prot · GO09118 · 2001-05-31 00:00:00 — Men jag villpåstå att det i stor utsträckning är en myt att offentligtägda bolag skulle vara så oerhört gynnade jämförtmed privata företag. Det är snarare tvärtom på detsättet att lagstiftningen sätter upp mycket skarpahinder för bedrivande av verksamhet påett antal områden. Det här är ett sådant exempel, därregeln om att man inte får verka utanför den egnakommunen har förhindrat kommunala bolag att kon-kurrera med de privata på jämbördig bas - däravdenna försökslagstiftning.Jag yrkar alltså bifall till utskottets förslag i dettabetänkande.Anf. 5 () replik:Fru talman! Den här försöksverksamheten trädde ikraft och går ut . ska manförlänga den . Min fråga till MatsEinarsson är: Hur länge kan man hålla på med för-söksverksamhet, och kan man kalla den försöksverk-samhet även om den ser ut att vara permanent?I debatten i går kunde vi notera att Vänsterpartietställde upp bakom den kapitalistiska marknadensbranschpraxis. Men tycker verkligen det är rimligt att denna branschpraxis ska få stridamot gällande lagstiftning? Det finns inga sanktioner , men den strider mot gällande lagstiftning. Tyck-er att detta är rimligt?Han talar om att han inte vill slå sönder verksam-heten. Nej, men genom sitt stöd för den här proposi-tionen vill han fortsätta slösa med skattebetalarnasmedel. Är slösandet med skattemedel verkligen enideologisk fråga, ? Är vi oeniga påden punkten, att det skulle finnas ideologiska skilje-linjer när det gäller att slösa med skattemedel? Detborde vi väl alla vara emot.Dessutom talar han om privata vinster med visstförakt. Men han talar inte med samma förakt om dekommunala förlusterna. Det handlar om en rimligkonkurrenssituation. Förstår inte attde offentliga bolagen har en helt annan förutsättningän de konkurrerande bolagen, oavsett om de är storaeller små?Anf. 6 () replik:Fru talman! Frågan var hur länge man kan hållapå med försökslagstiftning. Ja, inte i all evighet, na-turligtvis. Jag förutsätter att man under den förläng-ningsperiod som vi nu kommer att besluta om kankomma fram till en permanent lagstiftning. Om det ärpermanentning av just den försökslagstiftning vi nuhar eller om det är någon annan typ av permanentlagstiftning kan jag inte bedöma. Men det hop-pas och förutsätter jag att vi ska kunna göra under denhär tiden.Jag tycker inte att man ska bryta mot svensk lag.Det vill jag gärna säga här. Jag tror inte att någonannan i den här kammaren vill det heller.Jag tycker heller inte att man ska slösa med skat-tebetalarnas pengar. Jag kan inte se att kommunalbolagsverksamhet enligt denna försökslagstiftningeller enligt annan lagstiftning per definition innebärslöseri med skattebetalarnas medel, vilket IngvarSvensson förefaller vilja påstå.Anf. 7 () replik:Fru talman! Om nu har inställ-ningen att man inte ska få bryta mot gällande lag,varför har han då inte lagt fram förslag om att införasanktioner när man bryter mot en sådan lagstiftning?Anf. 8 () replik:Fru talman! Det helt ärliga och korrekta svaret påfrågan varför jag inte har väckt en sådan motion är attdetta definitivt inte är mitt specialområde i dennakammare. Jag kan inte bedöma om man skainföra sådana sanktioner och hur de i så fall ska se ut.Det får vi nog återkomma till i så fall. Jag kan tyvärrinte svara på den frågan.Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag ska vara nöjd med att inser med vilket allvar jag ser på den härfrågan. Precis som framhåller är dethär också en mycket viktig principiell fråga förmånga av oss politiker.Upprinnelsen till detta är helt enkelt de erfaren-heter som man har fått av alladessa misslyckade affärer som har skett inom ramenför de kommunala bolagen. Det är det som har fåttoss att reagera och bli ängsliga för att fortsätta i denhär verksamhetsformen.Ett mycket tungt argument mot just det här försla-get är också den totala sågning som gjordes av densärskilda utredning som regeringen tillsatt för att tittanärmare på det här och som fick i uppgift att göra enutvärdering av den kommunala