prot · GO0971 · 2001-02-22 00:00:00 — talade då om deintryck han fick i när salvadorianernasjöng sin nationalsång med handen tryckt mot hjärtat.Fru talman! Jag har tänkt på det där. En sådankänsla och ett sådant uttryck kan aldrig konstruerasfram eller beslutas om genom ett klubbslag här i riks-dagen. Det är väl så att varje nation, varje lands histo-ria och människors insikter och erfarenhet formaruttrycken för hur man firar.Herman skrev efter förra årets national-dag i en Aftonbladetkolumn om behovet av -en nationaldag. Det skulle vara att känna tack-samhet över fred, frihet och demokrati och avglädje, av samhörighet och tillhörighet.Jag återger fritt ur det han skriver: fun-gerar inte som nationaldag. Den är körd, säger han.Det är en påhittad festdag, som bara berör någon litendel av det översta skiktet av befolkningen. HermanLindqvist säger sig ha siffror som visar att avbefolkningen inte firar över huvud taget. Ännu flerhar inte en aning om varför just är natio-naldag.Och jag som tycker mig ha sett växande skaror tå-ga till ! Jag har sett program ut-vecklas för att göra alla dessa arrangemang. 80 %firar inte över huvud taget!Vidare skriver han: Det är dags att erkänna att denenda riktiga svenska nationaldagen - den enda dagendå varenda svensk med stolthet och glädje hissar sinflagga och känner äkta samhörighet och tillhörighetmed sitt land och den enda dagen som svenska folketkänner tillhörighet med naturen - har firats i vårt landlängre än vad kungariket har funnits. Gör till national-dag!Så avslutar med en uppmaningatt gå vidare och starta en namninsamling för att fåriksdagen att erkänna , som i så fallskulle bli världens äldsta nationaldag.Fru talman! Varför har jag återgett delar av inne-hållet från en tidningskolumn? Jo, därför att fråganom nationaldagen, dess ställning, status och betydelsekanske kan komma att börja röra sig i opinionen. Detär nästan så att jag hoppas det. Då handlar det intebara om frågan om helgdagsförklaring eller inte ellerom frågan om hur firandet ska fyllas med värdighetoch värme. I den rörelsen utgår jag från att ocksåfrågan om nationaldagens legitimitet tas upp. Vad skavi fira? Vem, varför - och hur?Än så länge är opinionen för nationaldagen somhelgdag ganska svag i vårt land. Men kanske kan vivänta oss en rörelse. Jag nästan hoppas det.Den andra frågan som föranleder en reservationtill KU:s betänkande är givetvis det offentliga belö-ningssystemet. Det är samma procedur . Mo-deraterna och framhåller sina kravpå att ordnar ska återupprättas. Enligt motionerna bören översyn av det offentliga belöningssystemet görasoch ett återinförande "bör ta steget fullt ut och åter-igen förläna även svenska medborgare de kungligaordnarna".Utskottet upprepar likaså de tidigare ställningsta-gandena. I betänkandet finns eninformativ bakgrundsbeskrivning gällande det svens-ka ordensväsendet och vad som gäller sedan det re-formerades 1975.Helt kort - för jag är också angelägen om att vin-na tid för kammaren - vill jag stryka under utskottetsmening. Jag nöjer mig med att upprepa det jag tidiga-re också anfört i frågan. Det finns inte något samhäl-leligt eller medborgerligt utbrett intresse för ellerbehov av ordensutmärkelser. Jag tror att Moderaternaoch är rätt isolerade i den debat-ten. De framstår ju , precis som tidigare, somodemokratiska, ojämlika och otidsenliga.En tredje reservation gäller ett yttrande av Folk-partiet, som vill att ska bliallmän flaggdag. Vi hörde utlägg-ning kring den frågan.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan och jag yrkar avslag på betänkandets tre reser-vationer.Anf. 109 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte riktigt hur jag ska tolkaBarbro . Först raljerade hon litegrann över oss som tycker att man ändå ska ha den 6juni som en nationaldag och . Men sedanlät hon riktig längtansfull vid tanken på att detta ändåskulle bli den slutliga utvecklingen. Jag tror för egendel att om vi gjorde till en nationaldag ochen helgdag så skulle intresset för och medvetenhetenom denna dag självfallet öka.Jag undrar också om det är något annat land i helavärlden som inte har sin nationaldag som en helgdag.