prot · GP0925 · 2001-11-13 00:00:00 — Vii har en väldigt tydlig ideologisk hållningbåde när det gäller burar för minkar och när det gällerburar för höns och ser inga som helst problem med attanlägga ett etiskt perspektiv även på hönsens varandeoch icke varande i burar.Utvecklingen i ser vi väldigt positivt påoch hoppas att det också kommer att kunna bidra tillatt snart kommer att ta steg i samma riktningoch att medvetenheten hos Socialdemokraterna ochallmänheten kommer att öka så pass att Socialdemo-kraterna kanske redan vid nästa kongress kommer attkunna fatta beslut om att även hönsen ska få kommaut ur sina burar.Anf. 10 ():Fru talman! Först och främst vill jag säga att detatt man hittade den buräggsproducent som satte in enextra omgång höns i sina burar utan dispens beroddejust på att tillsynen i det fallet låg på kommunen. Detvar kommunen som fann det. Men det var närheten tilltillsynsobjekten som gjorde att man upptäckte miss-förhållandena. Just i det fallet var det väldigt bra atttillsynsansvaret låg på kommunen.Den distinktion mellan djurskydd och etik somMargareta försökte måla upp är intressant.Naturligtvis finns det ingen sådan distinktion. Deetologer och veterinärer som har avstyrkt förslagetom inredda burar har gjort det av djurskyddsskäl. Dehar suttit med som sakkunniga i Jordbruksverketsreferensgrupp för värphöns. De sakkunniga sade nejtill inredda burar av djurskyddsskäl. De ansåg attdessa burar inte skulle kunna fungera. De hade ingenetisk utgift, utan de hade att se på om inredda burarskulle fungera för hönsen eller inte, men de ansåg attde inte skulle det.Professor tog också upp frågan i , men man ansåg att inredda burar inteskulle godkännas av djurskyddsskäl.Vi måste acceptera det som har hänt, MargaretaWinberg. Skriv inte om historien! De som säger ja är agronomerna, och de är väl-digt teknikinriktade. Det är också agronomer som hartittat på hur dessa burar fungerar, och jag måste sägaatt dessa undersökningar har lämnat mycket övrigt attönska.Jag tycker att den här debatten är lite sorglig påsätt och vis. Den visar att vi har inte kommit så långt iSverige när det gäller djurskyddet trots allt. Man ärväldigt fastlåst vid vad näringen säger, och näringenvill att ska anpassa sig till EU. Ett förbudligger långt fram i tiden. begärs det dispenser efterdispenser därför att man inte vill gå över till de andravanliga typerna av frigående system. Jag hoppas,precis som de , att dessadispenser inte kommer till stånd och framför allt tittar på vilka ägg i korgen som den advokatenhar som driver dessa frågor.Anf. 11 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har lite svårt att förstå den här de-batten utifrån ett Tysklandsperspektiv. Tysklandligger långt efter . Om det blir möjligtatt införa den nya lagen i - den är nämligeninte införd ännu, utan det är bara ett förslag som harlagts fram för parlamentet - får vi se vad som händer.Det står ju ingenting om t.ex. djurhälsa, att det skavara låg dödlighet och få beteendestörningar, och detstår ingenting om näbbtrimning.Om det bara gäller själva utsläppandet kommerman kanske att genomföra det i om ett tag.Men även i kommer vi att ha många flerfrigående höns än höns i burar.Och, , det är faktiskt så att det ärkö, inte bara för de alternativa bursystemet utan ocksåför de alternativa frigående systemen. Det är därförsom det ges dispenser. Dispenser ges inte bara förbyte från traditionella burar till inredda burar, utandispenser ges också för byte från traditionella burartill frigående system, och där är det kö. Det tar ett taginnan man får fram sådana system.Återigen: kommer betydligt fler höns attfinnas i frigående system än i inredda burar.Och återigen: Jag ser en skillnad mellan djurom-sorg, djurskydd och etik. går de ihop, menman kan sära på dem. Det innebär att man inte alltidbehöver motivera ett beslut utifrån djurskyddspers-pektiv. Man behöver inte alltid ha vetenskapliga faktaför att fatta ett beslut. Det var så vi resonerade när detgällde minkarna, eftersom vi ännu inte har dessafakta, men vi får dem till våren.