prot · GO0976 · 2001-03-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:76Torsdagen den 8 marsKl. 12.00 - 17.5619.00 - 22.35Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------1 § Anförande av talmannen med anledning avinternationella kvinnodagenAnf. 1 TALMANNEN:Ärade riksdagsledamöter! Det stod att läsa i :"- - - i ha vi fattat den tanke, den för-hoppning att genom kvinnorna upprätta ett fredsför-bund omfattande alla jordens länder, för att motverkakrigets onda följder och med detsamma under engemensam verksamhet i enahanda syftningar bidragatill utveckling av ett välde av frid, välstånd och säll-het, färdigt att utbreda sig över jorden när krigetslågor slocknar och härjningarna är förbi. "Året var - mitt under fasor, likaförfärliga som dagens krig på . Fredsappellenhade även publicerats i Times, som redan samma dagpå ledarplats ansåg det påkallat att avfärda förslagetsom orealistiskt, rent av löjeväckande. Kvinnorna,skrev tidningen, skulle ju inte ens i denna organisa-tionsplan kunna klara utgifterna för brevporton.Författaren till kvinnornas fredsappell mötte pi-onjärens öde, dvs. samtidens oförståelse och ringakt-ning. Hon hette och var författaren,internationalisten, publicisten och fredskämpen, sominsåg att freden inte var möjlig utan kvinnorna. I århögtidlighåller vi 200-årsminnet av hennes födelseoch uppmärksammar hennes gärning.Fredrika förblev inte ensam i sin överty-gelse. Insikten om kvinnornas avgörande betydelseför freden har följt fredsrörelsen och dess förkämpar.Fredsrörelsen var den första stora folkrörelse därkvinnorna tog plats och kom att spela en avgöranderoll.Var står vi , nära nog efter det att hen-nes banbrytande tankar publicerades? och andra fredspionjärers visioner om varjeindivids rätt till utveckling i fred och frihet är i dagerkända. Nära nog efter slogs i inledning fast följan-de: "Vi, de förenade nationernas folk, beslutna atträdda kommande släktled undan krigets gissel - - -"och "att ånyo betyga vår tro - - - på lika rättigheterför män och kvinnor - - -. "Men, då och som , senare, har visionerna iförödande omfattning förblivit ord i de högtidligadokument i vilka de en gång publicerades och fastla-des. har hoten mot freden och frihetenändrat karaktär och blivit alltmer outhärdliga,omänskliga. Krigshot mellan stater har i stor ut-sträckning ersatts av etniska konflikter och inbördes-krig. är en majoritet av krigsoffren civila. De -inte minst kvinnor och barn - utgör i ökande grad detuttalade målet för våld och terror.Ändå, mitt i mörkret av dessa misslyckanden förfreden och friheten, för mänskliga rättigheter, finnstecknen på insikt, uttrycken för möjlighet till föränd-ring. Domen från krigsförbrytartribunalen i Haagnyligen, då våldtäkt någonsin er-kändes som brott mot mänskligheten, var ett sådanttecken på insikt. Tystnaden kring brotten mot kvinnorunder krig har brutits.I dag, liksom vid fredsrörelsens begynnelse förmer än , finns möjligheten i att vi taralla mänskliga resurser till vara - både kvinnors ochmäns - i kampen för det goda.Några länder, däribland , har tagit avgö-rande steg när det gäller möj-ligheten för kvinnor och män att förena och delaansvaret för arbetsliv och förtroendeuppdrag, föräld-raskap och familj. Därför är riksdag inteendast världens mest jämställda parlament. Vi harbättre förutsättningar att fatta kloka och väl förankra-de beslut, därför att de fattas av jämställda kvinnoroch män med erfarenhet av och delaktighet i var-dagslivet. Och vi, kvinnor och män tillsammans, har en gemensam, etiskt försvarbar hållning motövervåld och förnedring av kvinnor.