prot · GO0998 · 2001-04-24 00:00:00 — Sedan har vi som jag nämnde ocksåde höga energi- och bränsleskatterna som innebär attett hushåll i norra , med det klimat vi har där,förbrukar ungefär dubbelt så mycket energi per årsom ett hushåll i åtminstone vissa delar av södralandet. Då förstår man att det är en ganska väsentligskillnad. Dessutom kommer avstånden in i bilden.Så min uppmaning till är att mannär nu den här regionalpolitiska propositionen kom-mer verkligen tar hänsyn till dessa stora och viktigafrågor. Vi har ju också det här med företagarna iNorrbotten, framför allt östra , som haraktualiserat dessa frågor. Jag hoppas verkligen att jagfår ett besked från om att man löserdet här.Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! I stort sett tror jag att man kan sägaatt all infrastruktur är en viktig investering för Sveri-ges regioner. Genom bra infrastruktur - vägar, järn-vägar IT och flyg - gör vi på olika sätt runda-re. Vi ökar möjligheterna för människor att bo på enplats, ha arbete på en annan och kanske utbilda sig påen tredje, om man orkar med den pendlingen, ominfrastrukturen fungerar. Jag är medveten om dessabehov och om de förväntningar som finns på in-frastrukturpropositionen som kommer i höst.När det gäller nedsättningen av socialavgifter ärdet riktigt som säger att vi har haft ettsådant system i att en delverksamheter i vissa delar av landet haft en lägresocialavgift med hänsyn till deras långa avstånd tillmarknaden eller till deras svåra klimat. Den nedsätt-ningen har aldrig godkänts av EU. Vi förhandladeinte om den som ett undantag i och med medlemska-pet. Den har därför under hela vår tid som medlem iEU ständigt kritiserats.Det gick inte i längden. har kommissionengjort en prövning av nedsättningen där det för osshandlade om att antingen få ett permanent undantagså att vi kunde fortsätta ha denna nedsättning elleravstå från den, att helt enkelt inte kunna tillåta denlängre.Vi har varit nere från olika håll inom Regerings-kansliet. Jag har själv varit nere och träffat kommis-sionären . Vi har argumenterat för varför vi harhaft nedsättningen och varför vi ansåg att den skullebehållas. Kommissionen har gjort en prövning ochfattat ett beslut. Detta beslut innebär att det inte läng-re är möjligt för oss att ha den typ av nedsättning avsocialavgifter som vi har haft tidigare.Just därför tog jag initiativ till att bjuda in repre-sentanter från de verksamheter och företag som hadehaft nedsättningen tidigare, för att tillsammans meddem diskutera vad de själva såg framför sig sommöjliga alternativ till nedsättningen. Jag fick då enrad olika konkreta förslag och idéer, och jag har föravsikt att återkomma med förslag till en ersättning avdet gamla systemet i den regionalpolitiska propositionsom jag också lämnar i höst.Anf. 41 ():Fru talman! Statsrådet vet att det är delade me-ningar om vad EU har för uppfattning i denna fråga.Vi har ju fått - även jag - skriftliga svar på frågor tillEU-kommissionen. Jag vill inte ta upp denna debattmer än att jag ändå vill säga att de i nedsattaarbetsgivaravgifter som vi har haft i stödområdetmycket väl ryms inom minimireglerna gällande detsom EU över huvud taget inte bryr sig om. En möj-lighet för regeringen hade varit att behålla detta. Nuvet vi hur läget är. Jag hoppas att man hittar någonform av lösning. Dessa gjorde oss åtminstonekonkurrensneutrala gentemot - däremot integentemot Norge.Det här är en stor och viktig fråga. Om vi ska fåföretagare i , i det inre , stö-dområdet, att investera och tro , att ha enframtidstro som också präglar befolkningen i övrigt,så tror jag att det är alldeles nödvändigt att göra någotåt det här. Jag har förstått att statsrådet också har denuppfattningen. Men man får inte vänta. Precis som ifråga om infrastrukturpropositionen och den regio-nalpolitiska propositionen får det inte ta åratal, somdet nu har gjort. Det beklagar jag verkligen.Men med de här påminnelserna kanske statsrådetskyndar på. Vi hoppas nu att det här kommer tidigt ihöst.