prot · GO0990 · 2001-04-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:90Tisdagen den 3 aprilKl. 14.00 - 16.2018.00 - 19.30Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 27 och 28 mars.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:330Till riksdagenInterpellation 2000/01:330 av () om oskyddade kulturarv.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 april 2001.Skälet till dröjsmålet är att interpellanten kundeinte närvara vid av mig föreslagen debattdag,den 29 mars 2001KulturdepartementetMarita UlvskogInterpellation 2000/01:341Till riksdagenInterpellation 2000/01:341 av om Sveri-ges åtagande enligt Kyotoprotokollet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 april.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 29 mars 2001MiljödepartementetKjell LarssonEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditons- och rättschefInterpellation 2000/01:333Till riksdagenInterpellation 2000/01:333 av () om bemanningsföretag för kulturskapare.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är att vi inte kunnat finna entidigare debattdag som passar både interpellanten ochmig.Stockholm den 29 mars 2001KulturdepartementetMarita Ulvskog3 § Svar på interpellation 2000/01:272 om pub-lic service-företagens oberoendeAnf. 1 Kulturminister ():Fru talman! Först vill jag passa på att varmt gra-tulera till att han har blivit pappa till enliten , dvs. en ulv i femininform. Som småbarns-förälder har han ännu ett mycket roligt och rikt liv attse fram emot.Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att säkerställa att pro-gram som sänds av public service-företagen inte ärköpta av regeringsmakten. Han har också frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att rege-ringen och statliga myndigheter inte köper TV-program för att främja egna politiska intressen.Ola tar upp exempel på en rad olika pro-gram som han menar har finansierats på ett sätt somskulle äventyra public service-företagens självstän-dighet. Som ett särskilt exempel tar han programmetStorforum, som enligt skulle ha kommittill efter en "beställning" till Modern TV av en tjäns-teman vid . och TV har inlett en granskning avprogrammet Storforum som sändes av Ut-bildningsradio , och det är därför förtidigt för mig att kommentera beskriv-ning av hur programmet har finansierats.Jag vill börja med att redogöra för dagens reglernär det gäller sponsring av program i Televi-sion, SVT, och , UR.Av nu gällande sändningstillstånd framgår attSVT och UR får sända sponsrade program med vissarestriktioner. SVT får inte sända sådana sponsradeprogram där sponsorsbidraget har tillfallit SVT direkteller medfört att SVT:s kostnader för programmetpåtagligt har minskat. Sponsring får förekomma iSVT:s sändningar i samband med sportprogram.Dessutom får sponsring förekomma av program sominnebär utsändningar av en allmän sammankomsteller offentlig tillställning där SVT är arrangör. Detförutsätter dock att det är ett arrangemang inom ra-men för ett åtagande gentemot EBU, European Broa-dcasting Union, eller ett arrangemang av liknandebetydelse samt att programmet direktsänds till flerländer. Inte heller UR får sända sådana sponsradeprogram där sponsorsbidraget har tillfallit UR direkteller medfört att UR:s kostnader för programmetpåtagligt har minskat. Om bidrag till finansieringenav programmet har lämnats på annat sätt av någonsom inte är engagerad inom radio eller TV eller medatt framställa audiovisuella verk ska upplysning omdetta lämnas om det inte är så att uppgiften kan er-hållas utan svårighet eller om det är uppenbart att denskulle sakna betydelse för tittarna och lyssnarna.Ola har rätt i att den kritiskt granskandesamhällsdebatten är en viktig del av public service-uppdraget och att det är viktigt att det finns resursertill den verksamheten.Regeringen föreslår i propositionen Radio och TVi allmänhetens tjänst 2002-2005 (prop. 2000/01:94)som lämnades till att SVT,och UR ska få ökade resurser för attkunna