uppdragsverksamhe-ten inom kollektivtrafiken. Den utredningen tycker attdet är fullständigt onödigt att fortsätta med dennaförsöksverksamhet.Regeringen försöker ändå att hitta några konstrue-rade argument för att få fortsätta. Men man konstate-rar i sin proposition att det i och för sig skulle kunnahävdas att det inte finns något egentligt behov av enutvidgad kompetens på kollektivtrafikom-rådet och därför skulle försöksverksamheten kunnaavslutas vid utgången av . Varför inte följadenna utredning?Anf. 10 () replik:Fru talman! Det är bra att förtydlighetens skull upprepar vad hon sade i sitt inled-ningsanförande. Jag uppfattade kanske inte riktigt vadsjälva repliken till mig bestod i.Men det är väl sant att vi har helt olika uppfatt-ningar om hur man ska se på bolagsverk-samhet. Jag skulle vilja säga så här:De problem som finns på det här området, och definns, det ska jag erkänna, härrör mycket från denprivatiserings- och avregleringsvåg som sköljde överlandet under framför allt 90-talet och som genomför-des på ett sådant sätt att en mängd olika problemuppstod, bl.a. i gränssnittet mellan offentlig verksam-het och privat verksamhet. Självfallet uppkommer därproblem, självfallet måste man där se över lagstift-ningen och förändra den. Jag ser förslaget om enförlängning av den här försöksverksamheten snarastsom ett led i en strävan att se till att man här får fun-gerande regler på lång sikt.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Skälet till att jag i mina repliker talarom en gång till vad jag sade i mitt inledningsanföran-de är att jag vill höra en kommentar från om hur han ser på den här utredningen och desstotala avsågning av den fortsatta försöksverksamhe-ten.Jag har fler citat som jag skulle kunna läsa upp,men jag avstår från att göra det. Jag tycker att deargument som utredningen för fram, utöver det somjag ser som den principiella frågan, är så viktiga attdet här förslaget inte ska gå igenom.Anf. 12 () replik:Fru talman! Utredningen, ja. Jag ska först erkännaatt jag inte har läst den i dess helhet. Jag har läst delarav den och referat av den.Jag är inte helt säker på att beskrivningen av ut-redningens slutsatser och argument är fullständigtobjektiv och så nyanserad som man kanske skulleönska. Men bortsett från det, att en utredning kommerfram till vissa slutsatser innebär inte med nödvändig-het att vi alla i denna kammare måste hålla med omdem. Regeringen har gått igenom utredningen efterremissomgång och efter egna bedömningar i det häravseendet kommit fram till en annan uppfattning närdet gäller förlängningen av försöksverksamheten. Jaginstämmer i den bedömningen och biträder därförregeringens förslag på denna punkt.Anf. 13 ():Fru talman! Bakom regeringens bedömning har iutskottet , , Miljöpartietoch Socialdemokraterna ställt sig. Den bedömningsom regeringen har gjort beträffande fortsatt giltig-hetstid för den här lagstiftningen, som medger för-söksverksamhet på just busstrafikområdet, är att detfinns flera skäl som talar för att försöksverksamhetenska pågå . Verksamheten har varitmarginell och det gör det svårt att dra några bestämdaslutsatser vad gäller kollektivtrafikområdet enbartutifrån den utvärdering som utredningen gjorde.En förlängning av försöksverksamheten skulle geett bättre underlag för ett definitivt ställningstagandetill om det behövs en permanent lagstiftning på områ-det eller inte. Regeringen pekar också på att fleraremissinstanser anser att försökslagstiftningen börförlängas för att ge ytterligare erfarenheter. Det är engrund som finns i det här sammanhanget.I debatten har man utgått från vissa närmast axi-omatiska förutsättningar. Kommunalt bedriven bus-sverksamhet i aktiebolagsform leder till stora förlus-ter och måste på allt sätt förhindras. Man har t.o.m.uttryckt sig så att man kan förstå det på det sättet attde här bussbolagsdirektörerna sitter med handen ikassalådan hos kommunstyrelsens ordförande och harobegränsad dragningsrätt i den lådan. Jag känner inteigen den beskrivningen av någon verk-samhet, allra