prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — Det tror jagsäkert att har lagt märke till när honhar läst de motioner som vi har väckt , därvi regelbundet har återkommit till de könsbetingadeorättvisorna och skillnaderna i hälsa.Vi har under dessa år bl.a. riktat in oss på att den-na forskning ska bli ett tydligt uppdrag för . Man ska skriva in denna frågeställning isina statuter. Några av de viktigaste uppgifterna skavara att studera och komma med förslag till hur manminskar de skillnader som finns mellan kvinnor ochmän.Vi ser naturligtvis gärna att ochandra stöder de motionerna i fortsättningen. Det ser viframemot.Anf. 213 () re-plik:Fru talman! Min fråga var varför det inte har häntnågot. Jag vet att , ochmånga vänsterpartister har talat om det. Men manmåste väl driva de frågor som är viktigast i regerings-förhandlingarna, när man nu stöder regeringen.Många är nog trötta på prat. Det var de också iklubben. De menade att vi har haft många debatteroch att alla tycker att detta är så viktigt men att detinte händer någonting.Jag undrar varför det inte har hänt något, om detnu är så viktigt.Anf. 214 () replik:Fru talman! Nog händer det saker; det vill jag än-då bestämt hävda. Det tas en rad viktiga initiativ, ochen del av detta redovisas i kommentarerna till motio-nerna.Det som är viktigt för oss är att hålla fast vid engenerell välfärdspolitik också i fortsättningen. Det ärväldigt viktigt inte minst för kvinnornas vidkomman-de. Det utgör en grund för oss i vårt fortsatta arbete.Jag ser som sagt framemot att och ska samarbeta, nu när Chatri-ne också tycks intresserad av dessa frågor.Anf. 215 ():Fru talman! Det sades tidigare att saker och tingspretar åt rätt håll. Denna debatt har ett sådant upp-lägg att den spretar åt alla håll. Det skulle vara braom man kunde lägga upp den på ett annat sätt.Det finns en rad hälsofrågor som känns särskiltviktiga att debattera och som är särskilt aktuella,exempelvis narkotikaproblematiken bland ungdomar.Det inser man om man tar del av den senaste tidensrapporter, och särskilt rap-port. Där finns ett stort underlag för förslag till åtgär-der för att förbättra situationen. Men eftersom propo-sitionen snart tas upp i kammaren avvaktar jag medatt ta upp denna fråga.Jag tänker koncentrera mig på att tala om någotsom är väldigt viktigt för vår hälsa, och det är våratänder. Tandhälsa är en folkhälsofråga, och tyvärribland också en social fråga. Dålig tandhälsa kan ivärsta fall leda till social utslagning.Det har tidigare förekommit kommunala beslut isocialnämnder som inneburit att en hjälpbehövandeskulle få lagat endast så många tänder som erfordra-des för att denne skulle kunna intaga föda. Ett sådantbeslut kan enbart betraktas som rent kränkande förden hjälpsökande.Tänder har inte enbart en viktig funktion när detgäller näringsintaget utan är också en del av en män-niskas utseende och självkänsla. Många har vittnatom den osäkerhet som en dålig munhälsa kan geupphov till.Forskare har kunnat klarlägga ett antal sambandmellan dålig munhälsa och olika sjukdomar. Den somlider av tandlossning löper större risk att drabbas avhjärt- och kärlsjukdomar, liksom av hjärnblödnig ochdiabetes.Tänderna är en viktig del av kroppen. Detta skulleinte behöva sägas, utan det borde ses som självskri-vet. Likväl görs en markant åtskillnad både organi-satoriskt och ersättningsmässigt mellan tandvårdenoch den övriga vården. Att detta har historiska orsa-ker kan inte tas som försvar när det gäller hur tand-vården och ersättningssystemen ska utformas i fram-tiden.På sikt finns det endast en hållbar lösning, och detär en gemensam lösning med ett högkostnadsskyddför all medicinsk vård, där tandvård ingår. Det behövsalltså en översyn av tandvårdsförsäkringen, och denmåste göras till en del av den allmänna sjukförsäk-ringen, vilket vi har framfört i reservation 2.Tandhälsa får inte utvecklas till en socioekono-misk fråga. Det får inte endast vara de som har rådsom kan upprätthålla riktig tandhälsa. Det finns