prot · GP097 · 2001-10-02 00:00:00 — En fråga jag skulle viljaställa - kanske ministern kan åstadkomma ett svar ien annan replik - är hur man i det här sammanhangetkan lämna jordbruken utanför denna skattesänkning,liksom skogsentreprenörerna, renskötseln, fiskerifö-retagen osv. Det ställer jag mig väldigt frågande till.Jag skulle gärna på något vis vilja få en redogö-relse för hur regeringen ställer sig till att man uteläm-nar dessa för landsbygden så viktiga företag.Anf. 20 ():Fru talman! Ledamöter och åhörare! Det kännsviktigt och riktigt att inleda riksdagsåret med denviktiga fråga som regionalpolitiken utgör. Den före-liggande regionalpolitiska proppen bygger i mångaväsentliga delar på den regionalpolitiska utredningensförslag. I propositionen föreslås ett nytt politikområ-de: regional utvecklingspolitik. Syftet med den nyapolitiken ska vara att uppnå starkare regioner ochkommuner, ökad kompetens och kunskap, stärktföretagsamhet, lokal utveckling, attraktiva livsmiljöeroch god servicenivå i hela landet.Denna regionala utvecklingspolitik ska gälla helalandet - skärgården, landsbygden, inland,Bergslagen, kusten, fjällvärlden och glesbygden. Denforskning som bedrivits i samband med den regional-politiska utredningen och i andra sammanhang visarklart att det finns ett samband mellan lokal livskraft,förnyelse och engagemang och tillväxt i regioner förhela landet.Målet för den regionala utvecklingspolitiken skavara väl fungerande och hållbara arbetsmarknadsre-gioner i hela landet. Det behövs attraktiva miljöer förmänniskor och företag. Det behövs väl fungerandearbetsmarknadsregioner med tillgång till fungerandekommunikationer - i vid bemärkelse - kunskap ochyrkesutbildad arbetskraft. Det behövs väl fungerandeoffentlig sektor och ett näringsliv som erbjuder arbetemed stor variation inom olika branscher.Den här politiken kan från statligt håll genomförasvia regional utvecklingspolitik, näringspolitik, ar-betsmarknadspolitik, utbildningspolitik, transportpo-litik, de delar av forskningspolitiken som avser ut-veckling av innovationssystem, landsbygdspolitik ochkulturpolitik. Politiken ska bidra till en hållbar ut-veckling, ökad jämställdhet, mångfald och integra-tion. Den hållbara utvecklingen omfattar såväl ekolo-giska som sociala och ekonomiska aspekter. Jäm-ställdhetspolitikens mål innebär exempelvis att kvin-nor ska ha lika tillgång till företagande, arbete, ut-bildning och ansvar för barn och ungdomar som mänhar samt frihet från könsrelaterat våld.Fru talman! är ett land med en mångfaldav etniciteter, kulturer, religioner, språk och livserfa-renheter. Denna mångfald och kraft ska tas till varaför att skapa välfärd och tillväxt i hela landet.Vad finns det då för verktyg för att uppnå dennaviktiga och goda intention? Infrastrukturen är ettviktigt instrument, men den behandlas i en komman-de proposition.Infrastrukturen för utbildningspolitiken är avgö-rande för regional utveckling. Utbildning på olikanivåer måste nå dit där människor bor och verkar.Därför finns en rejäl satsning på distansutbildningoch lärocentrum. Staten kommer att ta ett större an-svar för att nå de som kommer från studieovana mil-jöer och på grund av praktiska skäl eller sociala möj-ligheter inte kan åka till högskoleorter.Förstärkning och utveckling av företag och entre-prenörskap behövs i hela landet. Insatserna riktas tillföretag och företagare i tidiga skeden, till gruppersom har högre trösklar till företagande och till företagi regioner där marknaden inte fungerar som i storstä-der.Exempel på åtgärder är den 15-procentiga ned-sättningen av sociala avgifter i stödområde A, affärs-rådgivning till kvinnor, kooperativ utveckling, lokalaoch regionala resurscentrum.Turistbranschen är en bransch med goda tillväxt-och utvecklingsmöjligheter i . Denna näringomfattar en rad olika företag, i hög grad små företagpå mindre orter. För att stimulera denna näring finnsmånga viktiga förslag, bl.a. forskning om turismen. Imånga glesbygdsområden är turismen helt avgörandeför