prot · GP099 · 2001-10-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:9Torsdagen den 4 oktoberKl. 12.00 - 14.22Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2001/02:9-------------------------------------------------------------1 § Meddelande om motionstidFörste vice talmannen meddelade att motionsti-den för proposition 2001/02:11 Bättre villkor förtotalförsvarspliktiga skulle utgå fredagen den12 oktober.2 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2000/01:6Till riksdagenInterpellation 2001/02:6 av omHeby kommun.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 oktober 2001.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa.Stockholm den 28 september 2001JustitiedepartementetBritta Lejon3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogsProposition2001/02:20 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbarttransportsystemRemissdebattAnf. 1 Näringsminister ():Herr talman! liksom andra arbetsdagar harmånga småbarnsföräldrar stressat för atthinna lämna barnen på dagis och själva skynda tilljobbet. är det samma procedur igen:lämna jobbet, hämta upp barnen och ta sig hem.Transporter är en del av det moderna vardagslivet.En försenad buss spräcker hela tids-schemat. Barnen kommer sent till dagis, och mamma- det är oftast kvinnor som åker kollektivt - kommerför sent till jobbet.Tid spelar allt större roll i människors vardag runtom i . Man ska hinna med arbete, familj ochfritid. Snabba och effektiva transporter blir därför alltviktigare i vardagslivet för moderna människor.Dåligt underhållna vägar och underkapacitet ispårtrafiken innebär problem . Problem attfå tiden att räcka till, bussar som inte går ellersom går för sällan, krångliga byten mellan bussar ochtåg - alla sådana brister i transportsystemet ställer tillproblem i vardagslivet.Det är självklart att människor ställer kravpå att förbindelserna med omvärlden ständigt förbätt-ras. Det ska vara möjligt att bo på ett ställe och jobbapå ett annat. Man ska kunna byta arbetsplats utan atthela familjen ska behöva byta bostad.För näringslivet är situationen liknande. Handelnär tillväxtens källa. Möjligheten att få fram sitt godssnabbt och i rätt tid kan vara avgörande för många avvåra företag för att de ska kunna utvecklas, skapajobb och växa. Om skogsindustrin inte kan få ut vir-ket ur skogen för att vägarna är för dåliga, om maninte kan skicka tungt gods med tåg utmed Västkustenför att kapaciteten på järnvägen är för dålig, går bådelandet och företagen miste om stora inkomster. konkurrenskraft försvagas i förhållande tillvägtransporterna.Så hänger allt ihop - vardagslivet för människor idet moderna samhället, möjligheterna för företag attväxa och utvecklas, möjligheterna för hela landet attleva och möjligheterna att bygga ett ekologiskt ut-hålligt samhälle. I alla dessa sammanhang är trans-portpolitiken viktig och ibland rent av avgörande. Ettväl fungerande transportsystem är av avgörande bety-delse för den ekonomiska och sociala utvecklingen.Det är en förutsättning för fortsatt god välfärd i helalandet.I går presenterade jag regeringens förslag på hurvi ska kunna förbättra infrastruktur i propo-sitionen Infrastruktur för ett långsiktigt hållbarttransportsystem. Det är en proposition som mångalängtat efter. De svenska transportsystemen står en internationell jämförelse väl. Men samtidigtvet vi att det finns många brister. I många delar avlandet, såväl i storstäderna som i övriga , harunderhållet och utbyggnaden av vägar och järnvägarblivit eftersatt under en följd av år. Regeringen läggernu fram en proposition för som innebär enavsevärd höjning av ambitionsnivån när det gällerinfrastrukturen. Det gäller både våra målsättningaroch de ekonomiska ramarna.När det gäller de transportpolitiska målen är denstörsta förändringen att vi föreslår ett nytt jämställd-hetsmål. Vi vet sedan gammalt hur mansdomineradtransportpolitiken är när det gäller beslutsfattande ochplanering. Vi vet också att män och kvinnor ser olikapå