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 2001/02:45 om bo-delningsreglerAnf. 12 Justitieminister ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag tänker vidta för att hindra att en bodelningkan få till följd att en make får - som det - vara med och betala skulder som denandra maken har för skadestånd på grund av brott.Samma fråga har ställts av JohnnyGylling.Bakgrunden är att det i massmedierna har rappor-terats om ett fall där en man dömts för otukt medungdom mot sin styvdotter. Enligt domen ska hanockså betala skadestånd till flickan. Sedan Brottsof-fermyndigheten betalat ut brottsskadeersättning tillflickan krävde myndigheten ersättning av mannenmed motsvarande belopp. I samband med en skils-mässa mellan mannen och hans hustru gjordes bodel-ning. Tingsrätten beslutade då att mannen fick göraavräkning för skulden till närhans andel i boet beräknades. Frågan är nu överkla-gad till hovrätten, och hovrätten har ännu inte avgjortsaken.Till en början vill jag påpeka att jag som justitie-minister naturligtvis inte kan kommentera enskildafall i domstol.Rent allmänt kan jag säga att en fordran på skade-stånd på grund av brott kan påverka en bodelning påflera sätt. För det första kan situationen vara den atten av makarna har en fordran på skadestånd, antingenmot den andre maken eller mot någon annan. Enligtreglerna i finns det utrymme för attundanta en sådan fordran från bodelningen. För detandra kan det vara så att skadeståndet redan har be-talats ut. Då kan pengarna däremot inte hållas utanförbodelningen. För det tredje kan det, som i det fallBerit tar upp, vara så att en av makarna haren skuld som avser skadestånd. Frågan om en sådanskuld ska beaktas i en bodelning ska som sagt nuprövas i hovrätten.Även om en tillgång eller skuld som avser skade-stånd ska ingå i bodelningen, så finns det ändå möj-ligheter att komma till rätta med otillfredsställanderesultat. När det skulle vara oskäligt att en av makar-na får lämna ifrån sig egendom till den andra maken,kan man nämligen jämka bodelningen. Jämkning kanske så att maken med störst giftorättsgods får behållamer än han eller hon annars skulle ha fått. Men jämk-ningen kan inte leda till att den sämst ställde makenfår en större lott än vid vanlig hälftendelning.Jag vill också klargöra att det inte går att genombodelning överföra betalningsansvaret för en skuldtill den make som inte är betalningsskyldig. Detstämmer alltså inte att bodelningsreglerna skullemotverka skadeståndets preventiva funktion, vilketBerit påstår.Berit föreslår att det införs en mera ge-nerell möjlighet att undanta skulder av personlig artoch medel som har betalats ut till en av makarna iskadestånd på grund av brott.Jag vill inte uttala mig närmare om BeritAdolfssons förslag, särskilt med hänsyn till att måletsom sagt är väckt i hovrätten. Men jag tänker följafallet. Om det visar sig att reglerna ger tvivelaktigaresultat, kommer jag att se till att frågan om en la-gändring övervägs.Anf. 13 ():Fru talman! Jag vill tacka justitieministern försvaret som i viss mån var uttömmande. Det är själv-klart att ministern inte kan gå in på ett enskilt fall, detbehöver inte ens kommenteras. Men när man ställeren fråga är det naturligt att man utgår ifrån ett konkretfall som visar på brister i lagen. Jag tänker dock hållamig på ett principiellt plan.Det gäller bodelning i allmänhet och ena makensskulder i synnerhet. Är det fråga om skadestånd tillföljd av dom för brott måste det behandlas särskiltoch allvarligt. Det är viktigt att den som har begåttbrott ställs inför rätta och utdöms att betala skade-stånd. Skadeståndet ska användas reparativt för densom har lidit skada. Skadestånd ska utgöra en repara-tion för den skadelidande, men det har även en pre-ventiv funktion, både allmänpreventiv och individu-alpreventiv funktion.Det är viktigt att ingen annan än förövaren straffasför brott. Om man är gift med en