sysselsättningen. Denna gäller i hög grad för fjäl-lområdena. Den utveckling som sker inom turismenska naturligtvis vara ekologiskt hållbar.Fru talman! Den kulturella infrastrukturen är enviktig bas för regionernas utveckling. Statens bidragtill teater, dans, musik, regionala museer, arkiv ochlänskonstnärer syftar till att ge en livskraftig regionoch attraktiva miljöer för företag och människor.Fru talman! Det är omöjligt att redogöra för alladelar av den regionalpolitiska propositionen, bl.a. förde medel som avsatts för kommuner med kraftigbefolkningsminskning. Det är viktigt att kommunersom har en kraftig befolkningsminskning får ett till-skott så att de har möjlighet att utveckla ett näringslivoch attraktiva miljöer och behålla servicekraft ikommunen.I hela landet finns ett stort engagemang ochmånga eldsjälar. Det finns byalag som vill göramycket för att deras orter eller byar ska leva ochbehålla offentlig och kommersiell service. Dessagrupper och ideella organisationer kommer med den-na proposition att få små ekonomiska medel för attförverkliga sina idéer. Det kommer att inrättas lokalautvecklingsprogram för kommersiell service.Fru talman! Det är viktigt att slå fast att statligamyndigheter inom sina verksamhetsområden verkarför att de regionalpolitiska målen uppnås. Det behövstydligare roller över vad som är kommunens ansvaroch vad som är statens ansvar. De regionala tillväxt-programmen är viktiga instrument för tillväxt ochlivskraft i alla regioner. Dessa program ska ge enhållbar utveckling. Tillväxtprogrammen ska utarbetasi breda partnerskap där alla är delaktiga - kvinnor ochungdomar. Regionala resurscentrum måste vara merdelaktiga i detta arbete.Ansvaret för regional balans och ökad sysselsätt-ning och uthållig tillväxt kan inte bäras av dennaregionalpolitiska proposition. Ansvaret måste delasav alla aktörer och medborgare i hela Sverige.Anf. 21 ():Fru talman! Expertgruppen för studier i offentligekonomi gav 1999 ut en rapport skriven av HeléneNorberg med titeln - en om tro och vetande. Under ett par års tidarbetade den regionalpolitiska utredningen, och manpresenterade ett brett analysmaterial och en rad för-slag i sitt slutbetänkande . Riks-dagens revisorer genomförde en studie avGlesbygdsverkets roll i regionalpolitiken, och skriver i en utvärdering att"länsstyrelserna hushållar dåligt med statens pengarnär de fördelar regionalpolitiskt företagsstöd". Denvassaste rubriken på en utvärdering står nog ändå 2000:60 för: Bra träffbild, fast utanförtavlan. Det är en om EU:s strukturfon-der.Alla dessa utredningar, utvärderingar och rappor-ter har kritiska synpunkter på den förda politiken.Förväntningarna på förändringar var alltså stora närregeringen så äntligen presenterade sittepos, En politik för tillväxt och livskraft i hela landet.Tyvärr infriades inte förväntningarna. Det jag, ochmånga med mig, hade hoppats var att regeringenskulle ha tagit till sig av kritik och förslag och växlatspår från ett åtgärds- och bidragstänkande till meragenerella grepp som, enligt min mening, verkligenskulle gynna de små företagen, bönderna och mångakvinnors s.k. mikroföretag. Det skulle vara sänktaskatter och avgifter, förenklade regelverk och dekla-rationer m.m.Men regeringen talar i stället om fler utredningar,fler kommittéer och program, delegationer och sys-tem. Och mellan en rejäl skur med pengar överkommuner där befolkningsminskningen är påtagligoch en annan skur över kommuner som har storaekonomiska bekymmer med tomma hyreshus, du-schas det främst i stödområde A med några miljonerhit och några dit. Man kan ju förmoda att dessa peng-ar framöver kommer att kallas Messingpengarna ilikhet med Persson- och Wernerssonpengarna. Ack,om det ändå hade varit guldpengar!Fru talman! Vi kristdemokrater tror inte att denmedicin som regeringen nu doserar kommer att fun-gera. Varför skulle den det? Det är ju samma slagsmedicin som man har försökt med under långa tideroch som verkligen har analyserats i utvärderingarna.Det är min och bestämda upp-fattning