transportfrågorna. Kvinnor använder t.ex. kollek-tivtrafiken mycket mer än män. Transportsystemetska vara till för alla. Därför tror jag att man behövertänka om i hela sektorn. Att införa ett nytt transport-politiskt mål är ett steg i den riktningen.När det gäller den ekonomiska ramen sträcker sigplaneringen in i . Men vi vill inteskjuta de nödvändiga satsningarna för långt fram itiden. Vi vill inte sitta och vänta på 2004. Vi villkunna göra insatser . Därför föreslår vi enökad satsning på infrastrukturen redan under perioden2002 . Regeringen föreslår att närmare12 miljarder kronor i ökade resurser ska avsättas föråtgärder redan under dessa år. Det är helt enkelt ettframtungt förslag.Redan nästa år kommer de resurserna att märkas.Vi kan börja bygga bort flaskhalsar i järnvägssystem-et. Vi kan börja satsa på att få bort köerna på vägarna.Vi kan börja fylla igen alla gropar. Det är stort ochsmått. Åtgärdslistan är lång. Vi kommer inte att kun-na klara av allt . Men vi kommer i ochmed de resurser som vi nu föreslår att redan då kunnase resultatet i verkligheten.Herr talman! Detta om närtidssatsningarna. Hurser det då ut på ? Regeringen föreslår attden långsiktiga planeringsramen för ska uppgå till . Det är myck-et pengar. Det är mer än vad vi haranslagit till infrastrukturen. Men det är väl användapengar.Vi behöver göra de här stora insatserna för till-växtens skull, för den regionala utvecklingens skull,för trafiksäkerhetens skull och inte minst för miljönsskull.Mot bakgrund av de stora behov som finns när detgäller underhållet av väg- och järnvägsnätet anserregeringen att de uppgifterna ska prioriteras. Vi villavsätta 150 miljarder för att bevara och säkerställaväg- och järnvägsnätet. Av dessa vill vi att87 miljarder kronor går till drift och underhåll av destatliga vägarna. Men utöver det vill vi också avsätta17 miljarder kronor i en särskild satsning för tjälsäk-ring, bärighet och rekonstruktion av våra vägar.När det gäller järnvägen vill vi avsätta 38 miljar-der kronor för drift och underhåll. Det är återigen enviktig bit. En stor del av det svenska vägnätet ärbyggt . Det är inte bara det att detbörjar bli gammalt. Det är dessutom så att det inte ärbyggt för de tunga transporter som går på våravägar. Därför har vi kunnat se hur de slits allt fortare.Uppemot 15 % av det statliga vägnätet måste nuförti-den stängas av vid tjällossning. Det är förstås inteacceptabelt.Regeringen föreslår en ram för väginvesteringarpå sammanlagt för perioden2004-2015. Av dessa avsätts tillsatsningar i det nationella vägnätet. Det handlar omallt från nya motorvägar till breddning av befintligavägar och trafiksäkerhetsåtgärder över hela landet.Resterande avsätts till den re-gionala planeringsramen. Här det fråga om insatserför länsvägarna. Det finns också som tidigare bidragtill kollektivtrafik, kommunala flygplatser och kajan-läggningar. Det finns bidrag till kommunerna förförbättrad miljö och trafiksäkerhet och bidrag för attöka tillgängligheten för funktionshindrade i transport-systemet.Låt mig när vi är inne på frågan om de regionalaplaneringsramarna ta upp en angränsande sak. Myck-et talar för att vi nu är på väg att gå från massarbets-löshet till arbetskraftsbrist. Ett sätt att minska riskernaför arbetskraftsbrist är att vidta åtgärder för att vidgade regionala arbetsmarknaderna.Med strategiska investeringar i vägar och järnvä-gar kan pendlingsområden utvidgas. Näringslivet fårdärigenom möjlighet att söka rätt kompetens inom ettstörre befolkningsunderlag. Omvänt får den enskildeindividen en möjlighet att bo kvar i hemorten ochbehöver inte flytta för att få ett jobb.Svealandsbanan är ett bra exempel på en in-frastrukturinvestering som förstorat arbetsmarknadenför människor och företag i regionen och fungerarsom en motor för tillväxten. , där tåg-trafiken nu överträffar alla prognoser, kommer attspela samma roll i Skåneregionen.Låt mig i det sammanhanget nämna det nya in-vesteringsbidrag som vi nu kommer att inrätta för attstödja investeringar