prot · GO0950 · 2001-01-16 00:00:00 — För att minska dennegativa effekten infördes en särskild rätt för tra-fikskolorna att göra avdrag för ingående moms vidförvärv och förhyrning av bilar. Dessutom fick tra-fikskolorna som en följd av momsbeläggningen i sigen rätt att göra avdrag för momsen på andra kostnaderi verksamheten. Det betyder enligt min mening att omkostnaden för körkortslektioner stigit med upp till25 % kan detta inte enbart bero på att moms infördes.Anf. 69 ():Herr talman! När jag nu tackar statsrådet för sva-ret uppskattar jag att näringsministern har valt attbåde besvara frågor kring vikten av att fler blir kör-kortsbehöriga och ge synpunkter på den höga kostna-den. De frågorna hör onekligen starkt samman.Jag uppskattar också att trafikminister min syn på körkortets betydelse, inte minst närdet gäller ungdomars utveckling och livskvalitet, ocherkänner att framför allt ekonomiskt svaga grupperhar en svårare situation när det gäller att utbilda sig sålångt att det leder till ett körkortsinnehav. Det är braatt regeringens oro för den höga kostnaden finns.Men fortfarande dröjer man med besked om hur för-ändringar skulle kunna förbättra situationen.Det finns alltså två tydliga hinder. Det ena är pri-set, som fick ett häftigt ryck uppåt då regeringen här iriksdagen genomdrev en momsbeläggning fullt utmed . Det är att beklaga att varken finansminis-tern eller någon annan bjöd EU något motstånd i denfrågan. Jag skulle väl kunna säga att man på käntsocialdemokratiskt vis var snabb med att anamma enskattehöjning i form av en momsbeläggning. Dethade varit angeläget om man hade kunnat hävda attkörkortsutbildningen i genuin mening är en utbild-ning som därför skulle förhindras från att momsbe-läggas. Ett alternativ - och det har jag nämnt i inter-pellationen - borde vara att den får den lägsta moms-satsen. För flertalet skulle det kunna justera prisethögst väsentligt, för att inte säga avgörande. fårju de flesta räkna med att det kostar ca . Imånga fall kan det röra sig om en utgift på både12 och . Det är då i en situation dåbl.a. fler studerar än sedan.Det här har sammantaget lett till att det, relativtsett, har blivit betydligt färre som har tagit körkortunder senare tid. Att den kraftiga nedgången sam-manföll med momshöjningen 1997 tyder på att prisetspelar en stor roll. hade tre fjärdedelar av 19-åringarna körkort, och hälften hade det redan förstaåret - siffrorna är . Men 1997 var ett botten-år när det gäller körkortstagandet. Bara en fjärdedel -- av 18-åringarna och mindre än hälften av 19-åringarna hade tagit körkort då.Nu säger statsrådet att en tidig inlärning, t.ex.,sänker olyckstalen för de yngsta, nyblivna förarna.Det var faktiskt sant då VTI gjordesin uppföljning av 1996 och 1997. Men sedan desshar det inte stämt. 1998 och 1999 dog och skadades istort sett lika många 18- och 19-åriga förare som före16-årsreformen, trots att det fanns ca 20 000 färretonårsförare med körkort. Siffrorna för döda ochskadade i olyckor med tonårsförare inblandade är likadystra. Vi är tillbaka på samma nivå som före refor-men. Det tyder på att i verkligheten har risken medtonårsförarna snarare ökat än minskat, räknat pertusen förare, detta enligt SCB:s statistik.Enligt preliminära siffror i VTI:s trafiksäkerhets-barometer är det de unga förarna, , som stårför den största ökningen av dödade. Det verkar alltsåinte som om 16-årsreformen ger den ökade trafiksä-kerhet som man hoppades på, i alla fall inte i Sverige.Sedan tror jag att det har ett mycket begränsatvärde att lära sig att köra bil hemma vid datorn. Jagtror lika lite på det som på teoretisk slöjd i skolan,som en del kommuner införde för att spara pengar.Man kan vara bra på ridning teoretiskt men betydligtsämre på verklighetens hästrygg. Därför tror jag attdet kan vara en fara att tro alltför mycket på den teo-retiska inlärningen.När nu regeringen säger att man vill åtgärda dethär blir frågan: Vad avser regeringen att göra? Denfrågan är nämligen obesvarad. Det