att om småsamhällen, landsbygd och gles-bygd ska ha någon chans måste ett underifrånpers-pektiv locka fram människors kreativitet och skapar-kraft. Det måste vara mödan värt att starta och drivaen verksamhet. Den minsta gemensamma nämnaren iett sådant sammanhang är sällan länsstyrelserna, jakanske inte ens kommunen utan en ännu mindre en-het som byalaget, sockenrådet eller samhällsförening-en. Det är alltid i huvudet på en eldsjäl det börjar! Vikommer att utveckla de tankarna i den motion vi skaväcka om ett par veckor.Det är väl ingen överdrift att påstå att tillväxtav-talens tillkomst och framväxt gjordes med en centralstyrning. fick jag bekräftat att kommu-nerna generellt sett inte varit några särskilt aktivadeltagare i regionala partnerskap.Hemma i säger man att näringslivetsfolk slutar att engagera sig. Det går för långsamt, dethänder för lite och det finns ju inga nya pengar!Men regeringen rullar på i samma hjulspår ochskriver på s. 115 i propositionen: "De regionala till-växtprogrammen bör utgöra basen i det långsiktigaarbetet för en hållbar regional utveckling." Det äruppifrån-och-ned.Tillväxtavtalen måste bli en angelä-genhet dit de statliga pengarna lokaliseras. Och efter-som vi, som jag sade, borde ha lägre skatter ochavgifter generellt för de små företagen, som är lands-bygdens kännemärke, behövs det inte så stora statligapengar för att kommunerna ska ta på sig bra mycketav samordningen.Fru talman! är överens medregeringen om att ett ekonomiskt utjämningssystemär avgörande för att många kommuner ska ha möjlig-het att erbjuda en rimlig grundservice till sina med-borgare. vill regeringen komplettera det mellan-kommunala systemet vi har genom att skjuta till ännumer statliga pengar till de kommuner som har haft enkraftigt minskande folkmängd . Jagavläser faktiskt detta, statsrådet , som attregeringen underkänner den mellankommunala deleni det nuvarande systemet. Och det är väl inte så kons-tigt. Ska nu de kommuner som har skött sina bostads-företag - jag sitter själv med i en sådan företagssty-relse - också vara med och betala för andras övereta-blering?Nej, följ det kristdemokratiska förslaget sedan fle-ra år och gör hela utjämningssystemet baserat påstatlig finansiering. Vi anser att det nuvarande sys-temet är kontraproduktivt. Den kommun som kreativtdriver på och har tillväxt straffas ju med att inte fåbehålla en del av "vinsten"!En för oss kristdemokrater viktig fråga som jaginte sett omtalad i propositionen är boendet på lands-bygden och i glesbygden. Det måste blir enklare att fåbygga. Strandskyddsreglerna måste mjukas upp. Låtkommunerna få ansvaret för dispenserna! Ta bortfastighetsskatten och förmögenhetsskatten! De ärdirekt skadliga skatter. Också här, och kanske i syn-nerhet när det gäller boendet, gäller det att locka frammänniskors kreativitet och vilja att ta ansvar för attförverkliga sina livsprojekt för sig själva och sinafamiljer. Gör det möjligt för folk att bosätta sig ocksåvid sjöstränder och längs vattendragen!Låt mig ta ett litet exempel. Strandlinjen runtBolmen hemma i är . Det finns unge-fär 3 000 människor som bor på någon kilometersavstånd från stranden. Jag räknade ut att varje skallehar för att doppa sig i vattnet om manvill, men man får inte komma i närheten. Där är detstopp och belägg, men kommunerna vill.Vad som däremot berörs i propositionen är dekommunala bostadsföretagens tomma lägenheter ochden belastning de är för ekonomin i många kommu-ner. Man kan ju fråga sig om det är en regionalpoli-tisk fråga. Vi tycker inte att det är bra att också där gåin med en rejäl skur pengar. Avsikten är tydligen attbärga allmännyttan på bekostnad av de privata bo-stadsföretagen. Snacka om konkurrensneutralitet!Och tydligen ska Bostadsdelegationen få förnyatoch fördjupat mandat att trampa på och dela ut peng-ar. Bland de 36 kommuner som fått ett avtal meddelegationen är faktiskt socialdemokratiskt styrdakommuner överrepresenterade enligt Riksdagensrevisorer.Fru talman! Jag vill också kommentera den ny-gamla