Är kanske rentav unikt i det avseendet? Detskulle jag vilja höra om harnågon uppfattning om. I så fall tycker jag att Sverigeinte ska vara unikt längre när det gäller detta.Min tredje synpunkt gäller det faktum att BarbroHietala berörde mitt yrkande om att göraden till flaggdag för att påminna om EU-dagen.Men jag fick inget argument för varför vi inte kangöra på det sättet.Anf. 110 () replik:Fru talman! hade många fråge-ställningar i sin replik. Vi får se vad jag hinner medhär.Jag kan inte svara på huruvida är det endaland i världen som inte har sin nationaldag som helg-dag. Den svenska nationaldagen tillkom ju ganskasent - . hade vi svenska flag-gans dag. Jag vet att i är det endaland som inte har helgdagsförklarat sin nationaldag,men jag vet inte hur det ser ut över världen.Jag kan inte påstå att jag talade längtansfullt. Minlängtan sträcker sig väl så långt att jag tycker att detskulle vara bra med en opinion och en debatt, därföratt jag tror att det är bra om den här frågan rör sig ochdet är tryck i den.Debatten om att göra helgdag av nationaldagenhar återkommit år med samma argumentationoch har avslagits år med samma argumenta-tion. Därför tror jag att det i förlängningen bör kom-ma en opinion, en debatt och ett avgörande.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Eftersom det här lär bli en av de re-petitiva motionerna, som vi har talat om under efter-middagen - vi har kanske uppfunnit ett nytt ord -tycker jag att vi i inför nästa årsbehandling ska ta reda på ordentligt hur det ligger tilli resten av världen när det gäller nationaldagens statussom helgdag.Min sista fråga, när det gällde att göra EU-dagenden till allmän flaggdag, har jag inte fått svarpå. Men det finns tid.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag vill då kontra med en fråga: KanHelena upplysa kammaren om huruvidaandra länder har gjort till allmänflaggdag? Jag tror inte att det förhåller sig så.När det gäller EU-flaggning finns det inte någrasärskilda regler för enskilda nationer hur man skahantera det, utan man får hantera det på samma sättsom man hanterar sin egen flaggning. Det finns alltsåinte några förbud eller några hinder mot att flagga påEU-dagen eller andra dagar under ordförandeåret.Här ute i foajén finns det en , och jag sågmånga EU-ordförandeårsflaggor vaja för vinden i dagnär jag gick till mitt arbete här i riksdagen.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! gör en in-tressant analys av den tänkta situationen att national-dagen skulle bli , och den är inte helt oint-ressant. Hon tar till hjälp i detta.Men man kan vända på detta, börja fundera på pers-pektiven och titta tillbaka. Då kanske vi kan avskaffaett antal helgdagar utifrån den argumenteringen. Hurär det t.ex. med engagemanget ? Mankan t.o.m. ifrågasätta om engagemanget längre finnsnär det gäller förstamaj. Man kan gå baklänges i ar-gumenteringen och säga att vi ska avskaffa ett antalhelgdagar - kanske t.o.m. ett antal strykermed.Barbro säger att det skulle varaen påhittad helgdag. Ja, de flesta helgdagar är väl pånågot sätt påhittade. Någon har kommitpå att en viss dag skulle vara en helgdag.Det finns olika synpunkter på förstamaj, men jaghar alltid sagt till mina partikamrater: arbetarnashelgdag vara orörd, och håll inte på och tjafsa om det.Jag hävdar då att arbetarrörelsen bör ha rätt till enhelgdag. Men vore det inte lika relevant att tänka sigatt hela svenska folket har rätt till , just iegenskap av svenska folket?Anf. 114 () replik:Fru talman! Hela svenska folket har rätt till enhelgdag. Hela svenska folket har rätt att fira sin na-tionaldag. Det är ett firande som har utvecklats ochkommer att fortsätta att utvecklas. I den utsträckningsom hela svenska folket vill gå ut i allmän yra den 6juni kommer den processen att fortgå. Jag står intehär i kammaren och slår fast, lika lite som IngvarSvensson eller någon annan, hur helgdagsfirande,, annandagar m.m. kommer att se ut i fram-tiden.För dagen, , konstaterar vi att det inte finns nå-gon opinion och egentligen inte något reellt behov.Det kommer inte att bryta ut, även om vi helgdags-förklarar allt detta som ni längtar efter så mycket,handen på hjärtat, med nationell yra osv. Det skerunder trevliga och värdiga former, och det manifeste-rar mot främlingskap och rasism. Jag tror att det är ettganska väl avvägt sätt att fira.Det är inte grundlagsfädernas storhet som i förstahand lyfts fram - det hör jag sällan i några6 juni-tal - utan det är det andra som vi har pratat om.