prot · GO0977 · 2001-03-09 00:00:00 — I realiteten innebär det att den vanligademokratiska principen, 51-49, ska vara rådande.Dessa stadgar och principerna som ligger bakom denkan aldrig någonsin ändras med det skydd som soci-aldemokraterna har infört i det som de kallar för ide-ella föreningen.Därför vill jag fråga: Är det förenligt med de de-mokratiska värden som statsrådet ändå har till uppgiftatt värna, att man i en förening som består av kom-muner och landsting och där man ska värna om denregionala demokratin har inskrivet i stadgarna princi-pen att det krävs två tredjedels majoritet för att ändraföreningens stadgar? Låt oss inte krypa bakom demera formella regler som gäller för ideella föreningarenligt lagstiftningen, föreningsfriheten och sådant.Det är uppenbart att detta är ett sätt att kringgå deambitioner som vi alla har, nämligen att tillvaratademokratins grundläggande principer, att varje män-niska har en röst och icke att ett parti ska kunna infö-ra något som värnar dess inflytande, oberoende avhur människorna i det länet väljer sina representanteri olika partier.Anf. 74 Statsrådet ():Fru talman! Det handlar inte om att krypa bakomnågra principer, utan det handlar om att värna degrundläggande principerna om bl.a. föreningsfrihet.Jag ser inte någon anledning för mig att gå in idetalj och kritisera en enskild förenings val av stad-gar. Jag konstaterar bara att de som har bildat den härföreningen har valt att utforma sina stadgar på detsättet. Nya majoriteter har möjlighet att, om man såvill, förändra dessa stadgar. Förutom det som tog upp finns det också möjlighet förden enskilde att gå ur en kommun, och då förändrasnaturligtvis förutsättningarna för samarbetet.Återigen: Jag ser inte någon anledning för mig attutifrån detta på något sätt förfäkta en uppfattning omatt föreningsfriheten i borde förändras. Denmåste vi värna, och det vet jag att både interpellantenoch jag är överens om.Anf. 75 ():Fru talman! Jag är övertygad om att om situatio-nen vore helt annorlunda i och BrittaLejon själv befann sig på den socialdemokratiskasidan och om det partiet hade av väljarkårenbakom sig i stället som , trorjag inte att skulle vara särskilt road överatt en majoritet av andra partier - däribland modera-terna - skulle sätta sig över det rättmätiga krav somsocialdemokraterna i ett sådan hypotetiskt fall skulleställa på att få utse fler än de två ledamöter som soci-aldemokraterna nu har beslutat om.Jag har några frågor. Hur ska styrelsen vara sam-mansatt enligt föreningens stadgar? Får kommunereller landsting vara medlemmar i föreningar som intetillämpar demokratiska principer, t.ex. när styrelsenska tillsättas?Det är förvisso sant att man har rätt att utträda urföreningen. Men frågan är om det inte borde varaolagligt att gå in som medlem i en sådan här förening.Det finns all anledning att värna om individensrättighet att tillhöra respektive inte tillhöra en före-ning. Tycker statsrådet att det är viktigare förett statsråd som ansvarar för demokratifrågor att vär-na om individers rättigheter än om kollektivets rättig-heter, att å tvångsanslutna medlemmars vägnar bejakaoch ställa upp på en klart odemokratisk ordning?Bor man i en kommun är man ju i den här situa-tionen tvungen att vara kommunmedlem, dvs. att manär tvångsansluten och måste också via tvångstaxeringvara med och betala en medlemsavgift till föreningen.Ska man verkligen som kommunmedborgare kunnatvingas att bli förnedrad på det här sättet?Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! ställer mig ettantal frågor utifrån ett enskilt fall, där stiftarna av enförening har valt ett antal olika lösningar som mankan ha synpunkter på. Jag tycker dock inte - återigenber jag att få upprepa mitt svar - att detta fall föranle-der mig att vidta några åtgärder i form av förändring-ar av vår grundlagsfästa föreningsfrihet i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2000/01:269 ommanagementfrågor i den gemensamma sektornAnf. 