minst på kollektivtrafikområdet.Jag tycker alltså att majoriteten i utskottet, som ärganska bred, har hamnat på en korrekt ståndpunkt.Det är angeläget och riktigt att göra den här förläng-ningen av försöksverksamheten.Jag kan inte heller undgå att kommentera IngvarSvenssons, och . De är företrädare för det jag brukar kalla förden kommunala självstyrelsefundamentalismen. Iandra debatter i kammaren har dessa företrädare en-vist hävdat att varje ingrepp från statens eller riksda-gens sida i form av lagstiftning osv. är ett hot intebara mot demokratin utan också mot den kommunalasjälvstyrelsen. Men i det här sammanhanget är detnaturligtvis inga som helst restriktioner. Här handlardet om att värna en annan verksamhet, nämligen denprivat bedrivna busstrafiken.Det finns ett par ytterligare goda skäl för dengränsöverskridande kommunaktiviteten, nämligen omtrafiken särskilt i glesbygd genom att i detlokala området upprätthålla en bättre konkurrensinom sektorn.Fru talman! Jag ser inte frågan om kommunaltgränsöverskridande bussverksamhet som den storafrågan på kollektivtrafikområdet, utan i stället är detden enorma koncentrationen på det privata bussområ-det där det knappast ens längre går att lägga anbud förde små anbudsgivarna. Det är stora konglomerat sombehärskar marknaden. Där undrar jag om inte helafrågan om pris och konkurrens borde tas upp. Manborde satsa med kraft för att se vad som kan hända pådet området.Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Försöksverksamheten för kommunalabolag gäller att kunna konkurrera på en marknad.Utredaren pekar på att det finns en fungerande mark-nad . Kommunala bolag kan då agera överkommungränserna. Jag ser en risk i att näringslivetlokalt påverkas negativt, dvs. man får svårt att kon-kurrera med ett kommunalt ägt företag som har skat-tebetalarnas pengar i ryggen. Det finns en fara attskattebetalarnas pengar riskeras om det kommunala -offentliga - bolaget får ekonomiska problem i ettarbete som sker i en annan kommun.I det här perspektivet är det bättre att låta en fun-gerande marknad sköta den affärsmässiga verksam-heten. Ser inte risken att det lokalanäringslivet påverkas negativt, dels i den kommunsom verksamheten finns i från början, dels i de andrakommunerna som bolaget arbetar i och dels att skat-tebetalarnas pengar riskeras om det sker någonting?Jag vill ha syn på osund konkur-rens.Anf. 15 () replik:Fru talman! När det gäller det lokala näringslivetberor det på vilken avgränsning som görs. Syftet medallmänna och goda kommunikationer är att det lokalanäringslivet ska påverkas positivt. När det gäller delokala bussföretag som tänker på,finns det naturligtvis bekymmer. Men lagstiftningenförutsätter inte att det ska vara kommunala subven-tioner till den kommunalt bedrivna bussverksamhe-ten. Den ska särredovisas, och det ska finnas ett rim-ligt sätt att bedöma denna.Principiellt vill jag säga om skattepengar - kom-munala, landstingskommunala och statliga - att jagalltid har hävdat att man måste vara särskilt försiktigmed skattepengar. Det går inte att vara särskilt slös-aktig eller se enkelt på de frågorna. Här har pengarkommit in från medborgarna som man har sagt attvissa saker ska göras för, och det är viktigt att desakerna blir utförda. Därför går det inte att lättsinnigtpumpa in pengar ens i kommunala bussbolag. Själv-klart måste man vara strikt på den punkten och se tillatt skattepengarna används på ett effektivt och brasätt. Jag kan hänvisa till - utan alla jämförelser iövrigt - vad en tidigare socialdemokrat, , har sagt om hur skattepengar ska användas.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! tog även upp frå-gan om den kommunala självstyrelsen. Den frågan fårvi ta mer tid att debattera framöver.Det viktiga och riktiga är inte att offentligt drivaaffärsmässig verksamhet. Politikernas roll - den kanvi också diskutera - är att se till att alla medborgarnafår samma möjligheter och rätt till bl.a. utbildning,omsorg och sjukvård. Politiker ska inte driva affärs-mässig verksamhet. Det finns andra som är bättre pådet.Jag kommer tillbaka till frågan om det lokala nä-ringslivet. Det finns exempel där lokala småföretaganser att de inte kan konkurrera och därför undvikeratt gå in i ett anbudsförfarande där det finns ett stortkommunalt bolag med och agerar. Den risken kanundvikas om det finns en fungerande marknad. Serinte den risken också? Det finnsmånga exempel på detta.