prot · GO0998 · 2001-04-24 00:00:00 — Det är inte så underligt, därföratt i kan det bara erbjudas bostadsrätter tillnästan vilket pris som helst.Vi från tycker att det nu måste tillåtgärder, inte i form av pekpinnar utan riktiga förslagsom pressar ned byggkostnaderna och som ger inci-tament så att det byggs.Jag förstår att statsrådet känner en viss otålighetinför oss som inte ger oss utan somkommer tillbaka och säger: Sänk fastighets- och för-mögenhetsskatten! Slopa uttagsskatten på fastighets-förvaltningen! Ta bort stopplag och övriga pekpinnar!Öka möjligheterna för människor som väljer att bo ihyresrätt, om det nu finns sådana, att bli mer delakti-ga så att de ska kunna se vad som ingår i hyran! Ochinte mist: Se till att bruksvärdessystemet blir flexi-belt!Jag noterade också att ministern tyckte att enklarebygglovsregler och snabbare handläggning var någotatt ta till sig.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Det är ju inte första gången som vi förden här debatten, utan den är väl den tionde ellertolfte interpellationsdebatten som vi har här i kamma-ren som rör bostadsbyggandet.Det har ändå hänt någonting under de senasteåren. När bostadsproduktionen var som lägst låg denpå 10 000 lägenheter . räknar Boverketmed att det kommer att påbörjas mellan 21 000 och22 000 lägenheter. Det räcker inte. Det måste upp tillhögre nivåer än så, till mellan 25 000 och 30 000lägenheter för att man ska kunna tillgodosedet behov som finns.Men regeringen har en väldigt målmedveten stra-tegi för hur vi ska kunna öka bostadsbyggandet. Jagmåste tyvärr konstatera att inte på någonpunkt har anslutit sig till den strategin.Jag ska inte upprepa alla åtgärder som är vidtagna,men jag ska nämna en - annars kan det bli ganskatjatigt efter tio-tolv interpellationsdebatter i sammafråga - och det är investeringsbidraget för byggandeav studentbostäder. Detta investeringsbidrag dömdeni ut i kammaren, och ni sade att det inte kommer attleda till någonting och att det inte kommer att geresultat. ser vi att det leder till 10 000 nya stu-dentlägenheter. Från att byggandet av studentbostäderi princip stod stilla har det nu tagit rejäl fart. Vikommer att nå det mål som regeringen satte upp,10 000 studentlägenheter till följd av investeringsbi-draget.Jag beklagar att intog en annanståndpunkt, men det spelar ingen roll. Det fanns ju enmajoritet i för investeringsbidraget. Jag ärövertygad om att investeringsbidraget för att stimule-ra hyresrättsproduktionen, som regeringen har pre-senterat i vårpropositionen, också kommer att geresultat.Vi kommer inte att rikta det investeringsbidragettill en bostadsproduktion som innebär 30 000-35 000kr per kvadratmeter, utan det syftar till att pressa framen bostadsproduktion som en normalinkomsttagareska kunna efterfråga och en bostadsproduktion medhög kvalitet. Om man reser runt i landet kan man seatt det faktiskt går att bygga till en kostnad mellan13 000 och per kvadratmeter.Det förutsätter en aktiv roll från kommunernas si-da, att byggherrar sätter fokus på att granska allaanbudshandlingar och att man är noga i samarbetetmed entreprenörerna och i samband med materialva-let osv. för att köpa det som är mest kostnadseffek-tivt. Om alla medverkar så går det. Det kommer defi-nitivt att gå med det investeringsbidrag som vi införnu.Det kommer också att vara möjligt att kombineradetta investeringsbidrag med det bidrag som vi harinfört för ekologiskt byggande. Det gör att man bådekan bygga ekologiskt och så att normalinkomsttagarekan efterfråga lägenheterna.Jag har noterat att det finns en del kommuner sominte vill bygga på det sättet utan föredrar att byggaexklusiva bostadsrätter. Då ska man sätta blåslampanpå de kommuner som av politiska skäl inte vill göradetta. Men det finns många kommuner, det kan jagförsäkra, som kommer att nappa. Det finns mångabyggare som kommer att nappa på det investeringsbi-drag som vi har presenterat och som skafatta beslut om.Sedan finns det mycket annat som behöver görasnär det gäller