prot · GO0979 · 2001-03-14 00:00:00 — Där är vi helt överens.Anf. 71 () replik:Herr talman! Jag tackar för det beskedet. Det äroundvikligen så att om det skulle dra ut pågrund av tillståndsbeslut t.ex. i samband med mil-jöprövning, kommer problemen att bli väldigt akuta.Skulle vi drabbas av ett stopp för leveranser frånDanmark, blir problemen oerhört stora.Jag kan inte begära att ska svara på detta,men jag vill uppmana och regeringsföreträ-darna att verkligen tänka sig in i den situationen. Denkan komma redan inom en eller , och dåstår vi i en väldigt allvarlig situation. Man måste ta hänsyn till att dettakan hända.Anf. 72 ():Herr talman! Ämnet för det här betänkandet är,som vi har hört, hanteringen av djurkadaver och annatanimaliskt avfall. Det föreligger, som vi också hört,inga reservationer, men vi kristdemokrater har avgivitett särskilt yttrande, eftersom bristen på brådska iärendets hantering bekymrar oss.Den motion som rör anläggningen i harväckts av oss kristdemokrater. Denna anläggning iVästergötland ligger i anslutning till bebyggelser, ochden stinker, till stor olägenhet för Stenstorpsborna.Branschen har med stöd av Jordbruksdeparte-mentet länge letat efter alternativa platser för en de-struktionsanläggning. Man har inte lyckats hitta enlämplig plats. Som sade verkar det nufinnas alternativa lägen, men sådana har alltså tidiga-re inte funnits.På grund av den nuvarande anläggningens dåligaläge har man inte fått tillstånd att tillräckligt ökamängden bearbetat avfall i . Som vi har hörthar kapaciteten varit för liten. Detta harkompenserats av att har kunnat ex-portera ca högriskavfall till iNorge. EU har tagit en delbeslut i syfte att begränsa spridningen av BSE-smitta.Det beslutades att animaliskt högris-kavfall inte längre får transporteras till land utanförEU, och därmed kan vi inte längre exportera sådanthär avfall till Norge.Genom dessa beslut har mängderna av det somklassificeras som riskavfall och specificerat riskmate-rial ökat betydligt.Sverige har, som vi också har hört, försökt kom-ma till rätta med situationen genom avtal med Dan-mark för mottagande, destruktion och bearbetning avdetta högriskavfall. Detta har inte räckt, utan bearbe-tat avfall har tills vidare lagrats i form av köttmjöl iStenstorp, med åtföljande besvärande stank för deboende.Läget blev, som vi ser det, akut redan i somras.Jordbruksministern har låtit förstå att det ligger ibranschens intresse att lösa frågan och har inte gettintryck av att känna brådska i ärendet. Visst ligger detockså i branschens intresse.Den 15 december 2000 förordnades en utredningatt utreda saken, som också sagt.Utredningen ska vara färdig , alltså omnågra veckor.Herr talman! Formuleringarna i det aktuella EG-direktivet angående avfallshanteringen gör klart inom EU anser att staten har ett ansvar för attlösa frågan om destruktion av animaliskt högriskav-fall. Vi kristdemokrater vill starkt betona att det lig-ger i samhällets intresse att riskavfall omhändertas påett säkert sätt.Anf. 73 ():Herr talman! Även jag vill i det här sammanhang-et påpeka vikten av att får anläggningar meden sådan kapacitet att destruktion av animaliskt avfallkan ske på ett säkert och fullgott sätt i vårt land. Så ärinte fallet . De nya EU-regler som vi har fåttinnebär dessutom att mängden av material som klas-sificeras som riskavfall och specificerat riskmaterialhar ökat och kommer att öka betydligt.Läget är akut och kommer så att förbli. Det kanbli än mer akut om vi i vårt land skulle få fall av denfruktade sjukdomen BSE. Det oroar oss i Centerparti-et mycket att regeringen har låtit det här problemetvara olöst. Märk väl att en utredning tillsattes först idecember , långt efter det att dessa problemborde ha varit uppmärksammade av regeringens fö-reträdare. Redan före den s.k. BSE-krisen, då alltflerfall av den fruktade sjukdomen upptäcktes även påfastlandet i , hade BSE i sig ökat uppmärk-samheten på smittskyddsaspekter på och hantering avriskmaterial och riskavfall.Den nuvarande hanteringen