prot · GO09106 · 2001-05-08 00:00:00 — Det låtersom ljuv musik åtminstone för lyssnare med ett libe-ralt sinnelag, men också därför att författaren är enkvinna med tung position i samhället och med storerfarenhet från det politiska livet. Det är ett exempelpå hur socialdemokrater, när de lyfter blicken från deegna partipamfletterna, ser en verklighet som växerfram och som behöver insatser som gör att vi främjarbåde jämställdhet och det som människorna självaönskar.Anf. 35 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag noterade att intesvarade på min fråga eller kommenterade mitt påstå-ende. Jag sade att det är viktigare att satsa våra skat-tepengar på de gamla, på de sjuka och på barnen änatt de med relativt höga och mycket höga inkomsterska få en skattesubventionering. Då vänder jag miginte emot städningen. Den som vill ska naturligtviskunna få städat i sitt hem eller få fönstren putsade,och det görs ju redan i dag.Städbranschen har vuxit så mycket - och det ärväl bra - att den har svårt att få tag i arbetskraft nunär det erbjuds andra typer av jobb. Det säger kanskeockså någonting om attraktionskraften i dessa jobb,men det ska jag inte ha några åsikter om. Är det så attnågon vill ha städat hemma hos sig, ska man få detgjort, men jag tycker att man kan betala för det. Våragemensamma pengar ska i första hand gå till det somvi tycker är viktigare, nämligen till de sjuka, de gamlaoch barnen.Jag har inte läst bok. Denär säkert bra och välskriven. Men jag kan inte låta bliatt notera att hon är ordförande i , och uppriktigtsagt har väl HSB ett eget intresse av att driva framdenna typ av tjänster.Senast i interpellationssvaret hade att statsrådet inte hade ansvaret. Det stämmer ju. Ienlighet med mainstreaming-principen ska jag inteansvara för jämställdheten när det gäller posten ochänkepensionerna. Hade jag fått en fråga om kvinnor-na i jordbruket, då hade det varit mitt bord. Då hadejag svarat på den frågan. Men posten ligger underBjörn , och rimligen ska han kunna svaraför de kvinnor som sysslar med kassatjänst och somblir utan arbete. Det är hans uppgift helt i enlighetmed den metod som jag trodde att socialdemokrater-na och var fullständigt överens om.Nu gäller det bara att tillämpa det från ministrar-nas sida, och det gäller också att ledamöterna ställerde rätta frågorna för att man därmed ska kunna imp-lementera ett jämställdhetsperspektiv inom posten, iänkepensionsfrågan osv. Där ligger det alltså ett an-svar på oss båda, och jag hoppas att vi kan ta detansvaret.Angående kvinnovåldet förstod jag inte riktigt densläng som gav mig. Här arbetar vioerhört hårt. Jag kritiseras för att jag inte nämndedroger och alkohol, och det är klart att jag kunde hagjort det. Men kom ihåg att det finns kvinnovåld i allasamhällsgrupper. Det är inte specifikt så att kvinno-våld inträffar - nu talar jag om våld i hemmet - underberusning. Det kan lika gärna förekomma i nykterttillstånd. Så den där kopplingen kanske inte är allde-les självklar.Men återigen, svara på min fråga: Vilket är vikti-gast - äldreomsorg, barnomsorg och sjukvård eller attvälbetalda människor ska få lite billigare städhjälp?Anf. 36 ():Fru talman! Jag tycker att statsrådet undervärderardrogernas och framför allt alkoholens roll när detgäller våldsfrågor. Studerar man 60-talets spritstrejkser man vilket oerhört samband detta har. Sedan finnsdet självfallet människor som i nyktert tillstånd kangöra dumheter, men det draget förstärks i onykterttillstånd. Jag tror att vi ändå ska ha med oss dennarealitet. Man behöver inte vara moralist för att kom-ma till det resultatet.Sedan säger att hon inte fårsvar på vad jag prioriterar. Skillnaden mellan ettsocialistiskt synsätt och ett liberalt är ju att ni spelarut den ena gruppen mot den andra. Vi tycker att det ärväldigt angeläget med vårdsidan och en rad insatserdär, men vi säger också att det är viktigt med skildaarbetsgivare som gör att kvinnolönerna kommer upp.Ett