bostadspolitiken. Jag har pekat på endel av det i mitt svar. Jag välkomnar den överens-kommelse som , ochhyresgäströrelsen har träffat som innebär att man skase över tillämpningen av bruksvärdessystemet ochkanske väga in lägesfaktorn på ett bättre sätt än vadman gör på sina håll . Men jag och regeringenvill inte införa det som vill införa, alltsåmarknadshyror.Anf. 76 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att ge ettlitet tillrättaläggande till statsrådet . Vi mode-rater har aldrig sagt att vi vill införa marknadshyror.Däremot vill vi se över bruksvärdessystemet och hurdet används . Framför allt i fråga om nyproduk-tion finns det en väldigt stor osäkerhet för både byg-gare och finansiärer när det gäller att bygga hyresrät-ter, bl.a. därför att det går att överklaga förstagångs-hyran. Det skapar en ohållbar situation.Statsrådet får ju stå här och vara överty-gad om att investeringsbidragen kommer att ge ennyproduktion. Visst, de kanske ger ett litet tillskott påett par tusen lägenheter, något som i och för sig inteär att förringa. Men långsiktigt löser det inte proble-met. Långsiktigt krävs det, och det är många aktörerpå marknaden som ber om detta, regler där man kanräkna hem sin byggnation. gick det utanatt räkna hem det, när vi hade inflationen. Den trorjag dock inte att någon av oss vill ha tillbaka. Vi villha stabila statsfinanser. Därför måste vi kanske tittapå andra verktyg. Jag tycker att det är synd att rege-ringen har låst sig så i det här och inte ens kan tänkasig att titta över framför allt nyproduktionen. Det är judär i princip alla aktörer på marknaden efterlyser nyaspelregler.För att sedan återgå till det här med skatterna påboendet och bostadsproduktionen fick jag inget svarpå min fråga om man t.ex. gör en konsekvensanalysavseende boendekostnaderna när man höjer skattereller när nya skatter införs. Jag fick inte heller någotsvar på om det är så att statsrådet tycker att skatternapåverkar boendekostnaderna negativt.När man pratar om produktionskostnaden för hy-resbostäder tycker jag naturligtvis att det handlar omkonkurrens och hela den biten. Där är vi helt överens.Men jag tycker att det är synd att förringa det sombranschen själv säger motsvarar av kostnadernadär vi dessutom - nästan dag - skulle kunnafatta beslut. Det är ju ett verktyg som vi håller i påegen hand. Det är där vi har beslutanderätt. Det har viinte i många av de andra frågorna.Att det går att bygga billigt har jag jättefina ex-empel på från min egen kommun. Där är det en privatfastighetsägare som själv har byggt ett jättestort bo-stadsområde med mycket bra hyror. Jag ser egentli-gen inte det som det grundläggande problemet. Detgrundläggande problemet är att få långsiktiga, stabilaregler. Man kan inte alltid bara diskutera utifrån ettStockholmsperspektiv. Det är ju här kostnaderna ärhelt extrema. Det är de inte nere i , inte än i allafall.Se över den här biten när det gäller nyproduktionav hyresätter och hur bruksvärdessystemet används.Det är det branschen ber om. Jag tycker att manmåste våga titta på frågan. Jag tror inte att det skullelösa allt, men en del.Anf. 77 ():Fru talman! Från var vi positiva tillinvesteringspengarna till studentlägenheter. Det var viför att vi trodde att det skulle hjälpa framför allt på deorter där vi har väldigt mycket studenter och där vivet att det är jättelånga köer där studenterna bådesitter och ligger för att vänta på att över huvud tagetfå en bostad någonstans de kommer tillsin nya studieort.Men när vi fick en redovisning i bostadsutskottethäromdagen visade det sig att det var en oerhört litendel av de här pengarna som hade använts. Jag kom-mer inte exakt ihåg siffran , jag ångrar att jag intetittade på den innan jag gick. Det var i alla fall så attoerhört lite var använt. Då kan man naturligtvis frågasig varför. När jag har frågat om det i har detjust visat sig att jämförelsen, enligt det bruksvärdes-system som är gällande, mellan de gamla studentlä-genheter som finns och de nya som man vill byggahelt enkelt inte går ihop. Där hjälper det inte att manhar investeringspengar.