prot · GO09118 · 2001-05-31 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:118Torsdagen den 31 majKl. 12.00 - 17.5919.00 - 21.51Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Meddelande om partiledardebattTalmannen meddelade att ett meddelande ompartiledardebatten kl. 13.00delats ut till kammarens ledamöter.2 § Återtagande av plats i riksdagenTalmannen meddelade att ()fr.o.m. skulle återta sin plats i riksdagenvarigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra förChristina Pettersson.3 § Anmälan om ersättareTalmannen anmälde att ()skulle ersätta () 2001 varigenom uppdraget somersättare för skulle upphöra förDag Ericsson.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2000/01:128 till socialutskottet2000/01:129 till konstitutionsutskottet2000/01:133 till justitieutskottet2000/01:134 till lagutskottet2000/01:140 till socialförsäkringsutskottet2000/01:141 till finansutskottetSkrivelse2000/01:142 till arbetsmarknadsutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkanden2000/01:SfU14 och betänkanden /01:SoU17-SoU196 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 30 majKU17 Skadelidandes rätt att ta del av uppgifter urnedlagda förundersökningar samt andra frågorom offentlighet och sekretessPunkt 5 (Forskare)1. utskottet2. (v, mp)Votering:245 för utskottet48 för res.1 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 68 m, 37 kd, 13 c, 14 fpFör res. : 37 v, 11 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 18 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 5 c, 2 fp, 5 mp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU26 Diskonteringsränta vid beräkning av livför-säkringsavsättningarKammaren biföll utskottets förslag.SkU22 Beskattningen av anställda ombord påfärjor mellan och DanmarkPunkt 2 (Svensk sjöfartsnärings konkurrensvillkor)1. utskottet2. (c)Votering:280 för utskottet13 för res.56 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 68 m, 37 v, 37 kd, 14 fp, 11 mpFör res. : 13 cFrånvarande: 18 s, 14 m, 6 v, 5 kd, 5 c, 2 fp, 5 mp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SkU27 Arvs- och gåvoskattens infogning i skatte-kontosystemet, m.m.Punkt 1 (Arvs- och gåvoskattens infogning i skatte-kontosystemet, m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:227 för utskottet67 för res.155 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 2 m, 37 v, 37 kd, 13 c, 14 fp, 11mpFör res.1: 67 mFrånvarande: 18 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 5 c, 2 fp, 5 mp,1 -() anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Punkt 4 (Sponsring, m.m.)1. utskottet2. 2 (m, kd, fp)Votering:163 för utskottet119 för res. 212 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 37 v, 13 cFör res. 2: 68 m, 37 kd, 14 fpAvstod: 1 m, 11 mpFrånvarande: 18 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 5 c, 2 fp, 5 mp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SkU26 Inköp av bränsle och alkohol utan punkt-skatt, m.m.Punkt 1 (Tredjemansrevision i återbetalningsärenden)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m)Votering:221 för utskottet71 för res. 11 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 37 v, 37 kd, 12 c, 12 fp, 10 mpFör res. 1: 69 m, 2 fpAvstod: 1 cFrånvarande: 18 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 5 c, 2 fp, 6 mp,1 -() anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Punkt 3 (Reducerad mervärdesskatt på grund av stöldeller rån)1. utskottet2. 2 (m, kd, fp, mp)Votering:163 för utskottet131 för res. 255 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 37 v, 13 cFör res. 2: 69 m, 37 kd, 14 fp, 11 mpFrånvarande: 18 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 5 c, 2 fp, 5 mp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SkU24 Följdändringar till det nya studiestödssys-temet, m.m.Punkt 1 (Följdändringar till det nya studiestödssys-temet)1. utskottet2. i motsvarande del (m, kd, fp)Votering:174 för utskottet120 för res.55 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 37 v, 13 c, 11 mpFör res. : 69 m, 37 kd, 14 fpFrånvarande: 18 s, 13 m, 6 v, 5 kd, 5 c, 2 fp, 5 mp,1 -Punkterna 2 och 3Kammaren biföll utskottets förslag.SkU23 