prot · GO0986 · 2001-03-27 00:00:00 — Det är det ansvaret som regeringen nuär på väg att ta efter en reträtt av många olika rege-ringar på bostadspolitikens område.Det handlar om investeringsbidraget till student-bostadsbyggandet som röstade emot häri kammaren, men som jag nu ser leder till 10 000 nyastudentlägenheter. Jag kan äntligen konstatera attStockholms kommun börjar att få fart på sitt student-bostadsbyggande. Jag kan försäkra att den farten hade det aldrigblivit utan studentinvesteringsbidraget.Det handlar om en snabbare planprocess och tre-dimensionell fastighetsbildning. Det handlar om rim-liga finansieringsvillkor också för hyresrättsproduk-tionen. Det investeringsbidrag som regeringen haraviserat inför vårpropositionen ska ses som ett uttryckför vår medvetenhet om att hyresrätten inte är neutraloch har rimliga finansieringsvillkor i förhållande tillandra upplåtelseformer. Detta konstaterar också fas-tighetsbeskattningskommittén.Sten säger att det här är ett tillfälligtbidrag och att det blir tröskeleffekter. Vi är inriktadepå att skapa en långsiktig fastighetsbeskattning ochen bostadsfinansiering som är neutral mellan boende-formerna och som därmed också skapar bättre förut-sättningar för produktion av hyresrätter.Sedan måste jag avsluta med att konstatera att detsom nu byggs i - det gäller kan-ske inte bara i utan också påvissa andra håll i landet - är lägenheter som är väldigtexklusiva och dyra. Man vänder sig till en viss kate-gori av inkomsttagare.Vi måste nu gemensamt, både stat och kommun,ta ansvar för att det kommer till stånd en bostadspro-duktion också för normalinkomsttagare. Och det ärmöjligt. Jag reser ju runtom i landet och ser att det gåratt bygga på det viset om viljan finns.Jag utgår från att kommunerna nu tar sitt ansvarnär det gäller mark- och exploateringskostnader ochanslutningsavgifter, så att vi kan pressa produktions-kostnaderna och därmed se till att vi får en hyres-rättsproduktion som vänder sig också till normalin-komsttagare.Anf. 71 ():Fru talman! Jag noterar att statsrådet knappt sva-rade på frågan om påståendet att det inte har byggtsnågonting i . Detfinns faktiskt protokoll på att han har gjort sådanapåståenden.Sedan är det säkert så att man i hög grad har byggtvillor och bostadsrätter i de här kommunerna. Mendet beror på det faktum att det är efterfrågestyrt. Ochjag tror att av riksdags ledamöteri dag bor i villor och egnahem därför att de tycker attdet är bra. Jag tror inte att det är någon skillnad påvårt bostadstänkande och på det som finns utanför dethär huset.Sedan blev jag glad när han nämnde detta medtredimensionell byggnation. Det är nämligen ett för-slag som har kommit från den ärade och från mig tidigare. Har ni nu nappat på det, såtackar vi samfälligt för det.Fru talman! När det gäller detta med priser på hy-resrätter tack vare de nya bidragen, tror verkligenstatsrådet att det är någon människa som intehar så stor inkomst som kommer att kunna efterfrågaen ny bostad, även om man räknar med den hyres-sänkning som ett investeringsbidrag rimligtvis måsteinnebära?Sedan hörde jag att statsrådet har åkt runt i Sveri-ge och sett på lyckade projekt. Jag har också läst omlyckade projekt, men när man sedan går in och tittarpå dem ser man att orsaken till att de är lyckademånga gånger är subventioner som man inte har velatta fram från början. Det är bättre att vi har ett systemsom gör att vi vet vad som gäller och hur man kangöra jämförelser.I den här debatten har statsrådet dessbättretagit tillbaka påståendet att det inte byggs någontingeller mycket lite i , och det tackar jag för.Anf. 72 ():Fru talman! Visst är det skillnad i ideologi mellansocialdemokrater och borgerliga partier när det gällerbostäderna. Exempelvis var det ju iSvenska som satte hyrorna i S:tEriksområdet på ett sådant sätt att all byggnationavstannade i Stockholm.Dessutom, fru talman, är bostadspolitik numerahuvudsakligen en fiskal fastighetspolitik. Någon harräknat ut att kommer