bekymmer, som gör att vi inte har så mycketvårdpersonal som vi skulle önska, är att vi har enlönesättning som inte lockar män. Männen har vantsig vid betydligt högre lönesättning. I den priorite-ringen, måste jag ändå påstå, har regeringen valtmännen i första rummet genom att med skattelind-ringar och med olika former av stöd hjälpa frammännen. Och det är bra. Men begränsa det inte tillbara männen!Sedan tycker att det är viktigtatt folk kan städa och att de som så önskar självklartska få göra det. Det var ju en nådefull tillåtelse. Mendet intressanta är att regeringen inte har gjort en gene-rös öppning för de nya arbetsmarknader som kvinnorvill gå in på. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi nukommer ifrån den svarta arbetsmarknaden, att vi fården vit. Som säger är det bara deriktigt förmögna som klarar av att köpa dessa tjänsteri dag, eller de som har så runt samvete att de tillåtersig att köpa svarta tjänster. Det är att beklaga.Anf. 37 Jordbruksminister ():Fru talman! Den här sista formuleringen brukaralltid komma: att det bara är de riktigt rika som harråd. Ja, men hur mycket ska vi då subventionera föratt den ensamstående, lågavlönade mamman ocksåska kunna få sitt hus eller hem städat till en kostnadpå en sådan nivå att hon kan betala? Jag tror knappastatt ens har råd att ge den stora subventionsom det skulle kräva. Det kommer fortfarande attvara de med höga inkomster som får denna subven-tion.Det är då jag säger: I stället får de betala vad detkostar. Vi vill satsa på dem som verkligen behöver dehär skattepengarna. Ta t.ex. alla de kvinnor som nuhar fått en andra chans i livet genom Kunskapslyftet.Det är en majoritet kvinnor. Vad läser jag i Folkparti-ets motion? Jo, det ska ni dra ned på. Det drabbar grupp som är lågutbildad, som för att kunna antaden utmaning som framtiden ändå innebär måsteutbilda sig.Det finns en massa olika förslag till besparingarsom ni har lagt fram i ert alternativ. Det gör att skill-naderna blir tydliga mellan oss och det som ElverJonsson kallar ett liberalt samhälle. Jag skulle viljasäga ett nyliberalt samhälle, för det är precis vad detär. Den gamla socialliberalismen finns ju snart intelängre någonstans. Det är väldigt tråkigt.Slutligen: Jag undervärderar inte alkoholen - ab-solut inte! Jag menar att tobak och alkohol är de fak-torer som är allra värst för folkhälsan. Däremot sägeross de analyser och den forskning som vi nu har omvåldet mot kvinnor att de kanske inte spelar huvud-rollen i den frågan.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:457 om djur-transporterAnf. 38 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om jagsom jordbruksminister kommer att verka för en nysyn på djurtransporter bland EU:s medlemsstater, omjag avser att verka för att EU ska besluta om störrerestriktioner och strängare regler för djurtransporternasamt hur jag som jordbruksminister verkar för att EUska få en jordbrukspolitik som är djuretisk och sombegränsar de långa och onödiga djurtransporterna.Mitt svar är att jag redan nu verkar för en ny synpå djurtransporter bland EU:s medlemsstater. Jag harsjälvklart ambitionen, inte minst mot bakgrund avmul- och klövsjukan, att minska onödiga och långadjurtransporter inom EU.Djurtransporter är ofta förknippade med problemfrån djurskyddssynpunkt. Vid det första ministerrådetunder svenskt ordförandeskap presenteradekommissionen en rapport om djurtransporter, ochdärefter höll ministrarna en särskild diskussion i äm-net. Kommissionen har glädjande nog lagtfram ett förslag om att förbättra djurtransportfordo-nen. som ordförandeland har påbörjat bear-betningen av förslaget. har därefter utarbetaten rådsresolution som behandlades på en rådsarbets-grupp , med avsikten att den skabehandlas på ministerrådet . Förhoppningsvisska medlemsstaterna då kunna enas om att bl.a. upp-mana kommissionen att lägga fram ytterligare förslagom förbättringar vad gäller djurtransporter.De europeiska