prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — Då kommer honatt se att begreppen finns där.När det sedan gäller frågan om kunskap respekti-ve demokrati och jämställdhet vill jag inte stå här ochförklara ett uttalande som tydligen någon partikamrattill mig har gjort långt innan jag fanns här i riksdagen.Jag vet inte ens vem det handlar om, jag har än mind-re läst protokollet från det möte som åberopas.Men det jag sade i mitt inlägg var, och det vill jagbetona, att kunskap är en oerhört viktig förutsättningför jämställdheten. Det är när kvinnor får kunskapsom de kan hävda sig gentemot männen. Det märksmycket tydligt också i den demokratiska processen.Det är nu när alltfler kvinnor får kunskap som viockså kommer stort i politiken. Det är oerhört viktigtför demokratin.Anf. 239 () replik:Herr talman! Den partikollega till som yttrade detta var den som fick mig attverkligen bli orolig. Det var partiledareLeijonborg som yttrade detta i debatten. Då får detonekligen en viss tyngd och skapar en viss undranoch oro.Anf. 240 ():Herr talman! har ju jämställdhetsfrå-gorna högt på sitt program. Vi driver frågorna, och viförsöker att vara lite föregångare men också granskaoss själva. Vi hörde väl till det parti som kanske förstvarvade valsedlarna. Vi var väl det parti som först iriksdagen hade en majoritet av kvinnor bland leda-möterna i vår riksdagsgrupp.Jämställdhetsarbetet är naturligtvis precis lika an-geläget nu som . Det har pågåttlänge, och det går framåt. Men det går alldeles för-skräckligt långsamt. Vissa strukturer är stelare änandra. Jag beklagar att högskolesystemet och univer-sitetet hör till de allra segaste instanserna. Det ärdessutom hierarkiska strukturer, som bara på grundav detta gör att det finns en inbyggd diskriminering isjälva systemet som sådant.Det är naturligtvis angeläget att arbeta på alla ni-våer när det gäller jämställdhetsarbetet. Jag kundeinte riktigt förstå vitsen med debatten om kollektiveller individuell syn på jämställdhetsbegreppet. Jaghar säkert missuppfattat. Men självklart måste viarbeta med lagar, regler och förordningar som harkollektiv karaktär. Vi har utredningar när det gällerjämställdhet, diskriminering av kön, sexuella trakas-serier. Det är en från , och en fråndepartementet. Det kommer en proposition relativtsnart på området. Där får vi tillfälle att ta upp dem.Majléne talade om den osynli-ga strukturen. Den har vi pratat om i sex här ikammaren. Den finns kvar. Men det råder ett enträgetarbete ute på högskolorna där den är vanligast, ocharbetet leder i rätt riktning.Det finns då åtgärder av olika slag från riksdagensoch regeringens sida för att påskynda jämställdhet-sarbetet. När det gäller skolan är värdegrundsprojek-tet ett tydligt sådant anslag från regeringen. Det börleda till ett steg i rätt riktning.Jag tror inte att man ska underskatta professurer. Det blev ett våldsamt uppsvingi debatten om jämställdhetsfrågorna ute på högsko-lorna. Det var nyttigt. hörde väl till demsom var skeptiska till själva principen att införatjänster just för kvinnor. Däremot är det viktigt attuppmärksamma användningen av jämställdhetslagenoch möjligheten att när det finns två sökande som ärungefär lika meriterade anställa den som hör till detunderrepresenterade könet.Jag tar upp den frågan eftersom den berör litegrann en annan fråga.När det gäller högre tjänster inom universitet ochhögskolor, t.ex. professurer, är kvinnorna underrepre-senterade. Det växer långsamt. Vi måste då tänkaöver hur vi arbetar med jämställdhetsfrågorna ochrepresentationen inom ett sådant system. Det är lätthänt att de få kvinnorna får en alldeles otroligt storarbetsbörda om de ska sitta med i alla styrelser ochberedande organ för att åstadkomma en jämn köns-fördelning i dem. ska de vara goda föredö-men för de flickor och kvinnor som finns i utbild-ningssystemet och kanske hjälpa sina medsystrar medde problem som finns i karriären. Vi har sett överandra lösningar. Jag tror att man kan våga släppa inmännen i jämställdhetsarbetet på ett generösare sätt.Ett förslag vi har drivit gäller att i tjänste-förslagsnämnderna - som är ganska många på univer-sitet och högskolor - ha en ledamot, spelar ingen rollvilket kön, som har den enda uppgiften att se till attjämställdhetslagen följs. Ledamoten ska vara utbildadav den jämställdhetsansvarige som finns på varjehögskola och universitet men som inte har en chansatt vara med i alla nämnderna. Det skulle kunna varaett sådant steg. Det skulle