prot · GO0957 · 2001-01-26 00:00:00 — Där tror jag att frågan om just samordning avinsatserna kommer att bli väldigt betydelsefull.Anf. 11 ():Herr talman! Jag tror inte att det råder några störreskillnader i vår uppfattning om att det är ett väldigtstort problem och att mer måste göras. Mycket kangöras, och mycket har redan blivit gjort. Men pånågot sätt är det ändå något slags förlamande handsom ligger över detta stora problem även om man görstora insatser. Det är så stort och på något vis ogrip-bart att man inte riktigt kan se vare sig början ellerslutet på det.Vi har här nämnt som ett av de stora drab-bade områdena. av alla aidssjuka och hivsmit-tade finns där. Det är fantastiskt mycket. Bara i dendelen av världen, dvs. i , smittas 1 700människor , och 15 000-17 000 smittasvarje dag i hela världen.Man tror att det finns 4 miljoner smittade i Indien.Vad som händer i vet man egentligen inte. Menman räknar med att det finns 1 miljon smittade ocksådär. Med tanke på att är en stor exportör av blodkan man föreställa sig vilka konsekvenser det kan ha.Det vet man ingenting om. Det är mycket tyst omKina och hiv/aids. Jag vill fråga om Kina- och Asien-problemen diskuteras också i de internationellasammanhang där är representerat och vadman har för planer för att arbeta inom de områdena.Jag ska gå tillbaka till det jag inte riktigt hann sä-ga i mitt första inlägg och som jag sedan heller intefick svar på. Det gäller behandlingen av de gravidakvinnorna och de nyfödda barnen med bromsmedici-ner och om man har några planer att engagera sig mersystematiskt i det problemet. Jag och många med migtror att det skulle kunna vara ett sätt att angripa pro-blemet.Vi vet redan att det finns problem med allade miljontals föräldralösa barnen. Jag tycker att deföräldralösa barnen ingår i hela aidsproblematiken.Vilka planer finns egentligen för att ta hand om democh hjälpa dem till en dräglig framtid, en framtid somde kan våga tro på? Det vore en stor insats för fram-för allt hela utveckling. Men det är också ettproblem som sprider sig alltmer i de andra världsde-larna.Egentligen har vi bara sett början av det som kankomma. Själv har jag varit engagerad i den här fråganväldigt djupt ända när vi fick testmeto-den i och var med om att bygga upp ett sys-tem för att kunna komma åt problemet här i Sverige.Vi vet också att infektionen sprider sig med en enormfart även om det går långsamt. Det är svårt att säga.Det är en sådan långsam utveckling av sjukdomen.Men vi vet att den sprids på ett oroväckande sätt.Det gäller framför allt i vårt närområde i Ryss-land. Vad har vi för möjligheter att mota och före-bygga den sjukdomen så nära oss? kanockså nämnas i det sammanhanget. Jag tycker att denhär frågan är så pass allvarlig och stor att man t.o.m.ska ta med den i de säkerhetspolitiska bedömningarman nu gör. Det handlar om att anpassa vårt landsförsvar. Det borde också finnas utrustning - och dåmenar jag medicinsk utrustning - för förebyggandeav katastrofer på det medicinskt-biologiska området.Därför tycker jag att man ska vidga säkerhetsbe-greppet till att också omfatta denna sjukdom. Dethandlar om människors säkerhet.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller det sista som Marga-reta sade har denna hälsofråga tagits upp iFN:s säkerhetsråd. Det visar också på att väldigtmånga av världens länder och världens ledare upp-fattar det som ett oerhört starkt hot även mot säker-heten.Jag kan hålla med om att vistår i början av någonting som vi inte riktigt kan seresultatet av. Det är ett väldigt stort, oöverstigligtproblem. Men det finns ändå många goda krafter somförsöker att arbeta intensivt för att mota sjukdomenäven om vi också inser att väldigt mycket mer skullekunna göras om insikten fanns överallt. Det gör dendessvärre inte.Vi har helt klart ett stort arbete framför oss. Igrunden för det arbetet ligger från svensk sida denstrategi som jag nämnde och som vi nu har arbetatefter . Den ska genomsyra det internatio-nella utvecklingssamarbetet och