77 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jaghar för avsikt att ta några initiativ till en mer genom-gripande diskussion om managementfrågor i dengemensamma sektorn.Inledningsvis vill jag instämma i att den offentliga förvaltningens särartställer särskilda krav på kompetens hos dess cheferoch anställda. Behovet av att stärka kunskapen omförvaltningens särart har också legat bakom regering-ens insatser för att utveckla förvaltningen de senasteåren.Det är framför allt två förutsättningar som är avbetydelse för regeringens styrning av offentig förvalt-nings kompetensförsörjning.För det första: Sedan 1993 års högskolereform be-slutades styr inte längre regeringen vilka utbildnings-linjer som ska finnas. Regeringen fastställer i stället ihögskoleförordningen vissa övergripande mål för deexamina som universitet och högskolor kan utfärda.Det är alltså varje lärosätes uppgift att utveckla ocherbjuda relevant utbildning. Här vill jag dock tilläggaatt jag skulle välkomna förslag och försök med nyahögre utbildningar som är särskilt utformade efterbehoven i offentlig sektor.För det andra: Genom den förvaltningsmodellsom vi har i , med en långtgående delegering,ligger ansvaret för att organisationen har rätt kompe-tens på varje verksamhet och dess ledning. Det inne-bär attsåväl långsiktig planering av kompetensförsörjningensom enskilda tillsättningsbeslut har avgörande bety-delse för hur de offentliga organisationerna kan levaupp till sitt ansvar att förverkliga demokratiskt be-slutade mål.Inom den statliga förvaltningen följer regeringenårligen upp myndigheternas kompetensförsörjningoch rapporterar detta till . Ett utmärkandedrag för svensk offentlig sektor av är att utbild-ningsnivån bland de anställda är mycket hög. Utbild-ningsnivån i offentlig sektor har höjts under de se-naste tio åren. Inom staten hade av allaanställda en eftergymnasial eller akademiskutbildning. Enligt Statskontorets rapport Det viktigavalet av verkschef, 1999:21, har så många som 90 %av alla verkschefer en akademisk examen. Omkringen fjärdedel av verkscheferna har juridisk examen.Andelen med ekonomisk inriktning har ökat till 20 %.I övrigt återfinner vi såväl teknisk, naturvetenskapligsom samhällsvetenskaplig utbildning i gruppen.Regeringen har genom propositionen Statlig för-valtning i medborgarnas tjänst, proposition1997/98:136, intensifierat arbetet att utveckla denstatliga förvaltningen och öka uppmärksamheten påkompetens- och utbildningsfrågor i staten. Under år2000 presenterade regeringen vidare det förvaltnings-politiska handlingsprogrammet En förvaltning i de-mokratins tjänst. Regeringen tar genom detta ett initi-ativ att återupprätta och värna den unika styr- ochledningsfilosofi som bör prägla offentlig verksamhet.Allt arbete i statsförvaltningen ska göras med ut-gångspunkt i de grundläggande värdena demokrati,rättssäkerhet och effektivitet. Kompetensutveckling iförvaltningen måste utformas så att chefer och an-ställda har en kompetens som motsvarar kraven påverksamheten. Kompetensutveckling och chefsför-sörjning i staten har också en tydlig plats i regering-ens förvaltningspolitiska handlingsprogram. Genominrättandet av Statens kvalitets- och kompetensrådstärker regeringen stödet till statliga myndigheter föratt säkerställa en hög förvaltningskompetens och ökauppmärksamheten på frågor om förvaltningsetik.Rådet har tagit över ansvaret för den högreforskningsnära förvaltningsutbildningen, den s.k.masterutbildningen, för nyckelpersoner i staten. Etttema i denna utbildning är ledarskap i förvaltningen.Projektet är ett annat exempel påregeringens initiativ, tillsammans med kommuner ochlandsting, för att stärka kunskapen om förvaltningenssärart.Kvalificerad forskning om den offentliga sektornsutveckling är ett väsentligt bidrag till att öka kvalite-ten i den offentliga sektorns förändringsarbete. I an-slutning till arbetet med propositionen, proposition2000/01:3, lämnade ochLandstingsförbundet en gemensam forskningsstrategitill