fak-tiskt tendenser till det.Vi kristdemokrater har i våra budgetförslag undermånga år avsatt ett antal hundra miljoner mer änregeringen för ekonomisk lindring för personer medlåga inkomster och stora tandvårdskostnader. Trotskritik mot våra förslag från företrädare för regerings-partiet har regeringen följt i våra spår, och därmed harpåståendena om otillräcklig finansiering omgåendeupphört. Resurser värderas tydligen olika beroende påvem som kommer med förslagen.Regeringen har tillsatt en utredare, som i vårasframlade ett delbetänkande. Arbetet ska avslutas den31 mars 2002.Vad som framkommit från bl.a. regerings-håll är tankar om ett särskilt tandvårdsstöd till perso-ner . Detta har mötts av kritik från tandlä-karhåll. I likhet med oss kristdemokrater menar manatt stödbehovet inte kan avgränsas till människor i enspecifik ålder. Behovet finns i alla åldersgrupper.Dessutom gäller stödet inte vanliga tandvårdsåtgärderutan enbart vissa arbeten. Ett sådant förslag måsteanses som vilseledande för dem som kommer attomfattas av stödet.Det är också viktigt att tillgången på tandläkareoch tandvårdspersonal säkras och att villkoren förtandläkare förbättras, så att vi kan behålla de tandlä-kare vi har i landet och så att de kan fortsätta att ar-beta här i Sverige.Fru talman! En viktig del i tandvården är de fyll-nadsmaterial som används. Det har visat sig attmånga människor har fått besvär av bl.a. amalgam,som innehåller det mycket giftiga ämnet kvicksilver.Ett antal forskningsrapporter har visat på kvicksilv-rets skadeverkningar.Bestämmelser om en större försiktighet med an-vändandet av amalgam har också införts. Sedan 1995är det inte tillåtet att laga barns tänder med amalgam.Undantag ges för barn som är svåra att behandla. Detkan handla om barn med tandläkarskräck och barnmed funktionshinder eller om barn med traumatiskaupplevelser från andra länder och kulturer. Undanta-get har tillkommit på begäran från tandläkarna.Detta kan dock inte motivera att så många som700 barn i har fått sina tänder lagademed amalgam. Det måste göras en uppföljning avbarns hälsa i relation till silveramalgamfyllningar.Det är viktigt att amalgam avvecklas som tand-fyllnadsmaterial och ersätts av sådant som inte gerskador eller biverkningar. Det finns andra ersätt-ningsmaterial, men de bör användas med urskiljningeftersom även dessa kan inverka menligt på hälsan.Det är viktigt att forskningen på området fortsätter, såatt vi får fram bättre och mer hälsofrämjande fyll-nadsmaterial.Folkhälsoaspekten i tandhälsan kan inte nog beto-nas. Den naturgivna utrustningen är bäst och börbibehållas . Det förebyggandearbetet med att påverka barn och ungdomar till attvårda sina tänder måste ha hög prioritet i folkhälsoar-betet i kommuner och landsting.Det finns mycket mer att säga på olika områden,men jag avslutar ändå med att yrka bifall till reserva-tion 16. Vi står givetvis bakom samtliga våra reser-vationer.Anf. 216 ():Fru talman! Jag ska börja med att sjunga: Säg detmed ett leende och med en glimt i ögonvrån!Jag tycker att vi behöver det så här sent på kväl-len.En god tandhälsa stärker faktiskt självförtroendet.Att våga sig på ett leende - jag ser flera stycken justnu - och att kunna tugga sin mat är viktigt. Dessafaktor har stor betydelse för hälsan. Vi svenskar kanvara stolta över den generella tandstatus som vi har,men det ligger ett stort arbete bakom den. Studiervisar att en större andel av dem i besöker tandläkare alltmer sällan. Det tycker jagär en oroande signal som vi måste ta på allvar. Vimåste fråga oss varför. Jag tror att ett svar är attmånga inte har pengar till detta. Jag kan också tänkamig att det finns vissa personer som inte prioriterartandhälsan, inte förrän tandvärken är olidlig.Centerpartiet vill att avgifterna och finan-sieringen av tandvården ska harmoniseras med hälso-och sjukvården. Vi för ofta fram hur viktigt det är attse helheten och sammanhang. Tänderna och munhäl-san måste vara en del av helheten. Varför uteslutamunnen i detta