prot · GO0961 · 2001-02-06 00:00:00 — Jag är övertygad om att de framsteg som kangöras med exempelvis mineraloljedirektivet i EU-sammanhang också kan vara ett sätt att medverka tillatt skatte- och miljöpolitiken ger ett grönare Europa.Det är vidare ofrånkomligt att man, om man skautforma en ny skattestrategi på det här området, ocksåska ha en säkerhet i den bedömning som man gör avolika typer av insatser. Etanol har förtjänster menockså nackdelar, och man har att se till hela den sam-hällsekonomiska situationen. Det beror exempelvis påhur etanolframställningen utformas. Det handlar omen lång kedja med inslag av skattesubventioner ochandra subventioner både på EU-nivå och på nationellnivå, vilka måste vägas in i sammanhanget. När manutformar en skattepolitisk strategi för att förstärkavårt miljöskydd är det viktigt att den har ett visst måttav säkerhet och att rätt typ av drivkällor används.Anf. 84 ():Herr talman! Jag hoppas att vi kommer fram bra strategi på det här området. Det vore ju ganskaförargligt om statsministern inviger en anläggning iNorrköping för produktion av etanol för att sedanskatta ut den verksamheten från marknaden. Det voreinte särskilt lyckat.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2000/01:134 omskattereglerna för ideella ungdoms- och kulturor-ganisationerAnf. 85 Finansminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att rätta till denojämlikhet som finns mellan idrottsföreningar ochandra ideella föreningar avseende skyldigheten attbetala arbetsgivaravgifter.Arbetsgivaravgifter tas ut för att finansiera sys-temen för social trygghet. Mellan det svenska social-försäkrings- och socialavgiftssystemet finns därför enkorrespondens som innebär att på ersättningar som ärförmånsgrundande för mottagaren ska arbetsgivarav-gifter betalas.Det finns ett särskilt undantag från den generellaskyldigheten att betala arbetsgivaravgifter som gällerför ideella idrottsföreningar. Undantaget gäller ersätt-ning till idrottsutövare om ersättningen understiger etthalvt prisbasbelopp. En sådan ersättning är inte hellerförmånsgrundande för mottagaren. Undantaget lag-fästes i anslutning till skattereform och mo-tiverades framför allt av att de inkomster som idrotts-utövare hade ofta till stor del var ersättningar förutlägg som han eller hon haft, vilka i sin tur var av-dragsgilla vid inkomstbeskattningen. Genom undan-taget förenklades möjligheten till avdrag i avgifts-sammanhang.Om en ersättning inte är förmånsgrundande för-sämras mottagarens trygghet. När undantaget förideella idrottsföreningar infördes gällde ATP-systemet, vilket innebar att man endast fick pensions-poäng på inkomster överstigande ett basbelopp underett år. Inte heller beaktades inkomsterna vidbestämmandet av pensionens storlek.I det nya pensionssystemet har i princip alla in-komster betydelse för den framtida pensionen. Det ärdärför numera viktigare för den enskilde att alla er-sättningar inräknas i den pensionsgrundande in-komsten. Även om det endast rör sig om att undantaersättningar som understiger ett halvtprisbasbelopp, kan det sammantaget bli fråga ombetydande belopp för den enskilde som inte blir för-månsgrundande. Detta kan t.ex. bli fallet om han ellerhon får ersättning från flera olika föreningar ellerunder . Det finns därför enligt min mening intenågon anledning att utvidga undantaget från skyldig-het att betala arbetsgivaravgifter till att gälla ytterliga-re grupper av ideella föreningar.Anf. 86 ():Herr talman! Jag tackar även för det här svaretfrån finansministern, men jag måste säga att jag ärganska besviken. Jag undrar på vems vägnar jagegentligen ska vara mest upprörd, idrottsutövarnaseller de övriga ungdoms- och kulturorganisationernas.För min del upplever jag finansministern som litetveksam och halvt kluven i de här frågorna. Antingenär befrielsen från arbetsgivaravgifterna en lättnad föridrottsorganisationerna, och då borde av likaberätti-gandeskäl även andra organisationer som jobbar medungdomar ha samma