prot · GO0997 · 2001-04-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:97Fredagen den 20 aprilKl. 09.00 - 13.26Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------1 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanFörste vice talmannen meddelade att arbetsple-num skulle äga rum kl. 9.00 -utan votering.Meddelandet hade delats ut till kammarens leda-möter.2 § Meddelande om frågestundFörste vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle föl-jande statsråd närvara:Vice statsminister , kulturmi-nister , statsrådet ,miljöminister och justitieminister § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2000/01:123 till arbetsmarknadsutskottetMotioner2000/01:Sk31 till skatteutskottet2000/01:Ju22-Ju29 till justitieutskottet4 § Vissa utrikeshandelspolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2000/01:NU9Vissa utrikeshandelspolitiska frågor.Anf. 1 ():Herr talman! Låt mig inledningsvis konstatera attdet råder en mycket bred samstämmighet när detgäller de utrikeshandelspolitiska frågorna i både ut-skottet och kammaren. Jag tror, herr talman, att det ären styrka för ett litet land som att denna sam-stämmighet finns. Man kan fråga sig om det finnsanledning att ha ett antal reservationer i det här be-tänkandet. Vi borde vid en något noggrannare hante-ring ha kunnat vara mer överens och fått ett totaltenigt betänkande.Jag vet också att utrikeshandelsminister utförligt kommer att redogöra för regeringenssynpunkt på handelspolitiken, varför jag ska begränsamig till några områden.När det gäller WTO-systemet vill jag understrykavikten av att värna frihandelns principer och att varapå sin vakt mot eventuella protektionistiska inslag idet internationella handelsutbytet. Vi socialdemokra-ter ser frihandeln som en välståndsskapande kraft isåväl de utvecklade länderna som i världens fattigasteländer. Alla konsumenter, både enskilda och företag,gynnas av de positiva effekterna - lägre priser, störreutbud av varor och tjänster samt en bättre kvalitet.Dessutom innebär frihandel en snabb spridning avinformation, vilket också kan bidra till en omvandlingav slutna samhällen och till en större öppenhet motomvärlden. Det är viktigt att också fortsätt-ningsvis deltar aktivt med att befästa och stärka för-troendet för det multinationella handelssystemet. Jagkan personligen intyga, herr talman, att svenska poli-tiker och tjänstemän gör mycket värdefulla insatser idet internationella handelssamarbetet.Det är också viktigt att som en föregång-are på avregleringsområdet även inom EU verkar föratt den inledda avregleringsprocessen fullföljs och attprocessen leder till att gynna utvecklingsländernasexport till den europeiska marknaden och till konsu-menterna.Vi vill också understryka att inriktningen bör varaen ökad öppenhet inom WTO. Men måstedet finnas en respekt för att enskilda länder i vissa fallinte vill röja sina förhandlingspositioner.Vi menar också att olika NGO:er, frivilligorgani-sationer, ska inkluderas i frågan om en ökad öppenhetoch information. Hur viktigt detta är framkom inteminst vid i . Även här vill jagunderstryka att den visat storframsynthet, vilket vi naturligtvis ska vara tacksam-ma för.Herr talman! Naturligtvis finns det ett behov avatt se över och förbättra . Vi tyckeratt det är av särskild vikt att påtala att frågan omregelförenkling när det gäller handelsprocedurernahålls aktuell. Vi menar att också fortsätt-ningsvis prioriterar den frågan inom EU. Som viförstår det arbetar man aktivt med att få in detta om-råde i nästa förhandlingsrunda.Vi menar också att det behövs en bättre översynav hur WTO ska bistå utvecklingsländer som harproblem uppfylla WTO-regler. Vi har också noteratatt det sker en regelbunden utvärdering av avtalen ochatt resultaten bl.a. tyder på att såväl i-länder som gynnats av inriktningen mot en friare världs-handel. Den här typen av studier är värdefulla ochfyller sin funktion. Vi anser utifrån detta att ytterliga-re insatser för att få till stånd fler utvärderingar