prot · GP0927 · 2001-11-15 00:00:00 — Får jag fråga kulturministern vilkakontakter ministern anser bör förekomma mellan ettdepartement och en utsedd utredare vid sidan av dedirektiv som regeringen har fattat beslut om.Anf. 97 Kulturminister ():Fru talman! Den praxis som gäller sedan evinner-lig tid i är att utredaren får tillgångtill ett direktiv när vederbörande ska ta ställning tillom hon eller han vill ta uppdraget. Sedan får man ettarvode. En ansvarig tjänsteman på den enhet sombehandlar frågorna kan sedan vid enstaka tillfällenbehöva ha någon praktisk underhandskontakt.Departementet har också rätt ofta experter i utred-ningar. De representerar självfallet icke sig självautan departementet, och deras uppgift är att på ettmycket översiktligt sätt hålla departementet och stats-rådet informerade om vad som förekommer i utred-ningen. Det blir av arbetsskäl på ett mycket översikt-ligt plan och oftast i ett mycket sent skede. Det ärpraxis för samtliga utredningar.Frysning av tillgångar för organisationer och perso-ner i SverigeAnf. 98 ():Fru talman! Min fråga går till justitieministerThomas . harupprättat en lista på både organisationer och personer.Denna lista har vidarebefordrat till FN:s kom-mitté för sanktioner. Där har man, utan att ha fåttunderlag i frågan, antagit listan. Därefter har , utifrån en förordning som finns, tagitbeslut om denna lista, vilket har inneburit att man harfrusit tillgångar för organisationer och personer iSverige.Detta är en politisk fråga. Enligt Rikskriminalenschef finns det ingen misstanke om brottgällande dessa personer och organisationer. Det är enpolitisk bestraffning, sanktionerad av FN, säger är en fråga om rättssäkerhet. Jag undrar hurden kommer att agera för att upp-häva denna frysning och för att se till att dessa perso-ner får en rättslig prövning i innan de blirmisstänkliggjorda.Anf. 99 Justitieminister ():Fru talman! Prövningen sker alltså i . Det är upp till de länder som sitter iden kommittén - bl.a. - att göra en prövning.Man har fattat ett enigt beslut om att de här tillgång-arna ska frysas. På det sätt som beskrivs har det sedanockså antagits en förordning av EU. Därmed är dettagiltigt i Sverige.Vi har alltså inte någon egen prövning. Våra al-ternativ är egentligen två, att begå ett folkrättsbrottoch gå direkt emot FN och eller att göradet som vi nu gör, nämligen att vi begär att av USAfå det underlag som har legat till grund för att de härpersonerna är med på listan. Om det skulle visa sig attnågonting är fel kan alltså agera för att ska ändra sitt beslut.Anf. 100 ():Fru talman! De uppgifter som jag har fått är attinte ens har fått ett underlagtill det här beslutet. Man har inte fått veta vad som ärorsaken till att misstänkliggör dessa organisa-tioner och personer.Jag tycker att det är väldigt sorgligt att fattar ett beslut utan att ha fått ett un-derlag, att man bara tar ord för sanning. Dettaär ju en politisk fråga . Jag tycker att Sverigeborde ta upp det här på FN-nivå och se till att de härpersonerna får det stöd som de behöver. De här orga-nisationerna kan ju gå i konkurs och annat. Jag tänkerpå alla de socialbidragstagare och andra utsatta grup-per i som har skickat pengar till släktingarsom har det väldigt svårt, som inte får pengar . Detsker dessutom under . Det är en väldigt vik-tig och känslomässig fråga.Jag tycker att det är angeläget att agerartydligt. Vad kommer att göra om integer oss underlag? Då tycker jag faktiskt att man skagå upp till och säga att dethär beslutet är fattat utan underlag och borde därförupphävas.Anf. 101 Justitieminister ():Fru talman! Det är alltså FN:s sanktionskommittésom har fattat det här beslutet. Det är den som kanändra det. Det som kan göra är det som vi görnu.Men jag anser att det dessutom finns skäl att yt-terligare lyfta in rättssäkerhetsfrågor när det gällerkampen mot terrorism, och som kabinettssekreterareHans Dahlgren berättade i går kommer sådana initia-tiv att tas av inom de närmaste månaderna.SjukskrivningskostnadenAnf. 