förmåner, eller så är det frågaom ett uteblivande av pensionsförmåner, och då skaman väl avskaffa den även för de idrottsorganisatio-ner som har det här undantaget.Nu vill jag inte förorda detta, eftersom jag tyckeratt det fungerar ganska bra för idrottsorganisationer-na. Jag tror också att det vore olyckligt eftersom detbara skulle leda till att ännu mer svarta pengar kom-mer i omlopp. Jag är rädd för att sådana förekommer iandra ungdomsorganisationer. Det handlar inte hellerom några stora pengar utan om småbelopp som manskulle kunna betala ut i olika sammanhang.Jag skulle vilja ställa en ren kunskapsfråga: Vadär det för kostnader som de här idrottsutövarna drarpå sig men som man inte skulle ha i andra verksam-heter? Jag undrar också varför finansministern intevill ha en likabehandling av alla ungdomsorganisatio-ner på det här viset. Är Unga Örnar, 4H, scouter,SSU, CUF och Ung Vänster mindre värdefulla närdet gäller att fostra våra ungdomar till aktiva ochsamhällsintresserade medborgare än vad idrottsrörel-sen är?Anf. 87 Finansminister ():Herr talman! Jag delar att det nuvarande systemet fungerar väl,inte minst för idrottsrörelsen. Det är också omvittnat iolika sammanhang.Det finns naturligtvis en nackdel för den enskildeutövaren, nämligen att om inkomsten inte är pen-sionsgrundande blir det, även om det är på margina-len, trots allt en något lägre pension sena-re i livet. I den kompromiss som man tvingas göramellan olika önskemål delar jag dock MargaretaAnderssons uppfattning att det inte vore bra att av-skaffa det här systemet. Om det skulle anses varaviktigare med ett pensionsgenomslag fullt ut, skulledet vara en bakstöt mot idrottsrörelsen i form av enytterligare kostnadsbelastning, något som den inteskulle uppskatta. Det finns därför skäl att behålla detsystem som vi har i dagsläget.Anf. 88 ():Herr talman! Det är ju bra att idrottsrörelsen fårbehålla sin förmån, men de andra ungdomsorganisa-tionerna upplever det här som diskriminerande. Jaghar fått ganska många frågor om varför det ligger tillpå det här sättet. Det har uppmärksammats, och före-trädare för andra ungdomsorganisationer har tagit uppdet här med mig. De tycker att de är illa och orättvistbehandlade. Också jag tycker att det här är orättvist.Jag tycker att idrottsrörelsen gör bra saker för väl-digt många av våra ungdomar, men också andra or-ganisationer bedriver idrottsverksamhet, om ocksåkanske inte riktigt lika tävlingsinriktad. Man harvolleybollturneringar och man spelar bandy och is-hockey också i andra organisationer. Det finns mångaandra saker som är viktiga i detta sammanhang. Detfinns ungdomar som inte är särskilt idrottsintressera-de men som ändå vill hålla på med någon form avverksamhet. Varför ska inte de kunna omfattas avsamma förmåner som de som deltar i idrottsrörelsenhar?Jag förstår inte riktigt hur finansministern kan gö-ra en åtskillnad mellan verksamheter som mångagånger faktiskt har samma inriktning. Framför alltska, som jag ser det, alla ungdomar behandlas påsamma sätt.Anf. 89 Finansminister ():Herr talman! Det gäller att se till helheten. Sam-hället ger ett omfattande stöd till idrottsorganisatio-ner, ungdomsorganisationer och en rad andra folkrö-relser. När man utformar stödet på olika nivåer i sam-hället ska man självfallet se till den speciella situatio-nen för idrottsrörelsen, exempelvis de skattereglersom gäller. Jag är övertygad om att det samlade stö-det till olika ungdomsorganisationer innebär envälavvägd balans mellan det som kommer idrottsrö-relsen och andra folkrörelser till del.Det är ett fantastiskt oegennyttigt arbete som görsav ledare i idrottsföreningar, kyrkliga organisationeroch rader av andra ungdomssammanhang. Det är ettarbete som samhället har skäl att uppskatta på olikasätt och vis, via det stöd som staten, kommunerna ochlandstingen ger och som vi kan ge via de skattereglersom gäller för i det här fallet idrottsrörelsen.Anf. 90 ():Herr talman! Jag är inte riktigt lika övertygad somfinansministern om att man har jämlika regler. Id-rottsrörelsen gynnas här på ett speciellt sätt. Jag får taupp frågan i kulturutskottet och begära att man gör enutredning. Det finns organisationer som inte är likagynnade som andra. Jag tycker att man ska behandlaalla lika.