innefattar, vilket haruppmärksammats i ett par motioner, långa transporterav bl.a. kadaver och annat riskmaterial, främst frånNorrlands inland, då anläggningar för destruktionfinns bara i . Kostnaden för dessa trans-porter är inte obetydlig, vilket försvårar den ekono-miska situation som bl.a. de små lokala företagen iform av t.ex. slakterier har i de berörda områdena avlandet. Detta leder i sin tur i förlängningen till attlevande djur får transporteras längre, vilket vi inteheller tycker är bra. Till detta ska läggas de allmännamiljöaspekterna på långa transporter.Vad gäller kadaverhanteringen och riskmaterial-hanteringen i tycker jag att det är viktigt attdet kommer till stånd en lösning som är acceptabel ursmittskyddssynpunkt och som inte allvarligt försvårarför lokala näringsidkare att bedriva sin verksamhet.Dagens situation uppfyller inte till fullo dessa krav.Jag hoppas att regeringen tar den här situationen påallvar och med skyndsamhet återkommer till riksda-gen, om det behövs för att lösa de problem som vi harpekat på i denna debatt. Får vi inte lösningar somtillfredsställer de krav som rimligen kan ställas på denhär verksamheten, avser jag och attåterkomma i kammaren om detta.Anf. 74 ():Herr talman! Jag ser liksom framemot att vi får goda lösningar på dessa frågor. Jaginstämmer i hans anförande.Eskil säger att regeringen inte har gjort någontingi den här frågan, men det har den. Det har gjorts enansökan till omtillstånd till Konvex för mottagande av en ökadmängd av avfall i , men den har avslagits.Det är klart att den här frågan har utretts också underhanteringstidens gång.Jag kan hålla med om att ärendet har tagit lång tid.Stenstorp ligger ganska nära min hemkommun, ochjag har följt frågan . Kanske har näring-en inte tagit sitt fulla ansvar ochtill fyllest ansträngt sig för att komma till rätta medsituationen.Det har riktats mycket kritik mot anläggningen iStenstorp, och vissa kommuner som till att börja medvarit intresserade av en anläggning har sagt nej när dehört talas om de stora besvärligheterna. Man provarnu teknik, och jag förstår att de kommuner som sagtatt de nu gärna vill ha en sådan här anläggning serfram emot den. Jag hoppas att det blir anläggningaräven i norra om flera sådana kommer tillstånd.Anf. 75 ():Herr talman! Det jag kritiserade i mitt anförandevar bristen på initiativ från regeringens sida. Jagtycker att man med fog kan kritisera regeringen ochdess företrädare för det. Redan innan vi fick de nyabestämmelser vi nu har för hanteringen av riskmateri-al och riskavfall rådde det en brist på kapacitet för attta hand om kadaver och riskmaterial. Det rådde bristpå sådan kapacitet i Sverige.Man måste ta den situation som vi hade redan dåpå allvar. Det gjorde man inte. Först när läget blevakut gjorde regeringen något. Då gjorde man det somman alltid gör, nämligen tillsatte en utredning. Vi fårhoppas att den arbetar skyndsamt och att man kom-mer med en bra lösning som kan accepteras av alla,så att vi kan ta hand om problemen på egen hand iSverige.Anf. 76 ():Herr talman! Även näringen har ett ansvar och harhaft det . Konvexanläggningen ägs av detdanska företaget , som den svenska slakterinä-ringens är delägare i. Även nä-ringen har ett ansvar i frågan, både nu och framöver.Det är ett delat ansvar.Anf. 77 ():Herr talman! Jag vidgår att näringen självklartockså har ett ansvar. Men huvudansvaret måste liggapå samhället eftersom vi talar om riskmaterial. Det ärfrågan om att vi inte ska sprida sjukdomar, epizootieroch annat i våra omgivningar. Vi ska ta hand om detsom produceras i vårt land på ett bra sätt inom landet.Där kan regeringen inte springa ifrån det ansvar somregeringen har ytterst. Självklart ska näringen ocksåhjälpa till.