jordbruksministrarna är överensom att det när mul- och klövsjukekrisen är över skagöras en utvärdering av bl.a. transportmönster ochderas påverkan på smittspridningen. Jag har försvensk del tillsatt en utredning om onödiga respektivelånga djurtransporter samt slakt av djur nära uppföd-ningsplatsen. Detta kommer att ge ett bra underlag föratt arbeta vidare med frågan.Vidare har jag under det svenska ordförandeska-pet tagit initiativ till en rad åtgärder för att väckadebatt och föra diskussionen framåt i syfte att förstär-ka djurskyddet och fokusera djuretiska frågor. Sområdsordförande har jag tagit initiativ till att det vidministerrådet kommer att hållas en öppen debattom etiska aspekter på djurhållning. För att få i gångdiskussionen om etik i djurhållningen har jag ävenhållit ett rundabordssamtal med europeiska djur-skyddsorganisationer och kommer att hålla ytterligareett sådant samtal i slutet av det svenska ordförande-skapet. Jag kommer också att ha en debatt om djure-tik i i början av juni.Konferensen 2001 om säker, uthålligoch etisk matproduktion behandlade hållandet avhusdjur. Detta är också huvudtemat för konferensenEthics and Animal Welfare 2001, som ska hållas iStockholm . kommer självfallet att även hantera djurskydds-problem inom hästnäringen.Med dessa åtgärder har jag riktat fokus mot frågorom uthållig och etisk djurhållning i en omfattningsom förekommit inom EU, och inteheller i . Jag är övertygad om att mycket gottska komma ut av detta för såväl människornas somdjurens hälsa och välfärd.Anf. 39 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka jord-bruksministern för svaret. Jag är väl medveten om attfrågan om djurtransporter och djurhållning har dis-kuterats vid ett flertal tillfällen här i kammaren, se-nast i dagens debatt. Jag tyckte dock, eftersom Sveri-ge nu är ordförande i , att det vore intressant att fåveta vilka initiativ som har tagits från svensk sidaunder våren för att förbättra djurens situation, både iSverige och inom EU.För mig är det en central fråga att djurtransporterkors och tvärs inom och EU ska minimeras iså hög grad som möjligt. I likhet med vad jordbruks-ministern har sagt anser jag att målsättningen bör varaatt djuren slaktas så nära uppfödningsplatsen sommöjligt. Att helt undvika dessa transporter är välomöjligt, men när de sker är det viktigt att det ärunder så goda förhållanden som möjligt.De bilder vi såg i massmedierna var ide flesta fall hämtade från transporter som skedde utei . Den utredning som harpresenterat visar också att djurtransporterna inomSverige fungerar väl och att det är ytterst få gravaanmärkningar här. Men synen på djur och hur vimänniskor hanterar djur är inte samstämmig i Sverigeoch i länderna ute i . Djurtransporter och djur-hållning över huvud taget är därför frågor som bördiskuteras gemensamt inom EU.Jordbruksministern nämner i sitt svar att kommis-sionen har presenterat en rapport somvisar att det är många länder som inte följer de trans-portdirektiv som har funnits . Jag förvän-tar mig att det kommer att leda till åtgärder både frånkommissionens sida och från ordförandelandet Sveri-ges sida.Jag skulle gärna vilja vet lite mer om de initiativsom ministern nämnde att hon tagit för att kartläggabl.a. djurtransporterna och hur hon med den kunska-pen kan verka för att minska djurtransporterna inomEU.Anf. 40 Jordbruksminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att djur-skydd och därmed sammanhängande frågor inför vårordförandeperiod var en av några prioriterade frågorav det skälet att väldigt många människor anser attdet är mycket viktigt. Det har jag sett genom de reak-tioner som människor har visat mig. Jag har t.ex. fåttöver 100 000 brev, e-mails och andra uttryck baraunder det senaste dryga halvåret. Det är reaktionersom jag har vidarebefordrat till kommissionen i Brys-sel, eftersom det är kommissionen som har initiativ-rätt och det är kommissionen som lägger fram för-slag.När vi diskuterade