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! talade tidi-gare om att vi inte genom ett klubbslag i riksdagenkan skapa detta engagemang. Men vi gör ju mångaklubbslag här i för att stärka vissa typer avlegitimitet och skapa förutsättningar för situationer.Varför skulle det vara så konstigt att vi här i riksda-gen använde klubbslaget till att fatta ett sådant härbeslut?Det verkade väldigt konstigt när tog upp frågan om belöningssystemen ochsade att de var odemokratiska. Det beror väl på hurman konstruerar dem. Belöningssystemen i sig är inteodemokratiska.Anf. 116 () replik:Fru talman! Nej, just det. Men så som de har kon-struerats sedan historisk tid har de ju varit redan pri-vilegierade människors sätt att utmärka varandra.Belöningssystemen och ordnarna är ju ingenting somhör hemma i ett demokratiskt samhälle.Jag vill påminna reservanterna om att motionernahandlar om att återupprätta ordnar - man nämnerVasaorden och andra ordnar. Belöningssystem kangivetvis äga sitt berättigande i ett modernt samhälle,men då är det en sak mellan parterna att komma framtill hur ett sådant ska se ut i ett modernt samhälle.Anf. 117 ()replik:Fru talman! Jag ska inte säga mycket om or-densväsendet, men bara som en detalj i detta medbelöningssystem måste man slå fast att det är konstigtatt just svenskar inte kan få svenska ordnar. Det ärnaturligtvis en tidstypisk företeelse från 70-talet.Fru talman! Detta med repetitiva, som det numeraheter, eller upprepade anföranden går möjligen liteväl långt, när t.o.m. uppre-par de anföranden som oppositionen höll förra året.Jag beklagar att jag glömde nämna och ,vilket tydligen hade väntatsig. blev hon lite besviken. Vi får ta med det nästagång.De historiska frågorna kan alla som är intressera-de få lära sig mer om genom att läsa Nationaldagsut-redningens betänkande SOU 1994:58, där det står liteom uppkomst av helgonfirande och hur det har varie-rat . Alla helgdagar har minsann inte varitså självklara från början. Där framgår också att detfinns ett och annat land som inte har nationaldagensom helgdag, men det är ytterst ovanligt. Jag kannämna som ett europeiskt exempel. Dettabetänkande anbefalles för fortsatt studium till nästaårs debatt.Den viktiga frågan har svarat på. Hon vänder sig lite halvt mot argu-menten att behöver vara nationaldag. Honsäger att firandet kan äga rum ändå - detta firandesom hon i och för sig tycker är positivt.Frågan måste formuleras så här, och den kräver ettsvar: Varför är det viktigare att är enarbetsfri dag än att nationaldagen är det? Det är dealternativen som står mot varandra enligt förslag.Anf. 118 () replik:Fru talman! Det fanns mycket också i den fråge-ställarens framställning till mig. Jag börjar med detsista: Varför är det viktigare att ärhelgdag? Jag har inte sagt att det är viktigare, menannandag är bärare av en lång historisk kyrkligtradition i vårt land. är en ganskauppskattad dag. Det är också hänryckningens tid. Detkan hända att man behöver för att varahänryckt . Många nyttjar annandag pingsttill rekreation på ett fantastiskt sätt ute i naturen.Jag har inte argumenterat mot eller för annandagpingst, utan jag vill bara markera att den dagen harsin givna plats. Den kan säkert användas på ett annatsätt om det finns majoritet för det.Den andra frågan var varför svenskar inte får för-länas ordnar. framställdes också som ettbiargument att ordnarna var bra som propagandame-del, att det var billigt och uppskattat att ge ordnar närman träffade utländska gäster osv.Jag tror att man i de sammanhangen har behållitdem som ett propagandamedel. När man redan 1747sade att det var billigt och uppskattat hade man väl enpoäng.Ni vet hur det är när man ska ge bort gåvor närman reser bort. Vad ska vi hitta på? Jo, vi har en litenorden. Det är billigt, praktiskt och bra. Så tror jag attdet används . Jag är förvånad över upprördhetenöver att svenskar inte kan få ordnar.Anf. 119 ()replik:Fru talman! Det var ingen upprördhet; det var me-ra en försynt fråga eller en undran.Jag ska inte förlänga debatten alltför mycket. Jagtycker dock att något blan-dar ihop och , vilket honsäkert vet är två skilda helgdagar. Hänryckningen ochden utgjutelse infaller på pingtsdagen.Men enligt och dess teolo-giska expertis, som var överhovpredikanten, har