statens in-komster i från fastighetsskatt,reavinstskatt, förmögenhetsskatt, moms, företagsskattatt bli . Biträdande fi-nansministern, bostadsministern och statsrådet kommer med 2½ miljarder som den stora utma-ningen som ska få kommunerna i bl.a. Stock-holmsområdet att bygga.Studentbostadsbyggandet var i gång redan tidiga-re. Det har vi diskuterat här i kammaren tidigare.Trots de ganska svåra ekonomiska förhållandenasom jag just har redogjort för bygger vi ju faktiskt iStockholm, därför att vi känner ansvar för de 20 000personer som flyttar in till den här regionen.Det gör de borgerliga kommunerna, och jag törs näs-tan säga att även andra kommuner gör det. Det ärorimligt att klaga på Stockholmsregionen.Visst vet jag att en del ledamöter av regeringenoch också en del andra socialdemokrater helst skullevilja komma tillbaka till 1960-talet, men det är bättreatt acceptera de sista 40 årens utveckling och även detbittra faktum att många medborgare vill bo i egenlägenhet.Sluta att skälla på ! Det finns inget skälför det.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Jag kommer att fortsätta att skälla påden politik som bedriver i Stock-holmsområdet. Jag kommer att fortsätta att anklaga erför att inte ta hänsyn till normala inkomsttagaresbostadsbehov. Jag kommer att fortsätta att påpekavilka allvarliga konsekvenser för segregationen denpolitik ni bedriver i får. Därligger den avgörande skillnaden mellan oss bostads-politiskt.Vi vill inte spä på segregationen. Vi vill snararemotverka segregationen. Men det ni gör i Stock-holmsområdet är ett övergrepp på inkomsttagare somhar lägre inkomster eller mellaninkomster. Ansvaretför bostadsförsörjningen för de grupperna tar ni inte.Längtar tillbaka , säger . Jag längtar i vissa avseenden tillbaka till60-talet, men jag vill inte tillbaka till den gigantiskasubventionspolitik som vi bedrev . Denvar kanske befogad då, när vi hade en bostadsbristsi-tuation som vida översteg den situation vi har ,när vi skulle bygga bort en bostadsnöd.60-talspolitiken och 70-talspolitiken på bostads-området ledde också fram till att vi i liggerväldigt bra till i fråga om boendestandard, både närdet gäller yta och innehållsmässigt. Vi har faktiskt vidinternationella jämförelser en relativt jämnt fördeladstandard i det avseendet också. Det är ett ganska gottbetyg , men det är inte den politiksom vi behöver driva nu.Den politik som vi behöver driva nu handlar omatt finslipa instrumenten och skapa bättre villkorockså för en bostadsproduktion som kommer normalainkomsttagare till del. Det är det regeringens politiksyftar till.Visst ska det finnas valmöjligheter. Visst är detutmärkt att bo i eget hem och i bostadsrätt. Men detfinns grupper på bostadsmarknaden, ungdomar, detförsta boendet, som behöver hyresrätten. Den behövskanske också i det mer rörliga samhälle vi lever i nu.När man byter jobb och byter ort behövs hyresrättensom boendeform. Vår politik för att värna och ut-veckla hyresrätten står inte i strid med de möjlighetersom människor måste ha att välja sin boendeform.Sten ! Jag har inte tagit tillbaka någon-ting. Det byggs alldeles för lite i Stockholmsregioneni dag. Det trodde jag att vi var överens om. Det fram-går faktiskt också av interpellationatt även tycker att det byggs lite i denhär regionen.Jag ser framför mig en situation dit jag vill kom-ma, där vi får ett uthålligt byggande av mellan 25 000och 30 000 lägenheter under en lång följd avår. Jag vill komma bort från ryckigheten i bostadspo-litiken, att vi ena året bygger 70 000 lägenheter dala ned till en årsproduktion på10 000, 11 000 eller 12 000 lägenheter.Regeringens politik är inriktad på att uppnå en ut-hållig bostadsproduktion på mellan 25 000 och30 000 lägenheter och att se till att hyresrätten har singivna plats i den produktionen.Anf. 74 ():Fru talman! Att det byggs och har byggts för lite iStockholmsområdet är vi överens. Men vi är inteöverens om varför den situationen har inträffat. Somjag sade i mitt första anförande har inte antalet bygg-kranar varit högre när socialdemokraterna har haftmajoriteten i än det är . Tvärtom kanman statistiskt visa att motsatsen gällde.