regeringen. Förbunden pekar på att forskning omden offentliga sektorn bör vara en gemensam angelä-genhet för stat, kommun och landsting. Regeringendelar förbundens syn på behovet av ökad samverkanoch dialog om den framtida forskningen om offentligsektor. Här ingår också frågor om styrning, ledningoch organisation av offentlig verksamhet.Jag förstår oro för att generellaledarskapsutbildningar inte i tillräcklig omfattningutformas efter offentliga verksamheters särart. Justdärför pågår mycket arbete inom offentlig verksamhetför att utveckla kunskap, ledarskap och verksamhet.Det är vi som är verksamma i förvaltningen sommåste säkerställa att den på bästa sätt svarar motmedborgarnas krav, bl.a. på demokrati, rättssäkerhetoch effektivitet.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tackar demokratiministern försvaret, och jag gör det verkligen med hela hjärtat. Detär ett ovanligt gediget interpellationssvar som statsrå-det lämnar. Det är viktigt eftersom debatten om ut-vecklingen i den gemensamma sektorn är så viktig.Möjligen är en interpellationsdebatt lite kort för attdiskutera dessa komplexa frågor.Den gemensamma sektorn står inför stora rekryte-ringsbehov det närmaste decenniet. Då är det viktigtatt det finns en kompetensförsörjning som tillgodosersektorns behov.Jag skrev interpellationen efter en föreläsning avprofessor . När han redovisade utveck-lingen i managementsektorn i blev det väldigttydligt att den är väldigt ensidig. Många går så attsäga på samma rad och med samma budskap. Väldigtlite finns i kvalificerade managementutbildningar avdet som är särskilt viktigt för den gemensamma sek-torn.Det handlingsprogram som ministern refererar tillär viktigt. Medborgarperspektivet, demokratin ocheffektiviteten måste gensomsyra den gemensammaverksamheten. Men jag tycker också att det är viktigtatt man sätter fokus på långsiktighet och helhetssynnär man utvecklar kompetensförsörjningen. Jag troratt det är en brist att det förs för lite diskussioner omkompetensförsörjningen mellan å ena sidan den stat-liga delen av den gemensamma sektorn och å andrasidan kommuner och landsting. Därför är ÖppnaSverige viktigt, och det krävs fler intitiativ i den rikt-ningen. Jag vill påminna om att vi för ett antal årsedan berörde dessa frågor i en motion från Örebrolän om lokaliseringen av Statens kompetens- ochkvalitetsråd.Lars har studerat ekonomutbildningarna.De spelar en viktig roll för rekryteringen till ledandejobb i gemensamma sektorn. Det finns ju inte någonsärskild rekrytering på samma sätt som när förvalt-ningslinjen fanns tidigare. Utbildningarna har högkvalitet, men det finns stor anledning till oro för attde inte tillgodoser det allmännas specifika krav. Detär inte säkert att ska vara en specifik utbildning, meneftersom den gemensamma sektorn är så viktig kan-ske det finns behov av att alla ekonomer har engrundkompetens om den gemensamma sektorn. Nufinns det kurser för tillval om ekonomi och gemen-sam sektor, men de väljs av ett fåtal. Det är möjligtatt det vore av stort värde om det fanns en bredarekompetens där. Det skulle säkert också underlättainteraktionen mellan näringslivet och den gemen-samma sektorn och öka förståelsen för de olika vill-kor som man jobbar under i de olika sektorerna.Risken är också att det blir väldigt fel om man re-kryterar människor som inte riktigt ser vad den ge-mensamma sektorn står för. Jag kan ta ett par exem-pel där jag tycker att den gemensamma sektorn varute och gled.Ett exempel är fallskärmsavtalen , somgick som en löpeld över den gemensamma sektorn.Det är möjligt att man bums måste knoppa av ledandemänniskor i näringslivet. Det kan inte jag bedöma. gemensamma sektorn är det så att en tidigareledare kan vara oerhört värdeull som en tillgång iorganisationen längre fram. Vi slösade med pengar,vi stötte det allmänna medvetandet och vi användeinte den kompetens som vi borde ha använt.Det andra är köp-sälj-systemet. Det är bra med ettkostnadsmedvetande, men det är ibland risk försuboptimering i den gemensamma sektorn. Det ärnågra av de frågor som jag tycker att det är viktigt attfundera på långsiktigt.