leva upp till sitt uppdrag. harsjälv ingått i den parlamentariska arbetsgrupp sommedverkat vid beredningen av förslaget till nya sänd-ningstillstånd. Han känner därför väl till att regering-en i propositionen på flera punkter slår fast den vikti-ga roll som public service-radio och -TV spelar i dag.Förslaget till om nya riktlinjer för publicservice-företagen betonar företagens roll och uppgift.En i uppdraget för radio och TV i all-mänhetens tjänst är att programverksamheten skabedrivas självständigt i förhållande till staten, olikaekonomiska, politiska och andra intresse- och makts-färer. Sändningarna ska präglas av det demokratiskastatsskickets grundideér samt uppfylla krav på opar-tiskhet och saklighet.Regeringen föreslår i propositionen att radion ochtelevisionen i allmänhetens tjänst ska vara av högkvalitet och ha ett brett och varierat utbud. Företagenska ges goda förutsättningar att planera sin verksam-het, de ska ha tillräckliga resurser och en organisationsom hindrar att regering, riksdag eller andra intressenkan påverka innehållet i sändningarna.I propositionen betonar regeringen vikten av attpublic service-företagen slår vakt om det publicistiskaoberoendet. Företagen bör vara medvetna om riskenatt även ett relativt begränsat inslag av kommersiellfinansiering kan medföra att programföretagen ochdärmed allmänhetens förtroende för verksamheten tarskada. Enligt regeringens förslag ska dagens reglerför sponsring vara oförändrade. Det borde inte rådanågot tvivel om att publicistisk självständighet ochoberoende är överordnade intressen för programföre-tagen.De av regeringen föreslagna riktlinjerna skapar,tillsammans med trygga ekonomiska villkor, godaförutsättningar för en oberoende och opartisk radiooch TV i allmänhetens tjänst även i framtiden.Anf. 2 ():Fru talman! Låt mig först tacka både för svaretoch för gratulationen. Jag kan redan nu försäkra attvara småbarnsförälder innebär att många av priorite-ringarna i livet förändras, inte minst inställningen tillvikten och betydelsen av en del politiska debatter.Nog om detta.Är public service-företagen oberoende? Efter vå-rens debatt och avslöjanden i medierna finns det skälatt ställa sig den frågan. Kan vi vara säkra på att detär kritisk granskning som programmen ägnar sig åtnär programmen är delvis betalade av statliga myn-digheter och av organisationer?Både SVT, SR och UR har haft en särställning ifolks uppfattning vad gäller synen på oberoende ochopartiskhet. Vårens avslöjanden ger skäl att omprövaden särställningen. Det mest tydliga exemplet var detdebattprogram som sändes av UR ommatsäkerhet. Debattprogrammet hade enligt uppgifteri medierna tillkommit på initiativ av Jordbruksdepar-tementets departementsråd . Syftetvar att departementet skulle kunna sätta agendan bådemed avseende på innehåll och vilka som skulle med-verka i programmet. Wretborn hade enligt sammauppgifter tagit kontakt med producentbolaget för attde skulle producera och därefter sälja in programmettill UR. För att skaffa finansiärer erbjöd Modern TVbl.a. , Krav eller ICA att få användaprogrammet för internt bruk, s.k. visningsrätt, om debetalade vardera. Flera av organisationer-na uppfattade att ett villkor för att få vara med i stu-dion var att betala de . När Kravinte ville betala tog Wretborn kontakt med Kravsinformationschef och meddelade att det fanns godamöjligheter att få bidrag från Jordbruksdepartementetsom skulle täcka kostnaderna för att medverka.Slutsatsen blir att departementet på olika sätt ma-növrerade fram det debattprogram som visades iUtbildningsradions regi. Jag menar att det är ytterligtallvarligt när departement på det här sättet griper inoch försöker styra över innehållet i det som bordevara oberoende debattprogram.Jordbruksminister har i ettinterpellationssvar bekräftat att man har fått ansökanom bidrag. Vad som hände var att det hela blev of-fentligt. Därefter drogs ansökan tillbaka, varför ingapengar betalats ut.Nu har frågan om sponsring av