modell med nedsättning av socialavgifternamed som regeringen föreslår förföretagen i stödområde A utöver de generella 5 %som redan finns.Några ledamöter ur näringsutskottets regionalpo-litiska grupp var i och talade med handlägga-re för den regionalpolitiska enheten för , och . Vi tog upp frågan med dem omden tidigare nedsättningen på som vi förbjöds attfortsätta med strax /2001. Vi frå-gade varför vi inte fick fortsätta. Vi fick ett någotkryptiskt svar att tolka efter eget skön. Man sade heltenkelt att den förhandlare var såoflexibla. Jag kan tillägga att jag pressade dem här,och jag fick svaret flera gånger.Nu föreslår alltså regeringen ett omtag, dennagång med en utökning på till en nedsättning på15 %. Man åberopar om s.k. försumbartstöd. Det som är värt att märka är att medierna harglidit förbi att det är både tak och stängsel på den härnedsättningen. Nedsättningen av avgifter slår i taketvid en lönesumma på . Det motsva-rar 3-4 anställda samt företagaren. Stängslet finns däreftersom en rad branscher är undantagna. Kol-, stål-,jordbruks-, fiske- och transportsektorn nämns särskilt.Jag tror faktiskt att det är många företagare som blirbesvikna när det går upp för dem vaddetta innebär. Det bidde knappt en tumme.Ett exempel kan vara ett företag som jag har någrauppgifter om. Det har en omsättning på ca 8 miljoner.År 1999 fick de i nedsättning.Med regeringens förslag får de 127 800. Jag trorfaktiskt att de extra hade varit bra attha för företaget som ligger längst uppe i Tornedalen.Men det låter väldigt bra att onyanserat kabla ut imassmedierna att man har fixat det - 15 %.Fru talman! Det sagda kan vara nog. Kristdemo-kraterna återkommer med ståndpunkter och syn-punkter i motioner dels med anledning av budgetpro-positionen, dels med anledning av den regionalpoli-tiska proposition som vi nu ska bordlägga för bered-ning.Anf. 22 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Det finns ett talesätt som heter att enlögn hinner färdas från till Konstantinopelinnan sanningen har fått på sig tofflorna. Det kändesverkligen så när jag lyssnade på över statsstödsreglerna i EU och vårt för-slag om en nedsättning av socialavgifter.Jag tror att alla företagare i stödområde A harglasklart för sig de regler som gäller. Jag har självträffat mängder av representanter därifrån, och allavet att samma tak gäller här som vid en nedsättningpå , som vi har haft tidigare. Alla vet också att debegränsningar vi nu har fått göra när det gäller vilkaföretag som får del av nedsättningen beror på EU:sstatsstödsregler. Kol, stål, fiske och jordbruk får inteinkluderas i det här stödet.Den kritik vi fick från EU för det gamla stödet,som var på , grundade sig framför allt på att ned-sättningen då finansierades med regionalpolitiskapengar. Man menade att det snedvred konkurrensen.Den nedsättningen riktade sig också delvis till andrabranscher. har vi gått vidare och föreslår det stödsom EU har bett oss titta vidare på. Det är en kombi-nation med det stöd som utredningen också pekadepå. Jag tror att det är bra om vi tar ett gemensamtansvar för att hålla oss till de statsstödsregler som EUhar, , när vi nu är medlemmar i skulle det vara intressant att höra vad Ha-rald tycker om de pengar som vi satsar ipropositionen. Vi pratar om en skur pengar till kom-munerna på och 3 miljarder förbostadsbolagen. Vi pratar om en skur pengar till fö-retag på . Men ni nämner inte idebatten den skur pengar till distansutbildningsplatserpå som vi också föreslår, denskur pengar på till turistnäringeneller de till kooperativa utveck-lingscentrum. Jag menar att de pengarna är oerhörtviktiga för att slå vakt om att utvecklingen sker lokaltoch regionalt och för att slå fast att det är underifrånsom idéerna till tillväxten är som starkast.