sammanhang?Det finns olika vägar att gå för att man ska få engod tandhälsa, men det är förenat med kostnader. Påsikt sker en förändring till det positiva vad gällerkostnaderna. Det minskar de sociala klyftorna, ochdet är viktigt för oss i . Det kom en rap-port om de hemlösas situation. För demhade tandvårdsinsatserna varit det som hade haft denstörsta och bästa effekten.Centerpartiet vill börja med att ge stöd till de per-soner som är i behov av en omfattande tandvård,oberoende av ålder. Det är inte åldern som avgörtandstatusen, även om det är en faktor. Det vill jagsärskilt framhålla för . Man kan juinte vara så fyrkantig att man går just efter hur mångaår personen är. Det måste ju vara behoven som äravgörande. Det är faktiskt att hushålla med resurser-na.Från sida vill vi också föreslå attbehandling av inflammationer och infektioner samtprovtagning ska kosta lika mycket som en liknandebehandling inom sjukvården. Detta kan ju ses som detförsta steget mot en helhet. Man måste börja i någonända, var det någon som sade tidigare.Vad gäller det förebyggande arbetet inom tand-vården har varit en föregångare. Det finnsriskgrupper inom barn- och ungdomstandvården.Dessa riskgrupper måste ges tillfälle till tätare kon-takter med tandläkaren. Man kan inte behandla allalika; här måste man också utgå från behovet. Man börge riktade insatser och ett ökat grundbelopp till ung-domarna för att förbättra deras tandhälsa. Det lönarsig alltid att förebygga.Så kommer jag in på ansvar för medicintekniskaprodukter, dentalmaterial. Det är ansvar. Jag tycker att det är ett steg fram-åt. Biverkningar ska anmälas till tillverkaren och tillLäkemedelsverket. Biverkningar från material sompatienten har burit på länge, där tillverkaren inte ärkänd, bör anmälas direkt till Läkemedelsverket.Många fyllningar som är gjorda görsig nu påminda och förorsakar ohälsa.Förbud mot att använda amalgam ska införas såsnart som möjligt. Arbetet inom EU med amalgam-frågan måste påskyndas. Forskningen måste intensifi-eras. Det här är segt. Jag kommer ihåg att jag i lands-tinget väckte en motion om dettamed amalgam. Då var det många som fnyste. Amal-gam var jättebra; det skulle vi fortsätta med. Men närman ser tillbaka på en ser man att dethar hänt saker till det positiva, men måste vikomma fram till ett beslut: Förbjud amalgamet!För att man ska kunna bedriva en god tandvårdmåste det också till yrkeskompetens - det har ju tidi-gare talare sagt. föreslår att regeringenbör presentera ett åtgärdsprogram för att långsiktigtsäkra personalförsörjningen inom tandvården. Detgäller tandsköterskor, tandhygienister och tandläkare.Jag instämmer i ställningstagande atttandläkaryrket måste uppvärderas, och åldersgränseni tandläkaryrket bör tas bort helt och hållet.Sedan kommer jag in på hiv/aids. Den 1 decemberförra veckan intensifierades kampanjen mot hiv/aids.Det var kampanjen startade, men vi harmärkt att intresset inte har varit så stort. Det har mat-tats av. Vi ser nu med oro på vad som händer runtomi världen. Med den rörlighet som vi har bland männi-skor måste vi i agera med en bred informa-tion på alla fronter. Vi ser att hiv/aids har ökat inomalla grupper, så det behövs ett effektivt och långsik-tigt arbete, både med information och med stöd för depersoner som har drabbats.Ge samordningsansvaret medFolkhälsoinstitutet som ansvarig myndighet förhiv/aids! Det ska inte vara som det är , att detdelas upp mellan och Socialde-partementet. Man har svårigheter att se hur medlenanvänds, likaså hur viktigt det är att ha långsiktighet idetta. Stötta frivilligorganisationerna, som gör ettfantastiskt arbete när det gäller hiv/aids, och ge debarn och ungdomar som har drabbats en extra om-tanke och ett extra stöd för att de ska klara sin roll isamhället!Sedan ska jag gå in på en annan del av den före-byggande hälsovården. Den gäller skolan, som måstefå till uppgift att tillsammans med ungdomsmottag-ningarna stärka kunskapen om olika kulturers syn påsexualitet och samlevnad bland