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att förfram mycket viktiga synpunkter som vi bör ha i min-net när vi lägger upp planeringen för hur den statligaförvaltningen ska utformas . Vi ser destora rekryteringsbehoven, precis som talade om. Vi ser behovet av långsiktighet ochhelhetssyn och att diskussionerna mellan olika delarav den offentliga verksamheten - stat, kommuner ochlandsting - behöver förstärkas. De gemensammainsatserna måste bli fler.Jag är oerhört glad över initiativatt ta en interpellation om de här viktiga frågorna. Detär en angelägen aspekt av den demokratiska in-frastruktur som förvaltningen är en del av att förvalt-ningen lyckas leva upp till sitt uppdrag att arbeta imedborgarnas tjänst på bästa sätt. Det är något somriksdagen vid ett flertal tillfällen harunderstrukit behoven av. Bl.a. har markeratatt forskning inom den offentliga sektorn bör ges högprioritet. Som säkert känner till är detockså så att ett långsiktigt forskningsprogram, Forsk-ning om offentlig sektor, inleddes redan 1991.I dag kan vi se att flera av de initiativ som man dålade grunden för faktiskt har fått betydelse. Utan attpå något sätt springa före den utvärdering av de härverksamheterna som har för avsiktatt leverera tycker jag ändå att det är tydligt att de härinsatserna har bidragit till att öka uppmärksamhetenoch forskningsarbetet inom frågor som är angelägnaför den offentliga sektorns utveckling. Vi har lyckatsfå fram forskningsmiljöer av hög kvalitet som tidiga-re inte fanns där specialister inom olika ämnen harförts samman i flervetenskapligt samarbete. Det ärviktigt för fortsättningen att vi har den kompetensenatt bygga vidare på.Så vill jag bara säga några ord om . Det gör ju mycket, och en heldel som ligger i linje med vad efter-lyser. En viktig del av den nya myndighetens verk-samhet är bl.a. att inventera behoven samt utvecklaoch erbjuda olika former av program för chefer vidstatliga myndigheter. Jag kan konstatera att rådetredan har startat. Trots att det är en ganska ny myn-dighet har de redan startat ett angeläget arbete påexempelvis följande områden: ett chefsutvecklings-program för statliga chefer på direktionsnivå, ettchefsprogram för kvinnor, ett mentorsprogram förchefer på mellannivå och särskilda seminarier förmålgruppen generaldirektörer.Ett av rådets verksamhetsområden är att främja er-farenhetsutbyte mellan statsförvaltning och forskare.Ett projekt som har bedrivits är att till-sammans med starta en studiekring högre chefer och deras syn på olika frågor omledarskap. Syftet med denna studie är att få en aktuellbild av hur statliga chefer upplever sin situation ochsina framtidsutsikter, sina möjligheter och problem.Det här projektet kan också ses som en viktig del iarbetet med att inventera behov av aktiviteter somfrämjar statens långsiktiga kompetensförsörjningframöver.Anf. 80 ():Fru talman! Jag tycker också det är viktigt attkonstatera att allt närmande till näringslivets tänkandeinte har varit dåligt när det gäller den gemensammasektorn. Det finns mycket som jag tycker att vi har attta med oss i en ny tid. Det är kostnadsmedvetandeoch affärsmässighet. Men det kan inte bara vara det.Det är också något annat. Inom har vi diskute-rat begreppet affärsmässig allmännytta. Jag vet ocksåatt man numera när man jobbar med de statliga före-tagen arbetar mycket med det förhållningssättet. Jagtror att det är viktigt att vi har med oss både närings-livets klara fokus på kostnader och det som är dengemensamma sektorns särart. Vi får inte tappa detena goda för att nå det andra goda.Jag tycker också att det är värdefullt med den dis-kussion om lärosätena som statsrådet har fört i om-gångar. Jag tror inte att vi i utbildningsutskottet skasitta och bestämma precis hur det ska se ut. Däremottror jag att det är bra att den här att dialogen