person som har enskuld blir man naturligtvis drabbad av det, eftersomman ska bära varandras bördor i äktenskapet.Ett sätt att freda sig från makens skuld är att ta utskilsmässa. innehåller regler förextraordinära förhållanden, som justitieministernmycket riktigt påpekade. Men tingsrätterna har intetillräckligt tydlig lagstiftning att grunda sina domarpå, eftersom ett mål rörande skadestånd vid bodelningnu har gått vidare till hovrätten.Säkert har de inblandade lidit skada, och vid ettsådant domslut kan man tänka sig att ingen inblandadmår särskilt bra. För att man ska förhindra onödigtlidande och osäkerhet i tingsrättens behandling i målav detta slag måste lagen vara tydlig.Nu har det aktuella målet, som vi inte ska berörahär, ännu inte avgjorts i högre instans. Men eftersomjustitieministern har sagt i pressen att det verkarorimligt utgår jag ifrån att han är intresserad av attförändra och förtydliga den aktuella lagstiftningen.Är ministern det?Anf. 14 Justitieminister ():Fru talman! Jag säger, som jag också sagt tidigare,att vi får avvakta hovrättens dom. Det kan, som detgör i avgöranden i hovrätten och också i Högsta dom-stolen, klargöra vad som gäller i rättspraxis. Det ärdet som vi först får avvakta för att därefter ta ställningtill eventuella ändringar. Därför kan jag inte ge mersvar än så nu.Anf. 15 ():Fru talman! Det vore mig främmande att föregripajustitieministerns arbete. Men jag hoppas att han serproblemet med skadestånd för ena maken vid bodel-ning. Särskilt om man betraktar brottets art är detuppenbart obilligt att det inte finns en lagtext somförutsätter detta.I 10 kap. finns regler omviss egendom som ska undantas för bodelning. Härskulle ett tillägg kunna göras om att samma sak skagälla skyldigheter av personlig art, t.ex. skadeståndsom man blivit ådömd.I 11 kap. 6 § talar man om underhållsbidrag somförfallit till betalning. Detta ska då undantas från dendel som den betalningsansvarige maken har rätt till.På samma sätt skulle man kunna förfara med skade-stånd på grund av brott. Det finns olika lagtekniskasätt att komma till rätta med denna delikata situationsom har uppstått.Oavsett vad hovrätten kommer fram till, anser jagatt det finns behov av att se över reglerna i äkten-skapsbalken i detta avseende. Ekonomisk gemenskapfår aldrig leda till att det egna ansvaret för begångnagärningar minskar. Det vore viktigt med en markeringfrån samhällets sida att nu göra en översyn av lag-stiftningen om bodelning.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2001/02:46 om polis-bristen i DalarnaAnf. 16 Justitieminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förstärkapolisen i gör nu den största satsningen på poli-sen . fram t.o.m. 2004höjs polisens anslagsram med nästan 2 miljarderkronor utöver pris- och löneomräkningen. Den storasatsningen kommer att ge fler poliser och större re-surser för att förebygga och bekämpa brott. Fler civilaspecialister ska anställas. Satsningen på att utveckladen lokala polisen - närpolisreformen - ska fullföljas.Jag vet att flera polismyndigheter upplever att re-kryteringen av poliser är ett problem. Det är därförglädjande att vi nu bedriver polisutbildning både iUmeå och i . Enligt be-dömning bör resurstillskotten göra det möjligt attutbilda så många poliser att det 2004 bör finnas17 000 poliser.Det är inte regeringen utan somfördelar resurser inom polisväsendet. Fördelningensker efter budgetdialoger mellan Rikspolisstyrelsenoch ledningen för varje polismyndighet.Vid fördelningen tas hänsyn till t.ex. historiskafördelningsgrunder, antal invånare i länen, hur brotts-belastade länen är samt vilka resurser myndighetenhar, bl.a. poliser, civilanställda och åldersstruktur. Isamband med budgetdialogen ges polismyndighetenmöjlighet att bemöta den analys och bedömning somRikspolisstyrelsen har gjort samt diskutera de pro-blem man har.Dalarna tillhör de polismyndigheter som har fåttta del av polisens resurstillskott. För innevarande århar fördelat ,varav till