i spårfordon. Det gäller t.ex. lokoch vagnar i regional tågtrafik. Vi har avsatt 4,5 mil-jarder kronor för ett sådant investeringsstöd. Jag troratt det kan bli en viktig del i strategin för att stärkaden regionala tågtrafiken och därmed vidga arbets-marknadsregionerna.Herr talman! Infrastrukturpropositionen är ettviktigt steg i riktningen mot ett långsiktigt hållbarttransportsystem. Den stora satsningen på järnväg ären viktig del i det. Hela tanken är att vi måste ökajärnvägens konkurrenskraft när det gäller både gods-trafik och persontrafik för att på det sättet få nedutsläppen och öka säkerheten på vägarna.I dag är vägtransporterna det helt dominerandetrafikslaget för såväl persontransporter som gods-transporter. av resandet sker med per-sonbil, och buss och av godstransporternasker med lastbil. Vi måste försöka förändra det. Jagvill påstå att det inte är omöjligt. Faktum är att tågre-sandet har ökat kraftigt. Vi åker mer tåg är nå-gonsin.Regeringen vill avsätta 100 miljoner för järn-vägsinvesteringar. Inom den ramen kan vi redan nunämna objekt som måste rymmas. Det är färdigstäl-landet av järnvägstunneln genom , endel av kostnaderna för byggandet av iMalmö, en del av fördyringen av ochmedel för att öka spårkapaciteten genom Stockholm.De är de investeringar som regeringen nämner ipropositionen. Men som vi känner till finns detmånga fler projekt som väntar på att bli genomförda.Med en så stor planeringsram finns det nu störremöjlighet än någonsin att driva fram projekt när detgäller järnväg i de nationella planerna.Herr talman! Det finns mycket mer att säga om in-frastrukturpropositionen. Vi tar t.ex. ett initiativ föratt tillsammans med näringslivet utveckla ny teknikbåde i fordon och längs med vägarna för att se till attSverige kan ligga i framkant också i det avseendet.Det gäller t.ex. att använda ny teknik för att öka tra-fiksäkerheten och minska utsläppen.Jag ska nu runda av min inledning av debattenmed att säga något som är en passning till dem somnu få ordet. Jag följde kommentarerna noga i går. Jagblir inte så imponerad av det jag har sett ochhört av era kommentarer, om jag ska uttrycka migförsiktigt.Centern och tror att satsning-arna kommer långt fram i tiden, trots att profilen ärframtung. i tror att vi vill havägavgifter, trots att det inte finns några sådana för-slag. påstår att man inte kan göra någranya investeringar , trots att både Vägver-ket och redogjort för en lång rad projektsom kan påbörjas. Tankarna går till uttrycket Surt, saräven!Detta är bara några axplock. Det kanske blir enbättre debatt än den som jag upplevde i går. Jaghar bara några medskick till den. Vad vi nu kommeratt höra från de flesta partier är regn av överbud.Trots att vi nu gör den största satsningen i modern tidpå svensk infrastruktur kommer många av er att gåupp och kräva mer. Det är en del av denpolitiska debatten.I dag föreslår jag 364 miljarder. Jag kunde ha sagt400 miljarder. Jag kunde faktiskt ha sagt 1 000 mil-jarder, och några av er hade ändå ropat på mer. Rege-ringen kunde ha lagt hela statsbudgeten på vägar ochjärnvägar, och några av er hade säkert ropat: För lite,för lite. Men jag har en varning på vägen.Akta er så att ni inte tappar trovärdigheten totalt.Jag har redan mött människor som oroligt frågatom vi verkligen har råd med allt detta när det interna-tionella konjunkturläget blivit så osäkert. Det är enberättigad fråga. Jag har svarat att den satsning somvi gör tas av statens ganska storaöverskott. De lån vi tar upp är en liten del av dentotala summan.Vi skulle aldrig lägga ut mer pengar än vad Sveri-ges ekonomi tål, inte ens på aldrig så nödvändigainvesteringar i vägar och järnvägar. Min varning är:Ta inte i för mycket i era överbud. Människor kom-mer inte att tro på er. Gör de det kommer många attmed rätta undra om det verkligen är seriösa bud somni kommer med.Det är en berättigad fråga om vi ha råd att satsa påden här sektorn. Man kan också vända på det. Har viråd att inte satsa på transportpolitiken? Min