mellanden gemensamma sektorn och lärosätena kommer igång. Det är också viktigt med ungdomarna; att deinser att det kanske handlar om i närings-livet men också om i den gemensammasektorn och att man måste bereda sig för att kunna haden dubbla kompetensen.Jag är glad över de initiativ som statsrådet talarom från . Men jagska skvallra om att jag inför den här debatten gick inpå myndighetens hemsida. Jag slog upp bilden på deanställda på hemsidan. Då konstaterade jag att minkompis, i Halls-berg, har fler syskon på den bild han har i vardags-rummet än vad generaldirektören kunde presenterasom anställda på Kompetensrådet.Nu vet jag som gammalt kommunalråd att det intealltid är antalet anställda som är avgörande. Men detär klart; är det ett betydelsefullt område finns detanledning att diskutera det här. Behöver vi mer kom-petens? Jag vill ånyo väcka den fråga som vi tog uppfrån : Finns det skäl att utveckla ett kompeten-scentrum som är gemensamt för stat, kommuner ochlandsting? Det är inget att sätta ned foten för ,men det finns anledning att fundera över det.Slutligen, fru talman, skulle jag vilja säga någraord om konsultbolagen. Vi har ett antal stora konsult-bolag som dominerar väldigt mycket av management-sektorn. Mycket skickligt folk sätts in i näringslivet.De går in och gör olika analyser, också inom dengemensamma sektorn. I dessa företag finns det några,jag säger bara några, som är mycket kunniga när detgäller den gemensamma sektorn. Normalt har maninte den här kompetensen. Det är unga, käcka, arbets-dugliga pojkar och flickor som dock, som vi sägerhemma, är ganska rudis när det gäller de speciellakrav som ställs på den gemensamma sektorn.De har med sig väldigt mycket av ett tänkandefrån näringslivet i som inspirerar dem. Detfinns bra företagande i , men det är inte sä-kert att de managementprinciper som är effektiva närdet gäller näringsliv i är riktigt lika effektivanär det gäller utveckling av sjukvårdsorganisation ochliknande. Jag tror därför att det vore spännande att haen dialog också med konsultföretagen.Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror också på dialogens oanademöjligheter till nya insikter. Och jag är tacksam föralla goda idéer och kloka synpunkter som IngerLundberg med sin mångåriga erfarenhet inom det härområdet kan delge oss i vårt fortsatta arbete. Jag kanockså understryka, vilket jag kanske inte gjorde till-räckligt i min tidigare replik, vikten av att se denoffentliga förvaltningens särart. Också jag har settavarter av att den offentliga förvaltningen, oavsett omvi pratar om stat, kommun eller landsting, iblandalldeles för okritiskt har anammat tankesätt, värde-ringar och rutiner som inte hör hemma i offentligverksamhet.Just därför är också de insatser som regeringen nuhar gjort i och med den förvaltningspolitiska proposi-tionen och handlingsprogrammet så väsentliga. Det ärväsentligt att det här fullföljs och att alla konkretaåtgärder som regeringen har lanserat i handlingspro-grammet verkligen blir en realitet. Det är viktigt attde sätter avtryck i förvaltningarna. Vi har lanseratåtgärder på 37 olika områden, och vi är i full färdmed att se till att vi lever upp till de här intentionernatillsammans med myndigheterna. Jag är övertygadom att vi kommer att hitta ännu fler vägar för attförbättra kompetensförsörjningen samt kunskapenoch medvetenheten i offentlig sektor om det speciellasom det innebär att arbeta på medborgarnas uppdragför demokratin. Jag är säker på att vi kommer att fåanledning att återkomma i den här frågan så små-ningom.Anf. 82 ():Fru talman! Jag känner det starka engagemangsom demokratiministern har. Jag tycker att det ska bliväldigt spännande att följa den fortsatta utvecklingen.Därför ska jag inte gå in djupare på just den diskus-sion som vi har fört utan ta upp en fråga som harsamband med dessa ledarskapsfrågor. Det handlar omförhållandena för den gemensamma sektorns perso-nal. Jag tror att vi väldigt mycket in i hjärterotenkänner