program delvis va-rit uppe i den beredningsgrupp som har förberettregeringens proposition. Men tyvärr kom dessa av-slöjanden fram så sent att de i praktiken inte kundepåverka beredningsarbetet. Det var i realiteten när-mast avslutat när avslöjandena kom. Det gör att detdär inte fördes någon djupgående diskussion omdetta.Det finns två viktiga frågor att ställa. Den förstafrågan är: Finns det skäl att förändra regelverken förprogramföretagen med anledning av detta? Här gerministern svaret nej, eftersom det är samma reglersom fortfarande föreslås gälla. Den andra frågan är:Vad görs för att tillse att regeringen inte köper möj-ligheten att påverka TV-program? Här får jag ingetsvar alls.Jag vill upprepa frågan. Vad tänker statsrådet gö-ra?Anf. 3 Kulturminister ():Fru talman! Jag tycker nog att en del av OlaKarlssons beskyllningar och den dom han utfärdarom programmet Storforum är att gå händelserna iförväg. granska program-met så får vi se vad det leder fram till. Det är detförsta.Det andra är att anser att när hansjälv satt och hade makten över detta för en månadsedan kom fallet upp så sent att han inte kunde an-vända sig av den makten. Han tycker att vi ska gå inoch störa public service-företagens oberoende genomatt varenda gång det dyker upp någon liten debattkring public service ska vi politiker i regering ochriksdag in och direkt utmana detta oberoende förpublic service-företagen genom att peta i regelverketen gång till.Public service-propositionen är mycket tydlig. tycker att den är för tydlig när det gäller just obe-roendet av kommersiella aktörer och reklam. Vi harvalt att lägga nya pengar t.o.m. när det gäller Inter-netverksamheten för att man inte heller där ska bliberoende av kommersiella aktörer och reklamskyltar.Den politiska signalen som ges när ett tillstånd ärpå väg att löpa ut och ska efterträdas av ett nytt harvarit väldigt tydlig. Public service ska vara oberoendei förhållande till alla typer av maktsfärer, och den skavara icke-kommersiell. Det är det unika och det somger en styrka.Anf. 4 ():Fru talman! Det är ett tydligt besked statsrådetger. Det finns ingen anledning att förändra någraregler vad gäller sponsring av program. Jag är intelika säker på det svaret.Jag tycker att det är allvarligt när den här typen avavslöjanden kommer. Det visar att departementenförsöker påverka utformningen av TV-program. Vikan av bedömningar av andraprogram se att det inte alls är ovanligt att myndighe-ter är med och finansierar TV-produktioner.Det gäller t.ex. programmet Alla möjliga jobb.Det var en serie om 15 direktsända heltimmespro-gram som delvis betalades av Arbetsmarknadsstyrel-sen. Det ger skäl att ställa frågan: Är verkligen publicservice-produktionen oberoende när de statliga myn-digheterna i praktiken betalar delar av produktionenav enskilda program?Hur kan vi som TV-tittare vara säkra på att det ären oberoende och kritisk granskning av myndigheter-na när samma myndigheter är med och betalar delarav kostnaderna? Å ena sidan handlar ett regelverk omatt tillse att programföretagen inte får finansiera sigpå detta sätt. Sedan finns det också ett regelverk somkan sättas upp för vad statliga myndigheter och de-partement får ägna sig åt.Är det rimligt att betalarför att styra TV-program? Är det rimligt att Arbets-marknadsstyrelsen betalar för att SVT ska produceraprogram som sedan sänds i SVT? Jag tycker att det ärviktiga frågor som tyvärr inte får det seriösa svar frånstatsrådet som skulle behövas.Jag inser till fullo att det finns ett starkt intressefrån myndigheter och departement att vilja styra de-batten. Men det borde formuleras regelverk som hind-rar statliga myndigheter och departement att gå in ochköpa sig programtid i TV-bolagen, och då framför allti public service-bolagen.Anf. 5 Kulturminister ():Fru talman! Det nu gör är att hanegentligen säger att han lät tillfället gå sig ur händer-na. Han hade kunnat påverka sponsringsreglerna i detnya tillstånd som vi nu har beslutat om vad