vara bra om fler män akti-veras rent formellt i försvaret av jämställdhetslagen.Jämställdhetsplanerna på institutionsnivå ska na-turligtvis bli levande verklighet på institutionerna.Här är det verkligt allvarliga problemet, nämligen denosynliga strukturen, i botten ofta omedvetna attityder.Män på institutionerna ska få tillfälle att diskuterajämställdhetsfrågorna och göra klart för sig vad dethandlar om. Det är inte alldeles lätt att gå från dengamla traditionen in i en ny. Vad är t.ex. sexuellatrakasserier? Det skulle vara nyttigt att få diskuteradet på institutionsnivå. har anvisat i handledarutbildningen särskilt ska uppmärk-samma frågorna.När det gäller karriären finns det mängder av dol-da hinder på vägen. Sättet att välja uppsatsämnetredje terminen är olika. Det har visat sig att kvinnorofta väljer ämnen som är mer verklighetsförankrade,medan männen, pojkarna, har en större tendens attansluta sig till professorns stora projekt. Det har se-dan betydelse vid rekrytering till forskarutbildningenoch val av ämne för avhandlingen osv.Vissa skillnader finns mellan könen som då oftastär till hinder för kvinnorna, t.ex. att när de har kom-mit en bit i sin utbildning har de kommit till den ål-dern att de ska föda barn. Där tappar kvinnorna oftaett år i karriärvägarna. Då ska meriter räknas på ettsätt som gör det likvärdigt för män och kvinnor. Jagska inte uppehålla mig länge vid detta. Vi har i våramotioner skrivit långa analyser av vad vi tror skauppmärksammas i fråga om karriärvägarna på univer-sitet och högskolor.Jag vill ta upp en fråga som är allvarlig men somhar negligerats. I en hierarkisk struktur som på ettuniversitet eller en högskola har man fokuserat liteväl kraftigt på topptjänsterna, professurer och lekto-rer, och glömt bort att det finns en kader av tjänsteroch människor på universitet och högskolor som ärvärda att uppmärksamma, nämligen högskolesekrete-rarna. De är i stort sett till kvinnor.Det är klart att jämställdheten bör gälla även där. Vidtjänstetillsättningen bör man uppmärksamma denoerhörda snedfördelningen. Det finns flera skäl. Detfinns många högskolesekreterare som säkerligenskulle kunna gå vidare i utbildningen, men framförallt är det fråga om en snedstruktur i en hierarkiskstruktur med bara kvinnor på en lägre tjänstemanna-nivå och bara män på en högre nivå. Strukturen bidrartill en felaktig attityd när det gäller jämställdhetsfrå-gor för de studerande som träder in i organisationen.Det går inte att undvika att se att man har en syste-matisk struktur som missgynnar eller lågställer kvin-nor. Man ska vidga perspektivet och se till samtligatjänstegrupper inom högskolan.Kvällen börjar bli sen. Jag tror att jag ska avkortamitt anförande. Jag stannar där. Det blir tillfälle attåterkomma när propositionen läggs fram inom ensnar framtid.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Elever med funktionshinderFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2000/01:UbU12Elever med funktionshinder.Anf. 241 (m):Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 un-der punkt 1.Bakgrunden till flertalet av de motioner som be-handlas i det här betänkandet är besluthösten med anledning av propositionen Elevermed funktionshinder. Den socialdemokratiska rege-ringen föreslog då, och majoriteten sade ja, till av-skaffandet av den statliga specialskolan för bl.a. syn-skadade och talskadade elever. Specialskolor fördessa svårt handikappade barn skulle läggas ned ochinsatser i stället läggas på stöd till kommunerna, somdärmed fick det fulla ansvaret för de barnens skol-gång.Vår utgångspunkt är att alla barn och ungdomarhar rätt till utbildning av god kvalitet. Vi moderateranser att en del av de förändringar som genomförsnär det gäller stödet till elever med funktionshinder ären skrivbordsprodukt, långt ifrån den verksamhet ochde barn och ungdomar som utbildningen är till för.Undervisningen för svårt handikappade barn ochungdomar innebär en rad svårigheter. Behoven ochförutsättningarna är mycket komplexa. Inte minst småkommuner har begränsade förutsättningar att hanteradem.Det låter bra att säga att barn ska bo hemma hossina föräldrar och att kommunen ska erbjuda det stödsom behövs. Vem tycker inte det? Men det som be-kymrar många är att grava handikapp ibland fordrarmycket avancerad kompetens och en mycket medvet-en miljö för att den enskilde eleven ska kunna ut-vecklas så bra som det bara är möjligt.Vi moderater är positiva till ansträngningar för attöka stödet