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2000/01:107 omutvärdering av kasinoverksamhetAnf. 91 Finansminister ():Herr talman! har frågatkulturministern vad regeringen avser att göra för attfölja utvecklingen på kasinoorterna samt när och påvilket sätt en sådan utvärdering beräknas bli genom-förd. har också frågat påvilket sätt regeringen avser att fånga upp personermed spelproblematik.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på frågan.Riksdagen antog som bekant, mot bakgrund avregeringens proposition Kasinospel i m.m.(1998/99:80), en kasinolag som för förstagången tillåter kasinospel av internationellt slag iSverige. Regeringen har också beslutat att det statligtägda aktiebolaget får öppna ett kasinopå envar av orterna , , ochSundsvall. AB har bildat ett helägt dot-terbolag, för kasinoverksam-heten. Enligt vad jag har inhämtat från Casino Cos-mopol planerar man att öppna det första kasinot iSundsvall sommaren 2001.Regeringen har bl.a. med hänsyn till de risker somtrots allt är förknippade med kasinoverksamheten föravsikt att noga följa utvecklingen när kasinospelintroduceras i och att, sedan verksamhetenbedrivits , följa upp och utvärdera effekterna avden.Lotteriinspektionen är den centrala myndighetsom har ansvar för kontroll och tillsyn av den svenskaspelmarknaden, däribland kasinospel. Lotteriinspek-tionen följer därför Casino Cosmopols verksamhetmycket nära. Lotteriinspektionen har också bl.a. tilluppgift att följa och underrätta regeringen om ut-vecklingen på spel- och lotterimarknaden samt attverka för en säker utveckling inom tillsynsområdet.Regeringen har dessutom beslutat om myndighets-gemensamma mål och riktlinjer för åtgärder mot denekonomiska brottsligheten . För Lotteriin-spektionen innebär detta att man genom sin kontroll-och tillsynsverksamhet ska bidra till att motverka denekonomiska brottsligheten och i de fall sådan brotts-lighet upptäcks anmäla brottet till polis för vidarehandläggning.Lotteriinspektionen har genomfört flera utvärde-ringar avseende nya spel, så som värdeautomater ochspel över Internet. Enligt min mening är det naturligtatt Lotteriinspektionen kommer att få i uppdrag attansvara även för utvärdering av kasinoverksamhet.Lotteriinspektionens utvärdering kommer i förstahand att inriktas på kasinospelet och eventuell brotts-lighet i anslutning till detta. Utvärderingen genomförslämpligen sedan kasinoverksamheten bedrivits underen tid.När det gäller kasinoverksamhetens eventuella in-verkan på brottsligheten i allmänhet är det troligenmycket svårt att genomföra tillförlitliga undersök-ningar, eftersom den allmänna brottslighetens ut-veckling påverkas av många olika faktorer.Charlotta L Bjälkebring frågar också hur rege-ringen avser att möjliggöra att personer med spelpro-blematik fångas upp och får möjligheter till rehabili-tering innan de hamnar i brottslighet.Casino Cosmopol kommer att införa ett åt-gärdsprogram med bl.a. information om spelproblemoch utbildning av bolagets personal på de internatio-nella kasinona. Åtgärdsprogrammet innebär exem-pelvis att legitimation krävs för att få komma in påkasinot, varvid en noggrann ålderskontroll görs. Kun-den blir också registrerad och fotograferad. Kasinoterbjuder vidare möjlighet till självexkludering, dvs.att spelaren kan begära att inte bli insläppt under enviss tidsperiod.Anf. 92 ():Herr talman! Jag vill tacka finansministern försvaret. När 1999, mot rös-ter, beslutade att tillåta fyra internationella kasinon iSverige förutsågs det också att verksamheten skulleutvärderas innan en eventuell ökning skulle ske. Motden bakgrunden är det svar jag har fått något tunt.Regeringen säger att man har för avsikt att noga följautvecklingen. Lotteriinspektionen kommer