ickeannandag något starkare teologiskt värde.Anledningen till att vi ställer mot var-andra är just att det finns en statlig utredning omdetta, som inte har lett till någon åtgärd. Så blir detväl också. Jag får dock avslutningsvis säga att jagnoterar en viss öppenhet i . Hon nästan hoppas på ett intensivare ochmera långtgående firande av nationaldagen framöver.Anf. 120 () replik:Fru talman! Först vill jag rätta mig själv. NilsFredrik var naturligtvis inte upprörd. Detbrukar han inte vara. Han är en försynt man och är såockså i denna fråga.När det gäller gällde min marke-ring mera att pingstens tid - de som infalleri hänryckningens tid - är värdefull för det arbetandefolket.Anf. 121 ():Fru talman! gjorde en litenpoäng av att jag har varit anhängare av den 6juni som helgdag, dvs. som ledig dag. Jag tycker nogfortfarande att det finns skäl som talar för att den iframtiden ska bli en helgdag.Men det finns faktiskt ett litet problem som jaghar erfarit under resans gång. Om man - som man villgöra - byter ut , som infallerpå , mot , som under i alla fall ensjuårsperiod kommer att inträffa en gångoch en gång, har man alltså förlängtarbetstiden. Jag tillhör ett parti som arbetar för enkortare arbetstid, och det gör att det är aningen svårtatt inta den ståndpunkten. Man måste hitta någonannan lösning.Jag har i utskottet och vid något fikabord kanskealltför mycket lyssnat på och tagit intryck, men det kan också vara såatt jag i lite väl många debatter har lyssnat på NilsFredrik något anakronistiska pläderingar förordensväsende och konungsligheter och annat för attriktigt känna mig helt tillfreds med sällskapet.Jag tror alltså att det ligger ett uns av sanning idetta som påpekar. Låtmänniskorna känna entusiasm för någon dag - sti-mulera dem gärna att göra det - och låt de materiellavillkoren förändras, så ska vi ändå kunna dis-kutera och finna en form. Vi kan kanske korta arbets-tiden genom att t.ex. modest både göra den 8 marsoch till allmänna helgdagar. För att arbets-tidsförkortningen inte ska bli så stor att det äventyrarannat kan vi möjligtvis diskutera i ettsådant sammanhang.Därför har vår partigrupp, faktiskt mera enhälligtän tidigare, beslutat att vara för utskottetsmajoritetsskrivning.Jag vill också göra en anmärkning. När vi nu pra-tar om nationaldagen vill vi se den som någonting därvi manifesterar och av . Manmåste förstå att jag vänder på klacken när jag hör NilsFredrik tala om det svenska språket som engemensam nämnare för alla medborgare i landet -detta sagt efter det att en debatt om attstärka minoritetsspråkens ställning är avslutad. Vi harkanske formellt liknande åsikter om att det finnslogiska skäl för att ska vara enhelgdag, men vi har kanske olika värderingsgrunder.Jag vill säga att jag tycker att på ett utmärkt sätt har argumenterat förutskottsmajoritetens ståndpunkt vad gäller reservatio-nen om ordensväsendet.Jag vill också när det gäller den tredje reservatio-nen om EU-flaggan säga att det vore gott och väl omEU hade en egen flagga, men det är faktiskt så har lagt beslag på flagga. Jag vetinte om man ska gynna den typen av tillgrepp genomatt införa den flaggan i fler officiella sammanhang änden redan förekommer.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till hem-ställan i KU-betänkandet i dess helhet.Anf. 122 PER ():Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på samtliga motioner. Jag tänktebara göra några små kommentarer till detta.Jag kan inte se hur det skulle kunna vara någonvinst i att skulle vara allmän helgdag. An-nandag är en del i en sammanhängande ledig-het som jag tror att de flesta har lärt sig att tycka omoch kunna utnyttja om inte annat för hänryckningen,som sade.Sedan tror jag att just manifestationer och arran-gemang i skolorna, som är väldigt viktigt, sker närbarnen är där och inte när de är lediga. Det tycker jagär ytterligare ett argument för att inte vara ledig dendagen.Sedan har jag hört att en ledig dag mitt i veckaninspirerar många extra sjukdagar. Jag vet inte om detär sant, men det kan ligga någonting i det.En annan sak är att man tillåter de antidemokra-tiska krafterna att få större möjligheter och mer tid attstjäla nationens symboler på nationaldagen. Det tyck-er jag är argument som räcker.Barbro idéer angående mid-sommarafton, som hon i sin tur hade