Är verkligen så naiv att han troratt de familjer som tjänar imånaden tack vare investeringsbidraget har råd attflytta in i ett hus som kanske blir färdigt elleråret därefter? Det vill jag säga att jag inte tror på. Jagtror inte att själv tror på det heller.Till sist, fru talman, en annan fråga i det här sam-manhanget. Det finns något som heter byggnadsar-betare. Det är fysiska personer. Om man med det härprogrammet inte vill minska produktionen av denboendeform som de flesta vill bo i, alltså villor ochbostadsrätter, utan man ska behålla den, låta denutvecklas i sin takt och utöver det bygga ett stort antalhyresrätter, varifrån ska vi då få byggarbetskraft? Vivet att man som det ser ut i alla fall veckovismåste importera arbetskraft norrifrån till Stockholm.Ska man behålla nuvarande byggnation och därtilllägga dem som ska bygga hyresrätter, var någonstansi det relativt medellånga perspektivet finns den ar-betskraften att hämta? Är inte risken stor att man istället får en prisspiral som kommer att äta upp allaeventuellt positiva effekter av investeringsbidraget?Anf. 75 ():Fru talman! Eftersom jag är en av de debattörersom har fått det här svaret från bostadsministern kanjag till slut inte hålla mig. Jag frågade nämligen hurministern såg på hinder och möjligheter för ett ökatbyggande av hyresrätter. Jag pekade bl.a. på möjlig-heten att sätta en hyra som gör att husen i nybyggna-tion går runt och att se till att hyran inte kan överkla-gas , vilket är ett argument som tasupp av de flesta som ett mycket stort hinder.Den gången fick jag till svar av bostadsministernatt det stora hindret enbart var den moderata majori-teten i , som förbjöd nybyggan-de. Det var vad jag fick höra.Nu kan jag naturligtvis inte hålla mig, utan måsteta till orda när ministern säger att det är stor skillnadmellan socialdemokratisk och moderat politik när detgäller att se till att människor i normala inkomstlägenska kunna bo. Jag frågar mig hur man med den fas-tighetsskattepolitik som förs i Stockholmsområdetkan påstå att det är en politik som gör det billigare förmedelinkomsttagare och att det är en mindre del avinkomsten som behöver gå till bostaden och det egnahemmet. Jag finner inte att så är fallet. Jag vill gärnahöra hur ministern ser på det och om han avser attgöra någonting så att det faktiskt blir billigare förmedelinkomsttagaren och den normala familjen att boi , där uppåt av inkomsten fak-tiskt går till boende.Jag vore tacksam för det svaret.Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! tog upp skattefrå-gorna. Jag har inte hunnit kontrollera uppgiften, mendet ska jag kanske göra av ren nyfikenhet. Han påstodatt stockholmarna pungslås på iskatt, innefattande, om jag förstod saken rätt, bostads-sektorn. Det låter lite väl överdrivet, men jag fårkontrollera den uppgiften.Sedan kommer skattefrågan upp på nytt. Där lig-ger också en avgörande skillnad mellan oss, nämligenatt vi ser finansieringsmöjligheter som nödvändigaför att klara grundläggande välfärdsåtaganden. Ska viklara en rimlig sjukvård, en rimlig omsorg, måste viockså ha skatteintäkter. Det är någonting som jagnaturligtvis ibland tänker på att inteägnar särskilt många tankar åt. När man summerar deskatter ni vill slopa eller sänka blir det ett stort hål istatskassan.Bara en reflexion med anledning av senaste inlägg. Det tycks inte bekymra StenAndersson att ungdomar i harsvårt att få en bostad. Det är i första hand inte en dyrbostadsrätt som ungdomar kan efterfråga eller ettegnahem. Vid utträdet på bostadsmarknaden har detnästan alltid varit så att det är hyresrätten som står iförgrunden. Sedan gör många människor en s.k. bo-stadskarriär. Det passar med bostadsrätt eller egethem . På äldre dar vill man kanskeflytta tillbaka till ett bekymmerslöst hyresrättsboende.Mångfalden i utbudet