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! Låt mig först ta upp det sista om enskur pengar. Det är väl bättre om pengarna kommerunderifrån, dvs. som grundvatten, att gödsla med föratt få det att växa i stället för att dråsa ned ovanifrånoch ibland kanske t.o.m. skölja med sig en del, för attanvända ett småländsk uttryck. Jag tror inte riktigt påatt det ska vara så bra med pengar. Det finns bi-dragspengar som jag personligen anser är giftiga.Jag har själv försörjt mig som utvecklare och pro-duktmakare . Jag vet hur villkoren är. När jagen gång kom till Utvecklingsfonden blev jag skrämdav de regler som då gällde. Släpp i stället folk fria attutvecklas själva! Gå den generella vägen över att tabort skatter! Javisst, vi har sänkningen av de socialaavgifterna . Men låt oss i stället gå övergenerella bidrag som också gäller hemma i Småland.Vi har faktiskt också glesbygd, . Vihar faktiskt också att köra. Vi har faktiskttunnsått i den socken jag bor i. Om vi också får del avdetta kanske tusen blommor kan blomma även där,vilket jag hoppas på.Anf. 24 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Det förslag vi nu lägger fram tar heltenkelt sin utgångspunkt i hela landet. Vi har tittat på ivilka kommuner befolkningsminskningen har varitstörst. De som vi nu vill attkommunerna ska få ta del av under de kommande tvååren fördelas enligt SCB:s uppgifter om befolk-ningsminskningen. De kommuner som har haft enbefolkningsminskning på under de se-naste tio åren får del av pengarna. Vi har hela landetsom perspektiv när vi tittar på detta.Sedan kan man kalla detta för ett guldregn omman vill, men jag tror inte att kommunalråd råderöver hur många barn som föds i deras kommuner. är välfärden i kommunerna tätt förknippad medhur många människor som bor på en plats och kanvara med och bidra till den generella välfärden. Depengar vi nu föreslår till kommunerna betyder inte attkommunalråd, tjänstemän eller någon annan slipperden omstrukturering som man står inför. Alla måsteanpassa sin organisation efter de människor som bordär, men vi ger dem lite mer tid. Vi säger att vi tar ettgemensamt ansvar för hela vårt land. Vi tar ett ge-mensamt ansvar oavsett var de unga och de gamlabor. Det är intressant att höra att delar min uppfattning att det kommunala utjäm-ningssystemet är oslagbart när det handlar om att taett gemensamt ansvar i det perspektivet.Jag vill vidare säga att jag delar uppfattning att strandskyddet måste ta regionalhänsyn. Det ligger nu ett uppdrag på Naturvårdsver-ket att lägga fram ett förslag till hur vi starkare skakunna slå vakt om de strandskydd som vi upplever ärutsatta för olika typer av hot och tryck och där lagenmåste vara väldigt stark. Man måste också bli bättrepå att se att det på platser i vårt land, som HaraldBergström själv nämnde, finns en oerhört stor rike-dom i närheten av stränder och vattendrag, som vinaturligtvis kan vara generösa med.Anf. 25 () re-plik:Fru talman! Jag nämnde tillväxtavtalen, och därser jag - och inte bara jag - en uppifrån kommandestyrning, som faktiskt nästan förlamar det lokalainitiativet. Jag vill komma fram till en vändning avdet perspektivet. Jag inser faktiskt inte, ,att de tiotals och upp miljonerna tillolika verksamheter vänder så mycket på perspektivet.Det är trots allt fråga om riktade bidrag, inte om ut-vecklingspengar som man känner att man själv tjänaroch har arbetat in. Det påminner om det som pojkensade: Veckopengarna, farsan, kan jag använda till vadsom helst, men de pengar som jag tjänade när jagplockade potatis är det annat med. Så tror jag att detär också för folk ute i landsbygden.Jag skulle till slut vilja säga: Släpp fångarna loss!Det är snart vår igen.Anf. 26 ():Fru talman! Den proposition som vi för närvaran-de diskuterar är En politik för tillväxt och livskraft ihela landet. Träffande nog är livskraft i hela landetnamnet på kampanjarbete sedan mångaår tillbaka på detta område.Fru talman! Det finns en hel del i den här propo-sitionen som är bra. kommer självfalletatt ställa sig bakom många av förslagen i den när vitittar närmare på dem. Men jag vill inled-ningsvis säga att det är vår plikt att kritisera det somär dåligt och felaktigt och framför allt att peka på detsom saknas i den här propositionen, och det är