102 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet har, precis som medi-erna har rapporterat, ökat dramatiskt. 1998 låg kost-naden på ca 20 miljarder för sjukförsäkringen, och iår ligger kostnaden på ca 43 miljarder. Det är alltså23 miljarder i ökade kostnader. Den här kostnadenmotsvarar exempelvis hela budgeten för rättsväsen-det. Trots detta har regeringen inte förmått att stoppakostnadsutvecklingen.Regeringen har presenterat ett elvapunktspro-gram. Det är i och för sig inget fel på förslagen, menman kan ju undra hur skarpa förslagen är och hursnabbt de kan få effekt.Min fråga till statsrådet är därför: När beräknarregeringen att det blir någon effekt av förslagen, och ivilken storleksordning är de besparingar som mantror sig få med förslagen?Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! kommer vi i riksda-gen att behandla det budgetförslag som rör socialför-säkringsområdet. Jag kommer i anslutning till det attutveckla regeringens syn på frågan om sjukskriv-ningskostnader, socialförsäkringens administrationm.m.Jag kan nu väldigt kortfattat säga att de ungefär100 000 långtidssjukskrivna som vi har kommeratt bli hjälpta av bl.a. det elvapunktsprogram somregeringen har lagt fram förslag om. I det program-met finns också en diskussion om förebyggande in-satser. Statsrådet och jag har påbörjat ett sam-tal med arbetsmarknadens parter för att förändradagens arbetsliv, så att man förhindrar att fler blirsjukskrivna och långtidssjukskrivna.Sammantaget är det min uppfattning att detta påkort och på lång sikt kommer att underlätta både fördem som är i arbetslivet och de som är sjuk-skrivna. Vi kommer också att vidta åtgärder för attunderlätta för förtidspensionärer att återgå till arbets-marknaden i den takt som de själva önskar.Anf. 104 ():Fru talman! Många av förslagen är förebyggande.Det är vällovligt och bra, men risken är ju att de somredan i dag är sjukskrivna och som riskerar att bliförtidspensionärer inte får den snabba hjälp som deskulle behöva.I elvapunktsprogrammet aviseras också att manöverväger en förlängd sjuklöneperiod för arbetsgivar-na. Det här riskerar enligt min mening att man försvå-rar för handikappade och andra personer att få enanställning. Regeringen aviserade dessutom i en DNDebatt-artikel att man ska lägga på yt-terligare avgifter på företagen för att minska ohälsan.Varför lägger regeringen allt ansvar på företagenoch arbetsgivarna? Vilket ansvar har försäkringskas-san, som samordnare av rehabiliteringsinsatser, ochvarför satsar inte regeringen i stället på att ge försäk-ringskassorna en rejäl chans att klara sitt åtagandemed ökade resurser?Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Arbetsgivarna har det övergripandeansvaret för arbetslivets villkor. Tillsammans medlöntagarnas organisationer har de mycket stora möj-ligheter att påverka den lokala arbetsplatsen och fö-retagets verksamhet, och det är arbetsgivarna somanger riktlinjerna för det här.Ett sätt att minska sjukskrivningskostnaderna kanju vara det som föreslår, nämligenatt man går in i ersättningen när det gäller t.ex. ka-rensdagar. Vi lägger inte fram några sådana förslag.Vi vill i stället arbeta både operativt och förebyggan-de. I elvapunktsprogrammet finns det också insatsersom kommer att underlätta för försäkringskassorna.Det handlar om verksamhetsutveckling. Det handlarom metodutveckling. Och det finns ansenliga beloppför att man ska kunna påskynda och t.ex. utveckla enväldigt viktig insats, nämligen att ge rehabiliteringoch arbetslivsinriktad rehabilitering till de personersom är långtidssjukskrivna. Till den delen behövs detockså medverkan från arbetsgivarna och arbetsplat-serna. Därför kommer ochArbetsmarknadsverket gemensamt att få i uppdrag attsamverka kring de frågorna.BostadsbidragenAnf. 