Förhandsbesked i punktskattefrågor, m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.7 § uppdragsverksamhetFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU24Kommunal uppdragsverksamhet (prop. 2000/01:84).Anf. 1 ():Fru talman! Detta ärende gäller upp-dragsverksamhet. Betänkandet behandlar en proposi-tion från regeringen om att en försöksverksamhetmed rätt för kommunala aktiebolag att bedriva upp-dragsverksamhet inom viss yrkestrafik ska förlängastill utgången av 2005. Regeringen föreslår ocksåändringar beträffande hur denna verksamhet ska sär-redovisas i bolagens årsredovisningar.Det pågår en försöksverksamhet med rätt förkommunala bolag att bedriva uppdragsverksamhetinom viss trafik enligt yrkestrafiklagen. Där får såda-na bolag under vissa förutsättningar driva linjetrafikutan att verksamheten har anknytning till kommuneneller eller till deras medlemmar. Dennaförsöksverksamhet startade och gäller fram tillutgången av 2002.En utredare med uppdrag att utarbeta förslag tilleventuell utvidgning av verksamhetsområden pre-senterade 1998 ett betänkande. Där sades att det sak-nas förutsättningar att vidga den kommunala kompe-tensen och bedriva uppdragsverksamhet inom flerverksamhetsområden. Utredningen visade att för-söksverksamhetens omfattning och effekt varit mar-ginella. Vidare påpekades att det råder en funge-rande konkurrens vad gäller upphandling av kollek-tivtrafiktjänster. Utredarna ansåg att det inte förelig-ger behov av att låta kommunala bolag bedriva upp-dragsverksamhet utanför den egna kommunen. För-sökslagstiftningen borde därför inte förlängas ellerpermanentas. Så långt utredaren.Vi moderater anser att konkurrensutsatt närings-verksamhet i första hand bör bedrivas av privata fö-retag. Kommunerna bör endast i undantagsfall hand-ha verksamhet i bolagsform. Detta talar i sig emot enförlängning av försökslagstiftningen.Försöksverksamheten innebär att den kommunalakompetensen skulle utvidgas, och en utvidgningskulle innebära att verksamhet eller kom-munala bolag med skattebetalarnas pengar i ryggenskulle konkurrera med privata företag inom fleraområden som har en fungerande marknad. Dettavore en felaktig utveckling, tycker vi.Det finns således ingen anledning att fortsättadenna försöksverksamhet. Det finns en fungerandemarknad med konkurrens och flera aktörer, och då ärdet fel att låta offentliga och kommunala bolag gå inoch driva affärsmässig verksamhet över kom-mungränserna.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation nr1, där vi anser att förslaget bör avstyrkas.Anf. 2 ():Fru talman! Det är principiellt fel att ta affärsris-ker med skattepengar. Kommunernas och landsting-ens resurser ska i första hand satsas inom vården,skolan och omsorgen. Ingen medborgare har nytta avatt kommunal- och landstingspolitiker agerar företa-gare på marknader med väl fungerande konkurrens.Det är principiellt fel att bedriva upp-dragsverksamhet utanför egna kommunen. Självagrunden för kommunernas och landstingens verk-samhet är att de ska finnas till för sina medlemmar.Dessutom ska inte verksamhet bedrivas såatt den riskerar att konkurrera ut privat. Tyvärr har alltför många exempel på detta.Fru talman! Kommunala aktiebolag har alltid enkonkurrensfördel framför privata, eftersom derasverksamhet garanteras med skattepengar. Till skillnadfrån privata bolag kommer aldrig ett kommunaltbolag att försättas i konkurs, utan skattebetalarnakommer att få skjuta till pengar. Det finns ett antalexempel på detta. Kommunala aktiebolag har alltsåalltid en konkurrensfördel framför privata, eftersomägarnas avkastningskrav är lägre. Man kan fråga sighur många fullmäktigeförsamlingar i landet som harlagt fast avkastningskrav för sina bolag. Finns detöver huvud taget något sådant exempel?Lagstiftningen tillåter att kommunala bolag sominte är konkurrensutsatta på sin hemmamarknad be-driver uppdragsverksamhet utanför den egna kom-munen. Detta är genuint osunt, eftersom det ger dekommunala bolagen en klar konkurrensfördel.Fru talman! Kraven på särredovisning i gällandeförsökslag har inte efterlevts. Kraven på utökad sär-redovisning kommer heller inte att följas. Det äromöjligt att genom lagstiftning