finns stora hinder,och det finns ett stort behov av fler körkortstagare.Anf. 70 ():Herr talman! tar upp en fråga somär av stort intresse för många ur många olika per-spektiv. Själv har jag tidigare i en motion och i enskriftlig fråga tangerat frågeställningarna, men pro-blemen kvarstår.Frågan är viktig av trafiksäkerhets-, utbildnings-,arbetsmarknads- och kostnadsskäl. Jag kanske ocksåskulle tillägga att det för min del även är en socialfråga och en jämställdhetsfråga. Jag tycker att det ärviktigt att ungdomar tar körkort. Jag tycker att det ärextra viktigt att flickor och unga kvinnor tar körkort.Det handlar om deras personliga frihet. Det handlarom att skjutsa barn, ta sig till jobbet, handla etc. - alltdet där som vi känner till. I glesbygd är det här speci-ellt nödvändigt.Vägverkets väntetider har skapat rubriker. I minhemstad har man t.o.m. genomfört de-monstrationer mot långa väntetider. Flera månadersväntan innebär extra lektioner, alltså en ökad kostnadför den körkortslöse. Om man dessutom söker jobbblir det dyra månader. Flera problem ryms, som sagt,inom samma fråga.Näringsministern säger nu att har fåttde resurser som krävs för att man ska kunna beta avköerna. Det återstår att se. När det gäller arbetsmark-nadsperspektivet är det helt uppenbart att både ar-betsgivare och arbetstagare har intresse av att myn-digheten fungerar. Att myndigheten inte ser om sitthus och fungerar som en propp är inte acceptabelt.Vägverket har ju en monopolsituation.Något som skulle kunna reducera antalet personeri kö vore ifall trafikskolor kunde ackrediteras, så attde som kuggades på en s.k. lindrig fråga eller gjordeett lindrigt fel i provet skulle kunna klara av det sepa-rat. Det skulle vara ungefär som när man besiktigarbilen och det räcker med att verkstaden t.ex. byter enlampa - "släcka tvåan", som det heter på fackspråk.Då behöver man alltså inte återvända till bilprovning-en utan man kan klara av det ändå. Hur ställer signäringsministern till ett sådant förslag?Kostnaderna för körkort är naturligtvis helt avgö-rande för att så många som möjligt skaffar sig kör-kort. Som har angett kan kostnadenligga på mellan och i snitt, bero-ende på var man bor och på trafikmiljön. Momsenslår hårt, och det märktes ute i körskolorna när deninfördes.Björn skriver i sitt svar att när momsinfördes på körkortsutbildningen var detta ettled i anpassningen till EG:s gemensamma momsreg-ler och att körkortsutbildningen ska beskattas medlandets normalskattesats. Därvid måste det vara. Menär det verkligen så? Har regeringen verkligen testatden frågan?Jag citerar:"(S)hävdar att man inte kunde välja någon annanskattesats på körkortsutbildning än , p g a skriv-ningen i EG:s sjätte momsdirektiv ... och bilaga H tillrådets direktiv /77.Detta kan diskuteras. , professor i eu-ropeisk integrationsrätt, menade 1996 att följandeskrivning i EUs direktiv gav vissa möjligheter:'Medlemsstat som tillämpade enreducerad skattesats på andra varor och tjänster änsådana som specificeras i bilaga H får tillämpa dennareducerade skattesats eller en av de två reduceradeskattesatser som nämns i artikel 12.3 på dessa områ-den, förutsatt att skattesatsen inte understiger '.1991 tillämpade moms på förarutbild-ning. Man borde alltså kunna hävda , om detvarit politiskt önskvärt. Det är 'en politisk fråga omSverige väljer att göra en lydig anpassning eller attdriva en aktiv linje inom EU på denna punkt'".Anf. 71 Näringsminister ():Herr talman! Får jag börja med att säga något omde rapporter från VTI som åberopas här. Jag menaratt man inte får rycka ut det här ur statistiken ochsäga att det nu är samma olycksfrekvens för 18-åringar och yngre; det har det alltid varit. Vi får integlömma att vi har ökat tra-fikintensiteten kraftigt. Därav följer också att vi ty-värr får fler som skadas och dör i trafiken. Detta är nuinget försvar för vad som har skett utan en förklaring.