106 ():Fru talman! Jag har en fråga till fattades det beslut om att manskulle höja nivåerna i a-kassan . Det är viktigt.Vi vänsterpartister stöder att man ska få de somman är berättigad till.Min fråga gäller bostadsbidragen. De har inte in-komstanpassats eller boendekostnadsanpassats sedan1996.Min fråga till regeringen blir: Är det bråttom meddet? Kommer det att bli någon sådan anpassning?Anf. 107 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen har inte för avsikt attjustera upp bostadsbidragen. Regeringens ambitionnär det gäller kostnaderna för boendet är att minskadem långsiktigt. När det gäller en hel del av bostads-marknaden har kostnadsökningen, i och med ränte-kostnadsminskningar och andra insatser, inte hellerblivit så stor som den har varit . Dessutom kommer de förändringar som sker närdet gäller fastighetstaxeringen också att påverka kost-nadsutvecklingen för boendet.Vår inställning när det gäller bostadskostnadernaär att det bostadsbidrag som vi har ska träffajust de hushåll som har svårast att klara bostadskost-naden. Enligt min uppfattning gör det det. Det kan blien bättre anpassning när det gäller själva bostadsbi-dragets konstruktion, men när det gäller omfattning ärdet ungefär den omfattning som det är i dag.Anf. 108 ():Fru talman! Min fråga handlade inte om träffsä-kerhet eller om omfattning utan om bostadsbidragenskulle nivåjusteras, i linje med den allmänna sam-hällsutvecklingen.Det är ju faktiskt de fattigaste som får bostadsbi-drag, och de har blivit fattigare . Rege-ringen borde väl också ha en politik för de fattigaste isamhället som kanske inte har så stor plats på eller har andra möjligheter att framhävasina röster.Jag tycker att det här är angeläget. Det är fem årsedan bostadsbidragen anpassades. De borde anpassasårligen.Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! Det allra bästa sättet att hjälpa dehushåll som har de lägsta inkomsterna är att se till attvi har en bra arbetsmarknadspolitik, att man får till-gång till arbetsplatser och att man får en god löneut-veckling, och att vi också har en press på kostnadernanär det gäller boendet. Inkomstutvecklingen för hus-hållen är en väldigt viktig fråga.Därutöver finns det anledning att titta särskilt påvissa hushåll. Några av de hushållen är de med en-samförsörjare. Regeringen avser att återkomma tillden frågan efter det att vi har gått igenom den utred-ning som kallades fattigdomsfällan.Anf. 110 TREDJE VICE TALMANNEN:Vi hinner inte med någon ytterligare fråga. Tidenför frågestunden har gått. Jag vill tacka regeringensföreträdare och kammarens ledamöter för er medver-kan.8 § Information från regeringen om i MarrakechAnf. 111 Miljöminister ():Fru talman! Ungefär som vi blev klaramed överläggningarna i drog ett häftigtoväder in över regionen och åstadkom flera hundradöda i grannland . Jag påstår na-turligtvis inte att detta hör samman med klimatför-ändringarna. Men det är lite grann av ett ödets ironiatt den typen av oväder drabbade området just när vivar klara med konferensen. Det är en påminnelse omvad som kan bli följden av den pågående klimatför-ändringen.I Kyoto 1997 gjorde industriländerna åtagandenatt minska sina utsläpp av klimatpåverkande gaser.Men man kunde då inte komma fram till alla de prak-tiska beslut som måste fattas för att detta ska bli möj-ligt. I året efter bestämdes att manskulle arbeta efter det som kallas Planof Action för att ta fram besluten till det möte somvar planerat och ägde rum i förra året.Det lyckades inte, som vi alla känner till. I ställetordnades ett särskilt möte i . Det mötetkunde i allt väsentligt samla sig kring en politisköverenskommelse om dessa åtgärder. Det som varutestående kom att behandlas under mötet som ägderum i och som avslutades i lördags morse.Jag ska vid det här tillfället ge en beskrivning av hurBonn- och Marrakechmötet sammantaget nu ger engrund för det fortsatta globala klimatarbetet.Låt mig först säga som en sammanfattande be-dömning att det naturligtvis finns brister i de beslutsom vi nu har kunnat fatta. Vi skulle ha velat ha an-norlunda beslut. Det är en svag beskrivning av detsom kallas för supplementaritet, dvs. hur mycket avde nödvändiga åtgärderna som de olika länderna skavidta själva i stället för att förlita sig på de