slutsats äratt vi måste vara beredda att satsa mycket och lång-siktigt på infrastrukturen. Det gör vi nu.Jag vill tacka för ett gott och kon-struktivt samarbete för att ta fram denna på mångasätt historiska proposition. Det var många som troddeatt vi inte skulle klara detta. står vi här med ettförslag som vi är överens om.Vi kan genom infrastrukturpolitiken öka Sverigestillväxtmöjligheter och göra det möjligt för bådemänniskor och företag att växa över hela . Vikan göra människors vardagssituation både för kvin-nor och för män en smula bättre. Vi kan förbättramiljön och minska utsläppen. Vi kan öka trafiksäker-heten och minska antalet döda och skadade i trafiken.Vi kan steg för steg göra mer långsiktigthållbart.Anf. 2 ():Herr talman! När man just har lyssnat på nä-ringsminister går associationernaganska naturligt till beteckningen politikens Rasken-stam. Han är lika lite seriös vid det här tillfället somhan har varit under hela hanteringen sedan början avden här mandatperioden.Jag förstår att , när han påmorgonen vaknade och summerade reaktionerna påsin omtalade infrastrukturproposition, var besviken.Mottagandet blev inte så positivt som han hade trott.Han har inte heller förtjänat det.Trots alla miljarder, varav 45 är räntor och amor-teringar på ganska många lån, är förslaget till närmare60 miljarder inte finansierat.Med andra ord, herr talman, är det en önskelista,som upptar samma gamla väg- och järnvägsprojektsom i den förra planen : i , ökad spårkapacitet i , ,, E 6 i , kringfarts-leder. Tarfikkaoset i fortsätter. De sombor på noterar att ingenting är skrivet omGotland. Alla problem kring Vänertrafiken består, dekommenteras i stort sett inte.Regeringen borde egentligen ta tillbaka förslagetoch komma med ett nytt, som skulle vara betydligtmycket mera konkret och dessutom inte minst finan-sierat.Generaldirektör , chef för , säger med anledning av regeringens infrastruk-turproposition: För drift och underhåll höjs ramen iden kommande planen. Den nya nivån är 7,2 miljar-der kronor . Tyvärr ligger i regeringens budget-förslag nivån på 6 miljarder kro-nor . Detta innebär att någon återhämtning avdet eftersatta underhållet inte kan förväntas underdenna period.Generaldirektör säger också i sinpresskommentar att trafikökningen tillsammans medresurserna som föreslås ligger på en nivå som gör detsvårt, för att inte säga omöjligt, att uppnå regeringenstrafiksäkerhetsmål för utan att komma i kon-flikt med andra transportpolitiska mål.Man borde, herr talman, skämmas över att gå tillriksdagen med ett förslag som inte lever upp till åt-minstone ett återtagande av medvetet eftersatt under-håll av vägar och järnvägar och som inte heller kom-mer att leva upp till de trafiksäkerhetspolitiska målen.Hade det inte varit bra, näringsminister ,att tala med chef innan förslaget ladesfram?Jag, och jag tror många med mig bland det svens-ka folket, litar mera till chef. Det efter-satta underhållet för alla i glesbygden kommer attbestå. byalag, som är här , kan åkatillbaka till sitt och meddela att vägarnadär uppe inte kommer att bli bättre förrän om mångaår om socialdemokraterna får fortsätta att styra Sveri-ge.Trafiksäkerhetsmålet kommer alltså enligt Skogöinte att nås. Och det tycker vi moderater är stötande.Vi moderater har jobbat på ett konkretförslag omfattande , som har syftat till att åter-ställa vägnätet i det skick det var innan och regeringen medvetet lät det falla sönder. Detpresenterades tidigt i våras.Vårt förslag innebär att vägnätet ska rustas upp.Vi vill ge människor i glesbygd möjlighet att ta sigfram på farbara vägar. Vi ska komma i fatt med efter-satt underhåll, bygga ut Europavägarna, bygga färdigVästkustbanan och E 6 och inte minst lösa problemeti med getingmidja och kringfartsleder,satsa på enskilda vägar, m.m.Vi står för detta löfte. Våra förslag är finansiera-de.Om vi räknar om vår moderata tioårsplan till rege-ringens ligger vi med en anslagsfinansieradtotalram på 336 miljarder, som kan ställas mot