstörs de ofta av skräniga musikinslag. Minman har dålig hörsel, och när musiken dränker allaandra ljud tappar han lusten att titta. Samma sakdrabbar alla de tusentals personer som har tinnitusoch andra hörselproblem.Nästa brev: Måste ni alltid lägga denna starkabakgrundsmusik till olika program? Vi är så mångasom stängs ute från möjligheterna att förstå pro-grammen.Nummer tre: Varför måste det vara pianoklink ibakgrunden över helgmålsbönen? Det tar över, ochjag som är hörselskadad hör inte vad som sägs. Detvar säkert ett fint program, men jag hörde inte vadhan sade.Nummer fyra: Intervjun med finansminister i 17-sändningen ackompanjerades av så högmusik att det knappt gick att uppfatta vad han sade.Varför dränker ni det talade ordet i nästan alla pro-gramtyper?Åke sade i hans inledande anförandeatt han aldrig har varit med om så avgörande steg tillförmån för tillgängligheten. Det är rätt. Jag instäm-mer i det. är det desto viktigare för våra mediefö-retag att de verkligen observerar vad utskottet önskar.Det står följande i klartext: "Enligt utskottets uppfatt-ning är det självklart att en radio och TV i allmänhe-tens tjänst i sin produktion beaktar de svårigheter sompersoner med hörselnedsättning kan ha när det gälleratt uppfatta talade inslag i program i radio och TV".Sedan skriver vi med en stark formulering: "Utskottetförutsätter att programföretagen intensifierar sinaansträngningar för att åstadkomma en jämn och högljudkvalitet och - i så stor utsträckning som möjligt -undvika störande bakgrundsljud av olika slag".Jag förutsätter att utskottet kontinuerligt och snartkontrollerar att företagen verkligen följer denna am-bition, som utskottet i total enighet har uttryckt här.Det kan inte vara så att t.o.m. denna miljon män-niskor, som kanske är mer beroende av medier somradio och TV, ska undanhållas den information, denförströelse och vad det nu är av olika slag, t.ex. guds-tjänster och annat, som man kan få - just den miljonsom kanske hör till dem som är mest beroende därav.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )8 § Kemikaliestrategi för Giftfri miljöFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU15Kemikaliestrategi för Giftfri miljö (prop.2000/01:65).Anf. 88 ():Fru talman! Moderata samlingspartiet har yrkatavslag på de fem delmålen i regeringens propositionom en framtida kemikaliestrategi. Att vi har gjort detberor inte på att vi anser att regeringens analys ochlångsiktiga strategi om kemikalier är i grunden fel. Vikan ha en del synpunkter på detaljer, men i stort in-stämmer vi i propositionens förslag till åtgärder. Jagvill betona detta. Vi har samma grundinställning framtida kemikaliestrategi som regeringen. Det ärinte detta som vårt avslagsyrkande bygger på.Efter det att regeringen antog sin kemikaliepropo-sition kom Europeiska gemenska-pens kommission med en s.k. vitbok - en vitbok omen framtida strategi för kemikaliepolitiken inom EU -. Denna vitbok antogs slutligenden 27 februari.I vitboken tar kommissionen i princip upp sammafrågeställningar som regeringen. Det finns dock avgö-rande skillnader i de två dokumenten. Framför alltgäller det tidsaspekten för införandet av nya begräns-ningar. Men EU har även en annan vinkel på hur viska fasa ut och hantera kemikalier . Jaganser att regeringen borde haft insikt i kommissio-nens arbete med kemikaliestrategin och därmed vän-tat med att fastställa bindande nationella delmål.Regeringens proposition är i stort en bra skrivelse- att ha som ett förhandlingsdokument mot EU. Denuppfyller en mycket ambitiös position, och jag hadegärna ställt upp på en sådan ordning.Jag hälsar miljöministern välkommen. Det ärtrevligt att se miljöministern här i debatten.Konsekvensen av regeringens förslag blir dock attvi inför regler som inte kommer att harmoniera medEU:s tidsplan eller övrig kemikaliestrategi. Situatio-nen kan bli problematisk för , som kan ställasinför att antingen bryta mot våra egna mål eller att fåen konflikt med EU.Ett sätt att komma runt problematiken hade varitatt i delmålen byta ut ordet skall mot det mjukareordet bör. Vi hade då uppnått att visa vår vilja menändå kunna erhålla en EU-harmonisering. Utskottetvar dock inte villigt att gå denna väg, vilket jag be-klagar. Moderata samlingspartiet har då ingen annanutväg än att yrka avslag på propositionen. harinte mycket att miljömässigt vinna på regeringensförslag, och vi vill inte medverka till att stå bakom enpolitik som kan få vanskliga konsekvenser såväl motsvensk lagstiftning som mot svensk industri och fö-retagsamhet.Fru talman! Omkring 100 000 olika ämnen är re-gistrerade på EU-marknaden. 