den här frågan , ochdet var mitt initiativ, gav 13 länder oss stöd i frågan.Men det är klart att det blir ett stöd i vid bemärkelse.Det är alltid mycket svårare när man kommer in pådetaljer, när det blir mer konkret: ska vi göra såeller så, t.ex. stödja ett sådant förslag som harlagt fram, att vi ska ta bort transportstödet till tredjeland.Det är inte alldeles självklart för alla länder attställa upp på det, eftersom så många länder till stordel bygger sin ekonomi på och lever på jordbruk ochpå att föda upp djur och sedan transportera dem tillt.ex. tredje land för slakt.Från svensk utgångspunkt tycker vi att manmycket väl kan slakta nära uppfödningsplatsen ochsedan transportera köttet antingen inom EU eller tillländer utanför EU. Men det är inte alla som tycker så.I fjol fick vi alltså ett stort stöd i generella termer.Kommissionens rapport kom och dis-kuterades . Då efterlyste väldigt många mi-nistrar förslag till förändringar. Det som är intressanthär är att jag kan se en så klar skillnad i attityder frånolika länder nu jämfört med , när jag som jord-bruksminister tog upp frågan förra gången. Då fannsdet inget stort intresse i den här frågan.Det har hänt något mycket stort under den här ti-den. Och jag är övertygad om att det är människornasvrede som har gjort att regeringarna i olika länder harändrat sig. Det är ju rimligt att det blir så, eftersomregeringarna tillsatts på folkets förtroende, och villmänniskor någonting ska också regeringarna utföradet, om det finns majoritet för det hos folket natur-ligtvis.Den rapport som kommit kommer vi att ta upp ijuni, som jag sade.Jag kan också berätta att jag i går var på ett stortdjurskyddsmöte i , där den italienske ministerndriver de här frågorna mycket hårt. Det tycker jag ärväldigt bra. har fått en ny minister somockså prioriterar dessa frågor väldigt starkt, så jag seratt stödet för en så att säga svensk linje växer. Det ärmin uppfattning att vi även sedan vår ordförandeperi-od är över kommer att fortsätta att sätta detta högt påden politiska dagordningen inom den framtida jord-brukspolitiken.Anf. 41 ():Fru talman! har jag nästan fått svar på denandra fråga som jag tänkte ställa till jordbruksminis-tern. Jag tycker att det är ett stort problem att vi har såolika syn på djurhållningen. Det är därför väldigtpositivt att ministern har vidtagit de här åtgärdernaför att väcka debatt.I slaktar vi nära uppfödningsplatsen, me-dan det i många av länder mer har blivit endel av kulturen att man har djurmarknader där manträffas, trivs och umgås, och djuren är något sekun-därt. Djur köps och säljs och hinner alltså köpas ochsäljas ett antal gånger innan de går till slakt. Det lederofelbart till att de också transporteras väldigt mycketinnan de slaktas.Min fråga till ministern är: Borde det inte hellreutgå bidrag vid export av slaktade djur än vid exportav livdjur?Jag hade också tänkt fråga vilket stöd ministernanser att hon har för sin politik. Men där har jag fåttbesked att det finns från en hel del håll.Jag kan i stället fortsätta med att ställa en annanfråga som jag också funderat på. Inför den här debat-ten har jag diskuterat en del med en av veterinärernahemma i min kommun. Han har arbetat en hel delbåde inom och utom EU. Han berättade bl.a. för migatt vissa ingrepp som veterinärer i aldrig görutan bedövning sker utan bedövning i många länder.Tror ministern att det skulle vara möjligt att i grundenförändra åtminstone EU:s jordbrukspolitik så att denblir mer djuretisk, så att man tar större hänsyn tilldjuren och den smärta som djur kan känna?Anf. 42 Jordbruksminister ():Fru talman! På den sista frågan kan jag svara attvi 1998 fick ett grunddirektiv om lantbrukets djur.Det vi nu väntar på är att detta direktiv ska förfinas såatt man går in på olika slags djur. Där ingår också hurman ska utföra olika typer av ingrepp. Det ska natur-ligtvis också vara samordnat. Har vi en gemensamjordbrukspolitik kräver vi också att vi ska ha en