därmed också finnasmed i diskussioner. Det gäller oavsett om vi talar omAsien, , eller . Den ska finnasmed som en viktig del, och det gör den också. Dettaär en fråga som finns med i en levande diskussion.När det gäller frågan om gravida kvinnor har viupprättat en kommission för vårt samarbete medSydafrika där också hälsofrågor och hiv/aids-problematiken finns med. Där finns det nu exempelpå insatser från den sydafrikanska sidan för att erbju-da bromsmedicin till hivpositiva gravida kvinnor. Jagkänner till att bromsmedicin erbjuds gravida kvinnor iKwaZulu-Natal-provinsen. Detta är naturligtvis någotsom vi ska följa noga och se hur det ska kunna ut-vecklas vidare. Det är en viktig målgrupp.Låt mig sedan säga någonting om , efter-som särskilt tog upp den proble-matiken. Där satsar Sida just nu 25 miljoner årligenpå projekt för att förhindra spridning av smitta i . Detta är någonting som finns som endel i Östersjösamarbetet och samarbetet med Ryss-land.Anf. 13 ():Herr talman! Man kan tro att vi här i kanleva i lugn och ro för sjukdomen aids och infektionenhiv. Men det kan vi faktiskt inte. Det har nämligenvisat sig att , 2000, så har anta-let hivsmittade ökat oroväckande och alarmerande.Man uttalar att den situation som håller på attuppstå också i är "alarmerande och ängslig".Även andra könssjukdomar och sexuellt överförbarasjukdomar har ökat, och det tycker jag också är all-varligt.Biståndsministern har givit mig många positivasvar och synpunkter. Framför allt är det en reaktion,där jag förstår att problemet är jättestort. Det gällerpartnerländerna, och att de är de som ska stå för sam-ordningen. har som biståndsland med sittengagemang i de här frågorna också ett stort ansvarför att puffa på här i alla olika sammanhang. Jag vetockså att man försöker göra det genom att be ambas-sadörerna observera problemet. Man försöker ocksåföra in frågan när man samtalar med företrädare förolika länder. Jag tror att man behöver puffa på extramycket - det är viktigt och angeläget.Det är bra och positivt att man försöker öka stödetför den här frågan och förebygga det hela när detgäller t.ex. . Man har ökat siffran tillUNAIDS till . Det tycker jagegentligen inte är så fruktansvärt mycket när mantänker på det stora problem som detta är. Så visstfinns det möjligheter att göra mycket mer!Jag fick inte svar på vad vi kan göra med alla deföräldralösa barnen. Vad kan vi göra åt dem?Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Mycket av denna problematik måstenaturligtvis angripas övergripande i alla våra programför att bekämpa fattigdomen och för att öka männi-skors möjligheter till en bättre levnadsnivå och till enbättre utkomst - över huvud taget till ett bättre liv. Idet ligger naturligtvis satsningar på barn rent allmäntmed utbildning, hälsovård och andra insatser.Detta får ses som att vi i många stycken måste an-gripa de här frågorna strukturellt. Det gäller t.ex. detsom vi talade om när det gäller effektiv medicineringmed bromsmediciner. Förutsättningen för det är attdet finns en struktur med ett hälsovårdssystem. Skaman på ett bra sätt kunna stödja barn och deras upp-växt så måste det också finnas en hygglig nivå påbåde utbildning och hälso- och sjukvård för att manska klara av det. Man måste alltså se detta som en deli våra mer genomgripande program för att bekämpafattigdomen.I vissa fall måste vi naturligtvis göra särskilda in-satser, vilket också förekommer. Det finns projektsom är direkt inriktade på barn på flera håll i vårapartnerländer.Låt mig kommentera lite av det som MargaretaViklund säger. Hon frågar: Varför händer det intemer? Varför är det så trögt? Det viktiga är att vi alltidtar upp frågorna om öppenhet. Det är viktigt att desom står i ledningen för ett land talar öppet omhiv/aids och sexualitet och försöker få en avdramati-serad hållning till detta. Det måste bli tydliga ochklara besked. Det är någonting som vi också nu verk-ligen försöker driva i förberedelsearbetet inför denstora . Det gäller helt enkelt öppen-hetsfrågorna.