rege-ringens 316. Man har all rätt att fråga sig om in-frastrukturpropositionens förslag kommer att realise-ras.Vi minns alla att den socialdemokratiska rege-ringen inför valet , precis som , med måleriska färger presenterade ett am-bitiöst underhålls- och utbyggnadsprogram för vägaroch järnvägar framåt. Alla kan kon-statera att regeringen svek löftet eftervalet . Man lurade alla sina väljare, som natur-ligtvis förlitade sig på att de med socialdemokratiskpolitik skulle få bra vägar och järnvägar. Målmedvet-et, efter valet , har man dragit ned påanslagen, så att det till slut nästan inte fanns någraprojekt som kunde startas. Vägarna förföll eller flötbort i vår- och höstfloder. Turistnäringen plågades.Skogsindustrin plågades. Män-niskor övergav en landsbygd som inte kunde erbjudaframkomliga vägar.Trots en bister kritik under tre långa år har social-demokratin inte lyssnat. Socialdemokratin har svikitsina löften. Och det är den enskilda människan harhela tiden har fått sitta emellan.Björn förtjänar hård kritik. Rosengrenpratar, men han saknar förmåga att lyssna. Det visadehans debatt med . Såhätskt och nedlåtande får en ansvarig politiker inteagera mot en annan politiskt engagerad person. Manmåste visa respekt för andra.Men kritik ska även riktas mot statsministern.Statsministern och näringsministern verkar inte förståhur viktigt det är för den enskilda människan att vä-gar och järnvägar fungerar, inte förrän några månaderföre ett val. Hade man haft insikt om den här sjukdo-men tidigare skulle man inte ha handlat så som manhar gjort: skjuta upp propositionen och dribblamed antalet år för att få det att verka som om detgällde rysligt många miljarder. Det genomskådas.Björn ska inte underskatta det svenskafolkets förmåga att till sig det rätta budskapet!Hur många dödsoffer, svårt skadade människoroch hur många hemska tragedier har inte näringsmi-nisterns prat och medvetna dröjsmål orsakat? Vi vetåtminstone att det dödades nästan 200fler än vad som man räknat med. Till det kommer allasom skadats. Nollvisionen har övergivits. Genom att iflera år säga nej till en ombyggnad av E 4-an vidMarkaryd har 20 personer - "ionödan", skulle jag vilja hävda - dött på den farligasträckan. Det fanns en utarbetad arbetsplan för E 4förbi och som kunde bidra tillatt olycksrisken minimerades. Men regeringen villinte tillhandahålla pengar, man nonchalerade detta -med detta grymma olycksfacit som konsekvens.Enskilda ute i vår glesbygd har åsamkats högaextrakostnader av dåliga vägar. Många vägar har iflera vårar och höstar varit omöjliga att ta sig fram på.Men regeringen har inte förmått, trots att man uppen-barligen varit medveten om det, anslå medel så attVägverket kunnat vidta de nödvändiga åtgärderna.Vägverkets ansvarige i Region norr har räknat utatt det i Norrlandslänen kostar ca extra per mil ibilreparationer för att ta sig fram på vägnätet. Är det av omsorg om människor i dennorrländska glesbygden - inte minst i -som tillsammans med regeringenhar låtit vägnätet förfalla?Anser att dessa människor medsina långa avstånd har det så bra ekonomiskt att dekan betala mer per mil än många andra och habetydligt längre sträckor att köra? Är det över huvudtaget en framsynt politik som socialdemokraterna harbedrivit?För att sammanfatta, herr talman: för-tjänar en hård kritik för sitt sätt att vårda svenskavägar och järnvägar. Regeringen förtjänar också hårdkritik för att man inte gjort allt för att minska olyck-orna i trafiken. Regeringen förtjänar hård kritik för attde på ett flagrant och respektlöst sätt inte lyssnat påalla människor, byalag, kommuner och företag somlidit hårt av dåliga kommunikationer. Regeringenförtjänar stark kritik för att de svikit de löften omsatsningar på vägar och järnvägar, som de ställde utinför valet 1998.Regeringen och näringsministern måste kritiserasför att de lägger ett förslag som enligt Vägverketschef inte lever upp till kraven på önskvärd trafiksä-kerhet och tillräckliga medel för att under de när-maste åren hämta