att få iuppdrag att ansvara för utvärdering av verksamheten,lämpligen sedan kasinoverksamheten bedrivits underen tid.Helt klart har mina farhågor besannats, att kasino-frågan faller mellan stolarna. inget uppdrag att följa problematiken med spel-beroende. Lotteriinspektionen har heller inget upp-drag att utvärdera hur kasinoverksamhetens etable-ring förändrar kultur- och fritidsvanor på orten. Lotte-riinspektionen är viktig men har inte till uppdrag attutvärdera och följa upp alla de saker jag anser åliggeren regering att följa upp.Jag har ställt frågor till justitieministern och kul-turministern. Ingen av dem har svarat på frågan, utanden faller på finansministern. Jag förstår att det inte ärså lätt att ensam svara på frågor som rör även andraministrars beredningsområden, som i det här fallet,när verksamheten har påverkan över flera områden.Jag vet också att det inte är som är pappatill förslaget, utan förre finansministern ett seminarium om spel och kriminalitet somSvenska Spel arrangerade i den 30 januarii år framgick att ganska av Sverigesbefolkning spelar. Man kunde också konstatera att detsatsas mer pengar på spel . De nyakasinona förväntas leda till ytterligare insatser påspel. Det innebär att varje person som spelar, spelarom än mer pengar.Det är riktigt som finansministern säger i sitt svaratt spelbolaget , ett dotterbolag tillstatliga , kommer att införa ett åt-gärdsprogram, ett s.k. tiopunktsprogram, med bl.a.information om spelberoende och utbildning. Detkommer att göras av bolagets personal på de interna-tionella kasinona. Kasinon kommer också att erbjudamöjlighet till spelaren att själv begära att inte bliinsläppt , precis som finansmi-nistern säger, om spelberoende skulle uppstå. Menvem av de som är spelberoende har egentligen deninsikten?Det finns knappt några behandlingshem för spel-missbrukare. Vad händer när en spelare kommer tillexempelvis Casino Cosmopol och kräver att få kom-ma in och spela igen, eftersom han har ändrat sittbeslut?Trots finansministerns svar undrar jag fortfarandevad man kommer att vidta för åtgärder rent konkretnär det gäller spelmissbruk och kriminalitet. Jag trorinte att de åtgärder som har gjorts är tillräckli-ga.Anf. 93 Finansminister ():Herr talman! Om man startar en ny verksamhet,som de internationella kasinona, är det viktigt att detfinns ett rejält uppföljningsprogram för eventuellasociala skadeverkningar. Jag är mycket väl medvetenom att man inte kan driva den här typen av verksam-het utan att det finns risker. Det visar internationellaerfarenheter. Därför har vi försökt gardera oss, sålångt det går att gardera sig, genom de uppdrag somLotteriinspektionen och exempelvis Socialdeparte-mentets myndighet har när detgäller att följa denna typ av verksamhet.Det vore lite för tidigt att som säger redan nu börja utvärdera någonting sominte ens har startat. Jag vet inte vad man ska utvärderaom man inte har någon faktiskt erfarenhet av verk-samheten. Det finns internationella erfarenheter somman kan ta till sig. De har varit en del av grunden fördet åtgärdsprogram som har lagts fram under senaretid och som och andra har varit engage-rade i.Jag tycker att det finns skäl att på det områdethålla sig orienterad om vad som händer internatio-nellt. Alla goda uppslag som kan finnas ska naturligt-vis tas till vara av , Folkhälsoinstitutetoch andra som har att följa verksamheten i fortsätt-ningen.Anf. 94 ():Fru talman! Jag tror att det vore väldigt bra omman gjorde en kontroll innan man öppnade kasinon såatt man har ett underlag att jämföra med efter det attde har öppnat. Det är någonting man kan göra redaninnan kasinona har startat.Vore det inte rimligt, finansministern, att statensom ägare av AB även hade en övergri-pande policy vad gäller spelfrågor likt den staten harför Systembolaget? Vore det inte rimligt att statenhade det övergripande ansvaret? Det är nu upp tillbolaget självt om det vill vidta åtgärdsprogram ellerej.I satsas det 30 miljarder på spel . 