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:149 om ung-domars möjligheter i demokratiska verksamhe-terAnf. 15 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag avser att vidta för att förbättra ung-domars möjligheter att delta i demokratiska verksam-heter samt på vilket sätt jag avser verka för att geUngdomsstyrelsen adekvata ekonomiska resurser attfullfölja sina uppdrag.Jag vill först understryka att arbetet med att invol-vera barn och ungdomar i demokratiska verksamheterär allas vårt ansvar. De politiska partierna har härsjälvfallet en nyckelroll i att utveckla former för detpolitiska arbetet som involverar barn och ungdomar.Regeringen genomför ett stort antalaktiviteter för att förbättra ungdomars möjligheter attdelta i demokratiska verksamheter. initie-rade regeringen ett utvecklingsarbete som vi kallarTid för demokrati, med syfte just att utveckla demo-kratin och öka medborgarnas deltagande i de politiskabeslutsprocesserna och i samhällslivet. Ungdomar sessom en mycket viktig grupp i detta utvecklingsarbete.I arbetet ingår bl.a. att ekonomiskt stödja olika demo-kratiprojekt runt om i landet. I den första omgångenfick 66 av 412 projekt stöd, varav 16 riktade sig tillungdomsgruppen.Ungdomarnas demokratiska engagemang upp-muntras på olika sätt av skolan. Regeringen verkarför att ge ökade möjligheter till unga att påverka iskolan. Erfarenheterna från den pågående försöks-verksamheten med lokala styrelser med elevmajoritetinom gymnasieskolan sprids, och skolval ochelevrådsarbete uppmuntras. hartagit initiativ till projektet - demokra-tistöd med Internet, vilket bl.a. syftar till att öka in-tresset för demokratifrågor bland landets elever. Pro-jektet, som stöds av regeringen, bedrivs i samarbetemellan , och Riks-skatteverket.För att ytterligare stärka ungdomars delaktighet iden kommunala demokratin har regeringen tillsatt enparlamentarisk kommitté, den s.k. , som ska lämna sitt slutbetänkande imaj. Kommittén ska bl.a. föreslå åtgärder som kangöra barn och ungdomar mer delaktiga i den kommu-nala demokratin. Kommittén ska också studera erfa-renheterna av de försök som gjorts med kommunalaungdomsråd och ungdomsparlament, och diskuterahur dessa kan användas för att öka ungdomars erfa-renheter och kunskap om den kommunala demokra-tin. Bl.a. denna kommittés arbete och Demokratiut-redningen ligger till grund för den demokratiproposi-tion, som jag avser att lägga på bord hös-ten 2001. I demokratipropositionen kommer självfal-let ungdomsperspektivet att vara framträdande.Det statliga stödet till ungdomsorganisationerna ären viktig del av ungdomspolitiken, då det är ett kon-kret sätt att stödja ungdomarnas eget engagemang ochmöjligheter till inflytande. Målen för statsbidraget tillungdomsorganisationerna är att främja barns ochungdomars demokratiska fostran, att främja jäm-ställdhet och jämlikhet, att ge barn och ungdomar enmeningsfull fritid och att engagera fler unga i före-ningslivet. Ungdomars möjligheter att delta i demo-kratiska verksamheter stärks genom det statliga bi-draget till barn- och ungdomsorganisationer ochmedlen från överskottet från AB Svenska Spels vär-deautomatspel. Detta ger oss möjligheter att användadrygt till de härverksamheterna.Ungdomsstyrelsens övergripande mål är att verkaför att målen för den nationella ungdomspolitikenuppnås. Dessa mål är att ungdomar ska ha goda förut-sättningar att leva ett självständigt liv, att unga ska haverkliga möjligheter till inflytande och deltagandeoch att ungdomars engagemang, skapande förmågaoch kritiska tänkande ska tas till vara som den resursdet är. verksamhetsanslag harberäknats till . Det gör det möj-ligt för myndigheten att verka för att målen för ung-domspolitiken uppnås. svararockså för uppföljning och analys av ungdomspoliti-kens genomförande. Detta har föranlett höjningar imyndighetens anslag under de senaste åren.Utöver verksamhetsanslaget disponerar Ung-domsstyrelsen också under detta år 4 miljoner kronorinom anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler.Medlen ska fördelas till samlingslokalorganisationer-na för informationsinsatser och utredningsarbete föratt främja ungdomars utnyttjande av samlingslokaler-na. Ungdomsföreningarna har svårt att hittalokaler i storstadsområdena. Därför behövs ett ökatsamarbete mellan samlingslokalorganisationerna ochungdomsföreningarna, så att ungdomar i större ut-sträckning kan använda de allmänna samlingslokaler-na.Anf. 16 ():Herr talman! Tack för ett bra och innehållsriktsvar. När jag satt och skrev den här frågan kom jag påatt det är väldigt bra att ungdomsministern har ansvarför demokratifrågor, eftersom det är så viktigt ochmåste knytas ihop.Det är helt rätt att ansvaret för att involvera barnoch ungdomar i den demokratiska verksamheten ärallas ansvar. De aktiviteter som regeringen har tyckerjag är väldigt bra. En aktivitet här i som jaghar fått uppleva och som jag har haft möjlighet attdelta i är ungdomsriksdagen. Man kände en framtids-tro när man fick uppleva ungdomarnas entusiasm ochengagemang. Att de t.o.m. i utskottsarbetet bad att fåreservera sig bara för att få veta hur det går till visarpå ett sant intresse för demokrati från ungdomarnassida.Statsrådet framhåller vikten av de lokala skolsty-relserna i gymnasieskolorna, och det är en väldigtviktig verksamhet. Det viktigaste är dock att ungdo-marna förhoppningsvis får känna att man respekteraroch tar hänsyn till deras åsikter. För övrigt är detviktigt att demokratiträningen, om man nu kan kalladet så, börjar än i gymnasieskolan.Jag har faktiskt haft förmånen att få uppleva dettai ända . Då infördes lokalaskolstyrelser i alla grundskolor i kommun.Det gjordes på initiativ av Hem och Skolas nuvarandeordförande, . Den verksam-heten har sedan vuxit lavinartat i landet, vilket ärväldigt roligt. Så långt är allt gott och väl, och politi-ker har visat sitt genuina intresse för ungdomarnasmedverkan i samhällsdebatten. Men när man kommerut till skolorna och frågar eleverna om de uppmuntrasatt vara delaktiga i t.ex. lokala skolstyrelser ochelevråd visar det sig att de flesta ungdomar anser attde inte har möjlighet att delta på grund av att de mis-sar lektioner och får frånvaro i betyget. Det missgyn-nar ungdomarnas engagemang och delaktighet i de-mokratifrågor. Det borde rimligen vara tvärtom. Deborde ju få meriter för detta i stället.Herr talman! Beträffande politiska partiers ansvaroch engagemang för att nå ut till ungdomar kan jagmed säkerhet säga att det ligger i allas intresse att nåut till de unga presumtiva väljarna. Men, återigenmen, det är inte lätt att få komma ut till skolorna ochinformera. Demokratiministern har en stor uppgift attverka för att samhällslärarna verkligen ger de politis-ka partierna en möjlighet att komma in i skolorna ochinformera om verksamheten.Statsbidragen till ungdomsorganisationerna ärviktiga. Det håller jag med statsrådet om. Dessvärreuppstår en del praktiska problem med dessa, som manbör fundera över hur man ska lösa. Jag ska förklaralite grann vad jag menar.När en organisation söker pengar till en verksam-het är det viktigt att planeringen är ordentligt ochseriöst genomarbetad. Ansökningen skickas in, ochbeslut om eventuellt statsbidrag ska då komma sedan.Det är jätteviktigt att det är ordentligt och seriöst,men svaret kommer i allmänhet i samband med attverksamhetsåret börjar. Om man då har en verksam-het som kostar pengar och man ska anställa någon tardet kanske innan verksamheten kom-mer i gång. Vid den utvärdering som sedan görs kandetta då ge intryck av att projektet inte har utförts påett tillräckligt seriöst sätt. Vad händer då? Förmodli-gen dras anslaget in. Tror statsrådet att det ärmöjligt att hitta andra former för utbetalningen avprojektpengar?Anf. 17 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan inte annat än att instämma iBirgitta betoning av vikten av att vi börjartidigt. Det gäller inte bara på gymnasieskolan. Vi skainte nöja oss med att ungas kunskaper, engagemangoch deltagande tas i anspråk