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det är inte så stor skillnad i vår upp-fattning om politikernas roll i de allmänna övergri-pande målen. Man får naturligtvis inte vara så rigidatt man säger att affärsverksamhet eller verksamhet ibussbolag inte får eller kan bedrivas av kommunerna.Om det är nödvändigt för att upprätthålla en god ochtillräckligt bra service ska naturligtvis kommunernakunna göra det inom de ramar som har satts upp.Sedan är det naturligtvis inte så konstigt att dekommunala bussbolagen har uppfattningen att de börha möjlighet att konkurrera inom verksamhet som gåröver kommungränserna. De är själva utsatta för ettkonkurrenstryck som bygger på att man jobbar överett större område. Själva utgångspunkten för detta ärinte så märklig.Jag undrar om det är fria och frejdiga företagsklokaste åtgärd att avstå från att lämna anbud om devet att det finns ett kommunalt ägt bussföretag. Det ärväl snarare klokare att gå in och ta matchen och sevilket resultat det blir. Det är att vika undan alldeles ionödan.Anf. 18 () replik:Fru talman! säger att han intehar sett till några problem på området. Lyssnade haninte på mitt inledningsanförande? Jag tog då uppPiteå, och . Jag skulle viljaveta om jag lämnade några felaktiga sakuppgifter iden delen.Den diskussion tar upp om denkommunala självstyrelsen är intressant. Om inte spe-ciallagstiftningen funnits, hade det inte varit möjligtför kommunala bussbolag att konkurrera på andramarknader. Kommunallagen är tydlig på den punkten.Göran borde veta att kommunen ska ägnasig åt sina angelägenheter och sina invånare och inteintervenera på andra områden och marknader.Tycker att det är rimligt att ge-nom underbud slå ihjäl privata företag och sedan fåtillbaka summorna genom att sticka handen i skatte-kistan? Vi är egentligen inte principiellt emot denkommunala bolagsformen, även om vi tycker att manska vara restriktiv. Men den får inte utnyttjas på ettsådant sätt att annan verksamhet slås ut. måste inse att ett kommunalt bolag har störresäkerhet än ett annat bolag, såvida det inte finns ettstorföretag i ryggen.Jag ställer samma frågor till jag ställde till : Är det rimligt attvi stiftar en lag som möjliggör lagbrott i fråga omavtalstiden? Är det inte rimligt att om försöksverk-samheten ska fortsätta införa en sanktion mot dentypen av lagbrott?Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag tycker att man i huvudsak skahålla på lokaliseringsprincipen. Det är en riktig ut-gångspunkt. Jag sade i en tidigare replik att det inte ärkonstigt om kommunala bussföretag som själva blirutsatta för konkurrens i upphandlingsögonblicketreagerar med att de också borde få agera på sammamarknad för att få samma chans. Det kan vara envettig utgångspunkt.Jag tycker naturligtvis inte att ett kommunaltbussföretag ska gå ut och offerera till underpriserunder förutsättning att man har möjlighet att få subsi-dier från kassakistan. Jag har från mina utgångs-punkter lite svårt att känna igen den beskrivningen igenerella termer. Jag ska inte påstå att det inte harförekommit. Men i generella termer har jag svårt attkänna igen just den beskrivningen.Jag ska inte märka ord, men frå-gar om det är rimligt att vi har en lagstiftning sommöjliggör lagbrott. Det är ju först när det finns lag-stiftning som det faktiskt blir möjligt att begå lag-brott, så det är väl inte den relevanta frågan.Den relevanta frågan är väl om det ska finnassanktionsmöjligheter eller ej. Det är, tycker jag, enintressant och viktig frågeställning. Regeringen ochmajoriteten i utskottet har funnit att det i varje fallinte i det här läget, med en relativt måttlig