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:314 om in-samling av miljöfarliga batterierAnf. 42 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att alla uttjäntabatterier ska samlas in.Den nya batteriförordningen trädde i kraft den1 och syftar till att förhindra utsläpp imiljön av kadmium, kvicksilver och bly från batteri-er. Förordningen har bl.a. inneburit att kommunernamåste samla in samtliga batterier, dvs. inte endast demiljöfarliga. Avgifterna för tillverkning eller importav vissa farliga batterier har höjts avsevärt. Avgifter-na används till att finansiera insamling, återvinningoch informationsinsatser. Avgifterna har medfört attförsäljningen av batterier innehållande kvicksilveroch kadmium minskat avsevärt i till förmånför mindre miljöfarliga alternativ.För större batterier som främst används inom in-dustrin vet vi att insamlingsnivån ligger . För småbatterier som används för konsumen-tändamål är insamlingsnivån troligen avsevärt lägre.Kenneth hävdar att endast av knapp-cellsbatterierna innehållande kvicksilver och kadmi-um lämnas i insamlingssystemen. Detta är en upp-skattning som kan stämma, men eftersom batterierhar olika lång livslängd är det svårt att få fram tillför-litlig statistik över hur stor andel av batterierna somsamlas in.Erfarenheter både från och utlandet visaratt det är svårt att uppnå höga insamlingsnivåer föruttjänta batterier som används för konsumentända-mål. Det är viktigt att så långt som möjligt minimerariskerna för att farliga ämnen sprids i miljön. Rege-ringen verkar därför inom EU för att få till stånd enutfasning av kadmium och kvicksilver i batterier. Detfinns fullgoda alternativ för de flesta använd-ningsområden. Vid sidan av att minska batteriernasfarlighet anser jag att det är viktigt att kommunernafortsätter sitt arbete med att tillhandahålla bra insam-lingssystem för batterier. Det är också viktigt attfortsätta med informationsinsatser för att uppmärk-samma människor på hur viktigt det är att lämnatillbaka uttjänta batterier.I betänkande som låg tillgrund för batteriförordningen framfördes ett flertalargument mot införande av pantsystem för batterier.Batterier kan inte enkelt jämföras med pant på för-packningar. De kan ha en livslängd ,vilket antagligen urvattnar pantens ekonomiska driv-kraft. De många olika typer av batterier som finns påmarknaden gör att administrationen av panten skullebli mycket krävande.Anf. 43 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöministern för sva-ret även om jag har en del ytterligare frågor omkringdetta.Kvicksilver kan ge skador på i första hand cent-rala nervsystemet och njurarna. Metallen anrikas imuskulatur och nervsystem hos såväl människor somdjur. Trots att man i har försöktbegränsa spridningen av kvicksilver finns det tyvärrfortfarande uppemot 10 000 sjöar där kvicksilverhal-ten i fisk är dubbelt så hög som det fastlagda gräns-värdet. Gravida kvinnor och kvinnor som avser attskaffa barn rekommenderas att avstå från att äta fiskfrån dessa insjöar. Skälet är att det finns misstankarom kvicksilver som kan ge fosterskador eller genetis-ka skador.Kadmium är ett exempel. Så gott som all kadmi-um som människor och djur får i sig kommer ju viamaten. Där har det hamnat genom att växter tar uppkadmium som tillförs jorden via konstgödning ellerutsläpp i luft och vatten. Blyet, som också anrikas ilever, njure och mjälte, ger oss förhöjda blyhalter ihjärnan.Jag skulle vilja fråga miljöministern en sak. Mind-re miljöfarliga ämnen är inte lika med helt oskadligaämnen för miljön. De miljöanpassade batteriernainnehåller mindre metaller, men de innehåller ändånickel, mangan och järn. Är det en risk som vi heltska bortse från? Jag undrar om miljöministern är heltnöjd med den aktuella insamlingen. Besparar vi vårnatur kvicksilver och kadmium på ett adekvat sätt ?Anf. 44 Miljöminister ():Fru talman! Det är alldeles klart, och där tror jagatt vi är överens, att det är stora problemmed