avWTO-avtalen egentligen inte fyller någon funktion.Det finns dessutom andra tillfällen - genom enklafrågor, interpellationer eller särskilda debatter - attbelysa frågan.Herr talman! När det gäller frågan om handel ochmiljö är vi socialdemokrater medvetna om att det ärett känsligt förhållande mellan industriländer ochutvecklingsländer, att det föreligger en del svårigheteratt hitta en balanserad lösning. Vi menar att i deframtida förhandlingarna likväl som måste detvara ett övergripande svenskt mål att så långt sommöjligt undanröja risken för en konflikt mellan miljö-och handelspolitiska beslut. Med en sådan utgångs-punkt förefaller det rimligt att verkar för enallmän liberalisering av handeln och att det kopplastill en minskad miljöbelastning till förmån för enhållbar utveckling.Vi tror också att ur miljösynpunkt är ytterligareliberaliseringar av internationell handel av godo,eftersom det kan bidra till en effektivare resursan-vändning. Men en förutsättning för att uppnå en posi-tiv effekt på detta område är att handeln också åtföljsav en effektiv miljöpolitik.Vi förstår också svårigheterna som ligger i atthantera dessa frågor. Många utvecklingsländer ser dekrav som reses från industriländernas sida när detgäller miljöhänsyn som förtäckta protektionistiskasträvanden mer än som en verklig omsorg om miljö-värdena. Därför menar vi socialdemokrater att det bliren viktig uppgift vid framtida förhandlingar att un-danröja den känsla av misstänksamhet som om-gärdar detta område.Vi tror också att samarbetet mellan länder på dethandelspolitiska området kan utgöra en viktig häv-stång för att förbättra arbetsvillkoren. Utvecklings-ländernas möjlighet att också själva kunna arbeta sigupp ur fattigdom till större välstånd blir enavgörande fråga för oss alla. Men även här uppträderproblematiska förhållanden som industriländernaskrav på den sociala standarden i arbetslivet också iutvecklingsländerna. Det utgör enligt dem en form avförtäckt protektionism.De här misstankarna är också djupt olyckliga fören positiv utveckling. Vi menar att måstespela en viktig roll för att eliminera sådana misstan-kar och i stället stärka relationerna.Vi vill också understryka att konsumentkraven i i-länderna alltmer framstår som ett mycket starkt in-strument för att driva fram bättre arbetsvillkor i mul-tinationella företag som har verksamhet i utveck-lingsländerna. Vi anser att ett självklart mål bör varaen fri och rättvis handel med hänsyn tagen till gällan-de . Vi menar naturligtvis också atten fortsatt dialog mellan WTO och är nödvändigför att få en bra världshandel och att böruppmuntra en sådan dialog.Herr talman! Låt mig avslutningsvis i det härsammanhanget få uttala vår tillfredsställelse över dengenomförda revisionen av riktlinjer för mul-tinationella företag. De riktlinjerna har en uppfölj-ningsmekanism och är brett geografiskt sanktionera-de. Enligt vår uppfattning betyder revisionen på dethär området att målen om en hållbar ekonomisk,social och miljömässig utveckling, mänskliga rättig-heter i arbetslivet, konsumentskydd samt bekämpandeav mutor och korruption får en mycket starkare ställ-ning och det innebär naturligtvis ett steg i rätt rikt-ning. Vi socialdemokrater menar att en fri och rättvishandel måste utgöra en stark grundpelare för en godtillväxt, ett ekologiskt ansvar, trygga sociala villkoroch en rättvisare fördelning till alla människor.Med det sagda, herr talman, ber jag att få yrka bi-fall till reservation 1 men dra tillbaka den motivreser-vation som vi har i det här betänkandet. Det innebäratt vi med detta i övrigt står bakom betänkandet.Anf. 2 ():Herr talman! är endel i ett internationellt system för att förbättra villko-ren för handel och andra relationer mellan länder ivärlden. Det är en viktig organisation, och vi måsteinse dess betydelse, för utan WTO skulle i än störreutsträckning de rika länderna bestämma villkoren förhandel, och den fattiges rätt skulle sitta emellan. Där-emot är WTO inte en i alla delar väl fungerande