säkerställa att fastakostnader såsom ledningskostnader, administrations-kostnader, tekniska kostnader, lokalkostnader m.m.fördelas korrekt i bolagens redovisning. Inte ens omuppdragsverksamheten bedrevs i separat aktiebolagskulle detta kunna säkerställas.Mot bolag som inte följer kraven på särredovis-ning finns det inga sanktionsmöjligheter. De riskerarinte ens att förlora sina uppdragskontrakt.Fru talman! Avtal som ingåtts med stöd av nuva-rande lagstiftning förutsätts löpa ut senast den 31december 2002. I de avtal som länshuvudmännentecknat med kommunala bolag finns inga sådanaskrivningar. Det finns inte ens en möjlighet att medhänvisning till lagstiftningen häva gällande avtal.Lagstiftningen kommer därför att leda till fler lag-överträdelser.En förlängning av försökslagstiftningen t.o.m.2005 är meningslös eftersom tidsramen från det attupphandling av ett trafikuppdrag påbörjas till det attavtalsperioden löper ut i normalfallet är . Medandra ord har en upphandling som påbörjas enavtalsperiod som löper ut . Inget kommu-nalt bolag kan delta i en sådan anbudsgivning medmindre än att lagen inte efterlevs.Fru talman! Om vi ser på marknaden utanför dekommunala bolagen tyder ingenting på bristandekonkurrens på busstrafikmarknaden. I finnsca 500 bolag. Dessutom har även utländska bolagvisat intresse för anbud vid trafikupphandlingar iSverige, t.ex. norska, danska och engelska. Det indi-kerar att konkurrensen tenderar att öka i stället för attminska.Fru talman! Den mycket dåliga lönsamheten förbussbranschen är ett kraftfullt bevis för att konkur-rensen fungerar mellan bolagen. Däremot är det lång-siktigt ett stort problem att vi har ett köparmonopolpå kollektivtrafikmarknaden, eftersom det innebär attdet i princip bara finns en enda kund i varje kommunoch landsting.Fru talman! Här är några konkreta exempel på hursnett det kan gå med den här typen av lagstiftning:Pitebuss var 1996 ej konkurrensutsatt på sinhemmamarknad, dvs. stadstrafiken i , men mandeltog i upphandling av länsbussar i ochslog ut sina privata konkurrenter, såväl stora som småbolag, med ett pris som var långt under självkostna-den för att bedriva trafiken. Trafiken startade 1997.Efter mindre än var Pitebuss konkursmässigt.Den nya trafiken innebar att bolaget förlorade långtmer än , trots att stadstrafi-ken i genererade en prydlig vinst. kom-mun stod då, som ägare till Pitebuss, i en situation dåde antingen kunde försätta bolaget i konkurs för attkomma ur avtalet med i ellerbesluta att skjuta till skattepengar för att bolagetskulle fortsätta att bedriva busstrafik i andra kommu-ner eller försöka sälja bolaget som avtaletmed Länstrafiken hävdes. I samtliga tre alternativ ärdet Piteås invånare som står som förlorare.Fru talman! Ett annat exempel gäller SL Buss ochBusslink. påbörjade SL konkur-rensutsättning av busstrafiken i . Detegna bolaget hade haft monopol fram tilldess. Konkurrensutsättningen genomfördes i etappermed början i länets yttre områden för att successivtnärma sig . SL Buss hade för-delen av att under hela konkurrensutsättningsproces-sen ha minst ett avtalsområde, nämligen Stockholmsinnerstad, inom vilket man aldrig har varit konkur-rensutsatt. Lönsamheten för innerstadstrafiken harvarit mycket god för SL Buss. Man skrev själv i sinpersonaltidning att manförlorade pengar på trafiken i de områden som varitkonkurrensutsatta, men tack vare innerstadstrafikentjänade bolaget ändå en hygglig peng, ca 50 miljonerkronor . 1998 fusionerades medNäckrosbuss. Avsikten från SLL:s sida var att pådetta sätt medverka till att ett tredje stort privat buss-bolag bildades i . av aktierna i det nyabolaget såldes till investmentbolag, ochambitionen var att bolaget skulle bli helt privatägt ochintroducerat på börsen . 