där, utan vi ska börjalångt tidigare än så, redan i förskolan.Skolverket har på regeringens uppdrag inlett ettarbete som handlar om förskolans och skolans demo-kratiska uppdrag och om hur man bättre än ute ivåra skolor runt om i det här landet ska kunna ta tillvara ungas engagemang och deltagande i den dagligaverksamheten. Jag hoppas mycket på det arbetet.Birgitta tar också upp problemen, som jagbara kan bekräfta. Det är också min bild att det i dagfortfarande är så att unga elever runt om på våra sko-lor inte alltid uppmuntras att delta i elevråd ellerungdomsråd. Förslaget från om att deborde få meriter för detta i stället för bockar i kantenkan jag också instämma i. Jag vet att särskilt tittar på de här problemen . Jag hoppas att den kan komma med några kon-kreta förslag till förbättringar. Jag vet också att deunga som deltar i elevrådsverksamhet har rätt till stödför detta från skolornas sida. Sedan vet jag att det intealltid levs upp till detta i skolvärlden i dag.Birgitta tar också upp problem med statsbi-dragen och utbetalning av dem och därmed också hurman kan bedöma projekten och arbetena i ung-domsorganisationerna. Jag måste säga att just denproblematiken, som lyfter upp, ärnågot som jag inte har identifierat, men jag targärna till mig det i det arbete som regeringen nu be-driver med att förändra och förbättra förutsättningar-na för statsbidrag till ungdomsorganisationer.Anf. 18 ():Herr talman! Jag går vidare med att kommenteradet svar som jag fick; det var en del som jag inte hannmed i första omgången. I och med det som statsrådetsade nu tycker jag att vi är helt överens om hur manska dra den här slipstenen.Ungdomsstyrelsens stöd till olika organisationersutvecklingsprojekt är utmärkt, som jag ser det, menjag har en fundering. Hur gör föreningslösa ungdomarnär de vill starta projekt?Från sida har vi uppmärksammatdet här, och vi hade i vårt budgetförslag extrapengar. Vi hade bl.a. ett KUL-bidrag på 100 miljonersom vi tänkte skulle kunna användas ute i kommu-nerna för att ungdomar ska kunna få i gång aktivite-ter. Vi har också avsatt 65 miljoner till Ungdomssty-relsen. Sammanlagt har vi alltså satsat 165 miljonerpå ungdomsaktiviteter i vår budget. När det gällerpengarna till tryckte vi bl.a. på attdet gäller att få till enklare regler med tanke på dethär med att det är så svårt att veta när man får pengar.När man tar kontakt med kanskeen person säger: Det här ska gå ganska fort och braatt få till. Men i själva verket tar det ändå tre måna-der. Vi vet ju att ungdomarna är otåliga. Det som depratar om ska helst ha hänt i går.Ungdomsföreningarna har svårt att hitta lokaler istorstadsområdet, sade statsrådet. Det har jag fullförståelse för. Det händer ju t.o.m. ofta att sådanasom äger lokaler inte hyr ut till ungdomar, även omdet finns lediga lokaler, på grund av att de tror attungdomarna ska stöka till och förstöra.Med tanke på den brist på lokaler som finns för-vånar det mig lite grann att regeringen har ett så lågtanslag till allmänna samlingslokaler som 19 miljoner.Av de miljonerna ska 4 miljoner användas av Ung-domsstyrelsen till informationsinsatser och utred-ningsarbete som avser ungdomars nyttjande av sam-lingslokaler. Det innebär i praktiken att regeringenhar avsatt ett anslag på till samlingsloka-lerna. Speciellt anmärkningsvärt är det när statsrådetpekar på bristen på lokaler i storstäderna. Det finnsmed säkerhet en del lokaler som skulle kunna rustas ide flesta städerna, men det saknas pengar till upprust-ningen. Att låta utreda nyttjandetav samlingslokaler är onödigt, anser jag. Detta kanbygdegårdarna svara på . Vi vet ju attbygdegårdarna, alltså de olika samlingslokalerna, runtom i landet till oerhört stor del nyttjas just av ungdo-marna. Därför anser jag att den kunskapen redanfinns.Jag tycker att det kommunarbete som statsrådetpekar på är väldigt intressant. Det ska bli väldigtspännande att ta del av den här kommundemokratiut-vecklingen och även den andra demokratirapporten,som kommer . Det ser jag