till kommunerna att klara också avanceradspecialundervisning. Men genom att man successivtlägger ned statliga specialskolor riskeras tillgången påden mycket kvalificerade lärarkompetens som be-hövs. Fasta skoldelar och resurscenter hör ihop. Detär i det dagliga arbetet med eleverna som kunskaperoch erfarenheter blir till.Vi moderater motsatte oss därför en avveckling avde statliga specialskolorna och Hällsbo-skolan. De bör vara kvar. kan fortfarandehäva det intagningsstopp som börjar vidEkeskolan och vid . Vi harockså i betänkandet pekat på möjligheten att vidEkeskolan skapa ett riksgymnasium för blinda ochsynskadade elever med flerfunktionshinder. Denfrivilliga utbildningen för handikappade behöverbyggas ut och utvecklas.Vi menar att elevens och föräldrarnas önskemålmåste ges ökad betydelse. Föräldrar med handikap-pade barn skaffar sig ordentliga kunskaper både omdet egna barnet och om de olika former för stöd ochutbildning som kan komma i fråga. De kan välja,även när det är svårt. Frågan om utbildning i hem-kommunen eller i en specialskola borde därför i störreutsträckning tas utifrån den enskilde elevens behovoch önskemål. Familjerna måste kunna välja denlösning de anser bäst svarar mot det. Visstidsvistelsepå resurscenter, som är kvar, är ingentingnytt, men det är inte erbjudande om den trygghet engod skolgång innebär.Den planerade ombildningen av Statens institutför handikappfrågor i skolan, , sker också medanledning av beslutet. arbetar - ochdet är inte jag som har hittat på namnet - med förberedelse för en ny myndighet,. Den fråga som vi fort-farande ställer oss är varför Socialdemokraterna för-ordar integration av barnen i skolan men inte kanåstadkomma en samordnad myndighet för alla barnpå nationell nivå.Avslutningsvis skulle jag vilja understryka detallvar med vilket utskottet följer utvecklingen avsärskolan. Antalet elever i särskolan har ökat markantunder senare år, och rapporterna visar att kommuner-na har mycket olika rutiner för utredning och motta-gande av elever i särskolan. Därför är det bra attSkolverket har fått i uppdrag att ta fram informa-tionsmaterial och råd i dessa frågor. Frågan är omdetta räcker. Jag anser att det finns anledning attanalysera frågan mycket djupare för att säkra att bådegrundskolan och särskolan klarar sina respektiveuppdrag.Anf. 242 ():Herr talman! I samband med detta betänkandetänker jag lyfta fram två frågor, dels frågan om rikt-linjer för beslut om särskoleplacering, dels frågan omskolornas yrkesförberedande insatser för funktions-hindrade elever.Som svar på ett regeringsuppdrag redovisar i en rapport som heter Hur särskild får manvara en analys av elevökningen i särskolan. Rappor-ten innehåller flera uppgifter som bör tas på fullasteallvar.Mottagandet i särskolan ska enbart baseras på ele-vens förmåga och förutsättningar. Att, som framgår irapporten, beslut om särskoleplacering fattas utifrångrundskolans resurstillgång är inte acceptabelt. Elevermed behov av stöd tenderar att bli brickor i ett kom-munalekonomiskt spel. Det är orimligt att särskolanselevkrets är situationsrelaterad och konjunkturbero-ende.Det nuvarande regelverket stadgar endast att densom är utvecklingsstörd och därför inte kan gå igrundskolan ska tas emot i särskolan. Samma sakgäller barn med autism eller autismliknande tillstånd.Det är särskolans styrelse som ska göra utredningeninför ett beslut om mottagande i särskolan, men detfinns inga närmare bestämmelser om hur denna ut-redning ska gå till eller på vilka grunder beslut skafattas. Mot bakgrund av är detuppenbart att detta inte är tillräckligt.Därför är det bra att det framgår i betänkandet attregeringen mot bl.a. bakgrund av rapporten givitSkolverket i uppdrag att ta fram råd runt rutiner förutredning och beslut om mottagande i särskolan. Jagser fram mot att få ta del av Skolver-kets uppdrag. Särskoleeleverna har rätt till ett likvär-digt bemötande och en rättvis behandling oavsett var ilandet man bor.Herr talman! har i en rapport uppmärksammat attläroplanens bestämmelser om att skolan ska ge förbe-redelser för arbetslivet inte tycks följas i tillräckligomfattning när det gäller funktionshindrade elever. Irapporten menar man att många ungdomar med funk-tionshinder inte alls får det stöd de skulle behöva idetta avseende. En stor del av de tillfrågade i en en-kätundersökning sade sig inte ha fått någon som helstyrkesförberedande insats. anser attdessa signaler är oroande. Vi från Vänsterpartietmenar att borde