Ökad trafikintensitet följs av ökad tillväxt. Sedan kanvi läsa av olyckorna, och det har alltid varit så att deyngre har hamnat i topp. Jag tror alltså inte att det gåratt dra konsekvensen att det skulle spela någon rollom man börjar köra vid 16 år.När det gäller utbildning säger literetoriskt att teoretisk träslöjd inte är bra. Jag kan barasäga att den största delen av flygutbildningen skermed IT, dvs. Vad man här försökeruppnå är en IT-baserad utbildning. Det har en storbetydelse här som på alla andra områden.Det handlar alltså om tre frågor:- Bättre trafikutbildning. Den kan ges och ges ocksåpå många ställen i det allmänna skolsystemet.- Ökad konkurrens när det gäller trafikutbildningen.Det är ju inte så att konkurrensen ska gälla myn-digheten som ska godkänna provet. Det tror jaginte är rätt väg att gå. Det lär inte göra att det blirbilligare. Vad det handlar om är just en ökad kon-kurrens mellan körskolorna. Det är där vi harvinster att göra.- Ökad användning av IT.När det gäller köerna till körkortsproven bedömerjag att de kommer att avskaffas. Jag förväntar mig attvi kommer att se en drama-tisk förändring. Detta beror, som jag sade tidigare, påatt man har fått mer resurser.När det gäller frågan om skatterna är det förstaskälet att medlemsstaterna som regel har en lägrenormalskattesats en . Dessa länder har enlägre skatt på körkortsutbildningen, och denna skatte-sats tillämpas som nämnts även på körlektioner. Detandra skälet är att länder som var medlemmar i och som vid den tidpunktentillämpade en reducerad skattesats för viss typ avvaror eller tjänster i vissa fall får behålla en lägreskattesats. Någon möjlighet för att få sammarätt att tillämpa en lägre skattesats finns inte.Jag vill erinra om att när vi gick med i EU - ochdet gjorde man bra; jag vill berömma detta i kamma-ren - var det inte minst den moderate övriga dåvarande moderata regeringsledamötersom var drivkraften, och det var de som hanteradedetta. Jag ger dem ingen kritik för det; jag vill barakonstatera det. Att då kritisera nuvarande regering,eller den som fanns 1997, för att man inte hanteradedetta tycker jag är lite övermaga.Jag gör bedömningen, och det gör även våra ju-rister vid de diskussioner vi har haft, att vi inte kanklara att sänka momsen på just körkortsutbildning.Det är emot, precis som sades här, de regler som EUhar, dvs. det s.k. sjätte direktivet. Detta får vi rätta ossefter.Anf. 72 ():Herr talman! Jag tycker att vi ska hålla statsrådeträkning för att han ger en honnör också till en rege-ring av annan partifärg. Det visar att landet kan fun-gera med olika regimer.Men låt oss återgå till skatten. Detta beror väl påhur man ser det. Eftersom jag inte är någon skatteex-pert ska jag inte göra anspråk på att vara någon doma-re i detta. Det är dock intressant att se vad en mycketkänd professor i EU-rätt, , sade 1996 dådet var på gång att kanske införa detta. Han fick frå-gan om en sådan här moms skulle kunna vara till-lämplig och svarade: Det är en politisk fråga omSverige väljer att göra en lydig anpassning eller attdriva en aktiv linje inom EU på denna punkt.Man kan väl i övrigt säga att när det gäller att an-passa, harmonisera och sänka skatter har ju Sverigeinte alltid varit så anpassligt.När det gäller VTI-statistiken säger statsrådet inte ska dra för långtgående slutsatser. Det kanvara ett riktigt påpekande. Men kvar står att trots attdet är färre unga som kör är det fler, relativt sett, somskadas och rentav dödas, vilket tyder på att det finnsanledning att ta detta på mycket stort allvar.Jag dömer verkligen inte ut IT-baserad undervis-ning, herr talman. Men jag är lite rädd för att vi iolika sammanhang - det gäller också regeringsmed-lemmar - kan bli alltför bländade av vad IT kan med-verka till och tro alltför mycket om detta.På något sätt tonar det fram en bild av att dettamed körkort riskerar att kunna bli en klassfråga. Påden punkten har statsrådet ännu inte gett något brauppslag till hur vi skulle kunna bryta trenden att alltfärre tar körkort och att det blir allt dyrare. Det skullevara bra att få någon form av programförklaring