ungdomar. Även defunktionshindrade måste få möjligheter till en adekvatundervisning inom detta område. anseratt det finns behov av studier om hur ungdomarpräglas av sexuellt färgade budskap, pornografi, sex-uellt språkbruk m.m. Detta är en synnerligen angelä-gen fråga.Jag vill också gå in på spelberoendet och det före-byggande arbetet kring detta. Vi vet genom forsk-ningsstudier att spelberoendet ökar och att det ökar ide lägre åldrarna. Spelutbudet är stort, och det växersnabbt. Tråkigt nog kan vi också se att antalet spelbe-roende ökar. Det är en tung börda, särskilt för demsom finns runtomkring de spelberoende, de anhöriga.Det är lätt att man fastnar i lånekaruseller och i kri-minalitet. Det finns flera exempel bland ungdoms-gängen, och det finns exempel på våra anstalter inomkriminalvården.Centerpartiet kräver en samhällsekonomisk analysav spel och spelets negativa konsekvenser.Det måste till en annan fördelning av statens in-komster av spel, som är på 5 miljarder, och landetsutgifter för spelberoende och dess konsekvenser, förvilket man har beviljat 4 miljoner. Detta är inga rim-liga proportioner.Hur ser de anhörigas ekonomiska situation ut? Jaghar sett sådana här katastrofer på nära håll, och det ärmycket bekymmersamt. Och hur ser kommunernasutgifter för att hantera detta med spelberoende ut?Det behövs också ytterligare forskning på dettaområde, inte minst när det gäller behandlingsmetoderför att hantera de alltfler som drabbas av spelberoen-de.Detta handlade om en del av de allt viktigarefolkhälsofrågorna. fick vi se tobaksproppen.Den kom. Vi väntar på narkotikaproppen. Vi väntarpå läkemedelsproppen. Detta är viktiga och angeläg-na frågor. Men de kommer och de ska behandlas, ochdärför tar jag inte upp dem i diskussionen nu.Det är många som har påpekat att kostnaderna försjukvården ökar, att pengarna inte räcker till och att vimåste ha mer och mer pengar. Men ska vi klara mor-gondagens hälso- och sjukvård långsiktigt måste dettill en allt större tyngdpunkt på de förebyggande åt-gärderna för att folkhälsan ska öka.Anf. 217 BO ():Fru talman! Det är viktiga frågor vi diskuterardenna eftermiddag och kväll. Därför är det förståsextra beklagligt att det ansvariga statsrådet, såsomredan påpekats , inte heller den härgången har tyckt att det kunde vara värt att beviljariksdagen sin närvaro. är vi här i den svenskariksdagen väldigt försynta jämfört med många andraparlament. Hade vi varit i det brittiska parlamentethade den klassiska talkören utbrutit: Vi vill se posi-tivhalaren och inte hans apa! Det hade varit trevligtatt få se positivhalaren här. Vi får i stället nöja ossmed att diskutera med - vad ska jag säga i det svens-ka parlamentet? - hans medarbetare och ställa frågortill dem. Jag hoppas att vi ska få tillfälle till detta.I den rapport som kom från Socialstyrel-sen nämns bl.a. att av kvinnorna i vårt land och43 % av männen anser att sjukvården har blivit sämrede . Vilket parti som har haft detpolitiska ansvaret på riksplanet och i majoriteten avlandstingen är ju ingen hemlighet, åtminstone inte fördenna kammare - på många ställen, liksom här ihuset, tillsammans med och Miljöpar-tiet.Jag hade tänkt blicka lite grann på några väsentli-ga områden och se vad som har hänt under socialde-mokraternas gångna och möjligen på någrapunkter jämföra det med vad som hände under de treår som de borgerliga partierna hade ansvaret för dennationella politiken . Jag tyckerinte att det är så hårt eller krävande att titta efter vadsocialdemokraterna har gjort . Det är intefråga om att, på det svåra område som sjukvårdenutgör, ställa frågor och ställa samman bokslut efterett, ett och ett halvt eller , utan det är som . De områden jag tänkte försöka belysa är köer-na, frågan om utbyggnaden av primärvården och avhusläkarna, äldreomsorgen samt vad vi får ut av vårapengar, dvs. det man brukar kalla produktivitet. Jagtror, fru talman, att jag inte har valt speciellt uddaområden utan ganska centrala områden inom sjuk-vårdspolitiken när jag