tungmetaller av det slag som vi diskuterar ,kvicksilver, kadmium och annat i naturen och i mil-jön. Det är en av orsakerna till att vi i ärmycket aktiva när det gäller vår egen kemikaliepoli-tik, i arbetet med att utforma och egentligen revolu-tionera EU:s kemikaliepolitik och också genom attaktivt driva en internationell kemikaliepolitik, där detmöte som ägde rum i i samband medUNEP:s general council-möte innebar ett ganska stortgenombrott för detta tänkande, och där det möte somäger rum i för att underteck-na den färdigförhandlade också är ett väldigt viktig inslag. Derisker som pekar på måste vi tillsam-mans försöka möta på alla möjliga sätt.Sedan är då frågan: Kan vi göra mer när det gällerinsamling av batterier? Det är möjligt att vi kan göramer. Och jag utesluter inte möjligheten att ett pant-system skulle kunna innebära en bättre lösning. Menjag har ännu inte blivit riktig övertygad om att så ärfallet av de skäl som jag har pekat på i mitt interpel-lationssvar. Där har jag naturligtvis haft stöd av dendiskussion som förs i den utredning som har gåttigenom detta område. Så än så länge tror jag att vi skaförlita oss på arbetet med att eliminera farliga metal-ler från batterierna så långt det är möjligt och se tillatt vi har en ordentlig upplysningsverksamhet och ettordentligt tryck på kommunerna för att de ska svaraför en bra insamlingsverksamhet och för att i övrigtföra en aktiv och progressiv kemikaliepolitik.Anf. 45 ():Fru talman! Jag delar ministerns uppfattning omdetta. Ministern framför att det är angeläget att vi fårett gott resultat. För mig finns inget egenvärde i attpantsätta någonting och arbeta med en massa pengarsom ska flyta mellan olika producenter och konsu-menter. Erfarenheterna visar ändå att man kan påver-ka konsumtionsbeteende. Det finns länder som ärmycket agressiva i sin marknadsföring av idéer ochdriver fram vissa idéer genom marknadsföring i TVoch radio. Det skulle kunna vara en modell, och mankanske inte behöver dra i gång en pantversion. Syftetmed mitt engagemang i denna fråga är naturligtvisenbart att få vår miljö om möjligt något renare.Vilka resultat tror ministern att det är möjligt attuppnå när det gäller arbetet i EU? Rör det sig om ettår, vilket nog är omöjligt, , eller ?Vilken tid kan vi räkna med att det tar innan det vid-tas några konkreta åtgärder på detta område? Detskulle vara bra att avslutningsvis få ett sådant svar.Jag vill också notera att det fungerar alldeles ut-märkt när det gäller bilbatterier. Och några som jag talade med sade att nästan100 % plockas in. Vid ett och annat tillfälle finns detbevis för att man har pantsatt dem mer än en gång.Men det är ju inte tanken.Vad jag nu är mest orolig för är de små batteriersom innehåller ytterst små mängder av dessa farligagifter. Hur ser ministern på en sådan marknadsbear-betning via radio- och TV-mediet?Anf. 46 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror också att informationsinsatserkan vara bra att använda, eller rättare sagt, jag vet attde är det. Vi har haft en informationssatsningunder namnet Hem till holken, som jag själv hadeglädjen att vara med och inviga. Enligt de bedöm-ningar som kan göras har den gett ett ganska gottresultat. Framför allt har den ökat medvetenheten ombatteriernas farlighet hos yngre människor, alltsåskolbarn.I det sammanhanget vill jag gärna upprepa minuppmaning till leksakstillverkare och till en av våravanligaste hamburgerkedjor, att sluta dela ut ellersälja leksaker med inbyggda batterier, därför att detinnebär en speciell risk när man inte ens tänker på attdet finns batterier i leksakerna. Dessa leksaker hante-ras sedan som vanliga leksaker och slängs och kom-mer på det sättet ut i naturen.När det gäller EU-arbetet jobbar vi nu med ett nyttbatteridirektiv inom EU. Där driver så hårt viorkar tillsammans med några likasinnade länder attkadmium ska fasas ut. Vi menar nämligen att detfinns alternativ till detta. Jag hoppas att vårt arbeteleder till framgång, trots