Ändå var det glädjande nog så att var enav de orter som hade använt någon del av dessapengar. Jag tror också att skulle kunna varaberedda att använda än mer om det var möjligt, om dekände att det här var något bra.Därför undrar man om det är vettigt att innan manhar sett hur det här verkligen har slagit komma inmed nya s.k. investeringspengar för att bygga ungefärsamma typ av bostäder igen. Det är ju inte så att små-barnsföräldrar bara vill ha två rum och kök på 60kvadratmeter. Vi har något slags mål om att vi skalåta varje barn ha ett eget rum. Det här går liksom inteihop.Sedan vill jag komma tillbaka till en diskussionsom jag hade med statsrådet häromsistens i fråge-stunden i kammaren. Det gällde rovdriften på bo-stadsmarknaden; ockerhyror, andrahandshyror ochtredjehandshyror, den svarta marknaden i den härregionen. Vad gör statsrådet åt den saken?Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Fullt så dyster är ju inte situationen.Den är inte alls så dyster när det gäller studentbo-stadsbyggande. Det har kommit in ansökningar på6 300 studentlägenheter. Över 6 000 studentlägenhe-ter har det kommit in ansökningar om där man villutnyttja investeringsbidraget. Det har varit trögt påvissa håll inledningsvis. Det har varit trögt i Stock-holm, fast nu har det lossnat även i , samt iUppsala och i mina hemtrakter. Där har det initialtvarit trögt, alltså i /Lund-området, men detbörjar lossna. Framför allt har det börjat lossna påbredden i . Det tycker jag är ut-omordentligt glädjande.Vi kommer att nå målet på 10 000 studentlägen-heter. Det är jag alldeles övertygad om. Det är klartatt ett av problemen när vi introducerade investe-ringsbidraget var att planeringen och framförhåll-ningen inte var så väldigt bra ute i kommunerna ochpå studentorterna. Man hade inte färdiga planer förbyggnationen. Det är naturligtvis ett bekymmer närman kommer in i sådana expansiva områden somStockholm att snabbt ta fram planer för ett ökat bo-stadsbyggande. Det kan bli lite stopp i processen medöverklaganden och så. Detta ska vi försöka korta ned.Jag räknar med att vi ska få fram en pro-memoria som vi kan remissbehandla om ett snabbarehandläggningsförfarande när det gäller planärendena.Så ska jag kommentera det där med skatterna ock-så. Där har vi välkända ståndpunkter. Det är klart attdet är lite vulgärt att säga att av produktionen ärskatter. Det inkluderar ju momsen. Det inkluderar denskatt som löntagarna betalar. Det inkluderar allt. Detär väl ingen som föreställer sig att man kan undantabostadsproduktionen från beskattningen på så sätt.Därför tycker jag att det är vulgärt att använda siffran60%.Vi granskar självfallet varje gång vi tittar påskattefrågor, om vi höjer skatter eller sänker skatter,vilka effekter de får på bostadsmarknaden. Vi har jusänkt skatten för flerfamiljshus till , och det harhaft en god effekt när det gäller hyrorna under senareår. minskar nu hyrans andel av den dis-ponibla inkomsten, från toppnivån på ned till27-28 % . Det går alltså åt rätt håll. Självfalletgranskar vi skatternas betydelse i detta sammanhang.Vi bedriver nu ett arbete för att reformera fastig-hetsbeskattningen utifrån de förslag som lade fram. föreslog för hyresrättens vidkom-mande ett borttagande av fastighetsskatten och samti-digt ett borttagande av räntebidragen för hyres-rättsproduktionen och införande av ett investeringsbi-drag. Detta var ju Fastighetsbeskattningskommitténsförslag beträffande hyresrätten. Man kan säga att vihar gått i den riktningen. Vi har sänkt fastighetsskat-ten för hyreshus - skattebefrielse och halv fastighetsskatt under de kommande femåren när det gäller nyproduktionen. Vi har ocksåsänkt fastighetsskatten till , och vi inför nu ettinvesteringsbidrag i linje med vad föreslog.Vi kommer att lägga fram förslag om en reforme-ring av fastighetsbeskattningen som syftar till neutra-litet i beskattningen. Men vi kommer inte att gå denväg som förespråkar, nämligen