polismyndigheten . Av den extra satsning på 600 miljoner kronorsom polisen har fått har 14 miljo-ner kronor tillfallit . Det tillskott på 600 mil-joner kronor som föreslås i budgetpropo-sitionen har ännu inte fördelats, vilket leder till att detfinns utrymme för ytterligare anslagsökningar.Fler poliser kan frigöras genom att polisens ar-betsuppgifter renodlas samt att specialister anställs.Renodlingen kan göras genom att ansvars-fördelningen mellan polisen och andra myndighetertydliggörs. T.ex. bör kommunerna ta ett större ansvarför en del av de servicefunktioner som polisen i dagtar på sig för att ingen annan gör det. Regeringentillsatte en utredning med uppdragatt behandla frågan om vissa av de uppgifter som utförs av poliser i stället kan utföras av andra.Utredningen kommer även att behandla frågan omglesbygdsproblematiken. Uppdraget ska slutredovisassenast den 1 april 2002.Slutligen vill jag poängtera att som detbehövs fler poliser finns det fortfarande utrymme föratt använda resurserna mer effektivt. Jag vill i dettasammanhang exempelvis nämna de nya arbetstidsav-tal som har träffats på flertalet polismyndigheter ochsom ger bättre möjligheter att anpassa arbetstidenefter verksamhetens behov. Regeringen har ocksålovat att efter analys av vidtagna effektiviseringsåt-gärder återkomma till med de insatser somkrävs för att fullfölja regeringens intentioner för ut-veckling av polisen.Anf. 17 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret.Polisväsendet befinner sig i kris i hela landet. Mensedan vi nu har fått Brottsförebyggande rådets siffrorför , som visar att är den mestbrottsbelastade kommunen i hela - värre änt.o.m. , och - anser jagatt det finns ett visst fog för att hävda att situationen imitt hemlän är särskilt allvarlig.Den 1 juli 1992 fanns det 495 poliser i Dalarna.Sedan drabbades polisen av stora besparingskravsamtidigt som den stora närpolisreformen sjösattes,vilken i sig skulle ha krävt ökade resurser för att bliframgångsrik.1998 hade antalet poliser sjunkit med 65 till 430.Fram beräknar polisstyrelsen att antaletkommer att sjunka ytterligare till 420, och detta trotsatt vi har prognostiserat ett ackumulerat underskott ibudgeten på 14 miljoner för detta år.Samtidigt med denna utveckling ser vi nu en ex-plosion av långtidsfrånvaro. sparadepolismyndigheten in 22 miljoner på sjukfrånvarolängre än . Man brukar räkna med att enpolisman, inklusive sociala avgifter, kostar ca400 . 22 miljoner dividerat med400 000 motsvarar inte mindre än 55 årsarbetskrafter,alltså någonstans av den totalastyrkan.Av denna frånvaro beräknas bero på sjuk-domstillstånd som direkt kan relateras till den högaarbetsbelastningen och den höga stressnivån i po-lisjobbet. Och som om detta inte vore illa nog: Dess-utom är det många av dem som är i tjänst som harläkarintyg på att de inte får jobba skift eller ha yttretjänst.Medelåldern är hög hos polisen i . Varan-nan polis är mot var fjärde i riket somhelhet. Övertidskostnaderna uppgick till 14miljoner. Det innebär alltså att vi måste idka rovdriftpå dem som är i tjänst och är fullt arbetsföra, vilketnaturligtvis innebär risk för att ännu fler blir utbrän-da.Det är möjligt att Socialdemokraterna nu gör enstörre satsning på polisen. Men den sker från en allt-för låg nivå och är helt otillräcklig. De stora nedskär-ningarna och stängningen av Polishög-skolan har givit upphov till ska-dor på organisationen som inte kommer att kunnarepareras inom överskådlig tid.I ser vi inget som helst ljus i tunneln. Vårtomedelbara behov är ett tillskott på minst 50 yngrepoliser, i första hand för att förstärka . Föratt vi ska kunna rekrytera och behålla dem behöver vikunna erbjuda sådana löner att glappet mot stor-stadslönerna minskar rejält.Har justitieministern något tips på hur vi ska fådenna ekvation att gå ihop?Anf. 18 Justitieminister ():Fru talman! Jag ska först säga att jag vet att manhar en hög brottsbelastning i . Det är ett avskälen till att jag kommer attträffa kommun, samtliga