Ärade ledamöter! Vid ett möte med Förenta na-tionernas säkerhetsråd om kvinnor och kon-fliktlösning sade generalsekreterare :"Kvinnor, som så väl känner konfliktens pris, ärofta bättre rustade än män att förebygga eller lösaden. I generationer har kvinnor tjänat som fredsfostra-re, både i sina familjer och i samhället. De har visatsig ha förmåga att bygga broar, snarare än murar. Dehar varit avgörande för att bevara social ordning närsamhällen har kollapsat. "hänvisade i sitt tal till säkerhetsrådetsuttalande vid ,att "freden är oupplösligen sammanlänkad med jäm-ställdhet mellan kvinnor och män".Vi vet, av egen erfarenhet, att det är just när kvin-nor och män delar ansvaret på samhällets alla olikaområden, som män får möjlighet att tillägna sig erfa-renheter, kunskaper som varit förbehållnakvinnor, på samma gång som kvinnor ges delaktigheti den makt och det inflytande som varit männensprivilegium. Därför kan vi nu tillsammans arbeta förfred, frihet och respekt för varje människas okränkba-ra värde.Så har de tankar och visioner som väcktes av jäm-ställdhetens och fredsrörelsens pionjärer och somhäcklades av deras samtid blivit vedertagna sanningari vårt land och av de goda krafterna i det internatio-nella samarbetet.Vägen dit var långt. Hur lång är sträckan vi har kvar? Vi vet att omframtiden ska vara fred och frihet, mänskliga rättig-heter, allas lika värde, avgörs av oss som lever nu.Det avgör vi, kvinnor och män, i förtroendefullt sam-arbete, nationellt och internationellt, i respekt för ochglädje över likheter och olikheter, var och ens unikaegenskaper och våra gemensamma förutsättningar. (Applåder)2 § AvsägelseTalmannen anmälde att () av-sagt sig uppdraget som suppleant i bostadsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Kompletteringsval till vissa utskott m.m.Talmannen anmälde att Moderata samlingspartietsriksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser an-mält som ledamot i finansutskottet,som ledamot i , OlaKarlsson som ledamot i svenskadelegation, som suppleant i valbered-ningen, som suppleant i fi-nansutskottet, som suppleant ibostadsutskottet, som suppleant iEU-nämnden och Per som suppleant i Utri-kesnämnden.Talmannen förklarade valda tillledamot i finansutskottetGunnar ()ledamot i G ()ledamot i svenska delegationOla ()suppleant i valberedningenChris Heister (m)suppleant i finansutskottetCarl-Axel ()suppleant i bostadsutskottetMargareta ()suppleant i EU-nämndenFredrik ()suppleant i UtrikesnämndenPer ()4 § Anmälan om val av utskottsordförandeTalmannen anmälde att () den6 mars valts till ordförande i justitieutskottet.5 § betänkande 2000/01:JuU11Polisfrågor.Anf. 2 ():Fru talman! behandlade viutgiftsområde 4, rättsväsendet. Det gav oss utrymmeatt mer övergripande diskutera rättsväsendet. I dagbehandlar vi mer specifika motioner från den allmän-na motionstiden. Dessa motioner har i många falltillkommit på grund av den polisbrist som råder närdet gäller såväl pengar som personal.Att just frågor som berör polisväsendet skapar de-batt beror helt och hållet på att polisens arbete bety-der så mycket för var och en i samhället. Att ha en välfungerande poliskår är för oss medborgare viktigt.Det är - som jag vill kalla det - en statlig trygghets-försäkring som vi har betalat in och betalar in till viaskattsedeln. Denna försäkring ska garantera oss en-skilda både rättstrygghet och rättssäkerhet samtidigtsom den ska ge polisen möjlighet att förebygga ochupptäcka brott av olika slag.Vi moderater har länge protesterat mot de ned-rustningar som har skett inom polisen. Var och ensom är ute kan ju se hur lite poliser det finns. Rege-ringen, och snackar omstorsatsningar, men det är ju taget ur luften när vi vethur verkligheten ser ut.Mer än halva mandatperioden har förflutit, ochhur ser det ut på fältet? Är ni socialdemokrater,vänsterpartister, miljöpartister som sitter i justitieut-skottet ute på fältet ? Man kan inte tro detmed tanke på de beslut som ni i majoritetsställningfattar här.Men det finns en socialdemokrat som heter BengtSilfverstrand. Han deltog i en interpellationsdebatt och diskuterade närpolisens arbets-uppgifter med justitieministern. att det behövs en väl fungerande närpolisverk-samhet för att man ska kunna garantera en rimlig ochgrundläggande trygghet för medborgarna på gator ochtorg. Det är precis det som vi moderater säger gångpå gång från denna talarstol. har en