förläng-ning av försökslagstiftningen, har varit angeläget ochviktigt att nu införa sanktionsmöjligheter. Det kom-mer naturligtvis också att vara en fråga som man fårta när försöksperioden är över och man ser vilkaerfarenheter man har vunnit.Anf. 20 () replik:Fru talman! har givetvis rätt påden punkten. Jag uttryckte mig kanske något märk-ligt.Men det är mycket märkligt att man har en lag-stiftning som inte stämmer överens med bran-schpraxis. Även är ju mycket för-tjust i branschpraxis, det förstod jag under gårdagensdebatt. Det finns en konflikt mellan branschpraxisoch avtalstider, och lagstiftningen. Och det är märk-ligt att ingen har uppmärksammat detta.För oss som ville avslå propositionen är det ingetproblem. Verksamheten kommer inte att kunna fort-sätta. Men ni som vill ha en förlängning har hamnat ien konfliktsituation.Anf. 21 () replik:Fru talman! Det finns flera exempel på lagstift-ning som i och för sig saknar sanktionsmöjligheter, sådet är inget unikum. Jag ska inte ta ett annat trafikom-råde. Att gå mot röd gubbe är faktiskt inte tillåtet,men inte heller sanktionsbelagt. Det finns också andrasådana exempel, så principiellt är det inte någon vik-tig fråga.Ett par ord, fru talman, om branschpraxis. Jag harinte sagt - och inte heller som uttala-de sig tidigare i den här frågan - att all branschpraxisär bra på alla områden. Det vi diskuterade i går ikonstitutionsutskottets betänkande var frågan om ifallstaten skulle få ingå incitamentsavtal eller avtal därbetalningen utfaller beroende på vilket resultat somkonsulter i det här fallet kommer fram till.Vi har från majoritetens sida inte velat ha denuppfattningen att man inte kan göra det, och det trorjag egentligen inte heller att så små-ningom kom fram till. I varje fall kunde vi inte sägaatt det var fel av regeringen att göra det vid det till-fället, så någon allmän bekännelse till branschpraxisvill jag inte stå för. Jag vill i så fall syna bran-schpraxis i sömmarna innan jag bestämmer mig förom den är bra eller ej.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Jag vill ställa samma fråga till GöranMagnusson som jag ställde till gäller den utredning som vi har talat om såmycket i den här debatten. Hur uppfattar den? Jag kan förstå om intehar hunnit läsa utredningen. Men det finns faktiskt enhel sida om detta i utskottsutlåtandet, där den kritiksom jag har refererat tidigare mycket tydligt framgår.Om det nu är så bra med sådan här försöksverk-samhet skulle jag också vilja höra om kan tänka sig att gå vidare och utvidga den påandra kommunala områden.Anf. 23 ():Fru talman! Jag talade tidigare om lokalisering-sprincipen och bekänner mig till den som huvudlinje.Sedan får man naturligtvis genom lagstiftning alltidse vilka möjligheter man vill skapa för olika verk-samheter i givna situationer. Men lokaliseringsprinci-pen tycker jag är helt korrekt. Pengar som man samlarin från kommunmedborgarna i en kommun ska na-turligtvis också användas i kommunen.Den fortsatta försöksverksamheten med busstrafi-ken bygger inte på - jag ska upprepa det - att kom-munens kassalåda ständigt står öppen för bussbolags-direktörerna att hämta pengar ur. Det är en vanföre-ställning som jag brukar se när jag läser någontingfrån Timbro och närstående företag, när de ska be-skriva verksamhet i både förvaltningsformoch aktiebolagsform.När det gäller utredningen hade jag kanske intetänkt att likt bekänna att jag inte hadeläst den. förutsatte nog närmastatt jag inte hade läst den. Jag har i varje fall läst sidani utskottsbetänkandet. Jag ska sträcka mig så långt.Det är väl ingen invändning mot de faktiska upp-gifter som står i utredningen. Frågan är hur man vär-derar dem i ett bredare sammanhang än vad somframgår av utredningsuppdraget och det utredaren hargjort. Det är den bedömning som har lett majoriteten iutskottet fram till att man bör förlänga försöksverk-samheten.