valt dessa fyra områden.När det gäller köerna har de länge varit ett pro-blem i svensk sjukvård. De var det i slutet av 80-taletoch . Med den regering vi fickhösten 1991 blev det införandeav den s.k. vårdgarantin. har vi haft så korta vårdköer som vi hade1994. Såvitt jag känner till finns det ingen statistiköver situationen nu som tyder på någonting annat änatt köerna är längre än när socialdemokraternaövertog ansvaret för sjukvården. Min första fråga tillstatsrådets medarbetare här i kammaren är om manunder de år som vi har haft socialdemokratiska sjuk-vårdsministrar har uppfattningen att köerna blivitkortare. Det är en ganska enkel fråga som bör varamöjlig att besvara relativt kort.Min andra punkt gällde vad som har hänt med ut-byggnaden av allmänläkare och husläkare i vårt landunder de här två perioderna. vi hadeborgerlig regering ökade, har revisorerredovisat, antalet allmänläkare i vårt land med drygt1 400, dvs. Attdöma av det material jag försökt få tag i över vad somhänt under de socialdemokratiska sju åren, för attkunna göra en rättvisande jämförelse, förefaller detsom antalet faktiskt minskade - om viska tro revisorer, och det ska vi säkert -medan det därefter har ökat något. Sammantaget serdet ut som om man faktiskt harklarat att öka antalet allmänläkare ungefär i takt medbefolkningsutvecklingen - men inte mer.På de tre borgerliga åren minskade, enligt Riksda-gens revisorer, antalet patienter som en allmänläkarebehövde ta hand om från 3 460 ned till 2 250. Min troär alltså att man där har legat still undersocialdemokraterna.Min andra fråga till dem som talar för socialde-mokraterna i den här debatten är: Har jag i huvudsakrätt i påståendet att det skedde en dramatisk utbygg-nad av husläkarsystemet och allmänläkarkåren underde tre borgerliga åren och att det i praktiken har ståttstill under sju socialdemokratiska år?Jag tror att det på de här två punkterna kommer attvisa sig att det är svårt att bestrida de uppgifter jaghar.På den tredje punkten, den om äldreomsorgen, ärdet svårare att göra den här typen av bedömningar.Det är svårare än att mäta vårdköer eller räkna läkareatt kunna bedöma om våra äldre får en hygglig, an-ständig och bra äldreomsorg och hur den förändrarsig över tiden. Min bedömning är att den närmast harförsämrats. Men jag har inga fullödiga belägg för det,och jag hoppas förstås att jag har fel. På den härpunkten blir min fråga alltså en aning öppnare: Är detså att socialdemokraterna här i kammaren anser attäldreomsorgen i vårt land är bättre än för sju årsedan?Den fjärde punkten gällde vad vi får vi ut för depengar vi satsar på sjukvård. Enligt en rapport somLandstingsförbundets ekonomer presenterade för tvåår sedan förbättrades produktiviteten, det vi fick utper satsad vårdkrona, under de tre borgerliga årenmed . För varje krona fick vi 1994 utungefär mer än vi fick . De siffrorsom sedan redovisas för den första delen av de soci-aldemokratiska sju åren visar oförändrad produktivi-tet. Det är alltså /98. När man gör pro-gnoser för tiden därefter, framemot - och dåhar man förmodligen varit så pessimistisk att manräknat med ett fortsatt socialdemokratiskt rege-ringsinnehav - utgår man också från oförändrad pro-duktivitet.Min bedömning är, efter att ha läst de här rappor-terna, att det tycks vara så att på tre borgerliga år fårman ut mer per krona för medborgarna i formav vård, medan det förefaller som om det står still , och förmodligen till, dvs. , medsocialdemokratisk regering. Har jag fel eller har jagrätt på den punkten?Jag skulle också, för att använda denna debatt justtill debatt, vilja ställa en fråga till utskottets ordföran-de , som , liksom fleragånger förut, talar mycket väl om den generella väl-färden. Min fråga har sin utgångspunkt i vad som harhänt med de privata sjukvårdsförsäkringarna under dehär sju åren. Det var nämligen så att det i praktikenvar omöjligt att sälja privata sjukvårdsförsäkringar ivårt land när köerna försvann. Deförsäkringsmäklare och försäkringsbolag som ägnadesig åt detta hade det ungefär lika svårt som kylskåps-försäljare på . Men under de sju socialde-mokratiska åren har antalet privata sjukvårdsförsäk-ringar ökat i snabb takt och är ca 150 000.