härinnan vi avslutar debatten.Jag tror t.ex. för egen del att detta med att ungdo-mar nu tar körkort på löpande räkning skulle kunnaprövas. Detta stressar ju eleverna, och kanske kundeman ha en konkurrens i den meningen att man öpp-nade för något mer av fasta priser. Vi har ju en be-ryktad nollvision, och jag tror att den också börkopplas in och ses i det här sammanhanget. En annanfråga som borde prövas, som jag själv inte har någonbestämd åsikt om, är om körkortsutbildning kanskerentav skulle bli studiemedelsberättigad. Jag vet intehur diskussionen i regeringen har gått på den punk-ten.Som påpekats i debatten går en stor del avförarprovsresurserna, vilka nu har blivit något starka-re, till att göra omprov. Åtminstone påstår Vägverketsjälvt det. Sedan tar det faktiskt tid att utbilda nyaprövare, och många nyutbildade hoppar snabbt av tillandra, kalla det gärna mer lukrativa och roliga jobb.Jag tror alltså att vi behöver tänka igenom det här.Statsrådet har i sitt svar gjort en deklaration mer omnuläget än om den vision vi borde ha om framtiden.Jag önskar, herr talman, både att det skulle kunna blinågot mer konstruktiva besked från regeringens sidaoch att detta sker med relativt stor skyndsamhet,eftersom besvären är så tydliga just nu.Anf. 73 ():Herr talman! Jag kan inte säga att jag är riktigtnöjd med svaret från statsrådet. Jag tror nämligen inteatt jag fick något svar. Jag citerade , menjag frågade inte vad den borgerliga regeringen hadegjort utan vad gjorde inför momsinfö-randet 1997, om man då reellt undersökte möjlighetenatt ha en lägre momssats. Inte heller fick jag svar påfrågan om ackreditering för vissa trafikskolor, liksomexemplet med bilprovningen.Men denna fråga rör som sagt också trafiksäker-het. Körkortsfrågan handlar även om detta. Som jagsade i mitt förra inlägg är körkortsundervisningenäven, kanske framför allt, ett led i arbetet med attuppnå nollvisionen. Olyckorna med ungdomar in-blandade sägs ha ökat, i alla fall i mitt hemlän. 80 %av alla ungdomar mellan som dör gördet i trafiken. Sammantaget i är dödstalenhöga och antalet personskador oändligt mycket större.När jag försökt sätta mig in i den här frågan harjag förstått att det är nödvändigt med en översyn avhela förarutbildningssystemet. sägs ha ett välfungerande system där undervisningen också väger infaktorer som självkännedom, personlig mognad etc.Det är ganska avslöjande för vilken typ av förare mankommer att bli och vilka konsekvenser som följer avdetta. har också lagt ned möda på att forskapå detta område.År 1997 fick i uppdrag att utreda förut-sättningarna för att införa ett stegvis utbildningssys-tem, STEFUS. Mina frågor är därför: Var ligger för-slagen? Vad innehåller det? Hur har näringsministerntänkt sig?Anf. 74 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig börja med att säga att närjag talar om IT är det ett stöd, ingenting annat.Sedan vill jag säga att enligt det sjätte direktivetska alla tjänster och varor beskattas med normalskat-tesatsen om det inte särskilt anges att varan ellertjänsten får beskattas med reducerad skattesats. Isjätte direktivet framgår avseende tillträde till djur-parker eller annat att en reducerad skattesats får an-vändas. Någon sådan möjlighet till reducerad skatte-sats finns inte i fråga om kommersiell körkortsutbild-ning. Det konstaterade regeringen , och vi gjordeden bedömningen att det inte gick att ändra detta. Nugår det inte heller att ändra detta. Jag vidhåller denuppfattningen.När det gäller frågan om körkortsutbildningen villjag säga att det finns skrivningar i läroplanen omtrafikutbildning. Genomslaget i undervisningen ärfaktiskt mycket beroende av att man har ett fullgottunderlagsmaterial till lärarna. Där kan nämnas attNTF har tagit fram ett mycket bra material som kananvändas.Jag vill också säga att vissa kommuner får införakörkortsutbildning och gör det. De betalar ocksåkörkortsutbildningen. Det är mycket vanligt att mangör det i glesbygden. Man anser där att det är viktigtatt