lånat, tycker jagvar intressanta. Det var en rolig idé, och den kansäkert vara grund för en ny debatt.Kenneth var inne på arbetstidsförkortning.Han kunde inte hålla sig för skratt. Jag är väldigtallvarlig när jag talar om arbetstidsförkortning. Dåmenar jag den dagliga arbetstidsförkortningen. Denfår absolut inte blandas ihop med helgdagarna ellerandra ledigheter på det sättet.När det gäller de offentliga belöningssystemenhoppas jag att vi kan återkomma till den frågan meden klar inriktning på utfasning, ingenting annat. I detavseendet håller jag med sist gäller det flaggor i plenisalen. Det skulleväl egentligen inte behöva kommenteras. Vi är jufortfarande ett parlament i nationen . Om viskulle vilja visa vår internationella samhörighet voredet väl i så fall mycket lämpligare med en FN-flagga iden här salen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )9 § Beslut om utskottsärenden som slutdebatte-rats den 21 februariAU7 Vissa arbetsrättsliga frågor m.m.Punkt 1 (Lönebildning m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:70 för res. 133 för res. 2172 avstod74 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:175 för utskottet68 för res. 133 avstod73 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 33 v, 14 c, 11 fp, 12 mpFör res. 1: 68 mAvstod: 33 kdFrånvarande: 26 s, 14 m, 10 v, 9 kd, 4 c, 6 fp, 4 mpPunkt 4 (Allmänna arbetsrättsliga frågor m.m.)1. utskottet2. 5 (c, m, kd, fp)Votering:151 för utskottet126 för res. 572 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 33 v, 12 mpFör res. 5: 68 m, 33 kd, 14 c, 11 fpFrånvarande: 25 s, 14 m, 10 v, 9 kd, 4 c, 6 fp, 4 mpPunkt 10 (Tidsbegränsade anställningar m.m.)1. utskottet2. 9 (v)3. res. 11 (mp)Förberedande votering:33 för res. 912 för res. 11231 avstod73 frånvarandeKammaren biträdde res. 9.Huvudvotering:132 för utskottet32 för res. 9112 avstod73 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 1 v, 14 c, 11 fpFör res. 9: 32 vAvstod: 68 m, 33 kd, 11 mpFrånvarande: 25 s, 14 m, 10 v, 9 kd, 4 c, 6 fp, 5 mpLars () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Övriga punkterKammaren biföll utskottets hemställan.AU6 Kompetensutveckling m.m.Punkt 1 (Efterfrågestyrning av utbildning)1. utskottet2. 1 (m)Votering:209 för utskottet68 för res. 172 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 33 v, 33 kd, 14 c, 11 fp, 12 mpFör res. 1: 68 mFrånvarande: 25 s, 14 m, 10 v, 9 kd, 4 c, 6 fp, 4 mpPunkt 4 (Satsningar på kompetensutveckling)1. utskottet2. 3 (kd)Votering:161 för utskottet33 för res. 383 avstod72 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 33 v, 1 c, 9 fp, 12 mpFör res. 3: 33 kdAvstod: 68 m, 13 c, 2 fpFrånvarande: 25 s, 14 m, 10 v, 9 kd, 4 c, 6 fp, 4 mpPunkt 5 (Växtkraft mål 3 m.m.)1. utskottet2. 4 (c)Votering:260 för utskottet14 för res. 42 avstod73 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 66 m, 33 v, 32 kd, 11 fp, 12 mpFör res. 4: 14 cAvstod: 2 mFrånvarande: 25 s, 14 m, 10 v, 10 kd, 4 c, 6 fp, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets hemställan.SkU21 Behandling av personuppgifter i Tullver-kets brottsbekämpande verksamhetKammaren biföll utskottets hemställan.10 § Beslut om utskottsärenden som slutdebat-terats vid dagens sammanträdeKU14 Nationella minoritetsfrågor, m.m.Punkt 1 (konvention nr 169, m.m.)1. utskottet2. 1 (fp, mp)Votering:252 för utskottet24 för res. 11 avstod72 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 67 m, 33 v, 32 kd, 14 cFör res. 1: 1 m, 11 fp, 12 mpAvstod: 1 kdFrånvarande: 25 s, 14 m, 10 v, 9 kd, 4 c, 6 fp, 4 mpPunkt 2 (Rättegångskostnader i mål om samernasmarkrättigheter)1. utskottet2. 2 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionPunkt 3-5Kammaren biföll utskottets hemställan.KU15 Allmänna helgdagar, symboler m.m.Punkt 1 (som allmän helgdag)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:151 för utskottet126 för res. 172 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 33 v, 12 mpFör res. 1: 68 m, 33 kd, 14 c, 11 fpFrånvarande: 25 s, 14 m, 10 v, 9 kd, 4 c, 6 fp, 4 mpPunkt 5 (som allmän flaggdag)1. utskottet2. 3 (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga punkterKammaren biföll utskottets hemställan.11 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse2000/01:103 Kommitteberättelse 2001Motionermed anledning av förs.