mereller mindre gemensam djurskyddspolitik.Vi kommer också förhoppningsvis attfå en gemensam livsmedelslagstiftning. Den kanskeinte primärt har med hur vi sköter djuren att göra,men är på sitt vis avhängig hur djuren sköts, därför attom djur transporteras väldigt långa sträckor blir enligtalla tillgängliga analyser vi har köttet sämre på grundav att djuret blir stressat innan det slaktas.Därmed kommer jag in på det jag också tänkte sä-ga, att från den här kammaren harfått i uppdrag att utreda långa eller onödiga djurtrans-porter. Det är ett stort uppdrag. Det handlar inte baraom . Eftersom politiken är gemensam handlardet om hela EU. Hon har det här året på sig, så det ärett ganska tufft uppdrag. Men jag ser mycket framemot resultatet, därför att där kommer vi att hitta deincitament för transporter som uppenbarligen finns,eftersom djur transporteras kors och tvärs inom län-der och över landgränser. Jag har bett om ett förslagpå vilka incitament det skulle kunna finnas för attundvika detta, för att transportera djuren till en slakt-plats så nära uppfödningsplatsen som möjligt.Till detta kan jag också lägga att Livsmedelsver-ket nu utreder de mobila slakteriernas möjligheter ochvilka förändringar som behövs. Där är det kanske merde svenska nationella bestämmelserna som behöverses över än EU:s olika direktiv.Återigen, att avskaffa exportsubventionerna förlevande djur vore en välgärning, men jag tror att detär ganska besvärligt att genomföra detta ,eftersom den exporten spelar så stor roll i vissa län-ders nationella ekonomi.Avslutningsvis vill jag också säga att vi har tagitfram ett djuretiskt program där de olika delarna,människans förhållande till djuren och de olika dju-ren, t.o.m. cirkusdjur, ormar och andra s.k. säll-skapsdjur, beskrivs och där det finns en hållning tillde frågor som rör detta område.pAnf. 43 ():Fru talman! Då ska jag be att få tacka för svaret idag.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:386 omföreningsfrihetenAnf. 44 Statsrådet ():Fru talman! har frågat näringsminis-ter vilka åtgärder ministern avser attvidta för att individens valfrihet inte ska inskränkasgenom att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationersinsemellan delar upp arbetsmarknaden och för attindividen inte ska bli negativt särbehandlad genomöverenskommelser som i praktiken bestämmer i vilkaorganisationer människor ska ha sitt medlemskap.Lars har också frågat om ministern avser attlägga fram förslag till där arbetstagar- ocharbetsgivarorganisationer inte tillåts sluta avtal påbefattning så att människor som valt medlemskap iannan organisation eller önskar företräda sig självaomfattas av ett avtal som för individen främmandeorganisationer slutit. Slutligen har frågatom ministern avser att lägga fram förslag till riksda-gen om att den negativa föreningsrätten även skagälla inom arbetsmarknaden. Ansvaret inom rege-ringen är så fördelat att det är jag som ska svara påinterpellationen.Till att börja med instämmer jag bara delvis medden beskrivning av arbetsmarknaden som LarsHjertén gör. Det finns en uppdelning på arbets-marknaden mellan arbetare och tjänstemän och mel-lan olika avtalsområden som leder till att det inomolika branscher oftast är vissa etablerade arbetsorga-nisationer på området som är kollektivavtalsbärande.Men även om en fördelning på arbetsmarknadenförekommer är det viktigt att framhålla att den en-skildes föreningsrätt är skyddad enligt svensk rätt,oavsett vilken organisation han eller hon valt att an-sluta sig till. Det står alla organisationer fritt att kon-kurrera med etablerade organisationer på en arbets-plats, vilket är grundläggande för att kunna tillvarataden positiva föreningsrätten, dvs. rätten att fritt an-sluta sig till en organisation.Hur arbetsgivare och arbetstagare väljer att orga-nisera sig på arbetsmarknaden eller hur indelningenav avtalsområden ska ske är en fråga som jag inteanser lämpar sig för statliga åtgärder, framför