partiers gruppleda-re, polisledningen, representanter för bl.a. , , centrumföreningen,fältfritidsledarna, skolledningen, föräldraföreningensamt lokala BRÅ. Även BRÅ besöker , , för att diskutera situationen med företrädareför kommunen. Så detta är högaktuellt för oss.Sedan är det som bekant inte regeringen som för-delar resurserna. Men jag vill ändå med hänsyn tillsituationen i säga att det inte är kris inompolisen i hela landet. Jag vet att det har gjorts ned-dragningar av antalet poliser.På samma sätt har det varit neddragningar i skola,vård osv. Det har som mest varit 16 758 poliser. Det var nu nere i 16 089. Vändningen har skett. Den kom , då detkom ut ca 350 poliser. Det kommer ut ytterligarepoliser . Men trots att vi nu har varit nereoch vänt har vi fortfarande fler poliser per invånare iSverige än man har i exempelvis våra grannländer,där vi har en helt annan debatt. tänker jag på Nor-ge och . Vi har något färre per invånare änDanmark. Så den generella bilden av kris i hela landetvad gäller antalet poliser är felaktig, eller i varje fallkraftigt överdriven.Anf. 19 ():Fru talman! Det gläder mig mycket att höra attjustitieministern tar problemen i på störstaallvar. Jag är väl medveten om att det inte är rege-ringen utan som fördelar anslagenut till polismyndigheterna. Men hur vi än har studeratRikspolisstyrelsens fördelningsnycklar kan vi intehitta något att anmärka på. Problemet är att kakan ärför liten, den kaka som vi ska dela på.Justitieministern hänvisar till att regeringen räknarmed att komma upp till 17 000 poliser fram till år2004. RPS hävdar att det krävs minst 19 000 poliserför att polisen ska kunna fullgöra sitt uppdrag. Vimoderater beräknar behovet till minst 20 000 och hari vår budgetmotion anvisat mertill polisen än vad regeringen har gjort.Regeringens siffra innebär bara en ökning meddrygt 900 poliser. brukar erhålla drygt 3 %av den totala kakan. Det innebär att vår ökning kom-mer att stanna vid blygsamma 30 poliser. Så allvarligsom situationen är i länet är detta helt otillräckligt.Statsrådet hänvisar också till att det finns utrym-me att använda polisens resurser mer effektivt. Där ärvi helt överens. Vi moderater brukar aldrig hävda attproblem löser sig själva bara för att man öser merpengar över verksamheten.Det är alldeles utmärkt med det arbetstidsavtalsom nu har träffats som innebär att fler poliser skavara i tjänst vid sådana tider då flertalet brott begås.Frågan är bara hur detta avtal ska kunna tillämpas iett läge då fler och fler har läkarintyg på att de intekan arbeta skift och att de inte klarar av yttre tjänstöver huvud taget.Människors oro för att de själva eller någon när-stående ska utsättas för brott har antagit sådanaproportioner att forskarna klassar den som ett folkhäl-soproblem. Och detta har skett i landet som betalarvärldens högsta skatter. När man frågar människorvilken valuta de vill ha för sina skattepengar brukarrättstryggheten alltid komma högt, vara högt priorite-rad. Jag vill fråga justitieministern hur socialdemo-kraterna kan svika väljarna på detta flagranta sätt.Anf. 20 Justitieminister ():Fru talman! Vi har alltså gått från entill tre polisutbildningar. Det här innebär att det enligtvåra beräkningar kan utbildas bortåt 900 poliser, ellerkanske 800. Det går inte att utbilda hur många polisersom helst om man ska behålla samma kvalitet. Detfinns en gräns för att vi ska kunna behålla lika dukti-ga poliser i framtiden.Det här innebär, med den här ökningen och denhöga ålder som finns men som naturligtvis sjunker ioch med nyanställningar, att vi kommer att ha 17 000poliser . Om vi behöver 18 000, 19 000 eller20 000 får bli en fråga för åren därefter. Vi kan alltsåinte nu med bibehållen kvalitet öka det här. Det finnsinte 3 000 poliser som bara kan marschera fram. Vigör alltså den största satsningen någonsin, och det gårinte att utbilda hur många bra poliser som helst varjeår.Sedan är vi överens om att det behöver frigörasresurser. Det är inte bara