or-ganisation, som i allt står upp för rättvisa och hållbarutveckling. Det finns stora brister i Världshandelsor-ganisationens sätt att fungera.Det enda rimliga i den situationen är naturligtvisatt förespråka en reformering av WTO. Den reforme-ringen måste för det första utgå från att man lämnarden koloniala föreställningen om världen, där ett antalrika länder fortfarande vill - i högre eller mindre grad- bestämma villkoren för handeln, till gagn för sinaegna företag, och därmed sätter sig över den oro ochde krav som kan finnas både bland människor i ut-vecklingsländer och bland fackligt aktiva eller mil-jöaktiva i den industrialiserade delen av världen.WTO-systemets sätt att fungera som en förhand-lingsstruktur där de rika länderna ofta bestämmerdagordningen i förväg eller där man sätter sig i slutnarum och diskuterar fram förslag, som sedan andramedlemmar i får ta ställning till utan att kunnapåverka dem, är oacceptabelt. När WTO träffas hän-der det ibland att man sammanträder i det s.k. grönarummet, dit inte alla WTO-medlemmar är inbjudna.De som sammanträder där är de rikaste länderna, somibland tar in något särskilt trilskande land från ut-vecklingsvärlden för att komma fram till någon formav förslag. Så här kan inte en organisation fungera.Man måste ta alla medlemsländer på allvar.Även i det här betänkandet finns det vissa formu-leringar som tyder på att man inte i allt har förståttvikten av jämbördiga relationer i världshandeln. 14 i betänkandet framhålls: "Bland annat måste ettantal utvecklingsländer övertygas om att förenkladehandelsprocedurer även ligger i deras intresse." -Som om företrädarna för utvecklingsländerna interiktigt hade förstått; som om de kanske utgick frånfelaktiga föreställningar, när de sannolikt i de allraflesta fall försöker skydda legitima nationella intres-sen!Det handlar naturligtvis inte om att övertyga ut-vecklingsländer om att de har fel. Det handlar om attlyssna till argument, att diskutera och att alltid försö-ka föra WTO framåt, så att WTO bättre kan fyllarollen av en organisation som inte bara liberaliserarhandeln utan gör det också med hänsyn till socialtskydd, arbetsmarknadens rättigheter och hållbar ut-veckling.På s. 20 i betänkandet skriver utskottsmajoriteten:"I utvecklingsländerna har det funnits farhågor föratt patent skulle kunna hindra småbönder från attanvända sina vanliga utsäden. Farhågorna torde beropå en missuppfattning av innebörden av patent. "Så dumma är de att de inte har förstått att minsann är den bästa möjliga vägen för attåstadkomma bra patenträttigheter!I går lade ett antal läkemedelsföretag ned den rät-tegångsstrid som pågått i om Sydafrikasrätt att självt importera eller producera billigare lä-kemedel mot hiv och aids. Detta rättsfall har fått storuppmärksamhet. De storföretag som vill skydda sinaegna intressen har nämligen visat att de inte alltid tarnågra sociala eller medicinska hänsyn. De tar framförallt hänsyn till vinstintresset. När storföretagen självafår bestämma kommer människors rättigheter atthamna i kläm.Nu blev opinionen för stark, så läkemedelsföreta-gen insåg väl att PR-förlusterna av att fortsätta attdriva fallet var alltför stora. Frågan är om de egentli-gen hade haft någon möjlighet att vinna fallet.Det här visar på en svaghet i . Detinnehåller nämligen inga explicita förbud mot att görasom gjort. är reglerna oklartuttryckta i patentavtalet. Menar vi allvar med attstorföretagen inte ska få bestämma villkoren för pro-duktion och handel med varor, är det viktigt att rät-tigheterna inom förstärks, så att ettland inte ska riskera ett åtal som i fallet motläkemedelsindustrin.Sannolikt är det också så att redan själva rätte-gången har avskräckt andra länder från att söka vägarför att finna billigare mediciner för sina sjuka. I Gha-na har man t.ex. beslutat att säga nej till import avbilligare hivmediciner, och ett av skälen är just inte vill riskera att bli stämd av de stora jättarnapå läkemedelsmarknaden.Frågan är vilka produkter som ska