att av-skaffa fastighetsskatten totalt på alla bostadsformer.Vi ska åstadkomma neutralitet i beskattningen. Menvi socialdemokrater, som har höga välfärdsambitio-ner, är inte inne på det spår som före-språkar, att minska skatterna med kanske 100 miljar-der kronor. Bara fastighetsskatten skulle stå för ettinkomstbortfall på 23 miljarder kronor.Anf. 79 ():Fru talman! Det var ju skönt att jag fick några be-sked om skatternas inverkan. I dessa ingår na-turligtvis samtliga skatter. Och där är jag helt överensmed statsrådet om att det inte är tal om ska kunna ta bort samtliga dessa skatter. Men jagtycker att det blir lite trist i debatten att man inte ensnämner dessa kostnader. Dessutom har jag i enskriftlig fråga frågat om man skulle vara intresseradav att ens titta om det spelar in. Och fick jag ettväldigt klart svar att man inte ens ville titta på skat-terna.Jag tycker att det bästa som man skulle kunna gö-ra framför allt för att kunna uppnå det bostadspolitis-ka målet, en bostad för alla till rimliga kostnader,faktiskt vore att ta bort fastighetsskatten. Och jag villta bort den på alla boendeformer, det ska jag intesticka under stol med. Men om regeringen skullekunna göra slag i saken och ta bort den på hyresrätter,så vore det åtminstone ett steg i rätt riktning. Att dåanföra att man därför att man vill minska skatter överhuvud taget inte kan behålla ett välfärdssamhälletycker jag blir lite underligt i sammanhanget. Det ärväl ändå så att skatteintäkterna i rike är storaoch att de inte alltid går till det mest behövliga? Sånog skulle man kunna se över var man lägger pengar-na.Jag fick inte något svar när det gällde om manöver huvud taget skulle kunna ha ett intresse av att seöver bruksvärdessystemet när det gäller nyproduktionav hyresrätter. Hela branschen efterlyser att man seröver dessa regler. Jag tycker att det vore intressantom man kunde sätta sig ned och göra en översyn.Och, som sagt, jag är inte heller ute efter marknads-hyror utan en översyn just av nyproduktionen.Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det haltade lite i slutetav logiken. Fokus var ju på nyproduktion av lägen-heter till rimliga kostnader som normala inkomsttaga-re kan efterfråga. Så uppfattade jag diskussionentidigare. Då handlar det inte om att släppa nyproduk-tionshyrorna fria. Det stimulerar inte den typen avbostadsproduktion som normala inkomsttagare kanefterfråga.Jag har välkomnat den överenskommelse som hy-resgästorganisationen, och Fastighetsägarför-bundet har träffat. De sitter nu i konstruktiva diskus-sioner om tillämpningen av bruksvärdessystemet. Jagtycker att det vore bra om parterna på bostadsmark-naden kommer fram till en överenskommelse om manska tillämpa bruksvärdessystemet på ett bra sätt. Dethandlar ju, som var inne på, om ettstörre inflytande för den enskilde hyresgästen attkunna påverka sin hyra. Det handlar om det somibland kallas boflexsystemet, att kunna göra tillvalsom skapar en större individuell frihet för hyresgäs-terna. Men det handlar också om att man ska se till deolika faktorer som bestämmer hyressättningen, därlägesfaktorn är en del. Jag hoppas att man kommerfram till en överenskommelse som är hållbar. Detvore väldigt glädjande och skulle skapa stabilitet påhyresmarknaden.Jag ska kortfattat säga något om skatterna igen.Om man nu har fokus på nyproduktionen av hyreslä-genheter som normalinkomsttagarna kan efterfråga,då betyder det investeringsbidrag som vi lägger framförslag om mer än om man skulle ta bort fastighets-skatten på . Nyproduktionen är ju skattebefriadunder , och sedan utgår halv fastig-hetsskatt . Invsterings-bidraget betyder ju mer för att stimulera den typen avbostadsproduktion.Jag gav i mitt föregående svar en antydan, nämli-gen att lade fram ettförslag om att fastighetsskatten och räntebidragenskulle tas bort när det gäller hyresrätter och ersättasmed ett investeringsbidrag. Det är en fråga som rege-ringen nu prövar när vi skapa neutralitet i beskatt-ningen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2000/01:379 omhyresrättenAnf. 