av boendeformer är bra föratt bostadsmarknaden ska fungera på ett bra sätt. Dåblir jag upprörd när inte försvarar denlinjen och i stället beträder en väg med en gigantiskomvandling av hyresrätter i tillbostadsrätter.Anf. 77 ():Fru talman! När nu ministern vill ta upp fråganom hyresrätter återkommer jag till min tidigare fråga.Jag tror också att det är viktigt att vi ser till att detbyggs nya hyresrätter för - nu vet jag inte om hy-reslagstiftningen är avsedd för det - framför allt ung-domar som kommer in på hyresmarknaden.Då gäller det att underlätta att det kan bli hyres-rätter. Då måste naturligtvis kalkylen gå ihop. Det varjust den frågan var inne på. IStockholm har vi sett ett exempel på att det inte hargått att sätta hyror på nyproduktion så att kalkylen förhusen går ihop. Då blir det naturligtvis inga hus. Påvilket sett ser bostadsministern att han kan hjälpa till,så att det går att få en hyreslagstiftning som möjliggöratt det går att sätta hyror som gör att kalkylen för nyahus går ihop? Vidare måste långivare och andra in-tressenter som är med och bygger hus för att erbjudafler hyresrätter kunna se att den hyra som har satts föratt kalkylen för huset ska fungera kan bibehållas ochinte överklagas efter sex månader.Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet att förespråkarmarknadshyror. Jag delar inte den uppfattningen. Jagser inte heller att den nuvarande hyreslagstiftningenlägger något hinder i vägen. Det var inte så det blevmed området i slutändan. döm-de i målet, dvs. rättade till de möjliga brister somfanns via den behandling som det kommunala bo-stadsföretaget hade gjort. På det sättet reddes detproblemet ut.Nu sprids fortfarande myter i den politiskt upphet-sade debatten framför allt av de krafter som föresprå-kar en fri hyressättning. Jag vill inte ha en fri hyres-sättning. Det skulle leda till dramatiskt ökade hyror iattraktiva lägen. Vi ser också på utländska erfarenhe-ter att fri hyressättning inte stimulerar fram en bo-stadsproduktion, i varje fall inte för inkomsttagaremed normal lön.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2000/01:318 om bo-stadsbristen i ÖresundsregionenAnf. 79 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att förhindra de för konkurrens ochprisnivå skadliga verkningarna av ett investeringsbi-drag, om jag avser vidta åtgärder så att marknadenges långsiktiga regler och förutsättningar utan attensidigt gynna den s.k. allmännyttan samt vilka övri-ga åtgärder som jag avser vidta för att minska bo-stadsbristen specifikt i och därmedöka förutsättningarna för en fortsatt tillväxt.Inledningsvis vill jag påpeka att jag delar IngaBerggrens oro över den brist på hyreslägenheter somfinns i vissa delar av landet, inte minst i Öresundsre-gionen. Här vill jag dock återigen erinra om att det ärkommunerna som har ansvaret för planering och föratt det bostadsbyggande som behövs också genom-förs. Staten svarar för att rättsliga och finansiellainstrument finns tillgängliga för bostadsbyggande.Den bostadsbrist som finns i landet är ojämnt för-delad. Storstadsregionerna har en större brist änmindre orter. Regeringens aviserade förslag i vårpro-positionen om ett investeringsbidrag för byggande avhyresbostäder är avsett att riktas till områden medbostadsbrist. Enligt senaste bostadsmark-nadsenkät finns det sju kommuner i län somredovisar brist på bostäder, och i ytterligare sju kom-muner bedöms det vara bostadsbrist på centralorten. Iinnerstaden råder dock i stort sett balans på bostads-marknaden. Jag kan inte se annat än attdessa kommuner torde tillhöra målgruppen för in-vesteringsbidraget. Stödet är tänkt att vara tillgängligtför såväl allmännyttiga bostadsföretag som för privatainvesterare.Den totala byggproduktionen i ökade för-ra året. Ökningen förklaras i huvudsak av en uppgångi bostadsbyggandet. Trots den till synes starka efter-frågan går återhämtningen i bostadsbyggandet relativtlångsamt. Bostadsinvesteringarna - särskilt när detgäller