Överläggningen var härmed avslutad(Beslut fattades under 9 §. )6 § Livsmedelskontroll och genteknikFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU12livsmedelskontroll och genteknik.Anf. 78 ():Herr talman! Runt våra köksbord, på fikarasternaute på våra arbetsplatser och inte minst i mediernapågår nu en intensiv debatt om vad vi kan och vad vivågar äta. Det svenska jordbruket och vår svenskalivsmedelsindustri har av tradition och med kunskapoch engagemang sett till att vi har kunnat äta säkralivsmedel med hög kvalitet som vi har vär-nat om våra djur så att de trivs och mår väl.Naturligtvis måste vi alla ta människors oro påallvar. Desto viktigare är det att vi har kunskap omvåra livsmedel. Som konsument - när jag går ochhandlar eller sätter mig vid middagsbordet - har jagrätt att veta bakgrunden till den föda jag stoppar imig. Endast då kan jag påverka och göra mina val.Det är alldeles utmärkt att , som ändå ärett ganska litet land, har möjlighet att påverka vårgemensamma jordbruks- och livsmedelspolitik inomEuropa. Därför är ett Europasamarbete bra. Särskiltviktigt är det i de här dagarna. Min förhoppning är attSverige fortsatt ska kunna vara pådrivande i viktigafrågor. Själv ser jag att en avreglering inom jordbru-ket och likvärdiga konkurrensvillkor för de olikaländerna är bra förutsättningar för bättre livsmedel,inte minst från svensk sida.Herr talman! Jag måste verkligen ifrågasätta vissadelar av EU-bestämmelserna och det de medför. Somordförandeland måste vi slå klubban i bordet och sägaifrån. I det 167-sidiga förslaget om en gemensamlivsmedelshygien för hela unionen krävs att alla vildadjur som fälls vid jakt ska besiktigas av veterinär ellerlivsmedelshygienist, i den mån de ska bli föda förmänniskor. Även lokalen för förvaring av viltet skabesiktigas. Inga undantag medges. Alltså ska fasaner,ripor och harar kontrollbesiktigas liksom rådjur ochälgar.Herr talman! Det verkar som om vi håller på att fåen spridning av galna byråkrati-sjukan.Det säger sig självt att hanteringen av jaktenkommer att fördyras och förkrångligas. Viltet kom-mer att bli mindre åtkomligt som föda för dem sominte jagar själva. Vilt har kunnat serveras på detsvenska bordet . Min fråga till övrigapartier här i kammaren är om det verkligen är rätt attbyråkratin, utan undantag, ska få ta över våra matbordpå den detaljnivån. Om inte, stöd oss i vår reservationmot besiktning av vilt.Herr talman! Låt mig även via protokollet få göraett medskick till jordbruksminister : Slå bort påhittet med den ordförandeklubba somSverige nu har!Functional food är mat som kan sägas ha effekterpå människors hälsa och välbefinnande. Jag kan för-visso konstatera att det pågår ett arbete för att undan-röja falska marknadsföringspåståenden och i ställetmöjliggöra riktig konsumentupplysning. Vi har ändåvalt att reservera oss, eftersom vi anser att arbetet gårför långsamt och att inte är tillräckligt pådri-vande.Vi har mycket kunskap inom våra livsmedelsfö-retag. Såväl av konkurrensskäl som för konsumenter-na bör arbetet ske snabbare.Svenska bönder har god erfarenhet av djurhåll-ning. Vårt land har också klarat sig undansmittsamma sjukdomar som t.ex. BSE och mul- ochklövsjuka. Vi har kunnat hålla undan salmonella utanatt använda antibiotika m.m. Gemensamt med densamlade kunskapen inom livsmedelsbranschen bordeSverige utgöra det bästa alternativet för placering aven för Europaunionen gemensam livsmedelsmyndig-het. Min förhoppning är att frågan ännu inte är avfördoch beslutad utan att regeringen kan återkomma medett positivt besked i frågan.Herr talman! Avslutningsvis vill jag medge att jagär glad över att utskottet har gjort vissa tillkännagi-vanden med anledning av motioner, bl.a. när dethandlar om den småskaliga livsmedelsproduktionen.Vi kan inte ha missgynnande avgiftssystem som mot-verkar mångfald och entreprenörskap. Det är särskiltviktigt ute på landsbygden. Det påverkar konkretmöjligheterna till försörjning och att behålla ett le-vande . I den översyn av den småskaligalivsmedelsproduktionen, som utskottet nu gemensamthar kommit fram till, kommer även regelverket för demobila slakterierna att ses över. I och med det har vivalt att inte reservera oss till förmån för vår motionom att möjliggöra mobila slakterier. Vi ser fram emotett konkret förslag