Är det, med definition på generellvälfärd, inte så att man måste säga att den generellavälfärden har försämrats under de här sju åren, attdöma av möjligheten att sälja privata sjukvårdsför-säkringar?Kenneth tog med rätta upp den väsent-liga frågan hur vi använder våra pengar vad gällerfördelningen mellan försäkringskassor och vård. Hanställde frågor till representant om hurdet kom sig att har änd-rat uppfattning, från att ha väckten gemensam motion med och Folkpar-tiet om den finansiella samordningen till att på någraveckor, som sagt var, gå över till att vara för en annanmodell och i praktiken se till att det inte kunde blimajoritet i utskottet och därmed inte i fören samordning en bit in på det nya året.Det svar som fick hoppas jagberodde på okunnighet. Gör det inte det är det värre.Den motion som väckts finns tillgänglig i denna riks-dag. Den är inte hemlig. Den trepartimotionen finnstillgänglig och vem som helst kan ta del av den. Mil-jöpartiets talesman i dessa frågor skröt någotoförsiktigt med att hon var väl påläst i den här frågan.Fru talman! Vi har från sida drivitsjukvårdsfrågor . Vi har förstås gjort detdärför att de är oerhört väsentliga för medborgarna.Vi har i årets motion för framtiden pekat på sådanasaker som vårdpeng, behovet av finansiell samord-ning, husläkarsystem, rättigheter för psykiskt sjuka,en förbättrad tandvård och fler privata vårdgivare, föratt bara nämna några exempel. Skulle de förslagenbifallas, vilket de knappast lär göra , skullesvensk sjukvård förbättras. är det stor risk att viovanpå de sju förlorade år svensk sjukvård har upp-levt får ett förlorat år till fram till nästa års val.Anf. 218 () re-plik:Fru talman! talar om ministern somen positivhalare med sin apa och saknar positivhala-ren. Mycket ska man höra innan öronen ramlar av,och mycket har jag blivit kallad för, men aldrig apaoch aldrig här. Är det en debattordning som Folkpar-tiet vill införa här, eller var det bara en lapsus och ettdåligt försök att vara rolig?Anf. 219 BO () replik:Fru talman! Jag har självklart inte kallat SusanneBurman för en apa. Jag har bara berättat vad somhänder i det brittiska parlamentet. Eftersom SusanneBurman företräder regeringen får hon vara glad atthon gör det i den här kammaren och inte i det brittis-ka parlamentet.Anf. 220 () re-plik:Fru talman! har ingenting atttillägga. Det var för dåligt.Anf. 221 () replik:Fru talman! Jag ska inte svara på alla frågor somär ställda till statsministerns medarbetare, men enfråga ställdes till mig och den ska jag försöka besva-ra. Den gällde om den generella välfärden har urhol-kats i och med att det nu finns privata försäkringslös-ningar på marknaden. Och svaret är naturligtvis ja,precis som jag sade i mitt anförande.Lösningen är ju att vi, , och , avser att höja taken isjukförsäkringarna. Det är en inställning som jagockså förstår att har. Det är bra, för dengenerella välfärden måste omfatta många, så att inteflertalet känner sig tvingade att söka andra lösningar.Mitt problem blir då hur tänker lösadetta, eftersom man ska samregera med bl.a. Krist-demokraterna som vi hörde absolut inte kundetänka sig den lösningen. är inte inne på denlösningen. Jag har för tillfället inte kunskap när detgäller Moderaterna.Jag är alldeles övertygad om att den majoritet somnu sitter kommer att hantera den här frågan, liksommånga andra frågor, väl när det gäller att återskapaden generella välfärden. Frågan är hur Folkpartiettänker hantera den.Anf. 222 BO () replik:Fru talman! Det var alldeles rätt, som SusanneEberstein uppfattade det, att jag ställde just den speci-fika frågan till utskottets ordförande. Men det var enmissuppfattning från sida att jagfrågade om sjukpenningförsäkringen.Anf. 223 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gäller . 224 BO () replik:Fru talman!