fråga om arbetstidsavtalet.Det presenterades en utredning nu av där det talas om ytterligare 500 tjänsterom de här sakerna faller väl ut. Jag är i alla fall gene-rellt positiv till många av de förslag som har lagtsfram utan att vilja föregå någon utredning. Principenatt polisen ska ägna sig åt två saker, nämligen åt attbekämpa och åt att förebygga brott, är min utgångs-punkt.Jag vill också bemöta påståendet om situationennu. Jag kommer inte ihåg hur det uttrycktes, men detskulle närma sig väldigt katastrofala former. Det ärinte sant. Det gjordes en utredning som gälldede flesta västeuropeiska länderna där svenskarnafortfarande, även om det har blivit så att rädslan ökat,är de som anser sig vara tryggast i . Vi måsteändå hålla oss någorlunda balanserade i den viktigadebatt som förs.Anf. 21 ():Fru talman! Jag är väl medveten om problemet attpolisutbildningen utgör en flaskhals. Jag har lika liteintresse som statsrådet av att vi försöker snabbutbildapoliser och får något slags polisiärt B-lag. Men omdet bara fanns pengar skulle man kunna göra en delannat för att underlätta situationen i avvaktan på att vihinner utbilda i kapp efter de fatala misstag som be-gicks . Dessa ska jag dock intebeskylla justitieministern personligen för. Under defem terminer då var helt stängd mis-sade vi ju ca 1 000 poliser. Med hänsyn till den högagenomsnittsålder som finns har vi ju nu enorma pen-sionsavgångar som vi också måste kunna hantera denärmaste åren. Det här är bekymmersamt.Om det fanns pengar skulle man t.ex. kunna åter-anställa en hel del civilanställda som dels skulle kun-na avlasta polisen en massa administrativa uppgiftersom det inte behövs polisutbildad personal för, delsfaktiskt också skulle kunna utföra en del polisiärauppgifter.När jag var chefsåklagare i fanns det encivilanställd kvinna som skötte alla snatteriutredning-ar. Det gjorde hon på ett mycket bra sätt. Man skullekunna använda den civilanställda personalen till be-tydligt fler uppgifter än man gör . Dessutomskulle polisen kunna anställa experter av olika slagsom inte behöver ha en fullständig polisiär utbildning.De kan exempelvis utreda ekonomisk brottslighet.Anf. 22 Justitieminister ():Fru talman! Det är riktigt, som jag sade, och detska inte stickas under stol med detta, att antalet poli-ser har minskat. Jag tycker att det har varit befriandeatt inte behöva höra de siffror som ibland kan kommafram i debatten. Jag kan bara konstatera att det hargjorts minskningar.Att kalla det för ett misstag tycker jag ändå är fel.Det här gjordes på samma sätt som man gjorde ned-dragningar på andra områden. Det innebar att ekono-min kunde stärkas. På det sättet kommer det sig att vinu kan göra dessa satsningar. Hade vi inte gjort det dåhade vi aldrig kunnat göra den största satsningennågonsin på polisen. Det gör vi . Vi gör också ensatsning på skola och mycket annat som, det vill jagunderstryka, är minst lika viktigt ur brottsförebyg-gande och brottsbekämpande synvinkel.Sedan vill jag bara säga att jag delar uppfattning-en om civila poliser. Jag tar upp det då och då. Dethär är mycket en facklig fråga. Jag vill ändå säga attjag håller med om att det kan föras in flera civilapoliser på skatteområdet, det ekonomiska områdetoch många andra områden. Men till stor del är det enfacklig fråga.Med det jag nu har sagt menar jag inte att allt ärfrid och fröjd inom polisen. Det vill jag understryka.För att säga hur jag anser att situationen är så har viproblem med pensionsavgångar. Det är ingen tvekanom det. Det finns delar av där det finns enmycket hög medelålder inom polisen. Vi har ocksåglesbygdsproblematiken. Det är ett stort problem.Men det är också det som den här utredningen skatitta på nu i vår för att komma till rätta med saken.Det handlar alltså inte bara om pengar utan även omstrukturella frågor som jag hoppas att vi kan lösa.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:48 om ökan-de legalisering av prostitutionAnf. 23 Justitieminister ():Fru talman!