omfattas avavtalet om patenträttigheter och för hur det ärrimligt att patenträttigheterna finns kvar. Det finnsfarhågor för att en patenträttighet över biotekniskaprodukter kan innebära att vissa bönder kommer atttvingas till att använda produkter som stora företagkontrollerar. Det finns en oro för att den biologiskamångfalden kommer att urholkas, och det finns ocksåen oro för att småbönder i rädsla för att bli stämdaeller på annat sätt utsatta för påtryckningar från stor-företag kommer att mer eller mindre tvingas användaprodukter som dessa företag har rättigheterna till.Det finns också ett fall där en kanadensisk bondehar blivit åtalad i därför att man på hans åkrarhar funnit genetiskt modifierade utsäden, såledessådana som omfattas av reglerna om patent. Det härutsädet hade han inte själv planterat ut. Det hadeenligt alla experter sannolikt spritts dit, men den härlantbrukaren åtalades för brott mot patenträttigheter-na.Det här är naturligtvis orimligt. Därför är jag litebekymrad över att den reservation som Vänsterpartietoch har lämnat in, reservation nr 4, intehar vunnit majoritetens bifall. Det handlar just omTRIPS-avtalet och patenträttigheterna, om hur viktigtdet är att FN:s konvention om biologisk mångfald ståröver WTO-reglerna; att WTO-reglerna inte får hamnai konflikt med en av de för miljöns framtid viktigastekonventioner som vi har att rätta oss efter. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 4.Jag yrkar också bifall till reservation 7, somhandlar om handel och miljö och om handel ocharbetarskydd. Vi i menar att majorite-ten tar alltför lätt på den konflikt som finns mellan enliberalisering av handeln och ambitionen att stärkaarbetstagares rättigheter.Det är mycket olyckligt om WTO-systemet inne-bär att människor utnyttjas och förhindras att organi-sera sig fackligt och att kämpa för sina rättigheter.WTO-systemet måste utgå från grundläggande ILO-konventioner.Anf. 3 ():Herr talman! Jag står givetvis bakom våra reser-vationer, men jag tänker inte yrka bifall till dem förtids vinnande.Klyftorna mellan de rikaste och de fattigaste ivärldens länder ökar. I vilken mån handeln ochWTO:s regler påverkar den utvecklingen är oklart.Nya rundor i WTO bör därför vänta till dess att or-dentliga analyser har gjorts av hur ägandekoncentra-tioner och inkomstklyftor påverkas av den ökandehandeln.Det står i vårt betänkande att WTO-avtalen stän-digt utvärderas av forskare. Men enligt uppgift tittarman i den trade review mecanism som finns inomWTO mer på hur väl länderna genomfört och införtWTO-reglerna än på effekterna av avtalen på fattig-dom och miljö.Det som har gjorts inom WTO är ett par makro-ekonomiska studier, och de är visst ganska mycketifrågasatta av andra forskare. Vad som däremot finnsär t.ex. FAO:s fallstudier av 14 länder. De påvisartydligt att livsmedelssäkerheten har försämrats i enrad när de har avreglerat sin jordbruksmark-nad.Vår utgångspunkt i diskussionen är att avregle-ringen inte bör vara ett mål i sig, utan den bör vara ettmedel. Det intressanta är hur de ekonomiska regel-verken påverkar möjligheterna till en hållbar utveck-ling. Det är där fokus måste ligga.Det finns också ett grundläggande behov av ökadöppenhet och delaktighet i WTO. Dagens arbetsfor-mer där en begränsad krets av länder, 20-30 länder,träffas i det s.k. gröna rummet för att diskutera är intetillfredsställande, och de bör förändras. börarbeta för att arbetsformerna i WTO inte diskrimine-rar vissa länder och att öppenheten inom WTO ökar,bl.a. genom direkt dialog med frivilliga organisatio-ner.Jag beklagar att om kompensa-tion till de minst utvecklade länderna ännu inte efter-levs fullt ut. Det är centralt för att ökad frihandel inteska leda till ökade klyftor mellan de fattigaste länder-na och de rikaste. De fattigaste länderna har inte tek-nisk och administrativ kapacitet för att få systemet attfungera till sin fördel.Jag anser också att EU ska ta fasta på Uruguay-rundans uppmaning till medlemmarna att minskaexportsubventionerna