med spänningfram emot.Anf. 19 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan bara bejaka vad BirgittaSellén säger om behovet av enklare regler för att, ommöjligt, korta tiderna från det att man har sökt bidragtill dess att man kan få besked om man har möjlighetatt få bidraget. Det är naturligtvis också en av ambi-tionerna när vi nu ser över statsbidraget, som ett stödtill ungdomsorganisationerna.När det gäller bidrag till allmänna samlingslokalerär det klart att det hade varit betydligt roligare omregeringen och hade kunnat ge betydligtmer medel för detta i budgeten. Å andra sidan är dettai stor utsträckning en angelägenhet, och vivet att det i många av våra kommuner inte är enhögprioriterad fråga. Vi kan t.o.m. se exempel påkommuner som föredrar skattesänkningar framför attsatsa på barn och ungdomar. Den här biten, med stödtill allmänna samlingslokaler och möjligheter förunga att verka i vettiga sammanhang, betraktas intesom tillräckligt prioriterad. Det är väl bara att beklagaden utvecklingen och arbeta för att åstadkomma enförändring på det området.Sedan glömde jag att nämna, när vi diskuterademöjligheter för politiker och politiska partier att verkainom skolans ram och komma och informera, att vihar anslagit medel för att underlätta för de politiskaungdomsförbunden att prioritera sin informa-tionsverksamhet på skolorna. Jag hoppas att de sam-lade insatserna på det här området leder till förbätt-ringar - de måste göra det.Anf. 20 ():Herr talman! Jag hoppas verkligen också att dettaska leda till någon effekt.Vad det gäller samlingslokalerna och kommuner-nas ansvar är jag väl medveten om detta. Men dethandlar ju om att det behövs från båda håll. Kommu-nerna har ju dålig ekonomi även om man inte sänkerskatten. Jag tillhör ett parti som anser att man inte harråd att sänka skatten. Vi måste ha pengarna till annat.När man nu aktiverar ungdomarna är det väldigtviktigt att de får utbildning för att kunna delta i olikastyrelser. Det är en verksamhet som våra studieför-bund kan vara behjälpliga med. har fått i upp-drag att utbilda och utveckla styrelser i idrottsrörel-sen, och det tror jag ger ungdomarna en stor möjlig-het att verkligen bli delaktiga i de idrottsklubbar därde är aktiva.Men genast poppar det upp en liten farhåga. I daghar man ju fryst anslagen till folkbildningen. Jag vetinte hur pass mycket statsrådet känner till om det,men till dem som drabbas hör faktiskt . Efter-som man är ett ungt studieförbund får man små an-slag. För de stora och etablerade, t.ex. ABF och Vux-enskolan, spelar frysningen mindre roll, men dendrabbar just . Då funderar jag: Finns det risk attdetta kommer att påverka SISU:s projekt att utbildaungdomar? Jag vill gärna skicka med statsrådet dettaatt fundera över.Sedan tycker jag att det är väldigt bra att ungdo-marna får vara med i samhällsplaneringen. Dåtar de ansvar. De skadar inte och stökar inte till när dehar varit delaktiga i besluten.Anf. 21 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller vill jag passa påtillfället att nämna utvecklingsarbetet Tid för demo-krati, som jag och regeringen påbörjade i höstas.Bland de 66 demokratiutvecklingsarbeten som hittillshar fått stöd inom detta arbete finns det ett projektsom är riktat just mot , som har fått bidrag föratt utbilda och utveckla de nuvarande styrelserna iidrottsföreningarna för att kunna ge plats åt ungdomari styrelserummen och andra beslutande organ.Huruvida den sammantagna resurstilldelningentill denna organisation därmed totalt sett har ökat ellerinte har jag ingen överblick över. Men jag tror nogändå att jag med gott samvete kan säga att vi frånregeringens sida har sett att det arbete bedriverär oerhört betydelsefullt och värt all uppmuntran.Idrottsrörelsen är en av de absolut mest betydandefolkrörelserna för unga människor i i dag.Det är klart att vi har all anledning att uppmuntra detoerhört goda arbete man där bedriver.I övrigt hoppas jag att vi får återkomma till flerdebatter i det här oerhört viktiga ämnet.