få i uppdrag att göra enöversyn av hur skolorna följer läroplanens bestäm-melser om yrkesförberedande insatser när det gällerfunktionshindrade.Utskottsmajoriteten redogör för det aktuella läget,där bl.a. samverkan ska ske mellan arbetsförmedlingoch skola. Utskottsmajoriteten anser också att det ärsärskilt viktigt att stödja och stimulera unga funk-tionshindrade att våga ta steget ut på arbetsmarkna-den - något som jag naturligtvis till fullo instämmer i.Men trots att rapporter visar att det inte fungeraranses ordinarie tillsynsverksamhet vadbeträffar hur skolorna följer läroplanen vara tillräck-lig. Jag menar att just de funktionshindrade elevernaär värda en speciell uppmärksamhet, inte minst vadgäller läroplanens skrivningar om yrkesförberedandeinsatser, och därför vore det bra med en klar signalom att ge ett tydligt uppdrag.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till Vänster-partiets reservation nr 9 under punkt 17.(forts. )15 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingKammaren beslutade på förslag av förste vicetalmannen att pågående ärende samt återståendeärenden på dagens föredragningslista skulle uppskju-tas till ett kommande sammanträde.16 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2000/01:78 Rätt att arbeta till ålder2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m.2000/01:84 uppdragsverksamhet2000/01:93 konvention och rekommendationom de värsta formerna av barnarbete m.m.2000/01:94 Radio och TV i allmänhetens tjänst2002-20052000/01:95 Lag om vägtrafikregister, m.m.2000/01:96 Sjukersättning och aktivitetsersättning istället för förtidspension2000/01:98 Kompletterande bestämmelser till BrysselII-förordningen2000/01:107 Bidrag vid korttidsstudier och vissaandra studiestödsfrågor2000/01:108 Åtgärder mot inställda huvudförhand-lingar i brottmål vid tingsrätterna m.m.2000/01:109 Skadelidandes rätt att ta del av uppgifterur nedlagda förundersökningar, m.m.2000/01:111 Skyddet för vissa djur- och växtarter ochderas livsmiljöer2000/01:113 Vissa ledningsfrågor inom militärt för-svar m.m.2000/01:116 Förlängd giltighetstid för vissa bestäm-melser om kommunala bostadsföretagMotionermed anledning av prop. 2000/01:72 Vuxnas lärandeoch utvecklingen av vuxenutbildningen2000/01:Ub36 av m.fl. (m)med anledning av förs. 2000/01:RS1 inför2000-talet2000/01:K5 av de ()med anledning av förs. 2000/01:RR12 Svenskunder-visning för invandrare och invandrarnas arbets-marknad2000/01:Ub37 av de ochInger ()2000/01:Ub38 av m.fl. (fp)2000/01:Ub39 av m.fl. (kd)2000/01:Ub40 av m.fl. (m)med anledning av redog. 2000/01:RR1 Riksdagensrevisorer för 20002000/01:Fi16 av m.fl. (fp)17 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 22 mars2000/01:952 av () tillsocialminister inom äldreomsorgen2000/01:953 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallMigrationsverket2000/01:954 av () till socialministerLars EngqvistHandlingsplaner mot kvinnomisshandel2000/01:955 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonMaxtaxan2000/01:956 av () till statsrå-det redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 27 mars.18 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 22 mars2000/01:865 av () till justitieministerThomas BodströmErsättning till butiksinnehavare2000/01:866 av () till justitieministerThomas BodströmBristen på anstaltsplatser2000/01:875 av () till näringsmi-nister sjöfarts konkurrenskraft2000/01:881 av () till miljöministerKjell LarssonMiljöcertifiering och miljöledning2000/01:891 av () till justitiemi-nister utbyggd frivård2000/01:893 av () till närings-minister 4 förbifart och Örkelljunga2000/01:899 av () till näringsmi-nister kassaservice2000/01:900 av () till statsrådetLars-Erik LövdénExtra medel till skolan2000/01:901 av () tilljustitieminister hus2000/01:913 av () till näringsminis-ter i län2000/01:914 av () till näringsminis-ter /01:915 av () till näringsmi-nister /01:916 av () till näringsmi-nister över Umeälven2000/01:921 av () till justitieministerThomas BodströmInre gränskontroll2000/01:923 av () tillfinansminister /01:924 av () till näringsministerBjörn RosengrenÅtgärdspaket för kommunSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 27 mars.19 § Kammaren åtskildes kl.22.58.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 117(delvis),av förste vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 17.57,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 206(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.