igen det eftersatta underhållet.Regeringen förtjänar också kritik för att den försening inte ens har kunnat presentera ettfinansierat förslag.Herr talman! Socialdemokratin är inte att lita på.Har man svikit en gång när det gäller infrastruktur-propositioner, så kan man göra det igen - stolta pa-roller och trumpetstötar före valet, svikna löften eftervalet.Herr talman! Väljarna har anledning att funderaöver det här när de går till val nästa höst.Anf. 3 Näringsminister () replik:Herr talman! Jag ska inte börja med några oför-skämdheter men låt mig säga: Är man oförskämd kanman faktiskt få tillbaka men jag ska avstå från det justnu.När det gäller finansieringen på 57 miljarder harvi tagit fram en planering fram men stats-budgeten läggs på bara framåt. Återstående 57miljarder ska finansieras i de statsbudgetar somkommer osv. Det borde känna till. förslag var ju inte allsfinansierat; det var uppbyggt på precis samma sätt.Hur skulle vi annars göra detta?När det gäller frågan om tjälsäkring lägger vi föråren 2002, 2003 och 2004 ytterligare 2,16 miljarder.Vi lägger också framöver 17 miljarder - 1,4 miljarderoch ytterligare 1,2 miljarder till drift och underhållför . Det innebär alltså att de kommer att få2,6 miljarder mer i drift och underhåll. Därtill kom-mer koncentrationen på tjälsäkring. Det är då förvå-nande att man från moderat håll säger att här görsingenting. Det är faktiskt lite skamligt.Därtill vill jag säga att vi inte hörde någonting omjärnvägen. Det är förvånande att ,som tydligen bor där uppe, är så emot Botniabanan.Anf. 4 () re-plik:Herr talman! Om näringsminister hade lyssnat på mitt anförande skulle han ha hörtatt nämndes.Jag är ledsen att behöva konstatera att jag i frågaom trovärdighet vid en jämförelse mellan och på fäster be-tydligt mycket större tilltro till Skogös bedömning attdet eftersatta underhåll som den socialdemokratiskaregeringen med stöd av och Miljöpar-tiet åstadkommit kommer att kvarstå.Jag kan därför inte annat än säga att den signalsom kan gå ut efter den här debatten är att allt detsom människorna ute i landet vill ha - nämligen brakommunikationer, bra vägar och bra järnvägar - ickekommer att realiseras förrän efter år2005. framöver ska vi dras med dettavägelände, och det har vi socialdemokratin att tackaför.Björn , mot bakgrund av alla de blom-mor och vackra beskrivningar som kom i inledningen- tydligen fanns ändå en sjukdomsinsikt fanns, ochhar funnits - måste jag säga följande:Inte - i går sade det - ärdet dags. Varför är det just nu? Jo, därför att detkommer ett val. Sedan efter valet är risken uppenbar-ligen stor att Socialdemokraterna, precis som förragången, sviker väljarna och bantar ned de årligenangivna anslagen för vägar och järnvägar.Anf. 5 Näringsminister () replik:Herr talman! Det är så att vi nu lägger ytterligare12 miljarder, utöver det tidigare anslaget, för åren2002, 2003 och 2004. När det gäller kan vifaktiskt redovisa att vi gör det före valet. har vi iform av medel för att dra i gång projekt ungefär 14miljarder för . Vi läggerytterligare 12 miljarder - 2 miljarder dras bort för attgå till tjälsäkring, bärighet och rekonstruktion. Det äralltså som och får för att hantera och dra i gång olika projekt.Det är inte dåligt!Jag är övertygad om att kom-mer att märka detta och möjligen t.o.m. bli irriteradöver att det står vägjobb och stoppar trafiken. Dettakommer, som sagt, att märkas, och det kommer atttydligt märkas före valet.Anf. 6 () re-plik:Herr talman! Ska man uppfatta det så att det somVägverkets generaldirektör säger inteär något som över huvud taget villförlita sig på? Vem har rätt - ellerIngemar Skogö, som ändå är tillsatt för att sköta lan-dets vägar? Jag tror inte att man på ärdummare än att man kan räkna ut och se vad somligger bakom alla dessa miljarder som försöker föra fram i den här debatten. Det ärbakom de här beskrivningarna som verklighetenfinns, och den är en helt annan än den som BjörnRosengren försöker ta fram.Det är synd om människorna, sade .