inom kort.För tids vinnande yrkar jag endast bifall till vårförsta reservation i betänkandet, alltså reservation 4under moment 4.Anf. 79 ():Herr talman! I detta betänkande, MJU12, sombl.a. behandlar livsmedelskontroll och genteknik,behandlas även frågan om småskalig och lokal livs-medelsproduktion. Denna typ och inriktning av livs-medelsproduktion kommer efter de händelser somvarit ute i på djur- och livsmedelsområdet attfå allt större betydelse. Det kommer om inte annatkonsumenterna att se till.Hårdare tidsbegränsningar av djurtransporter ochkrav på bättre djurmiljöer under transporter är ett sättatt förbättra situationen för djuren samt att förkortadjurtransporterna.Ett annat sätt är att utveckla och gynna alternativtill långa transporter till slakt. Ett sådant alternativ ärlokal och småskalig livsmedelsförädling. Ett annatalternativ är integrerad produktion, dvs. att djurenlever hela livet på samma gård.I dag borde det växa upp fler och fler små lokalaslakterier. Men utvecklingen går alltför trögt, ochfortfarande är huvudinriktningen att antalet slakterierminskar. Som följd medför detta ett kraftigt ökandeantal djurtransporter. Vi ser det som nödvändigt atthitta politiska metoder för att gynna en utveckling däralltfler djur kan slaktas på eller i närheten av gårdenjust för att undvika transporterna. finns det flerahinder för en sådan utveckling.Den som vill starta en småskalig livsme-delsanläggning måste uppfylla olika myndighetskrav.Visst ska man uppfylla myndighetskraven, men fördet krävs ett stort antal kontakter med flera olikamyndighetspersoner. Att få ett tillstånd kan vara ensvår och långt utdragen process.Detta bör kunna underlättas. Myndigheter bordekunna samverka för att underlätta tillståndsgivningenså att så få myndigheter som möjligt behöver hand-lägga ärendet och någon myndighet ges huvudansva-ret för att stödja den som vill starta verksamhet.Ett annat sätt kan vara att underlätta tillståndgiv-ningen för småskalig livsmedelsförädling genom attgöra typgodkännande av småskaliga anläggningarsom går att anpassa till lokala förutsättningar.Det är positivt att jordbruksministern uttalat sinambition att driva fram en förändring av jordbruks-politiken som skulle göra det möjligt för de småslakterierna att erhålla stöd ur landsbygdsprogram-met.Den utveckling som sker i verkligheten, näm-ligen att antalet småskaliga slakterier minskar, stäm-mer dåligt med den utveckling av landsbygden ochdet förbättrade djurskyddet som och rege-ringen sagt sig vilja stå för och främja.Utskottet gör därför i detta betänkande ett tillkän-nagivande och anser att regeringen i det fortsattaarbetet bör ägna särskild uppmärksamhet åt den små-skaliga livsmedelsproduktionen. Därför får regering-en i uppdrag att för redovisa förslag tillåtgärder som bl.a. syftar till en förenkling av regel-verket, skapa bättre förutsättningar för lokal och små-skalig livsmedelsproduktion och främja etableringenav nya företag inom området. Denna översyn av för-utsättningarna för den småskaliga livsmedelsproduk-tionen ska även belysa regelverket för mobila slakte-rier. Detta är positivt.Herr talman! I detta betänkande har Vänsterpartieten reservation om global livsmedelssäkerhet. I denanser vi att alla har ansvar för att bidra till en rättvisglobal livsmedelsförsörjning. Vi kan ta det ansvaretgenom att förändra vårt konsumtionsmönster ochgenom att lägga om produktionen.Eftersom det behövs en ökad allmän kunskap idessa frågor och stimulans till en socialt och ekolo-giskt hållbar konsumtion av livsmedel anser vi attregeringen bör starta en informationskampanj ommat, miljö och rättvisa. Den kampanjen borde genom-föras i nära samarbete med forskare och folkrörelser-na.Det är inte bara ekologiska hinder som finns fören öppnare världsmarknad för jordbruksprodukter.Det finns även ett antal ekonomiska och sociala hin-der som förhindrar att fattiga bönder i skakunna dra nytta av en ökad världshandel.Diskussionen om frihandel med jordbrukspro-dukter fokuseras ofta på framför