5miljarder av dessa går till staten. Staten satsar årligen4 miljoner för att förhindra spelmissbruk. Jag tyckeratt siffrorna talar sitt tydliga språk. Det är inte i förstahand nöje och förströelse som vi ska få via de statligaspelen, utan det handlar ytterst om att man ska få inpengar till statens kassa.Spelbolagen lägger ned 1,5 miljoner per dagpå att marknadsföra sina produkter och företag. Sålänge som spelbolagen kan fortsätta med en sådanmarknadsföring, och så länge som nya och även farli-gare spelformer introduceras där möjliga vinster ochförluster mångdubblas, måste vi också räkna med attspelberoendet ökar med allt vad det innebär av per-sonliga tragedier för spelaren och hans eller hennesnärmaste omgivning.Men den politik som förs menar jag att ut-vecklingen entydigt är att de som spelar för alltmerutvecklar risken att bli problemspelare och sedanpatologiska spelare, dvs. att spelandet kan övergå i ettrent spelmissbruk. Enligt en ny statistik har avSveriges befolkning spelat på illegalaspelklubbar. Jag tror heller inte att införandet av kasi-non av internationellt slag kommer att förändra det.Tvärtemot tror jag att den ohejdade reklamen förspelverksamheten från de statliga spelföretagens sidaskapar ett ökat spelande. Det har visat sig att det inteblir fler som spelar, men att de som spelar spelar förmer. Högre belopp skapar också mer beroende. Merberoende skapar mer illegalt spelande, sociala pro-blem och kriminalitet av olika slag. Det hela hängerihop. Man måste försöka se helheten i detta.Vad avser finansministern göra åt detta? Hur skade med lindrig spelproblematik fångas upp och fåmöjlighet till rehabilitering innan de hamnar i bero-ende och eventuell brottslighet? Kan finansministerntänka sig att göra någonting åt den marknadsföringsom spelbolagen utsätter oss för ?Anf. 95 Finansminister ():Fru talman! Det är en omfattande marknad i Sve-rige för spel och lotterier. Det är långt över 30 miljar-der kronor som omsätts . I det perspektivetkommer den del som gäller statliga internationellakasinon att vara rätt begränsad i fortsättningen.Jag tror inte att man kan förebygga och förhindraalla olika typer av spelmissbruk som kan uppkomma.Men jag tror att man ska ha höga ambitioner. Det harregeringen också haft och har när det gäller att låtaexempelvis ta hand om de internatio-nella kasinona och inte släppa in privata intressenterpå området som skulle kunna innebära större risker.Det gäller också de uppföljningsprogram som finnsinom Svenska Spels område via Lotteriinspektionen,och andra aktörer.Det är i sista hand fråga om en nödvändig avväg-ning och balans mellan olika intressen. Självfalletmåste staten, och slutligen regering och riksdag, göraen värdering av dessa kasinons insatser. Riksdagenhar lämnat ett tillstånd till regeringen att etablera sexkasinon. Vi har valt att i första omgången starta fyra.Vi vill se hur utvecklingen artar sig både ekonomisktoch socialt när det gäller spelberoende och annatinnan vi tar ställning till en eventuell fortsättning. Isista hand har staten, regering och riksdag, ett hel-hetsansvar för att följa utvecklingen.Anf. 96 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att riksdagenhar fattat beslut om fyra kasinon med möjligheter attbygga ut till sex. Frågan kvarstår ändå: När kommerutvärderingen? Det vore bra att veta det. Som detkänns nu vill inte regeringen göra någon statistikinnan kasinona har öppnat. Det tycker jag är liteolyckligt.Finansministern sade här att ären mycket viktig instans. Det tycker också jag. Enligtuppgift ska inleda en forskning.Det är och vid Centrumför socialvetenskaplig alkohol- och drogforskning vidStockholms universitet som kommer att göra den.Det handlar om att utvärdera effekter i sambandmed att statliga kasinon etableras i . De kom-mer att mäta eventuella förändringar och erfarenheteri samband med detta. De kommer också att göra enförundersökning i innan kasinot där öpp-nas. Även en kontrollgrupp i kommer attintervjuas för en jämförelse.Det tycker jag är väldigt viktigt. Jag vet att manfattade beslut om det . Dethade varit lugnande för mig om jag hade vetat att manskulle göra på det sättet. Då hade kanske varken fi-nansministern, kulturministern eller justitieministernblivit utsatta för alla mina frågor.Jag hoppas att forskningen kommer att leda framtill att det helst inte öppnas några fler kasinon i Sveri-ge.