till jordbruket. EU har världenshögsta exportsubventioner till jordbruket. Det gör attunionen via skattsedeln upprätthåller ett system somär till nackdel.Sverige bör arbeta för att ge ett ökatmarknadstillträde i EU. Särskilt viktigt är det att tabort tulleskaleringar, dvs. att tullarna är högre ju merförädlade varorna är. Det är ett effektivt hinder förförädlingsindustri. EU bör självklart bjuda de minstutvecklade länderna fullständig tullfrihet för allavaror.Vi ifrågasätter om det ska vara möjligt att ta pa-tent på och äga livsformer. Det bör vara en rättvisfördelning av vinster från produkter framtagna påbasis av biologisk mångfald mellan länder i nord ochsyd. Därför kommer konventionen om biologiskmångfald på kollisionskurs med kravpå att kunna ta patent på liv. De som säljer nya revo-lutionerande grödor eller arter av djur bör dessutomha ett ansvar för att den ursprungliga genuppsättning-en finns kvar för samtida behov. De bör ha något avett genbanksansvar.Jag anser också att ska stödja förslag frånu-länder att de inom jordbruksavtalet i WTO ska fårätt att skydda sin egen livsmedelsförsörjning. Vi börarbeta för ett fullständigt förbud inom WTO för allasorters jordbrukssubventioner. Livsmedelssäkerhetska inte bara ingå inom ramen för WTO-förhandlingar utan också tillåtas stå i vägen för enökad liberalisering av jordbrukshandeln. Livsmedel ärinte vilka varor som helst. Varje land måste kunnastoppa livsmedel av tvivelaktig kvalitet för att mot-verka sjukdomar bland människor och djur.Här kommer också en viktig fråga om djurskyddin. Reglerna i både EU och WTO tillåter inte att mantar hänsyn till hur en vara produceras. Det är ytterstallvarligt när det gäller djurskydd. Det måste gå att tasådana hänsyn för att inte djurens möjligheter till ettnågorlunda vettigt liv ska bli alltmer begränsade ochvi ska få allt värre problem av den typ vi nu ser iEuropa.Problematiken att vissa länder kan försöka attvinna konkurrensfördelar genom att ha en obefintligeller dålig lagstiftning för miljöskydd eller djurskyddoch arbetarskydd har uppmärksammats. Svaga stats-bildningar och demokratier kan släppa fram en brutalutsugning av människor och miljö. Barnarbete ochextremt låga löner och förbud mot facklig organise-ring är inte ovanliga. Därför finns det starka skäl attinföra minimikrav i WTO.Det borde vara en självklar rättighet att skyddamiljö och hälsa. Det ska inte uppfattas som handels-hinder. Dessutom måste miljökostnader vara en delav handeln. Regeringen måste arbeta för att gemen-samma internationella miljöåtgärder, exempelvis iform av en gemensam miniminivå för beskattning avkoldioxidutsläpp, kommer.Det bör slås fast att miljötänkandet inte får varaett andrahandsintresse. Tvärtom måste vårt utnyttjan-de av naturresurser underställas vad som är ekolo-giskt hållbart. Den ökande tillväxten är i det avseen-det problematisk. T.ex. har en tredjedel av världensbiologiska mångfald försvunnit . har bruttonationalprodukten undersamma tidsperiod fördubblats.Anf. 4 ():Herr talman! Jag vill börja med att rikta mig tillLeif . Jag vill uttrycka min glädje över attministern har tagit sig tid för att komma hit till oss påfredag morgon och vara med i debatten. Vi i närings-utskottet är inte bortskämda med att ministrar deltarnär vi debatterar våra frågor. Jag uppskattar verkligenatt ministern är här.Herr talman! Vi kristdemokrater står bakom helabetänkandet. Jag yrkar således bifall till utskottetsförslag i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Sverige är sedan gammalt en nation som är för enfri och öppen handel. Vad hade varit i dagom vi inte hade kunnat exportera våra skogsproduk-ter, vår malm osv. och importera råvaroroch produkter som vi inte har kunnat producera i vårtland? Det är tack vare handeln och handelskontakter-na som våra vyer vidgades och kunskaperna ökades.Det var så vårt välstånd växte fram.I våra dagar ser vi tydligt, och kan också se påkort tid, hur länders välstånd kan relateras till ökadöppenhet, demokrati