att det finns en hel del ländersom motsätter sig detta krav. På det sättet får vi na-turligtvis fortsätta att arbeta, för att eliminera såmycket som möjligt givet de tekniska förutsättningar-na, men också försöka lägga tryck på industrin attutveckla nya och mindre farliga batterityper ochsamtidigt naturligtvis försöka åstadkomma informa-tion till allmänheten, ha bra och effektiva insamlings-system som gör att en större andel av batteriernasamlas in och slutligen naturligtvis ha kvar möjlig-heten att utforma någon form av pantsystem, om vikommer fram till att det är rimligt.En utredning ser nu över producentansvaret. Denhar också i uppdrag att se om man ska bredda produ-centansvaret jämfört med nuvarande situation. Det ärmöjligt att det också kan komma en och annan idé närdet gäller batterier i det avseendet.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.9 § Svar på interpellation 2000/01:341 om Sve-riges åtagande enligt KyotoprotokolletAnf. 47 Miljöminister ():Fru talman! har frågat statsministern påvilket sätt regeringen arbetar för att ska kun-na uppfylla sina åtaganden enligt Kyotoprotokollet.Vidare har frågat statsministern om han ärberedd att verka för ett program för systematisk in-troduktion av biobränslen som drivmedel i Sverigeoch EU samt om han är beredd att garantera en fort-satt skattebefrielse för biodrivmedel intill dess att detagit över som drivmedel i . Avslutningsvishar frågat om statsministern kommer attverka för ett förändrat uppdrag till så att dess verksamhet mer kommer attstödja export av miljövänlig teknik.Interpellationen har överlämnats till mig för be-svarande.På frågan om hur regeringen arbetar för att Sveri-ge ska kunna uppfylla sina åtaganden enligt Kyoto-protokollet har jag tidigare här i kammaren sagt attregeringen för en aktiv klimatpolitik. Det har bl.a.kommit till uttryck i statsministerns uttalade ambitio-ner vid partiledardebatten . Stats-ministern aviserade då att regeringen kommer attlägga fram en proposition som baserar sig påKlimatkommitténs föreslagna målsättning för Sverigeom att minska utsläppen de kommande åren.Detta innebär att har ambitionen att föra enklimatpolitik som sträcker sig utöver kravet i Kyoto-protokollet som detta har tagit sig uttryck i EU:sbördefördelning, dvs. en möjlighet att öka utsläppenmed jämfört med nivå.Det finns naturligtvis, fru talman, oerhört mycketmer att säga om vad vi nu gör inom klimatpolitikenbåde nationellt i där inte minst satsningarnapå lokala investeringsprogram har gett positiva starkaresultat och i EU-samarbetet där vi nu är mitt uppe idiskussionerna om EU:s klimatprogram och ocksåsjätte miljöhandlingsprogrammet där klimatfrågornaär centrala. Det gäller också arbetet med . Som vet har jag också varitmycket aktiv när det gäller diskussionerna för atträdda det s.k. Kyotoprotokollet och den s.k. Kyoto-processen.Som svar på fråga om biodrivmedel villjag framhålla att görs insatser i Sverigeför att introducera dessa drivmedel.För att alternativa drivmedel ska kunna kommatill användning på och i större skala krävsatt priset blir konkurrenskraftigt jämfört med priset påkonventionella fossila bränslen. Det finns därför ettstort behov av forskning, utveckling och demonstra-tion för att sänka kostnaderna för alternativa drivme-del och för att öka effektiviteten i tillverkningspro-cesserna. Detta görs bl.a. inom ramen för det energi-politiska programmet. Målet är att före programperi-odens slut demonstrera etanolframställningfrån cellulosaråvara i pilotskala.EU-samarbetet är en utmärkt möjlighet att åstad-komma långsiktiga lösningar. Miljö och klimat är ettav de prioriterade områdena för Europeiska rådetsmöte i . Ett av Sverigesbidrag till detta är att följa upp strategin för integre-ring av miljö och hållbar utveckling inom transport-sektorn. antogs en resolution om detta. Deninnehåller en definition av vad hållbar utvecklinginom transportsektorn innebär, som denanger vissa prioriteringar. En av dessa