oron över den stora andelen sjukskrivningarbland många anställda i den gemensamma sektorn.Det är oerhört komplext. Det är säkert resursfrågor.Det handlar om avstånd mellan de ambitioner som vihar och de resurser som vi har och om hur service-tjänster blir allt dyrare i ett modernt samhälle. Mendet kanske också handlar om andra mindre materiellafrågor, frågor om yrkesstolthet, frågor om hur manblir behandlad i medierna och i andra sammanhang,frågor om hur man kan få utnyttja sin kompetensunder hela sitt yrkesliv, om kompetensutveckling, omnya kickar och om stolthet.Fru talman! Jag blir lite bekymrad när jag i dagträffar tjejer, eller snarare tanter i min ålder. Om manfrågar vad de jobbar med säger de att de jobbar ivården. När jag inte var tant så sade man inte att manjobbar i vården och slog ned blicken, utan man sadeatt man var undersköterska på medicinavdelning 56.Jag tror att vi måste få tillbaka också lite grann avdetta i den gemensamma sektorn, stoltheten över attarbeta med uppgifter som är så oerhört viktiga förmedborgarna, förmågan att lyfta blicken och stå uppför att man gör något väldigt fint. Om man känner detså blir jobbet inte lika tungt. Och det tycker jag ocksåatt vi ska ha med i managementutvecklingen, som detheter.Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Utan att gå in i detalj på de frågorsom tar upp - de handlar ju till stordel om landstingsvärlden, om jag förstår henne rätt -vill jag ändå bejaka betydelsen av en god personalpo-litik och insikten om att personalen till stora delar ärsjälva verksamheten. Den offentliga sektorn kan intefungera så väl som den ska om man som anställd intekänner att man har inflytande över sin arbetstid ochsina anställningsvillkor, hur jobbet ska utföras ochockså att ens kompetens och förmåga tas till vara ochatt man kan vidareutvecklas i arbetet.Jag håller helt med om att det ärdags att återupprätta självförtroendet och statusen ochinsikten om det värdefulla att arbeta i den offentligasektorn, oavsett om det är statlig, ellerlandstingskommunal verksamhet som det handlar om.Jag är övertygad om att och regering-ens gemensamma insatser här framöver kommer attbidra till den förändring som vi eftersträvar.I handlingsprogrammet för staten har jag väldigttydligt betonat betydelsen av en god personalpolitikfrån A till Ö just för att puffa på i den riktning somInger efterlyser. Och jag har också haftdiskussioner med företrädare för arbetsgivare ochfack inom de andra delarna av den offentliga sektorn.Det statsråd inom regeringen som framför allt harhand om arbetsmarknadsfrågorna arbetar också sombekant är i den riktningen.Den offentliga förvaltningen svarar för mycketavgörande delar av hur den svenska demokratin fun-gerar, och därför får vi inte i något avseende förtröttasi våra ansträngningar att åstadkomma det som IngerLundberg efterlyser.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Meddelande om frågestundAndre vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle föl-jande statsråd närvara:Vice statsminister , statsrådetMona , utbildningsminister ,näringsminister och statsrådet § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Andre vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2000/01:110 Meddelande från kommissionen omutläggning av gemenskapens programförvaltning- Förslag till rådets förordning med instruktion förgenomförandemyndigheter med vissa förvalt-ningsuppgifter inom gemenskapsprogrammenKOM(2000)788 till finansutskottet2000/01:111 Förslag till rådets förordning om ändringav förordning (EEG) nr 3911/92 om export avkulturföremål. - Förslag till Europaparlamentetsoch rådets direktiv om ändring av rådets direktiv93/7/EEG om återlämnande av kulturföremål somolagligen förts bort från en medlemsstats territori-um KOM(2000)845 till kulturutskottet14 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2000/01:125 till socialutskottet15 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionmed anledning av förs.