invånarna har körkort med de förutsättningar delever under. Ambitionen är också att ungdomarna skavara kvar på hemorten som oftast är en glesbygds-kommun.När det gäller trafiksäkerheten är det klart att kör-kortsutbildningen är en oerhört viktig fråga. Men detinnebär också att den ska ha en hög kvalitet. Det finnsockså ett samband mellan kvalitet och kostnader. Detalternativ vi kan söka är att staten på något sätt skullesubventionera körkortsutbildningen via statsbudgeten.Det tror inte jag är möjligt. Jag tror inte heller att detär rimligt. Än en gång: Det handlar om bättre utbild-ning tidigt, det handlar om bättre konkurrens och dethandlar också om att vi inför andra läromedel. Jag harnämnt IT.Det ställdes en fråga om STEFUS. Regeringenkommer inte att genomföra STEFUS i dess helhet.Det har också förts en diskussion om att man skulleöka kostnaderna för körkort till jag tror det var20 . Men vi menar att det finns mångagoda förslag i utredningen som inte är kostnadsdri-vande och vi kommer därför i samråd med Vägverketm.fl. att se över vilka delar av förslaget som går attgenomföra utan att körkortsutbildningen fördyras. Ettexempel är förbättrad trafikantutbildning i skolan.Det är bl.a. det som STEFUS tar upp.Anf. 75 ():Herr talman! Näringsministern säger att STEFUSinte kommer att genomföras. Jag tror faktiskt att detär bra. Men då är vi tillbaka på ruta ett. Vi har intefått något besked om vad som händer i stället och detsom borde göras har ännu inte proklamerats av stats-rådet från talarstolen.När det gäller skatten är det väl bara att säga attdet här finns två skolor. Den ena är den mer social-demokratiska modellen, att man naturligtvis intekände vare sig ideologiska eller andra hämningar iden frågan utan tyckte att tanken var utomordentligoch god. Däremot finns det EU-rättssakkunniga somsäger att man här nog kunde bjudit spetsen och fått ettannat utfall. Man hade kunnat hantera det som enutbildningsfråga och därmed inte behövt driva in ensärskild moms.Statsrådet säger att man knappast kan tänka signågon subventionering av trafikskolorna. À la bonneheure, mot det ska ställas det som jag menar högsttveksamma och tvivelaktiga sättet att lägga på dem enextra beskattning.Sedan kvarstår också kostnadshindret, statsrådethar inte heller rett ut den delen. Vi har haft en högarbetslöshet bland ungdomar och fler studerar. Menbehovet att erhålla och ha körkort är fortfarande likastort och angeläget för ungdomar. En körkortsutbild-ning, herr talman, har ju den fördelen också att denger oss allmänt bättre trafikanter, och trafikanter är vifrån koltåldern upp i mycket hög ålder. Därför trorjag att det är mycket angeläget att på olikavägar stimulera körkortstagandet, som i sin tur un-derlättar för unga människor att bl.a. få jobb.Den andra viktiga punkten är att vi också medver-kar till en säkrare trafik. Det bör vara något somkänns väldigt angeläget för både statsrådet och mig såhär i nollvisionens tidevarv.Anf. 76 Näringsminister ():Herr talman! Socialdemokratisk modell, att alltidpassa på att höja skatten. Får jag bara än en gång sägaatt när det gäller detta direktiv handlar det om kom-mersiell utbildning. Skillnad vore det om den varoffentlig. Vi har en kommersiell utbildning, dvs. detär privata företag som erbjuder denna utbildning påen marknad. Där har vi inte, det vet både interpellan-ten och jag, möjlighet att sänka momsen.De enda undantag från reglerna som finns har deländer som kom med . De länderna har fåttundantag, men inga andra länder. Därför tycker jagatt det är lite väl nonchalant att här säga: Socialde-mokratisk modell, ni missade här, ni hade inget in-tresse i detta. Det är möjligt att vi som alla andrarättsstater rättar oss efter de regler som vi har kommitöverens om. Vi gjorde bedömningen att det inte fannsnågon annan möjlighet än att anta den moms som vihar, eftersom det handlar om kommersiell utbildning.Jag vill också säga, som jag gjorde i svaret på in-terpellationen, att körskolorna får dra av den ingåendemomsen på bilar. Det innebär att inte hela momsenslår igenom, som man kan tro, utan det är en del avdetta som slår igenom, eftersom man också gör av-drag.