allt föratt en statlig styrning i sig sannolikt skulle innebäraatt föreningsfriheten inskränks. Med hänsyn till attdet står olika arbetsgivar- och arbetstagarorganisatio-ner fritt att konkurrera med varandra anser jag därföratt några åtgärder inte bör tas i denna del.För en enskild arbetstagare som vill företräda sigsjälv sätter gällande rätt inte något hinder. Huvudre-geln är att avtalsfrihet råder mellan en kollektivav-talsbunden arbetsgivare och en utanförstående ar-betstagare och att kollektivavtal bara ger ett anställ-ningsavtal innehåll för utanförstående arbetstagaresom inte avtalat något annat med sin arbetsgivare.Det kan förekomma att en arbetsgivare slutit kollekti-vavtal med den innebörden att arbetsgivaren skalltillämpa vissa villkor på en viss yrkeskategori. Om enarbetsgivare i dessa fall skulle tillämpa sämre villkorpå arbetstagare som inte är medlemmar av den avtals-slutande fackföreningen kan arbetsgivaren göra sigskyldig till kollektivavtalsbrott. Däremot står detnormalt arbetsgivaren fritt att avtala med utomståendearbetstagare om villkor som är bättre än de som följerav kollektivavtalet. Jag bedömer inte att denna ord-ning utgör något större hot mot den negativa före-ningsfriheten, dvs. rätten att stå utanför en organisa-tion.Beträffande den negativa föreningsrätten kan jagnämna att om mänskliga rättig-heter uttryckligen skyddar den positiva föreningsrät-ten, men det följer även av praxisatt ett kärnområde av den negativa föreningsrätten ärskyddat. gäller som lag i Sveri-ge och gäller alltså också på den svenska arbetsmark-naden. Jag bedömer inte att det finnsanledning att vidta ytterligare åtgärder.Anf. 45 ():Fru talman! Jag vill också tacka för svaret på minfråga.Min fråga bygger på en lång erfarenhet av arbets-livet. Den största delen av tiden har jag varit anställd,och jag har varit arbetsgivare i ungefär tio år.Förhållandena på arbetsmarknaden berör nästanalla medborgare. Det är i högsta grad en fråga somska diskuteras i . harnyligen önskat att vi ska ha kammardebatter i olikafrågor som är aktuella för folket i . Det här ären typisk sådan fråga, tycker jag. Då är det viktigt attvi inte bara diskuterar när vi ska fatta beslut - då harman redan bestämt sig för vad man ska tycka i endebatt - utan man ska ha en mera öppen debatt, somär fallet i en interpellationsdebatt. Det är bakgrundentill att jag har väckt interpellationen.Det har hänt en hel del i vårt samhälle under desenaste decennierna. Det är ganska länge sedan somkollektivanslutningen av medlemmar i en fackföre-ning till det socialdemokratiska partiet upphörde.Socialdemokraterna förlorade hundratusentals med-lemmar i sammanhanget. Å andra sidan fick partietmedlemmar som själva valt att tillhöra partiet - vilketär en stor fördel.För drygt ett år sedan fick nyarelationer till staten. För att bli medlem i kyrkan krävsi dag en aktiv handling. Kyrkan har inte längre handom folkbokföringen. Man har egentligen bara kvardet officiella ansvaret för begravningsväsendet. Ettviktigt skäl till det var att kommunerna sade nej närde blev erbjudna att ta över. Detta gör att kyrkanmåste vara mycket öppen när det gäller folk medandra religioner eller människor som står helt utanförolika samfund. Alla församlingar som har hand ombegravningsväsendet måste erbjuda begravningslo-kaler som helt saknar religiösa symboler. Detta är ensymbolfråga även när det gäller andra områden.Det enda område som skiljer sig från övriga är ar-betsmarknaden, där fackliga organisationer, bådearbetstagare och arbetsgivare, ändå tillåts dela uppmarknaden utan att tillräckliga hänsyn tas till indivi-dens rättigheter. En sådan konkurrensbegränsningaccepteras inte inom något annat samhällsområde.Statsrådet sade också i sitt svar att det förekommer enuppdelning eller fördelning på arbetsmarknaden, menatt det inte är så farligt eftersom den enskildes rätt ärskyddad oavsett vilken organisation hon eller han harvalt att ansluta sig till.