enskild soci-aldemokrat också sagt det. Kommer att ocksåsäga samma sak i den här debatten?Det har inte hänt mycket efter de sju borgerligaåren. Det vore glädjande om man kunde peka pånågonting som socialdemokraterna har genomförtsom har varit till det bättre för oss samhällsmedborga-re.Det är allmänt känt att personalsituationen inompolisen gör att anslaget måste öka ordentligt. Jaghoppas att man tar tag i det här nu inför kommandebudgetarbete. Bristen på poliser resulterar i att lång-siktigt brottsförebyggande arbete måste läggas åtsidan för akuta insatser.Jag ska nämna ett exempel. För tre veckor sedanvar jag i . fanns det 91 poliseroch 34 civilanställda i det distriktet. När jag var därvar det 45 poliser och 4 civilanställda kvar. Tala omatt det fanns en uppgivenhet bland poliserna! Detmärktes väl under mitt besök.Fru talman! Något som är eftersatt hos den svens-ka polisen är den dåliga utrustningen när det gällerhjälpmedel för att kunna göra insatser i olika situatio-ner. Polisen måste utrustas med en ordentlig verk-tygslåda precis som när rörmokaren kommer hem tilloss för att avhjälpa något fel. Då har han en ordentligverktygslåda med sig.Det råder alltså ett väldigt stort tomrum mellanbatongen och de skjutvapen som polisen har. Vimåste se till att poliskåren utrustas med olika arbets-verktyg för att man i möjligaste mån ska kunna säker-ställa trygghet för oss samhällsmedborgare och ävenför brottslingarna samt för att lösa besvärliga situa-tioner utan dödligt våld. Denna utrustning kan beståav batong, gummibatong, pepparsprej och andrahjälpmedel som inte används i Sverige.Mot bakgrund av detta anser vi att frågan är avsådan art att styrningen av vilken utrustning som skatas fram inte ska ske enbart från polisstyrelsen. Vimoderater anser att regeringen bör ta ett fastare greppom detta utvecklingsarbete, och det ankommer påregeringen att vidta åtgärder.Fru talman! Ett annat område gäller EU:s polis-samarbete. Det behöver också förstärkas. De enskildamedlemsländerna är för små för att klara av dengrova brottsligheten - och då tänker jag på den inter-nationella brottsligheten. Särskilt viktigt är att be-kämpa narkotika och handeln med människor. Därförmåste kampen mot narkotika inom EU intensifieras.Det är oerhört viktigt att åtgärder vidtas för att un-derlätta samarbetet mellan tull och polis, något somvi moderater har framfört tidigare. Det vore önskvärtom regeringen beaktade detta i sin fortsatta kamp motnarkotikan.Fru talman! En gammal käpphäst för oss modera-ter är att fler poliser bör bli synliga på gator och torg,vilket är en utomordentligt bra brottsförebyggandeåtgärd. Ju fler uniformerade poliser man ser ute isamhället, desto lugnare är samhället. Vi anser att depoliser som finns skulle kunna använda sinuniform i större utsträckning än vad de gör. Självtycker jag - och det är mycket personligt - att polisenska kunna bära sin uniform på vägen till och från sittarbete. Bara det skulle göra att vi fick se många fleruniformerade människor. Jag vet att polisfacket haren annan syn på saken, men jag har ju rätt att ha minsyn som politiker.Fru talman! Ytterligare en åtgärd som man kanvidta för att synliggöra polisen - något som jag hartagit upp tidigare här - är ensampatrulleringen. Jagvet att det finns ett motstånd till detta, att man anseratt poliser inte ska arbeta ensamma.Men justitieutskottet gjorde ett besök iKanada. Där kunde vi ta del av hur man kombineradeen polisbil som var bemannad med två poliser och enpolisbil som var bemannad med en polis. De här trepersonerna utgjorde ett arbetslag. De gjorde en ge-mensam utryckning. Givetvis kom även andra polis-bilar till platsen vid större och svårare fall. Vid t.ex.ett lägenhetsbråk kom de här två bilarna. De polisersom åkte i den polisbil som var bemannad med tvåpoliser kunde då göra ett omhändertagande av enperson om det behövdes, medan den ensampatrulle-rande polisen kunde stanna kvar på plats och i lugnoch ro ta upp anmälan och kanske trösta och tala