s.k. meka-nismerna.Det är för mycket sänkor i överenskommelsen.Det finns inte det vetenskapliga stödet somskulle krävas för att man skulle räkna med sänkorna iden omfattning som sker. Vi är också kritiska tillde rent politiska beslut som har gett vissa länder mersänkor relativt sett än vad andra länder har fått.Vi är naturligtvis också bekymrade över att de ut-släppsminskningar som i Kyoto skulle vara 5,2 %från industrivärlden nu är i storleksordningen 1-2 %just därför att vi har sänkor och mekanismer i störreomfattning än vad vi velat.Samtidigt tror jag att de kritiska synpunkterna inteär lika avgörande som det positiva resultatet av möte-na. Vi har ett första bindande steg där vi har be-kräftat att Kyotoprotokollet gäller och att det kangenomföras. Kyotoprocessen lever trots att den vardödförklarad av väldigt många bara för ett halvårsedan.Nu blir det möjligt att åstadkomma en ratificeringav Kyotoprotokollet som planerat under nästa år2002. Vi har förhoppningar om att också de avgöran-de länderna och kommer att ratificeraganska tidigt och att Kyotoprotokollet kommer attkunna träda i kraft . Jag tror att de positi-va aspekterna överväger de negativa aspekterna somjag har redovisat.När det gäller de s.k. u-landsfrågorna var i stortsett en text färdig i . har det endast skettvissa smärre kompletteringar. Det gäller t.ex. riktlin-jerna för hur den globala miljöfonden EEF ska hante-ra den speciella klimatfond som skapades i Bonn.Här handlar det också om en överföring av resur-ser där EU tillsammans med ytterligare några indust-riländer har lovat att tillhandahålla ökade resurser.Det är fråga om bl.a.till de fattigaste länderna för att de ska kunna anpassasig till de klimatförändringar som de redan nu ärutsatta för.Vad gäller de flexibla mekanismerna har jagnämnt mina synpunkter på supplementaritetsdefini-tionen. I beslutet ligger också att varje land, vilket ärpositivt, måste upprätta en reserv på av sinautsläpp för att garantera att länder inte säljer mer ände kommer att ha utrymme för i slutfasen av åtagan-deperioden.Jag ser också det som positivt att kärnkraftspro-jekt är uteslutna från det s.k. gemensamma genomfö-randet av de projektbaserade mekanismerna. Detgäller också CDM, dvs. Clean Development Mecha-nism. Sänkprojekt tillåts inom Clean DevelopmentMechanism under första åtagandeperioden men är dåbegränsade till att aktiviteterna återbeskogning ochbeskogning, vilket kan bedömas som tillfredsställan-de.När det gäller kolsänkorna får man räkna med15 % av de beräknade upptagen i skog. Det är alltsåen reduktion med inte med hänsyntill den osäkerhet som finns. Dessutom finns det etttak som motsvarar av landets totala utsläpp avväxthusgas för hur mycket sänkor man får räkna med.För del innebär det att vi kan tillgodoräknaoss av basårsutsläppen i form av sänkor.Efterlevnadssystemet har kanske varit det mestknepiga problemet vi har haft att lösa. Grundbeslutetär nu att det finns en kommitté som ska ha två pane-ler. Den ena panelen ska besluta om vilka åtgärdersom ska vidtas om ett land inte lever upp till regel-verket. Den andra panelen ska föreslå åtgärder för attunderlätta för länder som har mindre problem medåtagandet att komma till en compliance-situation.De påföljder som det kan bli tal om är att upprättaen handlingsplan för hur bristerna ska åtgärdas, attdra in landets rätt att sälja utsläppsrätter och att redu-cera den tilldelade mängden för kommande åtgärdpe-riod med en viss "ränta". Är det så att ett land missar1 miljon ton under närmaste åtagandeperiod kommerlandet att få åstadkomma i mindreutsläpp perioden därefter.En viktig fråga i detta sammanhang som vi hardiskuterat i är hur rapporteringen av ut-släppen ska ske. Det är självfallet väldigt viktigt att vihar ett starkt system för rapportering som gör detmöjligt för oss att följa upp hur väl länderna lever upptill sina åtaganden.Slutligen till det som ligger framför oss, näm-ligen ratificeringen av protokollet. Där har EU inklu-sive självfallet en mycket stark ambition attkunna