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2000/01:126 omglobaliseringen och den svenska skattepolitikenAnf. 97 Finansminister ():Fru talman! har frågat om rege-ringen är beredd att sänka utgiftsandelen för att an-passa det svenska skattetrycket till nivåer jämförbaramed våra viktigaste konkurrentländer eller om manvill slå vakt om höga skattesatser på välfärdens be-kostnad.Hökmark framställer en sänkning av de svenskaskatterna till nivåer liknande dem i våra konkurrent-länder som en nödvändighet. För ett par veckor sedandiskuterade jag i en interpellationsdebatt här i kam-maren denna fråga med partikolleger. Jagdelar inte den moderata föreställningen om samban-det mellan skatter och välfärd. De utgifter som ärnödvändiga för att erbjuda alla medborgare en godvälfärd - bl.a. i form av generellt utformade välfärds-system - ska finansieras på ett ansvarsfullt och ut-hålligt sätt via skattesystemet. Skatter har inget egen-värde utan utrymmet för skattesänkningar måste helatiden bedömas mot bakgrund av medborgarnas öns-kemål och det budgetpolitiska målet.En mer teknisk fråga gäller de svenska skatternashöjd i en internationell jämförelse. redovi-sar jämförelser av skattekvoterna - där alltså de sam-lade skatterna och avgifterna relateras till bruttonatio-nalprodukten - för . Jag vidhåller att detta slagav övergripande mått har sina svagheter; exempelvisbeaktas inte skillnader i hur olika länder beskattartransfereringar. En övergång till genomgående skatte-fria transfereringar i - vi är ju ett av de ländersom mest konsekvent tillämpar en bruttoprincip idetta avseende - skulle mekaniskt sänka skattekvotenmed i storleksordningen 5 procentenheter.Om man nu ändå vill stanna något vid detta brist-fyllda mått vill jag erinra om att skattekvoten enligtbedömningarna i den senaste budgetpropositionenkommer att sjunka från till år2003. Bakom denna utveckling ligger bl.a. en sådanreell förändring som den pågående inkomstskattere-formen. beräknas utgiftsandelensjunka från till 52,9 %.Hökmark berör också de uppgifter som redovisatsi en genomförd rapport kring ut-vecklingen av de svenska skatterna. Regeringen hardock bedömt att det finns anledning att genomföra endjupare analys av dessa frågor. Därför arbetar sedanhösten 2000 den s.k. under ledning.Utredningen ska lämna en samlad bedömning avhur den svenska skattestrukturen bör utformas i envärld med internationaliserade marknader för varor,tjänster och produktionsfaktorer som devälfärdspolitiska ambitionerna bevaras på dagensnivå. För att kunna utföra sitt arbete kommer utred-ningen bl.a. att engagera ett antal utländska experterpå området. Utredningen ska vara klar första kvartalet2002. Vi kommer då att få ett kvalificerat underlagför fortsatt diskussion. följer rege-ringen utvecklingen bl.a. genom löpande bedömning-ar av skatteinkomsternas utveckling.Hökmark tar också upp arbetskraftsrörligheten.Det är riktigt att är ett av världens mest inter-nationaliserade länder. Ett ökande antal människorrör sig mellan och andra länder för att arbetaoch studera. Det är mycket positivt. Den ökande rör-ligheten berikar den svenska arbetsmarknaden och detsvenska utbildningsväsendet. flytta-de alltfler svenskar med högskoleutbildning utom-lands men flyttade en allt större andel avdem tillbaka till . Om trenderna håller i sigkommer enligt SCB att återvända.Hökmark kommenterar också den svenska kapi-talinkomstskatten och i denna fråga vill jag hänvisatill mitt svar på en tidigare interpellation av CatharinaHagen. Där framhöll jag bl.a. att för utvecklingen avandelen utlandsägande är andra faktorer än skatternabetydelsefulla.