gällerförhållandet mellan staten och public service-företagen.Han valde att låta tillfället gå honom ur händerna.Nu vill han att morsan ska in och städa uppoch ta striden för något som han själv inte tog stridenför, och detta när tillfället är förbi.Vad vill han då i stället? Sponsringsinkomsternaför uppgår till avden totala ekonomiska omslutningen . Vadhan i stället vill är att göra om public service-företagen så att de är oberoende.Han vill finansiera det med statsbidrag till t.ex.Stenbeckkoncernen eller Bonnierkoncernen. Han villatt den public service-verksamhet som moderaternaanser vara motiverad ska produceras efter upphand-ling eller entreprenad inom ramen för andra företagsradio- och TV-program.Mot den bakgrunden förstår jag över huvud tagetinte varför talar om oberoende när detgäller public service. Jag ser det mer som en attack påett de facto oberoende public service-företag som hanvill ersätta med ekonomiskt och politiskt mycketberoende företag, inte public service-företag utansärintresseföretag.Anf. 6 ():Fru talman! Kan jag tolka statsrådet så att loppetinte är kört, att det fortfarande finns utrymme förbehandling och beslut i , och att statsrådetär positiv till en skrivning som skulle skärpa regel-verket så att det helt går att utesluta att statliga myn-digheter påverkar programutbudet i de tre programfö-retagen?I dag är reglerna sådana att det ska medföra attkostnaderna för programmet påtagligt har minskat. beredd att stryka "påtagligt" så att det intekvarstår någon risk alls för att myndigheter, organi-sationer och andra genom att bistå med finansiellamedel kan påverka vilka program som sänds i UR,SVT och SR?Anf. 7 Kulturminister ():Fru talman! Återigen måste jag konstatera att mo-deraterna har varit med till - till vartendakommatecken - på den public service-propositionsom vi beslutade om för bara någon vecka sedan. Nuvill riva upp denna överenskommelse.Den varade alltså inte . Det tyck-er jag är väldigt dålig stil.Ola skötte inte sitt uppdrag i Public ser-vice-beredningen. vill han komma igen antingenvia andra partikamrater i eller via statsrå-det. Det är dålig stil. Det är dessutom ett dåligt alter-nativ han själv har att komma med när det gällerpublic service-företagens framtid.Jag håller definitivt inte med honom om att statli-ga myndigheter skulle försöka påverka programutbu-det i public service. Det är en gammal dålig moderatmyt, och jag hoppas att han kommer att ta sitt ansvaroch icke försöka riva upp den överenskommelse somvi var helt ense om mellan samtliga partier i dennariksdag tills för bara någon vecka sedan.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2000/01:171 omfunktionshindrade i öststatsländernaAnf. 8 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat socialmini-ster vilka åtgärder som avses vidtas föratt respekten för mänskliga rättigheter också ska gällade ca 2 miljoner funktionshindrade i Central- ochÖsteuropa.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.En väg mot att förbättra funktionshindrade perso-ners situation i hela är EU-utvidgningen.Därigenom måste kandidatländerna uppfylla kriterierför upprätthållandet av de mänskliga rättigheterna.Den ekonomiska tillväxten i kandidatländerna gerockså allt större möjligheter till förbättringar. Såledesblir medlemskapet i EU, och även vägen dit, enmycket viktig del i att förbättra förhållandena.Kandidatländernas framsteg i denna process ut-värderas av kommissionen avseende uppfyll-naden av de s.k. politiska Köpenhamnskriterierna.Dessa inkluderar bl.a. respekten för de mänskligarättigheterna för alla medborgare, inklusive medbor-gare med funktionshinder.Att förhandla om medlemskap innebär att kandi-datländerna förklarar sig villiga att anta . Därmed accepterar kandidatländerna ocksåde bestämmelser som reglerar handikappfrågor inomEU.När det gäller funktionshindrade personers situa-tion regleras detta generellt sett i arti-kel 13. Inom ramen för den inre marknaden finnsäven direktiv där