medden eller de drabbade. Jag tror att man måste föra indetta nya tänkesätt att börja arbeta mer efter var, näroch hur poliserna kan arbeta mer i ensam miljö änvad de gör i dag.Fru talman! Vi har reserverat oss tillsammans medkristdemokraterna när det gäller IT-stödet. Jag skainte gå in så mycket på detta. Men självklart är att dennya tekniken, som alla har ute på olika verksamhets-områden, måste slå igenom mycket snabbare inompolisen. Vi vet att en hel del saker är på gång. Mennär man kommer till intaget på en polisstation påkvällen och ser hur de där sitter och knattrar på engammal skrivmaskin, tycker man nästan att de kan haen gåspenna i handen i stället. Så får det inte vara utepå våra stationer.Likadant är det när en anmälan ska göras. Polisensitter vid sin dator och knappar in personuppgifter,namn osv. För att komma vidare i de här registrenkan det ibland vara nödvändigt att göra om procedu-ren 15-16 gånger. Vad håller man på med? Självklartmåste vi se till att polisen får ett bättre ADB-systemän det som är i dag.Fru talman! Jag har tagit upp de reservationersom vi moderater står bakom. Självklart står jag bak-om samtliga reservationer och det särskilda yttrandet.Men jag ber att få yrka bifall till reservation 2.Anf. 3 ():Fru talman! Precis som sagts här handlar dettabetänkande om polisfrågor. Vi yrkar bifall till reser-vation nr 3 under mom. 3 och står för övrigt bakomövriga reservationer och det särskilda yttrandet nr 2.Det vi nu kan konstatera med tillfredsställelse äratt det händer väldigt mycket inom polisorganisatio-nen. Många utredningar har tillsatts, och det pågår ettaktivt arbete för att förändra organisationen så attarbetssituationen ska bli tillfredsställande för allaparter. Det här tycker vi är bra, och vi välkomnarregeringens initiativ på detta område. Vi hoppas baraatt regeringen också ska tillföra nödvändiga resurser ivårbudgeten, därför att den ekonomiska situationen äroroväckande när man ser hur det ser ut ute i länspo-lisstyrelserna. Det kan man också se i Rikspolisstyrel-sens budgetunderlag för 2002-2004.Jag ska koncentrera mig på de reservationer somvi trots allt har till detta betänkande. Först handlar detom polisens IT-stöd.IT-utvecklingen inom polisen har, precis somMaud var inne på, gått väldigt långsamt.Gamla tidsödande och krångliga system har hämmateffektiviteten. Det är därför bra att också den härverksamheten nu har kommit en bit på väg. Menproblemet med all IT-utveckling är att den kostarmycket pengar, och det är just den vara som polisor-ganisationen har brist på.I budgetunderlag skriver manatt ett modernt rättsväsende kräver en fortsatt utbygg-nad av IT-stödet och satsningar på nya och förbättra-de system. Man skriver vidare att genom ett ökatdatoranvändande kommer IT-relaterade brott ocksåatt öka, såväl penningtransaktioner som barnporno-grafi.Vi kunde läsa i om enmisstänkt spion som via Internet bröt sig in i denamerikanska flottans forskningslaboratorium i Wa-shington och stal den hyperkänsliga koden till detdataprogram som styr robotar, satelliter ochrymdskepp i rymden.Teknologiska landvinningar i samhället har skapatnya former av brottslighet som baserar sig på enmycket avancerad teknik. Väpnade rån har kommitatt ersättas av dataintrång och mycket avanceradeinformationsattacker.I denna miljö är det väldigt viktigt att polisen gesmöjlighet att sätta in preventiva insatser, så att sam-hället kan skyddas mot den nya tidens digitala gangst-rar.Genom ett utvecklat datorsystem kan informationhämtas om var de största polisbehoven finns undervarje tid . Brottstrender kan identifierasgenom insamlande och analysering av data från ex-terna källor. På det sättet kan den strategiska plane-ringen underlättas och de resursersom finns användas på ett mycket effektivare sätt.Efter ett omfattande arbete har Lantmäteriet iGävle genom sin gedigna kunskap och kompetensinom GIS- och GPS-systemen, alltså och ,nu valts ut av att vara samar-betspartner framåt. Ett ramavtal har tecknatsmellan