prioriteringarär att få fram en europeisk strategi för hur alternativaeller förnybara drivmedel och ny teknik ska kunnafrämjas på ett bättre sätt.I vårpropositionen aviserar regeringen att vi harför avsikt att stimulera en fortsatt introduktion avbiodrivmedel och i detta sammanhang fastlägga enstrategi för hur skattenedsättning av biodrivmedel skaske. En strategi angående detta ska vara klar tillsommaren. Jag kommer att aktivt delta i detta arbeteoch försäkra mig om att det leder till avsedd mil-jönytta.Exportkreditnämnden, , spelar en viktig rollnär det gäller att stödja export av miljövänlig teknik.Nämnden sorterar under statsrådet ansvar-sområde men jag känner väl till att den sedan en tidtillbaka driver ett aktivt miljöarbete. Nämnden harfått regeringens uppdrag att införa miljöledningssys-tem. presenterade EKN en miljö-policy för garantigivning. Särskilt viktigt i miljöpo-licyn är EKN:s ställningstagande för främjande av enhållbar utveckling genom att lämna garantier förexport av projekt och produkter som är långsiktigthållbara ur miljösynpunkt samt för export av svenskmiljöteknik och svenskt miljökunnande.Nämnden har förklarat att miljöpolicyn fortlöpan-de ska utvecklas mot bakgrund av vunna erfarenheteroch den internationella utvecklingen samt att ensamlad översyn av miljöpolicyn ska göras under år2001.Anf. 48 ():Fru talman! Jag har egentligen frå-gat statsministern vad regeringen gör för att uppfyllade åtaganden i Kyotoprotokollet som handlar om attminska koldioxidutsläppen. Även om jag mycketuppskattar miljöministern tycker jag att det är synd attstatsministern aldrig tar de övergripande frågorna.När man diskuterar sådant här handlar det ju ommiljöpolitik, om ekonomisk politik och, ibland meninte så ofta, om regionalpolitik men framför allt omskattepolitik. Man får dock aldrig ett helt svar av enfackminister, och så är det , hur gärna mi-nistern i fråga än vill. Det tycker jag är väldigt synd.Det är alltså synd att man inte kan få ett samman-hållet svar. Det var nämligen i det syftet som jagställde interpellationen till statsministern men jag fårväl ta detta styckevis och delt. Sedan får vi båda göradet bästa av det hela.Jag uppskattar miljöministerns ansträngningar föratt få att delta i de här diskussionerna - det ärförstås väldigt bra - och att miljöministern har dekla-rerat att det kommer att bli ett förslag om utsläpps-rätter, , som går utöver fördelningsbördan på EU-nivå när det gäller dessa saker. Utredaren tycker förstås också att det här är väldigt bra;det är ju hans förslag. Jag vill deklarera detta som enbas för diskussionen.När det gäller samarbetet på EU-nivå finns detdock några saker som jag tycker är bekymmersamma,om nu målsättningen är att faktiskt minska koldioxid-utsläppen. Först och främst driver ju inte engemensam beskattning inom EU-området när detgäller miljöfrågor, något som väldigt mycket skulleunderlätta arbetet med att få ordning på situationenför hela - i varje fall för den del av Europadär staterna är medlemmar i unionen.Sedan finns det två EU-direktiv som är bekym-mersamma och som, menar jag, bromsar. I varje fallbromsar regeringens användning av och hänvisningtill de här direktiven.Först gäller det Auto-Oil-direktivet, som begrän-sar inblandningen av etanol till men det gåratt blanda i både och . Vad gör man nuunder ordförandeskapshalvåret för att rätta till detta?Vidare gäller det mineraloljedirektivet. Där finnsdet på skattesidan möjligheter till dispens för biod-rivmedel. Det finns lite olika varianter men jag skainte gå in på detaljer. Där har det dock legat stilla.Det har inte beviljats några dispenser ,vilket är väldigt synd. Inte har rege-ringen, enligt uppgift, beviljat någon ny dispens menjag vet att bl.a. gotlänningarna förtvivlat har försöktfå till stånd en etanolfabrik i på . Manhade finansieringen klar men ville ha dispens, någotsom man inte fick. När det gäller det sista dispensbe-slutet från regeringen, vilket togs , är det vik-tigaste skälet som