funktionshindrade berörs. EU har isina gemensamma positioner beträffande kapitel 13,som gäller socialpolitik, betonat vikten av att kandi-datländerna tar över och har uppma-nat dem att bekämpa diskriminering på dessa områ-den och att ge information till EU om de åtgärder somvidtas.När kandidatländerna förklarar att de accepterarakin - regelverket - innebär det att de även ska inför-liva och tillämpa allt som ingår i regelverket när deblir medlemmar. I synnerhet harbetoning också lagts på övervakningen, som innebäratt man noga följer upp att kandidatländerna verkli-gen lever upp till sina åtaganden.Det är helt klart att situationen för barnen och desom fortfarande finns på vårdhemmen i vuxen ålderär mycket svår i och i Ryss-land, och att betydande insatser krävs, både politisktoch ekonomiskt.Vår erfarenhet har lärt oss att det krävs stora re-surser för att åstadkomma förändringar. Förändringarmåste ske både i form av lagstiftning och ansvarsför-delning samt vad gäller organisation och administra-tion. Ansträngningarna bör därför inrikta sig på att fåtill stånd dels ett socialförsäkringssystem som omfat-tar skydd för föräldrar, dels en fungerande socialtjänstsom kan hjälpa familjer att behålla sina barn hemma.Ländernas regeringar är medvetna om problemen,och ansträngningar görs för att förbättra funktions-hindrade personers situation. Förutom insatser frånrespektive lands regering genomförs även mångabilaterala och multilaterala insatser, de senare medstöd från bl.a. och . Hälso-och sjukvårdens arbetar medhjälp av medel från Sida med kunskapsutvecklandeprojekt inom hälso- och sjukvården och närliggandedelar av . Det berör främst våra grann-länder i Östersjöregionen.I ett flertal av länderna i Central- och Östeuropaoch i gör Sida stora insatser ämnadeatt bättre integrera personer med funktionshinder isamhället. Insatserna syftar framför allt till att minskaantalet institutionaliserade personer, samt till att före-bygga att barn hamnar på institution. Dessutom utbil-das tjänstemän att arbeta på ett mer konstruktivt sättmed funktionshindrade. Sida har även projekt därarbetsplatser anpassas för att ge förutsättningar förfunktionshindrade att bli mer delaktiga inom arbets-marknaden.Under det svenska ordförandeskapet äger en radaktiviteter rum med inriktning på den sociala situa-tionen i kandidatländerna, inte minst med fokus påfunktionshindrade. Bl.a. kommer Socialdepartementetatt arrangera ett expertmöte i den 25-26april där handikappfrågor kommer att diskuteras urett människorättsperspektiv. Till detta möte är allakandidatländer inbjudna. kommer även att,tillsammans med det ryska socialministeriet, anordnaen konferens i om soci-ala problem i . Inför denna konferens harfyra särskilt utsatta grupper identifierats, varav funk-tionshindrade är en.Den 28 februari hölls, i svenska ambassadens regi,ett seminarium i om utsatta barn i Rumäni-en. I detta deltog lokala myndigheter och NGO-ersamt . Syftet var att diskutera Ru-mäniens nationella strategi för skydd av barn. I Ru-mänien deltar dessutom i twinning-projektet, som hartill syfte att utveckla och reformera systemet förbarnomsorg i Rumänien.Anf. 9 ():Fru talman! Först ska jag be att få tacka för svaret.Jag tycker att det var ett mycket bra svar när det gäl-ler att tala om vad det är som pågår, och också ettsvar som talar om att det faktiskt är stora problem, attdet finns oerhört mycket att göra och att det behövsoerhört mycket resurser och lagstiftning. Det hållerjag fullständigt med ministern om.Jag håller också med ministern om betydelsen avEU-samarbetet och att man enbart gemensamt kanåstadkomma resultat. Det är också därför som vi iriksdagens handikappforum passat på att lyfta framdenna fråga när just är ordförandeland i EU.Vi menar att kan åstadkomma mycket genomatt lyfta frågan om hur människor med funktionshin-der har det i öststatsländerna, och då inte minst debortglömda på de stora institutionerna.Jag menar alltså att det fortfarande finns