dem. Systemen skapar möjligheter att kopplainformation till kartor, bl.a. i form av geografiskt stödför brotts- och händelseinformation, samt att utvecklapositionstjänster. Det är en utvecklingsväg som vikristdemokrater tycker är väldigt bra och som vi harmotionerat om . Vi tror att det kommer attleda till effektiviseringar inom polisen. Vi är natur-ligtvis nöjda med att regeringen nu arbetar utifrån denlinje som vi har föreslagit i våra motioner om digitalSverigekarta.Nu säger i budgetunderlaget attfinansieringen måste lösas. Just nu ligger detta inomramen för budget, men vi hoppasatt den ska kunna utökas i samband med vårproposi-tionen. Det räcker alltså inte med att ha de geografis-ka informationssystemen om man inte har verksam-hets- och handläggningssystem som fullt ut kan ut-nyttja investeringen i digitala kartor. Dessa systemfinns inte . Jag talade med Rikspolisstyrelsensdataexpert , som sade att man inte kanutnyttja den nya tekniken därför att man inte har desystem som behövs för att ta emot den här informa-tionen.Det här är oerhört viktigt inte minst när det gällernarkotikaproblematiken. Det är positivt att Sverigearbetar för en bindande överenskommelse när detgäller polisens möjligheter att samarbeta genom ut-byte av information om narkotika. Det är inte minstviktigt med tanke på att drogliberalismen breder utsig i de europeiska länderna. Vi vet att har även och intagit framträ-dande positioner som tillverknings- och smugg-lingsländer när det gäller bl.a. amfetamin.Ett ökat inflöde av narkotika innebär inte enbartatt vi får ett större utbud. Vi får också lägre priser.Detta har drabbat . Man upple-ver att narkotikamissbruket har ökat. Därför är detviktigt att vi har en höjd beredskap och ett bra samar-bete med Europol i dessa frågor.När det gäller yrkande att geEuropol vidgade befogenheter och underlätta för tulloch polis att samarbeta står det i betänkandetexten attdet här bereds inom . Betänkande-texten säger att regeringen i och med det svenskaordförandeskapet har initierat en diskussion omkringen utvidgning av Europols mandat. Vi har ocksådiskuterat den här frågan i utskottet.Det är bra att nu tar initiativ till det här.Det är en nödvändighet om vi ska klara den framtidakriminaliteten och brottsligheten. Denna verksamhetinom Europol ska ju inriktas på det operativa arbetet,och då handlar det om att först och främst färdigställade här informationssystemen så att man kan få infor-mation och ha underrättelseutbyte med varandra i fullskala. För det är det också nödvändigt med resurser.I reservation 4, punkt 9 tror jag att det är, lyfts or-ganisationsfrågor fram. Där behandlas särskilt läns-polisstyrelsens organisation. kan vi få rapporterfrån nästan varenda länspolisstyrelse om att de ärväldigt frustrerade över sitt uppdrag att leda och or-ganisera arbetet i länspolisstyrelserna somde drabbas oerhört av bristen på resurser.Jag satt och ringde runt till sju olika länspolisdist-rikt för att ta reda på hur deras situationsåg ut. Också där jag minst av allt hade anat det vardet enorma problem. T.o.m. i mitt eget hemlän, somhittills varit väldigt starkt ekonomiskt, säger man attdet här året är det värsta på länge - trots regeringenss.k. skulle ha enuppvaktning där de går till justitie-ministern och säger: Vi behöver omgående få50 för underskottet 2001 och vi be-höver en ramökning på ca 30 miljoner. I Västra Gö-taland säger man: Om vi inte får resurser kommer vi2006 att ha ett underskott på 1,6 miljarder. Så är det idet ena länet efter det andra. Det påverkar ju organi-sationen, för man kan alltså inte genomföra de sakersom stadgat att man ska. Det här ärviktigt.I en interpellation ställde jag enfråga till . Det gällde hur länspolissty-relserna skulle kunna uppnå de verksamhetsmål somRikspolisstyrelsen hade utvecklat och preciserat. Honskrev i sitt svar att styrsystemen fungerade väldigt braoch att det inte var så mycket att diskutera. Men i dagbeskriver många län att detta inte stämmer överensmed den