allt jordbruks-subventioner och tull- och kvothinder. Visst är dessaviktiga, men vi får inte glömma bort de övriga pro-blemen såsom fattigdom och brist på jämställdhet. Vianser att det borde vara uppgift att som ettprogressivt land i utvecklingsfrågor sätta dessa ochäven andra frågor om fattigdomsbekämpning ochjämställdhet överst på dagordningen i arbetet för ökadlivsmedelssäkerhet.Därmed yrkar jag bifall till reservation 8.När det gäller märkning av ägg anser vi, somframgår i vårt särskilda yttrande, att märkningen skavara obligatorisk. Det bör klart framgå av märkningenom äggen kommer från hönor som uppfötts i det friaeller i burar. Konsumenterna ska kunna få den infor-mation som de efterfrågar. borde gå före ochinföra märkningssystem nationellt innan det införs iövriga EU-länder, om nu införandet där dröjer. Vi harhär avstått från att reservera oss då det inom EU på-går ett arbete för att få fram ett märkningssystem förägg. Men vi vill ändå poängtera vikten av att Sverigehåller sig mycket aktivt i arbetet på detta område.Anf. 80 ():Herr talman! Betänkandet avhandlar 54 motion-syrkanden beträffande livsmedelskontroll och gen-teknik från allmänna motionstiden respektiveår 2000, varav står för fyra. Våraandra yrkanden i dessa motioner har behandlats vidandra tillfällen. Jag tycker betänkandet ger en godbeskrivning av de frågor de olika yrkandena väcker,men vill ta upp några punkter.Genteknik har avhandlats de senasteåren. har även med ettyrkande om en internationell konferens om gen-etik,gärna i FN:s regi. Utskottet avvisar yrkandet med atthänvisa till att det ingick i Bioteknikkommitténsuppdrag att lämna förslag till en övergripande politikför området i ett internationellt perspektiv. Kommit-tén lämnade inget förslag om en sådan konferens,varför utskottet avstyrker. Men kommitténs arbete äravslutat medan arbete fortsätter.Hastigheten i den gentekniska utvecklingen ärsvindlande hög. Vad som i går var science fiction är verklighet. Av flera skäl är den gentekniska ut-vecklingen en angelägenhet för världssamfundet.Risken för rashygieniska projekt, möjligheten attöverföra DNA från och till människa och andra orga-nismer och frågor om genetisk integritet måste be-traktas som människorättsfrågor. Med tanke på kon-sekvenserna för djur och växter av genetisk modifie-ring är det också en internationell angelägenhet hurgenmodifierade organismer ska användas och kon-trolleras. anser därför att Sverigeaktivt bör verka för en internationell konferens omgen-etik, lämpligen i FN:s regi.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 12.Utskottet ger en bra redogörelse för arbetet inter-nationellt och inom EU för skärpta regler för livsme-delssäkerhet. Bestämmelserna i till livsmedelslagstiftning omfattar hela livs-medelskedjan från primärproduktion till slutkonsu-ment. Det innefattar bl.a. kvalitetssäkring, djurhåll-ning och öppna landskap enligt vår åsikt.Konsumenterna har nämligen ett växande intresseav en fortsatt inhemsk produktion av livsmedel somutgår från miljö- och djurhållningsmässigt goda vill-kor. Kostens innehåll och säkra livsmedel är viktigafrågor både nationellt och internatio-nellt.En fungerande marknadsekonomi förutsätter kun-niga och kritiska konsumenter, som har möjlighet attgöra medvetna val och etiska ställningstaganden.Konsumenterna ska också genom medvetna val avlivsmedel ha möjlighet att påverka sin hälsa. Alltdetta ställer krav på bl.a. ursprungsmärkning ochinnehållsdeklaration. Innehållsdeklarationen ska varakundorienterad och därmed begriplig för ifrågavaran-de kund. Märkning ska också bl.a. ske av genmodifie-rade varor.Härutöver behöver unga människors ställning sommedvetna konsumenter stärkas.EU vill inrätta en livsmedelsmyndighet. Det ingårockså i det här betänkandet. Det var från början tänktatt den skulle kunna förläggas till . Sverigebeslutade stödja i denna strävan. Det skainrättas ett antal EU-myndigheter. Strävan inom EUär att de här myndigheterna ska fördelas på olikaländer. En skulle kunna förläggas