hyresbostäder - ligger fortfarande på historisktsett låga nivåer. I de mest expansiva regionerna avlandet kan begränsad tillgång på bostäder utgöra etthinder för en fortsatt snabb sysselsättningstillväxt.De kommunala allmännyttiga bostadsföretagenhar alltsedan sin tillkomst varit ett betydelsefulltverktyg för kommunerna när de ska uppfylla sittansvar inom bostadsförsörjningen. Tillgång till bostä-der, utan behov av kapitalinsats, underlättar flytt-ningsrörelser såväl inom som utom landet och skaparförutsättningar för tillväxt. Detta är ett skäl till attregeringen vill värna om hyresrätten som upplåtelse-form.Regeringen anser att Byggkostnadsdelegationenhar visat att det med vilja, kompetens och noggrannaförberedelser går att få ned byggkostnaderna till rim-liga nivåer. Regeringen har följt upp Byggkostnads-delegationens arbete genom att ge i uppdragatt inrätta Byggkostnadsforum med uppgift att bl.a.förmedla kunskaper till byggherrar och att främjautvecklingsarbete och innovationer. Byggkostnadsfo-rum bör också kunna bidra till att kopplingen mellanbyggsektorn, forskningscentrum och företag utveck-las i syfte att bättre utnyttja forsknings- och teknik-framsteg för att skärpa konkurrensen och bidra tillökad effektivitet och lägre kostnader i byggande ochboende.Jag vill också nämna att , och har haft i upp-drag att bl.a. analysera orsakerna till pris- och kost-nadsskillnader mellan och på bl.a.byggmaterialområdet. Utredningen konstaterar bl.a.att importandelarna för byggmaterial fortfarande ärlåga som företagskoncentrationen är höginom byggmaterialindustrin i . prioriterar i sin verksamhet ökad uppmärk-samhet på den konkurrensrättsliga prövningen av t.ex.olika typer av trohetsrabatter för att främja en mertransparent prissättning.Inom bereds också frågan omatt införa regler för tredimensionell fastighetsindel-ning. En del fastighetsrättsliga och skattemässigafrågor måste dock klargöras innan ett förslag kan tasfram. Tredimensionell fastighetsindelning skullekunna underlätta bostadsproduktion ovanpå befintligabyggnader med lokaler för handel eller kontor exem-pelvis i storstadsregionerna.En annan arbetsgrupp inom gören översyn av i syfte att bl.a.överprövningen av kommunala plan- och byggbeslutska förenklas. En snabbare och smidigare planprocessskapar bättre förutsättningar för att anpassa bostads-byggandet till efterfrågan på bostäder.Öresundsregionen kan under de kommande årenha en betydande inverkan för hela framtid.Samtidigt bör uppmärksammas att befolkningensarbets- och bostadsmarknad ofta är större än denenskilda kommunen. På relativt begränsadegeografiska område finns det 33 kommuner, ochbehovet av gemensam planering är därför mycketstort. En fungerande bostadsmarknad utgör en viktigunderstödjande funktion både för arbetskraftens rör-lighet och för lokalisering av företag. hartilldelats uppdraget att bedöma behovet av bostads-byggande och vilka förutsättningar som behöverskapas för en ökad samordning av bostadsplaneringeni Skåne.Regeringen har avsatt totalt 2,4 miljonerkronor för olika åtaganden kring integration och sam-arbete i enlighet med handlingsplanen för byggsek-torn och bostadsmarknaden i Öresundsregionen.De åtgärder jag har redovisat, pågående och pla-nerade, är avsedda att skapa förutsättningar för ettökat bostadsbyggande och är både generellt riktadeoch specialdestinerade till de områden som har störstabehoven. är det upp till kommunerna i dessa om-råden att svara för att de bostäder som behövs erbjudskommunernas innevånare.Anf. 80 INGA ():Fru talman! Vi ska diskutera bostadsfrågan omigen, men med en något annan vinkling.Först vill jag säga tack för svaret, även om det intefullt täcker mina tre frågeställningar. Vi verkar dockvara överens om att kommer att haen viktig roll framöver för utveckling och tillväxt iSverige. Dragningskraften är stor, och människorflyttar dit. Arbetsmarknaden och det ökande antaletstudieplatser erbjuder goda möjligheter till sysselsätt-ning och