verklighet som de lever i. De säger att deinte kan leva upp till verksamhetsmålen med de be-gränsade resurser som står till deras förfogande.I betänkandetexten står det att utskottet vill"understryka att polisstyrelsernas uppgift är att se tillatt statsmakternas prioriteringar får genomslag ipraktiken." Utskottet säger vidare att man "har förstå-else för att de sålunda fördelade medlen kan upplevassom otillräckliga och att svårigheter möter i olikaavseenden när det gäller att göra prioriteringar. Dessasvårigheter kan emellertid inte tas till intäkt för attverksamheten i polisstyrelserna inte skulle fungerasom det var tänkt. "Jag anser att det här lite grann är att negligera deproblem som länspolisstyrelserna kämpar med i sinorganisation. Visserligen skriver utskottet att det påsikt kan finnas skäl att utvärdera verksamheten, meninte . Vi tycker dock, tillsammans med Modera-terna, att tiden är mogen för att utvärdera det nyastyrsystemet, och därav reservationen.Fru talman! vill jag säga att Rikspolissty-relsen i sitt budgetunderlag skriver att rationalisering-ar är nödvändiga för att effektivisera arbetet. Samti-digt bygger polisens verksamhet på dagliga kontaktermed människor - för att hjälpa till när ett brott harbegåtts, för att förebygga, för att utreda brott, för atthantera vardagsnära störningar i den allmänna ord-ningen osv. Denna dagliga kontakt med allmänhetenkan inte rationaliseras. Där är själva grunden att detska finnas anställda inom polisen som har tid för denenskilde, för hjälp och stöd.Ska verksamhet, resultat och mål inom rättsvä-sendet och polisorganisationen kunna mötas behövsdet mer resurser. Men den frågan ska vi inte debatterai dag. Jag yrkar bifall till reservation 3, punkt 3.Anf. 4 ():Fru talman! Det framhålls ofta att vi ska samar-beta. Så sent som precis innan denna debatt påbörja-des talade talmannen också om vikten av samarbete.Det är helhetsperspektivet vi ska ha för ögonen. Menjag ser att detta inte har fått det genomslag som detborde ha fått i praktiken. Att samverka är också atthushålla med resurserna, att öka effektiviteten. Det ärnågot som vi politiker ofta tar upp och efterfrågar idebatten, detta med effektiviteten och hur man ska fåresurserna att räcka till. En annan sak är möjlighetenatt ge service till alla våra medborgare i hela vårtland. Det är det perspektivet som jag tänkte användaför att kommentera några av de punkter som har ta-gits upp i detta betänkande.Man tar upp en punkt om evenemangskostnader.Det har varit mycket diskuterat på olika håll i vårtsamhälle. Här ser jag också att det är befogat medytterligare samarbete mellan arrangörerna, polisenoch allmänheten, att man delar på ansvaret. Också detsom händer utanför evenemangen ingår i den allmän-na ordningen. Jag tror dock att det finns möjligheteratt komma till rätta med mycket av detta om man kansamarbeta.Riksdagsledamöterna från nordöstra var påbesök i . Då fick vihöra att man där hade hittat vissa lösningar. Man hadetagit av resurserna och satsat kraftfullt vardagsbrotts-ligheten, på punktinsatser. Det finns alltså möjlighe-ter, men det gäller att ta vara på dem och se dem. Dethandlar också om ledarskap och vilja.Det har talats om bättre IT-stöd. Det är enormtstora insatser som har gått till att få detta IT-stöd, somär så viktigt inom rättsväsendet för att man verkligenska kunna samverka på ett brett sätt med hjälp avtekniken. Dagens tekniska möjligheter borde ha letttill en god effektivisering och till bättre samarbetemellan myndigheter. Men det går långsamt och detstöter på patrull.Vid ett flertal tillfällen i debatten om polisen harjag framfört att man bör låta polisen göra det de ärbra på och anställa fler civila till exempelvis IT-arbetet, människor med IT-kunskap. Det framhävdesvid en föredragning i utskottet att det var svårt att fåtag på personer med denna kunskap med tanke på dehöga lönekraven. Man kan också göra på ett annatsätt. Man kan göra en kravspecifikation och köpatjänsterna. För de finns ju.