81 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad jagtänker göra för att skapa jämbördiga villkor mellanhyres- och bostadsrätten.Låt mig säga att jag delar oro överden växande bristen på hyresrättsbostäder. Underfjolåret byggdes det bara ca 1 500 hyresrätter i landet,undantaget olika specialbostäder som studentbostä-der, äldrebostäder och gruppbostäder. Behovet avhyresbostäder är betydligt större. Det är betydelsefulltatt det finns en blandning av upplåtelseformerna vidnyproduktion av bostäder. är andelen hyresrätteri nyproduktionen liten.Regeringen har därför i vårpropositionen föresla-git att ett investeringsbidrag för nybyggnad av hyres-bostäder i områden med bostadsbrist införs. Stödetföreslås uppgå till . Jag vill här betona att stödet är avsett attstimulera produktion av hyresbostäder som kan efter-frågas av bredare hushållsgrupper, inte minst ungdo-mar. Det är inte angeläget att stimulera exklusivahyresbostäder med höga produktionskostnader ochhöga hyror.Redan i fjol infördes ett investeringsbidrag om400 föranordnande av studentbostäder. Stödet kommer atträcka till en nyproduktion av minst 10 000 nya stu-dentbostäder runtom i landet. Till hadebidrag om ca beviljats till unge-fär 6 700 lägenheter.Vid årsskiftet infördes ett s.k. EKO-bidrag om635 . Bidra-get är avsett för bostadsinvesteringar som främjarekologisk hållbarhet i större nybyggnadsprojekt medstor andel hyresrätter.I sammanhanget tål också att påpekas att kommu-nerna har ett ansvar för bostadsförsörjningen på lokalnivå. Staten tar sitt ansvar genom att svara för atträttsliga och finansiella instrument finns tillgängligaför bostadsbyggandet. Kommunerna tillsammans medandra aktörer svarar för att de bostäder som behövsockså kan erbjudas kommunens invånare. Kommunenansvarar således för planering och för att de bostädersom behövs också byggs.De kommunala allmännyttiga bostadsföretagen äroch har varit ett betydelsefullt verktyg för kommu-nerna när de ska uppfylla sitt ansvar inom bostadsför-sörjningen. Det är därför som jag och regeringen sermed oro på konsekvenserna av de utförsäljningar avallmännyttiga bostäder som sker främst i vissaborgerligt styrda kommuner i har i sitt avlämnade slutbe-tänkande bl.a. föreslagit införande av en lag om all-männyttiga bostadsföretag. Syftet är att det ska finnasväl fungerande allmännyttiga bostadsföretag i varjedel av landet. Förslaget bereds nu inom Regerings-kansliet, och en proposition kan förväntas under in-nevarande år.Beträffande fastighetsbeskattningen anser rege-ringen att det är angeläget att skattereglerna utformasså att boende i de olika upplåtelseformerna beskattaslikvärdigt. Detta är inriktningen vid den beredning avFastighetsbeskattningskommitténs förslag som förnärvarande pågår inom Regeringskansliet.Anf. 82 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret, även om jag tycker att det finns en delövrigt att önska.Bakgrunden till min interpellation är att jag harhört statsrådet högt och ljudligt tala om vikten avhyresrätter samt klaga över de ombildningar av hyres-rätter till bostadsrätter som har skett hos de allmän-nyttiga bostadsbolagen, exempelvis i Stockholm.Hyresrätten har ju varit en viktig boendeform förSocialdemokraterna.I min interpellation identifierar jag två problem,och jag har grubblat över hur regeringen förhåller sigtill de problemen.För det första är de ombildningar från hyresrätt tillbostadsrätt som sker i till absolut störstadelen ombildningar från privat hyresrätt till bostads-rätt. ombildades ungefär12 000 hyresrättslägenheter till bostadsrätter. Drygttvå tredjedelar av de hyresrätterna sålde privata fas-tighetsägare till bostadsrättsföreningen i sitt hus.Omfattningen av den kommunala ombildningen äralltså förhållandevis liten i sammanhanget.Om man nu är uppbragd över den ombildningsom sker av kommunala hyresrätter till bostadsrätterborde man vara dubbelt så uppbragd över det somsker inom den privata sektorn. Således