myck-et.Låt mig också inledningsvis få säga, fru talman,att mycket av det som är bra har det funnits majoritetför i den här kammaren . Manhar från regeringens sida på de punkterna inte visatnågon handlingskraft som hade kunnat leda till enannan utveckling i bra många kommuner och områ-den i . Det är inte utan att man förvånas ochförundras över den nyvunna handlingskraft som rege-ringen tycks ha funnit mindre än före det stun-dande valet.Denna proposition förefaller mig, fru talman, varaen läpparnas bekännelse. Propositionen uppvisar intenågon ärlig vilja att göra något rejält åt en sak som ärallvarlig i stora delar av vårt land.Att det handlar om något slags läpparnas bekän-nelse blir alltmer uppenbart när regeringen sammadag som den presenterar den här propositionen ocksålägger fram en proposition om de framtida regionernadär man avlövar regionerna beslutsmakt. Man inrättarinte några fler folkvalda organ utan bibehåller deindirekt valda. Man inför dubbelkommando genomatt både landsting och regionala samverkansorganbibehålls respektive inrättas, och man stärker lands-hövdingarnas och länsstyrelsernas roll somman centraliserar makten över länsstyrelserna.Alltså: Medan statsrådet presenterar för-slag för livskraft i hela landet avskaffar statsrådetLövdén med kallt stål det självbestämmande somskulle göra dessa möjliga att genomföra. Med ensådan politik för självbestämmande är enligt minuppfattning allt tal om livskraft meningslöst.Fru talman! Pengamässigt förefaller regeringensviktigaste förslag vara att ska an-slås för att avveckla bostäder. Det är kanske gott ochväl, men jag har i sanning svårt att se att en avveck-ling av bostäder i sig kan leda till utveckling avsvensk landsbygd och landsort. Förslaget förefaller hahamnat i fel proposition. Regeringen har valt att re-signera och ge upp.Förslaget lindrar plågan i de kommuner som saktamen säkert dör ett slags sotdöd, i stället för att mötaproblemen med offensiva insatser som skapar tillväxtoch framtidstro. Såvitt jag kan förstå finns det inteheller så mycket s.k. nya pengar, utan det är mestgamla pengar, som används en gång till. De nyapengar som finns i den här propositionen kan i stats-budgetsammanhang närmast jämföras med öresut-jämning.Nej, fru talman, en annan politik för livskraft ihela landet måste handla om att ta till vara männi-skors förmåga och idéer och ge utrymme för männi-skor att växa. Då räcker det inte med en regionalpoli-tisk proposition, utan då måste vi ha ett annat sätt attse på hela politiken. Regeringen presenterar ett paketmed åtgärder men glömmer bort att tillväxt, självbe-stämmande och livskraft måste prägla hela politikenoch alla politikområden.Livskraft i hela landet är inte främst en fråga förregionalpolitiken. Det är också och framför allt enfråga för utbildningspolitiken, näringspolitiken ochkommunikationspolitiken, för att nämna några storapolitikområden i sammanhanget. Det är dessutom därsom pengarna finns. Det är där de stora investering-arna görs, inte avgränsade insatser under ,som föreslås i den här propositionen.Fru talman! Ett annat problem som jag har nämntmed den här propositionen gäller inte vad som står iden utan framför allt de förslag som den inte inne-håller. Bland det viktigaste i sammanhanget är deinfrastrukturförslag som inte finns här. Det kommerkanske en infrastrukturproposition ,och ännu har vi inte sett de förslag som innebär tar tag i eftersläpningar, uteblivna investeringaroch förbättring av vägar, framför allt det finmaskigavägnätet. Det är fråga om vägar som på mångahåll i landet får en tallrik morgongröt att verka stabil.Regeringen har talat om IT-infrastruktur i hela landet. Med det stöd som man harlagt fram åstadkoms inte någon likvärdig infrastrukturi hela landet på detta område. Medan stora företag istora städer åker fram på de digitala motorvägarna fårsmåföretagaren i landsorten nöja sig med en skakigtelefonförbindelse. Pengamässigt anslås i propositio-nen för att lära företagarna attanvända IT. Det tror jag att de kan.