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 2000/01:139 omfossilbränsleanvändningenAnf. 77 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag avser göra för att minska användningen av fossilabränslen i transportsektorn och vilka steg jag avser attta för att starta ett tioårsprogram för en systematiskintroduktion av miljöriktiga bränslen på den svenskaoch europeiska marknaden.Koldioxidutsläppen från vägtrafiken har ökat sta-digt . Utveckling mot effek-tivare och bränslesnålare motorer och fordon motver-kas av konsumenternas önskan om större, tyngre ochkraftigare fordon samt av den ökande trafiken.Uppgiften att minska klimatpåverkan från trans-portsektorn är en av de största utmaningarna när detgäller att uppfylla målen i Kyotoprotokollet. Trans-portsektorn är starkt beroende av fossila bräns-len. I många EU- och är sektorn dendominerande källan till koldioxidutsläpp. Utan kraft-fulla åtgärder kan man räkna med att energikonsum-tionen och koldioxidutsläppen från vägtrafiken kom-mer att fortsätta att öka kraftigt.Det finns en mängd möjliga åtgärder för att effek-tivisera transportarbetet, t.ex. genom att utveckla ochfrämja användningen av nya typer av fordon ochdrivsystem eller genom åtgärder för att påverka män-niskors resande och för att minska trafikvolymen.Det görs i stora insatser för utveckling avnya, effektiva och miljövänliga fordon inom Samver-kansprogrammet mellan staten och fordonstillverkar-na för utveckling av miljöanpassade fordon, inomramen långsiktiga energipolitiska pro-gram och inom verksamhet som stöds av Kommuni-kationsforskningsberedningen, Miljöteknikdelegatio-nen och Programrådet för Fordonsforskning.En annan viktig möjlighet, framför allt på litelängre sikt, ligger i utvecklingen av alternativa, för-nybara drivmedel.En framgångsrik användning av alternativa driv-medel i större skala förutsätter att priset blir konkur-renskraftigt jämfört med priset på konventionella,fossila bränslen. Regeringens stöd är därför främstinriktat på forskning och utveckling med syfte attsänka kostnaderna för alternativa drivmedel.Inom det långsiktiga energipolitiska programmetfinns ett särskilt program för utveckling av ny teknikför etanolproduktion från skogsråvara. Målet är attföre programperiodens slut demonstrera etanol-framställning från cellulosaråvara i pilotskala.Det går inte att förutsäga vilket eller vilkaalternativa drivmedel som kommer att vara av eko-nomiskt och miljömässigt intresse . Därförsatsar vi på forskning och utveckling också kringflera andra olika drivmedel.Förutom forskning och utveckling kan det finnasbehov av andra insatser för att främja användningenav mindre klimatpåverkande drivmedel. Regeringenavser därför att utarbeta en strategi för användning avalternativa drivmedel. Strategin får sedan avgöra omman bör satsa på något särskilt program.Transportområdet är på många sätt internationellt.Fordon utvecklas och marknadsförs av stora företagpå en internationell marknad, oljemarknaden är inter-nationell, vi har en internationell transportmarknadoch miljö- och klimateffekterna är gränsöverskridan-de.Det är därför viktigt att samarbeta internationellt.EU-samarbetet är en utmärkt möjlighet att åstad-komma långsiktiga lösningar. Miljö och klimat är ettav de prioriterade områdena för Europeiska rådetsmöte i . Ett av våra bi-drag till detta är att följa upp strategin för integreringav miljö och hållbar utveckling inom transportsektornsom ingår i den s.k. Cardiffprocessen. Denna uppfölj-ning föreslår vi innehålla en definition på vad hållbarutveckling inom transportsektorn innebär, samtidigtsom vi försöker föra fram vissa prioriteringar. En avdessa prioriteringar är att få fram en europeisk strate-gi för hur alternativa eller förnybara drivmedel och nyteknik ska kunna främjas på ett bättre sätt.Anf. 78 ():Herr talman!