borde manvidta någon typ av åtgärder. Vad är det för drivkraftersom skapar detta? Vad kan man göra åt bostadspoliti-ken så att det inte blir en så här kraftig ombildning,om den nu anses så hemsk? Det är vad min förstafundering gäller.För det andra handlar det om det räntebidragssys-tem som finns vad gäller nyproduktion av fler-familjshus. De möjligheterna ska ju motsvara vadsom gäller i fråga om avdragsrätten vid bygge av envilla exempelvis med tanke på det lån som tas. Ny-produktionen baseras ju på regler som är nästan tio årgamla. Man räknar alltså på en produktionskostnadom per kvadratmeter. Men vi vet alla attproduktionskostnaderna är betydligt högre. Detkan t.o.m. handla om - exempel-vis i i där det i och försig är extremt dyrt. Man kommer dock inte ned sär-skilt många tusenlappar per kvadratmeter.Vidare kan en bostadsrättsförening tillgodogörasig räntebidraget till flerfamiljshus samt utnyttja denavdragsrätt som finns för lån som tas för den egenin-sats som medförs. Det gör också att det för byggher-rar blir förmånligare att bygga bostadsrätter jämförtmed hur det är beträffande hyresrätter.Om , som ju vill värna hyres-rätten, år har sett detta undrar jag varför maninte har tittat närmare på de här regelverken och re-gelsystemen för att försöka få till stånd en bättresituation, en mer likvärdig situation, för just hyres-rätten.De här funderingarna borde leda till att man dels,självklart, ser över sin argumentation, dels ser överden bostadspolitik som man skapar. Tydliga spelreg-ler, likartade spelregler och långsiktiga spelregler göratt vi får en sund bostadspolitik med valfrihet ochinnebärande att många hyresrätter byggs i vårt land.Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Det blir något av en upprepning avföregående debatt men ska jag säga attregeringen har en tydlig ambition att skapa det somStefan Attefall efterfrågar i sin interpellation, nämli-gen neutralitet i beskattningen och likvärdiga förhål-landen för de olika boendeformerna. Vi har ocksåväldigt kraftfullt tagit steg i den riktningen. Vi harsänkt fastighetsskatten för hyreshus till från1,. Som högst var det ju fråga om 1,5 %.Vidare inför vi nu ett investeringsbidrag somkommer att rätta till merparten av de brister som finnsvad gäller neutraliteten mellan de olika boendefor-merna. Vi jobbar också med att ta fram en proposi-tion, med utgångspunkt i förslag. I det sammanhanget måste vinaturligtvis även titta närmare på bostadsfinansie-ringsfrågorna.Under det gångna året har jag vid flera tillfällenuttalat just det som jag här poängterar, nämligen att vii villkoren ska skapa neutralitet mellan de olika boen-deformerna.I fråga om ombildningen har jag, och detta tyckerjag är väldigt glädjande, noterat en viss omsvängningbland när det gäller utförsäljning-en av allmännyttan. Jag tycker mig se att det i flerakommuner i har skett ett nytän-kande. Kanske har man insett att de kommunala bo-stadsbolagen är avgörande för om en kommun skakunna upprätthålla och utöva sitt bostadsförsörjnings-ansvar. Synd bara att man inte kom på det lite tidigareså att vi hade sluppit den här kraftiga ombildningsvå-gen, som på den kommunala sidan initierades avledningen i kommun.Det är alltså glädjande att nubörjar närma sig den syn som vi har på de allmännyt-tiga bostadsföretagen. Det känns hoppfullt införframtiden. Jag tror nämligen att vi utan de allmännyt-tiga bostadsföretagen skulle få mycket större problempå bostadsmarknaden än vi har i ett tillväxtom-råde som Stockholmsområdet.Anf. 84 ():Fru talman! Det är inte så att vi kristdemokraterhar gjort en omsvängning. Självklart är vi i grundenpositiva till att människor vill ta över ägandet av denbostad som de bor i och vill bilda en kooperativ före-ning för att gemensamt sköta om sitt hus. Detta hadevi också med i våra program inför valet . Det harju också inkommit ett antal ansökningar på området.Men vi säger också att vi med de intresseanmälningarsom nu finns bör dra ett streck när det gäller ; detta av ett par olika skäl.