och frihandel. Vi kristdemokra-ter stöder till fullo WTO:s uppgift och mål. Världs-handeln måste styras av långsiktiga stabila spelregler.Vi måste avveckla handelshinder och motverka pro-tektionism.Men detta är, som vi alla vet, inte så enkelt. WTOska ena 140 länder, varav drygt 110 är s.k. utveck-lingsländer. Det är 140 länder med mycket olika synpå vad som bör ingå i en kommande handelsrunda.Det är länder med mycket olika förutsättningar ocholika kulturer. En del vill att gamla WTO-beslut skaklaras ut med utvecklingsländerna innan en ny rundapåbörjas. Andra vill lägga fler uppgifter på WTO:saxlar än vad organisationen har mandat för. Mångahävdar att WTO behöver ökad öppenhet - det ärockså den svenska linjen.It is time for a check-up, an audit of our global in-stitutions, sade generaldirektören på ettseminarium i i förra veckan.Samtidigt påminde han om att WTO:s ägare ochuppdragsgivare är medlemsländernas regeringar. Ettstort ansvar ligger på regeringarna när det gäller öp-penhet, nationell förankring och legitimitet. På dettaseminarium ägnades en stor del av diskussionerna åthur parlamentarikerinflytandet ska öka - underförståtthur EU-parlamentarikerna ska få större inflytande ochdelta i WTO-processen. Parlamentarikernas uppgiftskulle vara att förbereda processen, att följa den ochutöva kontroll, liksom att föra ut informationen tillmedborgarna i valkretsarna.Detta är en diskussion inom EU som jag tror barahar börjat. Jag tycker att det skulle vara intressant atthöra handelsministerns uppfattning om hur världs-handelsfrågorna ännu bättre än ska kunna förasut till svenska medborgare och övriga EU-medborgare och hur det demokratiska inflytandet skaöka.Herr talman! Vi kristdemokrater anser att detfinns ett behov av att se över och förbättra , inklusive tvistlösningsmekanismen. Regel-förenkling är ett måste. Vi behöver också ytterligarese över hur organisationen kan bistå utvecklingslän-der som har svårt att delta aktivt i förhandlingarnaoch svårt att uppfylla WTO-reglerna.EU:s initiativ om tullfrihet för alla varor utom va-pen för de 49 fattigaste länderna i världen var ettmycket bra initiativ, och vi hoppas att fler länderansluter sig. Vi måste komma ihåg att de minst ut-vecklade länderna, av världens befolkning,bara svarar för av världsexporten - en andelsom dessutom minskar. Det finns således ingen an-ledning att se de allra fattigaste länderna som ett hotmot i-länderna. Därför är detta initiativ så bra, och detbör mana till efterföljd.Herr talman! Den svenska linjen när det gällerhandel och miljö tycker vi är mycket bra. Miljöfrå-gorna är redan en del av WTO:s arbete, och vi krist-demokrater stöder och EU:s uppfattning attförsiktighetsprincipens tillämpning på handelsområ-det ska klargöras i en ny WTO-runda. Även handelnska vara inriktad på minskad miljöbelastning ochhållbar utveckling. Men vi får aldrig glömma bort attdet största och viktigaste miljöarbetet måste ske na-tionellt, i varje land.Allt oftare diskuteras hur handel och arbetsrättsli-ga frågor ska förenas. Handelsministern tydliggjordeså klokt skillnaden mellan WTO:s och uppgif-ter när han talade på ett stort fackligt möte i Birming-ham . Så här sade - och nukommer min egen översättning från engelska tillsvenska: Handelsministrar bör inte försöka ta överkampen mot utnyttjande av barnarbete eller rätten tillkollektivavtal ifrån . Handelsliberaliseringenskapade inte dessa problem, och därför kan inte han-delsrestriktioner bota dem.Herr talman! Jag tror att handelsministern och enmajoritet av oss i utskottet och i kammaren faktiskt äröverens i denna fråga. Vi anser att det är mycketviktigt att dialogen mellan WTO, och andrainternationella organisationer utvecklas så att mansträvar mot samma mål. WTO behöver ett starkt ILOoch starka miljörörelser, men var och en av organisa-tionerna har sin uppgift att fylla. Vi tror att man ge-nom en närmare dialog får veta mer om varandrasuppgifter och ståndpunkter och på så sätt kan stödjavarandra.Herr talman!