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tycker att , somju ofta är en klok person, borde ha tagit intryck avvad utredningen säger. Den är väldigt tydlig i sinkritik.Jag vill också fråga om är be-redd att ställa upp på att man borde, som jag tycker,granska trafikhuvudmännens agerande i en särskildordning för att se att kravet på lika konkurrensförut-sättningar tillgodoses.Anf. 25 ():Fru talman! Utredningen är mycket tydlig. Denkan inte ifrågasättas, möjligen inte ens någon uppgiftsom man har i den. Som jag sade tidigare är det frågaom vilken sammantagen värdering av utredningenman gör, jämfört med andra kunskaper och insikterman kan ha vid olika tillfällen.Granska trafikhuvudmännen kan man väl tänkasig att göra. I så fall borde man väl granska hela bran-schen. Det som jag ser som ett stort problem är intetrafikhuvudmännen i sig utan de stora, ständigt väx-ande bussbolagen, som faktiskt är dominerande inomsektorn. Jag tycker att det kanske kunde vara någon-ting för och andra att kika på, föratt försöka se om det verkligen ska vara tillåtet attvara så stor som man är, speciellt om man är stor i enregion. Det går inte att måtta bolagen jämfört medhela landet. Ofta är de ju verksamma i regioner och ärdominerande och stora där.Det är naturligtvis - det ska man inte bortse från -rätt komplicerat. Har man en upphandling där detkrävs 100 eller 150 bussar kan man inte byta entre-prenör så förfärligt ofta. Det är ett stort kapital i bus-sarna, och sedan är det ett ännu större och ännu vikti-gare kapital i den personal som är engagerad i detta,så det är klart att det finns en del problem i samman-hanget.Men, som sagt, den alltmer tilltagande storlekenpå de bussentreprenörer som finns tycker jag att manskulle syna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )8 § Stiftelselagen - undantag från viss tillsyn,m.m.Föredrogslagutskottets betänkande 2000/01:LU20Stiftelselagen - undantag från viss tillsyn, m.m.(prop. 2000/01:67).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 15 §. )9 § Förbud mot juridiskt eller ekonomisktbiträde i vissa fall, m.m.Föredrogslagutskottets betänkande 2000/01:LU21Förbud mot juridiskt eller ekonomiskt biträde i vissafall, m.m. (prop. 2000/01:105).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 15 §. )10 § Ändring i atomansvarighetslagenFöredrogslagutskottets betänkande 2000/01:LU24Ändring i atomansvarighetslagen.Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 15 §. )11 § Skyddet för vissa djur- och växtarter ochderas livsmiljöerFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU18Skyddet för vissa djur- och växtarter och deraslivsmiljöer (prop. 2000/01:111).Anf. 26 ():Fru talman! I miljö- och jordbruksutskottets be-tänkande 2000/01:MJU18 behandlas frågor om skyd-det för vissa djur- och växtarter och deras livsmiljöer,detta med anledning av regeringens propositionnr 111. I denna framförs förslag till ändringar ochförtydliganden i samt en rad andra lagarsom behövs för att direktiven i det s.k. art- och habi-tatdirektivet samt fågeldirektivet ska kunna följas ochgenomföras i enlighet med den svenska lagstiftning-en.Från moderat sida har synpunkter och förslagframförts i motion MJ35. Det gäller principerna förinrättande av skyddsområden m.m., punkt 1 i betän-kandet. Det gäller ersättningsreglerna, punkt 7, ochsamrådet mellan myndigheter och markägare m.m.,punkt 9.Vi har inte i utskottet fått stöd för förslagen i mo-tionen och redovisar därför våra avvikande stånd-punkter i reservationerna 1 och 3, och dessutom ireservationen 6 tillsammans med Kristdemokraternaoch Centern.Då det gäller principerna för inrättande avskyddsområden m.m. är det naturligtvis viktigt att desärskilda skydds- och bevarandeområdena Natura2000-områdena, hanteras på ett sådant sätt att demiljöer och arter som ska skyddas också verkligen fårdet skydd de behöver. Det är självklart också viktigtatt genomför de aktuella direktiven på ettkorrekt sätt i lagstiftningen. Men vi menar att närmajoriteten nu vill knyta skyddet till ett tillståndsför-farande blir det problem.Risken är stor att markägare drabbas av en långperiod med stor osäkerhet om vad som i praktikenkommer att gälla.