tillSverige. blir nu inte av, men Sverigestår fast vid sitt stöd för en lokalisering av livsmedel-smyndigheten till Finland.Men inom EU förefaller man nu förorda Brysselsom plats för livsmedelsmyndigheten. verkarinte längre vara påtänkt. Då tycker vi att saken kom-mer i ett nytt läge. Därför har Kristdemokraternainstämt i reservation 6 om att i den händelse Finlandinte längre kommer i fråga för lokalisering av livsme-delsmyndigheten bör kunna komma i frågaför en lokalisering.Vid ett samtal i går var det uppenbart att åtmins-tone finländarna uppfattar det så att de fortfarande ärhuvudkandidat för en lokalisering. Och så länge så ärfallet, tycker vi att man i första hand ska driva enlokalisering till Finland.Kristdemokraterna instämmer i utskottets tillkän-nagivande om en förenkling av regelverk och bättreförutsättningar för lokal och småskalig livsme-delsproduktion. En sådan översyn av förutsättningar-na för den småskaliga livsmedelsproduktionen skaenligt utskottets mening även belysa eventuellt behovav förändrat regelverk för mobila slakterier. Kristde-mokraterna instämmer även i detta. Vi har redantidigare uttalat oss för mobila slakterier, men vi anseratt det måste klarläggas om specificerat riskmaterialstrikt kan hållas åtskilt vid mobil slakt.Catharina tog upp frågan om be-siktning av vilt innan det släpps ut på marknaden. Därhar vi godtagit den skrivning som finns i betänkandet.Där står det att utskottet förutsätter att regeringeninom EU verkar för ett regelsystem som, givetvismed beaktande av hygienaspekter och annan hänsyntill folkhälsan, bättre än vad som är fallet tarhänsyn till svenska förhållanden och till allmänhetensrättsuppfattning. Vi delar alltså i sak uppfattning, men vi godtog den härskrivningen. Det betyder att vi kan följa regeringensarbete och ställa dem till svars om vi tycker att detinte händer någonting.I det här betänkandet ger utskottet också en godbeskrivning av kvalificerad yrkesutbildning av vat-tenverkspersonal. Vi kristdemokrater har förut motio-nerat om utbildning av vattenverkspersonal, menutskottet har tidigare bara hänvisat till ett samarbetemellan och . Enligtbranschens egen uppfattning utgör gymnasie- ochhögskoleutbildade ungdomar framtidens rekryte-ringsbas. Dagens va-verk liknar alltmer processin-dustrier, och kommer den bilden att för-stärkas. Datatekniken blir helt oumbärlig i driften ochsom uppföljnings- och planeringsinstrument, och detär en avancerad balansakt att framställa ochdistribuera dricksvatten. Vi tackar utskottet för denbeskrivningen av utbildningen.Anf. 81 ():Fru talman! Låt mig tydligt slå fast att alla kon-sumenter har rätt till sunda och säkra livsmedel somär framställda på ett etiskt och ekologiskt riktigt sätt.Som konsument måste man ha rätt att själv välja denmat man vill köpa åt sig och sin familj. Konsumen-ternas fria val måste uppmuntras och stimuleras. Häranser jag att majoriteten i den svenska ärdefensiv och på ett allvarligt sätt motarbetar konsu-menternas möjligheter att genom fria och upplysta valöka sin makt över något så grundläggande och viktigtsom vad man köper för mat åt sig själv och sin familj.Genom en konsekvent märkning av livsmedel av-seende produktionsland, förekomsten av genmodifie-rade produkter, antibiotika, hormoner, färgämnen ochandra tillsatser kan konsumenternas makt öka. Det ärangeläget, och jag beklagar att det finns en majoritetsom har en ovilja att inse vikten av det jag säger.Genom att öka konsumentmakten genom märkningav livsmedel sänds dessutom signaler till producen-terna om vad som efterfrågas. Vidare kommer dettaatt leda till ett ökat konsumenttryck för miljövänligproduktion och god djuromsorg.Jag måste fråga mig varför ni andra i denna kam-mare är motståndare till att öka konsumenternas möj-ligheter att välja de livsmedel de vill ha. Det måstebetecknas som anmärkningsvärt. Utskottet kan inteens markera en viljeinriktning för det fortsatta arbetetpå detta område inom EU. En sådan viljeinriktningskulle kunna bli en svensk linje.