ratificera protokollet före Johannesburgkonfe-rensen . Som jag sade tidigare bördet nu vara möjligt också för andra länder att ratifice-ra så att vi når upp till de krav som ställs för att pro-tokollet ska kunna träda i kraft.Vi kommer självfallet att ha kontakt med de län-derna och påverka dem så långt vi nu kan att ocksåratificera snabbt nog.Det allra viktigaste problemet är naturligtvis attförsöka se till att också så fort som möjligt an-sluter sig till Kyotoprocessen. svarar ju för 25 %av de globala utsläppen och av de rika länder-nas utsläpp av växthusgaser, och det är klart att detskulle förstärka protokollet oerhört om kundekomma tillbaka. Det skulle naturligtvis också under-lätta det globala arbetet med att möta klimatföränd-ringarna om så är fallet.Jag tycker ju att klimatfrågan verkligen är en frå-ga som kräver globala allianser för att vi ska kunnalösa den, allianser som också måste bygga på multi-lateralism, och min förhoppning är naturligtvis att deerfarenheter gör just nu i kampen mot terroris-men också ska skapa förutsättningar för landet attdelta mer helhjärtat i andra viktiga globala frågor.Vi måste också börja förbereda för nästa åtagan-deperiod. En viktig fråga där blir om en del av ut-vecklingsländerna också ska få kvantifierade åtagan-den, och jag ser det som ofrånkomligt att så blir fallet.En annan viktig fråga är att utveckla synen påsänkor och se om vi kan få ett vetenskapligt stöd avett annat slag än vi har för att arbeta mer aktivtmed sänkor inom ramen för klimatpolitiken.En tredje fråga är naturligtvis vilken storlek deframtida åtagandena ska ha. Jag tror att vi alla äröverens om att det kommer att krävas större minsk-ningar av växthusgasutsläppen för kommande åta-gandeperioder, radikalt större minskningar.Förhandlingarna för nästa åtagandeperiod skabörja . Jag tror att vi ska använda tiden tilldess till att förbereda de förhandlingarna väldigt väl.Jag ser ingen direkt poäng i att försöka starta för-handlingarna tidigare. Jag tror att det kan bli ett bättreresultat om vi låter klimatföränd-ringar påverka förhandlarnas vilja att bjuda till vadgäller de minskningar av utsläppen som kommer attvisa sig nödvändiga.Anf. 112 ():Fru talman! Det är ju intressanta frågor som dis-kuteras här, väldigt angelägna för hela jorden - glo-bala frågor.Det jag funderar lite grand över är somhar ställt lite krav vad gäller kolsänkorna. De har enmarginal på och skulle vilja använda den föratt sälja ut överskottet. Ministern nämnde lite om dethär med överskottet, men jag skulle gärna vilja få litemer klarlagt runtomkring det med kolsänkorna ochförsäljningen, om det är så att lyfte framden frågan eller hur det var.När det gäller utvecklingsländerna har ju Austra-lien tidigare agerat ganska hårt mot att utvecklings-länderna ska ha ökat ansvar, och det är ju med tankepå bl.a. konkurrensen när det gäller export av jord-bruksprodukter. Jag skulle vilja få det lite förklarat.Sedan undrar jag också om det diskuterades nå-gonting om kemikalier eller om det bara var klimat-frågan som lyftes fram.Anf. 113 Miljöminister ():Fru talman! har ett utrymme för attöka sina utsläpp med fram till 2008-2012. I fick de också utrymme för 17 miljonerton sänkor. De begärde inför mötet i 33miljoner ton.Man kan säga att det var befogat att höja derastilldelning en del eftersom beslutet i baseradesig på ett siffermaterial som vi nu har i en annan formsom ger utrymme för mer sänkor. Men totalt sett haralltså fått en fördubbling av de sänkor somtilldelades i . Vi har självfallet försökt motverkadetta, men det visade sig inte vara möjligt. Ryssarnavar mycket bestämda på den punkten, och med tankepå den starka position som har, genom attdet krävs att ratificerar för att protokolletska kunna träda i kraft, var det nödvändigt med enkompromiss.Anf. 114 ():Fru talman! hann inte ministern svara på omkemikalier togs upp. Jag hade i så fall en fråga omdet.Anf. 115 Miljöminister ():Fru talman! Kemikalier togs inte upp. Det här varett renodlat klimatmöte. Däremot