redovisas faktiskt de statsfinansi-ella konsekvenserna. Man säger att detta kan bli fördyrt.Den motiveringen är enligt min mening inte läng-re hållbar, vare sig miljömässigt eller ekonomiskt,utan det är ett gammaldags sätt att se på saken. Ut-vecklingen av ny teknik förhindras. Det gäller ocksåmöjligheterna att utveckla system för distribution avbiodrivmedel och teknisk utveckling samt markna-dens vilja att investera i den här nya tekniken. Det ärett mycket stort bekymmer att regeringen har dennainställning i frågan.Jag skulle också vilja höra hur regeringen självlever upp till sina miljökrav eftersom jag har hörtstatsministern i regeringsförklaringar tala om att manska nå det gröna folkhemmet. Jag skulle t.ex. viljafråga hur många bilar i som går påalternativa drivmedel. Det skulle vara intressant meden diskussion om hur man i praktiken lever upp tillsina höga principer.Anf. 49 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker att det är lite tråkigt att Le-na Ek hellre skulle vilja diskutera med statsministernän med mig, men jag får väl finna mig i att det är pådet sättet.Vidare företräder jag här inte bara Miljödeparte-mentet utan hela regeringen. Dessutom är det så medmiljöpolitiken, som mycket väl inser, att jagär tvungen att svara för en väldig massa olika områ-den. Jag skulle tro att av alla frågor från väljare,allmänhet och journalister handlar om sådant somgäller andra områden än miljöpolitiken. Jag har enviss vana vid detta. Jag tror att jag nog kan ge etttämligen sammanhållet svar, som bygger på helaregeringens uppfattning.Lena Ek pekar på två direktiv som är lite proble-matiska inom EU. Auto-Oil-direktivet förbjuder ossatt tillåta en högre inblandning än eller en lägreän . Det är ett problem, och vi har försökt åstad-komma en möjlighet till högre procentuell inbland-ning. Vi driver nu aktivt att nästa revidering av Auto-Oil-direktivet ska innebära sådana möjligheter inomramen för vad som är tekniskt acceptabelt. Det finnsfortfarande en del motorer som inte klarar vilkeninblandning som helst.Vi får än så länge trösta oss med att den etanolsom vi har går åt. Det innebär att vi får samma kli-mateffekter om dubbelt så många bilar kör med 5 %inblandning som om hälften så många kör med 10 %inblandning. Med en ökad tillgång till etanolär det bra om vi kan förändra denna procentuellagräns.Också när det gäller mineraloljedirektivet skullevi gärna se en förändring som gynnar förnybarabränslen. Jag tror att det kan ligga i förlängningen avdet som vi nu håller på med när det gäller hållbarhets-strategi och när det gäller det sjätte miljöhandlings-programmet att nå därhän.Dessutom har vi nu sagt, vilket framgår av inter-pellationssvaret, att vi kommer att utarbeta en strategiför introduktion av sådana här bränslen som ska varaklar . Det var egentligen det som varhuvudmotivet till att vi sade nej till några ansökningarom dispenser för inte utan drygt ett årsedan.Vad gäller hur regeringen lever själv får jag välerkänna att vi inte är så duktiga på att ha biobränsle-drivna bilar i . Det är kanske detsom är huvudanledningen till att jag så ofta jag kanförlitar mig till cykeln som färdmedel.Anf. 50 ():Fru talman! Det är efter den avslutningen frestan-de att säga att miljöministern är ute och cyklar, menfrågan är ju, även om det nu gäller miljöansvarsom-rådet: Varför står det i finansplanen attbiodrivmedel ska ingå i skattebasen, när ni lägger endöd hand på utvecklingen inom det här området?Varför använder man inte möjligheten att ge dispen-ser från mineraloljedirektivet för att få i gång olikaanläggningar som producerar alternativa bränslen?Jag tycker att det är två väldigt viktiga frågor.Min tredje fråga i den här debatten blir: Hur sermiljöministern på regeringens gamla beslut att"allvarliga statsfinansiella konsekvenser" gjorde har avslog den sista ansökningen om skattebefri-else ? Jag tycker att det skulle vara intres-sant att få reda på det, fru talman.Anf. 51 Miljöminister ():Fru talman!