utbildning. Problemet är, som vi båda kon-staterar, bristen på bostäder, i första hand hyreslägen-heter. Detta försvårar därför rekryteringen av arbets-kraft och kan bli en ordentlig flaskhals om ingentingverkningsfullt görs. Tillväxten kan därmed komma atthämmas just där de bästa förutsättningarna finns.Arbetsmarknaden och bostadsmarknaden är somkommunicerande kärl - de är oerhört beroende avvarandra - och speciellt i tillväxtområdena spelar dåhyresrätter en central roll. Så är det även i - så att säga vår region, säger i svaret att sju kommuneri har brist på bostäder och att ytterligare sjubedöms ha brist på centralorten eller i innerstaden.För dessa skulle det aviserade investeringsbidragetvara lösningen. Men se det tror inte jag. Inte hellerBengt , professor i nationalekonomi, tror attden här subventionen skulle ge någon påtaglig effekt.Har inte statsrådet i stället funderatöver att så länge det inte finns någon lönsamhet ibyggandet av hyresrätter kommer inte några, ellerväldigt få, hyresrätter att byggas? Det är viktigt attden som ska binda mycket kapital också har möjlig-het att få en rimlig avkastning på den gjorda investe-ringen. Så är inte fallet . Hyressättningssystemet,så som det tillämpas, medför att nya hyresrätter intebyggs ens där sådana efterfrågas. Först när förutsätt-ningarna förändras kommer byggandet av hyresrätteratt öka. Det är min uppfattning.I dag kan nivån på en överenskommen hyra för ennyproducerad hyreslägenhet överklagas till hyres-nämnden . Det gäller oavsett omHyresgästföreningen godkänt hyresnivån vid avtaletsingående. Systemet skapar osäkerhet för byggare,fastighetsägare och långivare. Vem vågar då byggahyresrätter när det finns en risk att senare tvingassätta en hyra som inte täcker kostnaderna?Detta resonemang tycker jag att statsrådet borde tamed sig till . Det är ju inte kommu-nerna som bygger själva bostäderna. Däremot harvarje kommun det övergripande ansvaret för bostads-försörjningen för dem som bor i varje kommun. Jagmenar att bärkraftiga bostadsprojekt bör genomförasav finansiellt starka och kompetenta företag, somockså för att överleva och utvecklas måste få en rim-lig avkastning på insatt kapital. Först då kommerbostadsmarknaden att fungera. Efterfrågade bostäderkommer att byggas och rörligheten kommer i gång.Investeringsbidrag löser inga problem, Lars-ErikLövdén! Våga i stället verkligen analysera hurbruksvärdesregeln tillämpas och hur det påver-kar viljan att bygga hyresrätter!Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Det blir lätt upprepningar efter den ti-digare debatten. Jag ska bara göra några små kom-mentarer till det har sagt.Det är riktigt att , som vi bådakommer från, är en dynamisk region som har allaförutsättningar att bli en motor i tillväxten i . Det förutsätter en mängd ting. Det förut-sätter en ökad integration mellan och Dan-mark, och det förutsätter att vi har en bostadsmarknadsom fungerar på ett dynamiskt och bra sätt.För att bostadsförhållandena och bostadsmarkna-den inte ska bli ett hinder för tillväxten krävs det enökad produktion i regionen. Det krävs en ökad pro-duktion av lägenheter till rimliga kostnader. Mycketav den produktion som har präglat i fråga omflerbostadshusen , även i , har varit en produktion som vändersig till en ganska liten grupp i samhället, en gruppsom har det ganska bra ställt ekonomiskt och förmö-genhetsmässigt. Men för att regionen ska fungeranere hos oss, som i andra regioner i , ur ar-betsmarknadssynpunkt måste också bostadsproduk-tionen till mer rimliga kostnader kunna utvecklas.Det är mot den bakgrunden man ska se det inves-teringsbidrag som regeringen nu föreslår för hyre-sproduktionen. Det är möjligt att bygga till rimligarekostnader än vad man gör utan att ge efter påkvaliteten. Men det kräver ett väldigt stort ansvarsta-gande av kommunerna i samverkan med byggherraroch entreprenörer, för att pressa kostnaderna, väljarätt material och hålla tillbaka kostnader i alla led iproduktionen.