arbetar vi globaltmed kemikalier inför ett möte inom som ägerrum i i , där tanken äratt vi ska ytterligare utveckla den ansats till globalkemikaliestrategi som vi beslutade om i ifebruari . Utöver det är naturligtvis kemika-liefrågan aktuell genom t.ex. Stockholmskonventio-nen som undertecknades här sent i våras.När det gäller och utvecklingsländernahar det varit flera av de s.k. paraplyländerna som harvelat att man redan nu ska diskutera att ge en delutvecklingsländer - kanske t.o.m. alla utvecklings-länder - kvantifierade åtaganden. Det har vi menatvara orimligt i det här läget, men jag menar alltså attdet är viktigt att diskutera det inför nästa åtagandepe-riod.Anf. 116 ():Fru talman! Den besvikelse många av oss kändeefter Bonnförhandlingarna handlade ju i hög grad omattityder från flera länders sida, lika mycket attityder-na som besvikelsen handlade om de konkreta resul-taten. Ska vi tolka det så att en attitydförändring är pågång nu; att resultatet i inte berodde på dettillfälliga ovädret utan att något är på gång? Kan manse tecken på att motsvarande attitydförändringar är pågång från sida?Slutligen menar jag att det är lika viktigt att lösaefterlevnadsproblemet som att lösa de här andra frå-gorna. Ser miljöministern möjligheter att kommaöverens när det gäller att lösa efterlevnadsproblemet?Anf. 117 Miljöminister ():Fru talman! För att börja med den senaste fråganhar vi alltså nu fått en överenskommelse också omefterlevnadsproblemet, som jag sade var ett av desvåraste områdena vi har hanterat, därför att dethandlar om konstitutionella problem i enskilda med-lemsländer.Jag bedömer att den lite negativa inställning somfanns vid och den osäkerhet som inträddei och med att lämnade Kyotoprocessen i väldigthög grad är skingrade, och jag tror att man kan sägaatt de skingrades rätt mycket genom EU:s resolutauppträdande, inte minst under det svenska ordföran-deskapet, när administrationen i bestämde sigför att hoppa av den här processen. finns det,tycker jag, en stark uppslutning bland de länder somär kvar i Kyotoprocessen - alltså alla länder utomUSA - och det var påtagligt, både i ochtidigare i , vilken glädje det fanns hos alla delta-gare över att vi hade kunnat nå fram till ett bra resul-tat.Jag återkommer gärna med svar på den tredje frå-gan, om har vänligheten att ställaden på nytt!Anf. 118 ():Fru talman! Den tredje frågan handlar om efter-levnadsproblemen. Finns det möjligheter att kommafram där? Löser man inte det problemet så är de övri-ga överenskommelserna inte särskilt mycket värda.Anf. 119 Miljöminister ():Fru talman! En del i lösningen i varjust efterlevnadsproblemet. Det är det sista uteståendeproblemet. Från EU:s sida ville vi ha garantier för inte skulle kunna använda de s.k. mekanismernaförrän man var bunden av efterlevnadssystemet. Vilyckades hitta en tillfredsställande lösning på det, sånu finns det ett överenskommet efterlevnadssystemsom vi tycker är tillräckligt efter Marrakechmötet.Ytterligare en fråga som jag inte hann besvara ti-digare är om det finns några tecken på ändradeattityd, och man kan inte säga att det finns. USAspelade en mycket blygsam roll i liksom iBonn, åtminstone i kontakter med andra grupper. Hurman agerade inom ramen för paraplygruppen vet jagnaturligtvis inte så mycket om.Anf. 120 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka miljömi-nistern för redogörelsen, även om den var något tek-nisk och till vissa delar kanske lite svårbegriplig. Jagvill också tacka för det outtröttliga arbete som minis-tern lägger ned på de här internationella förhandling-arna. Det är onekligen inte svårt att bli rätt uppgivennär man ett tag har följt utvecklingen i förhandlingar-na.I kom man fram till ett resultat som vi intekan vara så överdrivet nöjda med. De sanktioner somfinns för att få en efterlevnad är svaga. Målet 5,2 %för i-länderna är efter Marrakechmötet rejält urvatt-nat, ännu mer urvattnat än vad det var efter Bonnmö-tet. Jag har hört att målet i realiteten kanske är enminskning av utsläppen .