10 000 av dessa salu-förs i större mängder än och 20 000 i mängderpå . Av dessa 30 000 ämnen som totalt an-vänds svarar 1 000 ämnen för av den totalavolymen av kemikalier. Av de 11 000 kemiska ämnensom används i är det enbart 300-400 somtillverkas i . Handeln med kemikalier ochvaror som innehåller kemikalier är i allra högsta gradglobal.För att kunna genomföra produktförändringarkrävs ett internationellt samarbete. vinnerföga på att ha en nationell lagstiftning som inte ärharmoniserad med omvärlden. Jag anser att vi ska hamycket ambitiösa miljömål, men dessa ska framförallt drivas i det internationella förhandlingsarbetetoch vara starkt underbyggda av forskning och fakta.Fru talman! Regeringen har satt som delmål attsenast ska det finnas uppgifter på alla avsikt-ligt framställda eller utvunna kemiska ämnen somhanteras på marknaden. För högvolymämnen ellersärskilt farliga ämnen ska uppgifter finnas tidigare.Senast år 2020 ska det även finnas uppgifter om oav-siktligt framställda och utvunna kemiska ämnen.Kommissionen föreslår att existerande och nyaämnen , efter infasning av existerandeämnen , ska omfattas av samma förfa-rande i ett och samma system. Det är hårda krav, mentroligen har det här en mer realistisk tidsaspekt.Regeringen och EU har lagt ett ökat ansvar på in-dustrin. Detta synsätt delar jag. Däremot måste in-dustrin få en rimlig tid på sig att komplettera de testav det stora antal existerande ämnen som det härgäller. finns inte den testkapacitet som behövs,och det kommer troligen inte att vara praktiskt möj-ligt för industrin att genomföra alla de test som krävs.Varför ger inte regeringen industrin den tidsfristsom harmonierar med EU? Miljön vinner inte påorealistiska krav. Kemikaliearbete ska enligt mittförmenande bedrivas långsiktigt och med ett förtro-endefullt samarbete såväl mot inhemsk industri sominternationellt.I detta sammanhang hälsar jag med stor tillfreds-ställelse både EU:s och den svenska inställningen tillatt minska eller avstå från djurförsök samt att använ-da metoder som gör att försöksdjur ej tillfogas lidan-de.Fru talman! Vad blir då konsekvenserna av att allaämnen ska ha uppgifter tillgängliga ?Det får enligt mitt förmenande konsekvensen att omSverige ensidigt inför detta krav så kommer alla äm-nen och beredningar som innehåller ämnen utan dessauppgifter att förbjudas i , men de kan frittanvändas om de är producerade i EU eller utanförEU. Det blir alltså endast svensk produktion ochimport som stoppas.Jag har en känsla av att regeringen inte har enaning om vilka resurser som skulle åtgå för att fast-lägga vilka alla dessa ämnen är och sedan undersökaderas egenskaper. Det gäller uppgifter på ca 11 000ämnen som används i eller på de ca 30 000ämnen som används inom EU. Det finns varken test-laboratorier eller riskbedömningsresurser som kom-mer att klara en genomgång av så många ämnen påmindre än . Att dessutom införa krav påuppgifter om egenskaper för alla oavsiktligt produce-rade ämnen verkar något befängt.Att forcera tidsgränser för att uppfylla kunskaps-målet fyller inget reellt miljömässigt syfte. Snarareskapar det problem för både efterlevnad och tillsyn.Vårt förslag är att bör det finnas upp-gifter om egenskaperna. Denna mjukare skrivningskulle både ge industrin rimliga förutsättningar attleva upp till delmålet och innebära att vi ger en klarsignal om miljöambition.Fru talman! Regeringens delmål 2 är även detvillkorat med att ska varor vara för-sedda med hälso- och miljöinformation om de farligaämnen som ingår.Åter blir det varor på den svenska marknaden somdrabbas. Svenska tillverkare av bilar, båtar, byggma-terial, datorutrustning, telefoner etc. får problem medatt sälja sina produkter då det blir allvarliga svårig-heter att få fram information om importerade delar.Svenska tillverkare av varor är beroende av råvaroroch komponenter som kommer utifrån och kan inte,hur gärna de än vill, ensamma ställa krav på deninformation som krävs. Varor producerade i alla and-ra länder kommer även att få samma krav och kom-mer att förbjudas att säljas i . Detta är orealis-tiskt och kommer att komma i konflikt med den friamarknaden och WTO-regler. Det är en annan tyngdbakom kraven om EU står för dem.Kommissionens förslag känns för mig mer in-siktsfullt och realistiskt. Där poängterar man viktenav information till allmänheten, vilken synpunkt jagtill fullo instämmer i, men avstår från villkorat datumoch informationssystem för innehåll i varor.Fru talman! Delmål 3 handlar om utfasning avfarliga ämnen.