väldigtmånga människor med funktionshinder som manfortfarande inte talar om.Ministern säger att kandidatländernas framstegutvärderas av kommissionen avseende upp-fyllnaden av de s.k. politiska Köpenhamnskriterierna.Dessa inkluderar bl.a. respekten för de mänskligarättigheterna för alla medborgare, inklusive medbor-gare med funktionshinder.Innebär då "alla" också människor med psykiskafunktionshinder och förståndshandikappade och fler-handikappade som göms på institutionerna? Omdet gör det borde det också innebära förbättringar fördessa människor med funktionshinder i öststatslän-derna. Det borde innebära att vi visste hur många deär och hur de i praktiken har det. Det borde finnasprogram också för att förbättra för dessa människor.Det är detta som vi saknar. Det är också därförsom jag tycker att det är så viktigt att lyfta fram dessaglömda grupper.Öststatsblocket har ju en särställning i dådet gäller dessa grupper. Skälet är att de helt enkeltinte har erkänt dessa gruppers existens. Med storsystematik har barnen tagits om hand sedan de varsmå på stora institutioner under miserabla förhållan-den. Arvet från kommunisttiden är de stora institutio-nerna. De är helt otillgängliga. är de dessutomnedslitna, och ingen bryr sig om att ens reparera demeller underhålla dem. Vi har tidigare hört talas om attfönster är trasiga och att man sätter in textilier i stäl-let. Barn och andra funktionshindrade riskerar fak-tiskt att frysa ihjäl, vilket också har hänt. Den eko-nomiska kollapsen har naturligtvis inneburit att det ären olidlig situation. Det har t.o.m. förvärrats, enligtrapporter.Det görs med andra ord väldigt lite för att förbätt-ra situationen just för dessa grupper trots att det pågårolika projekt, som ministern pekar på, som är oerhörtviktiga och helt nödvändiga. Men detta kommer of-tast andra grupper till del, och de behöver det verkli-gen, men man lyfter sällan upp dem som faktiskt finns på institutionerna. Vad man försöker göraär att förhindra att nya barn kommer till institutioner-na, vilket är oerhört viktigt. Men vad gör vi åt demsom finns där? Det är det som vi måste varanoga med att lyfta fram. Varken handikapprörelseneller myndigheterna för just de psykiskt funktions-hindrades talan.Jag skulle vilja fråga ministern om inte vi i Sveri-ge, nu när är ordförandeland, för att föra framde här glömda människorna i ljuset skulle kunna visaatt vi respekterar deras människovärde genom att somförsta steg ta reda på var de finns och hur många deverkligen är. Mörkertalet är oerhört stort. Och vi skulle kunna ta reda på hur de hardet och sedan införa ett gemensamt program för attjust hjälpa dessa människor.Anf. 10 ():Fru talman! Även jag, precis som ,ingår i handikappforum. Vi hade tvåseminariedagar . Jag tror att vi alla blevganska chockade över de berättelser som delgav oss. I , vill jag minnas, att i eninstitution som var byggd för 12 personer bodde 84funktionshindrade. Det var 3 anställda, inget rinnandevatten och inte något glas i fönstren. Vi var väldigtchockade allihopa.Visst skulle man kanske kunna tänka sig att detskulle vara så här, men man hade ändå en förhopp-ning om att en del av det här skulle ha försvunnit. Såvar det inte. Det var då vi kände att nu har ju faktisktSveriges regering världens chans, som ordförande iEU, att lyfta de här frågorna.Jag förstår att för ansökarländernas regeringarkanske den här frågan inte är den första som de lyfterupp på bordet. Det här är ju en väldigt jobbig frågaför dem också. Jag tror inte att den är det första manlyfter upp. Därför menar jag att faktiskt haren stor roll att spela här. Vi har kommit ganska långt iSverige. Vi ska inte förhäva oss för det var inte sålänge sedan vi själva hade många som bodde på in-stitutioner osv., men vi har, som sagt, kommit väldigtlångt.Jag är uppe här mycket för att stödja och visa attSverige och regeringen har den här stora rollen i dagnär det gäller att lyfta frågan. Det är bra att man hardet här seminariet nu i .