1999 upphand-lades då SL Buss och Busslinks gamla monopoltrafiki . Busslink vann det nya kon-traktet men till en mycket lägre prisnivå än den tidi-gare. Detta innebar att Busslinks resultat störtdök.Bolaget hamnade i kris. I tidningarna spekuleradesdet om en förlust på ominget gjordes. VD:n fick avgå. SL accepterade attBusslink sade upp sitt avtal för trafiken i ochVärmdö , och investmentbolagen ville intelängre vara med och äga Busslink. SL tvingades attöverta alla aktierna i bolaget för . Skattebetalarnai får stå för notan.Fru talman! Ett annat exempel är Spår-vägar. Om detta bolag kan man skriva en hel avhand-ling. Jag nöjer mig med ett exempel. , förkortat GS, bedriver buss-, färdtjänst-och spårvagnstrafik i och i kringlig-gande kommuner. Spårvagnstrafiken är en monopol-trafik som aldrig har upphandlats. Stadstrafiken medbuss har upphandlats i tre omgångar. Den senasteomgången 1999 avsåg västra och centrala ,ett avtal för drygt 100 bussar. Vinnare i upphandling-en blev GS med ett pris på ca perår, en prisnivå som var lägre än närmastemedtävlare - detta i en bransch där nettomarginalen ibästa fall är någon enstaka procent. Utfallet kan inteses som något annat än att GS har haft konkurrens-fördelar av att dels i sitt bolag bedriva lönsam mono-poltrafik med spårvagn, dels ingå i stadsbolagskoncern inom vilken har allamöjligheter att genom koncernbidrag och andra trans-aktioner täcka upp för dåliga resultat. Parallellt meddenna affär har GS genom låga anbudspriser vunnitkontrakt för trafik i flera kommuner i Göteborgsregi-onen. För skattebetalare blir dessa olön-samma bussaffärer en hög kostnad. Och de privatabussföretag som slogs ut i upphandlingarna av GS fårlägga ned sin verksamhet och konstatera att man motskattegaranterade bolag utan lönsamhetskrav ärchanslös i konkurrensen.Fru talman! Den slutsats som enmansutredarenkom fram till i utredningen , SOU1999:118, är att det inte finns några skäl för att för-länga eller permanenta försökslagstiftningen.Fru talman! De enda som förespråkade en fort-sättning var och kommuner,deras respektive bussbolag och facken i Västsverigesamt det s-styrda . I dettasammanhang ska noteras att just och Skel-lefteå är två av de kommuner som utnyttjat och brutitmot lagen genom att ta kontrakt som löper ut efterden 31 december 2002.Fru talman! Den sammanfattande slutsatsen avden här argumenteringen blir att det är mycket tydligtatt propositionen om en förlängning av försöksperio-den måste avslås. Jag yrkar alltså bifall till reserva-tion 1.Anf. 3 ():Fru talman! har en klar ståndpunkt närdet gäller de kommunala bolagen. Kommunerna skainte annat än i undantagsfall bedriva verksamhet ibolagsform, och skälen för detta är flera.Kommunen ska inte ge sig in på områden där detprivata näringslivet väl kan svara för de behov somdet handlar om. Ofta innebär den kommunala bolags-verksamheten att små privata tjänsteföretag på redanfungerande marknader konkurreras ut. Om kommu-nen ger sig in för att konkurrera med privata företaghar det kommunala bolaget ett synnerligen ojämliktövertag genom att det har kommunen och dess skat-tebetalare som garant. Det kan aldrig ett enskilt före-tag möta på jämbördig nivå. Ett visst offentligt bo-stadsägande kan dock av sociala skäl vara motiverat ivissa kommuner.Den kommunala verksamheten ska styras demo-kratiskt med mesta möjliga insyn för medborgarna,men med bolagsformen blir i praktiken allmänhetensinsyn sämre. Det är ingen slump att de skandaler somhar varit aktuella i kommunala sammanhang undersenare år ofta har haft en koppling till just den kom-munala bolagsverksamheten.Folkpartiet anser att kommuner ska koncentrerasin verksamhet till det som kan anses vara kommu-nens kärnuppgifter och att verksamhet iallmänhet ska bedrivas i förvaltningsform och endast,som jag sade, undantagsvis i bolagsform.Sedan 1996 råder en försökslagstiftning sommedger kommunala aktiebolag att bedriva uppdrags-verksamhet inom linjetrafik. Försöksperioden sträck-er sig till utgången av 2002. Den här verksamhetenhar utvärderats av en särskild utredning som heterUtredningen om utvärdering av den kommunala upp-dragsverksamheten inom kollektivtrafiken. Utred-ningens betänkande kom då 1999.Som skäl för införandet av den här försöksverk-samheten anförde regeringen att den kommunalrätts-liga principen inte gjorde det möjligt för de kommu-nala bussbolagen att erbjuda sina tjänster utanför detegna geografiska området och att de därför kom i ettsämre konkurrensläge än de privata företagen. Dethär argumentet, som regeringen använde för att startaverksamheten, avlivas effektivt av den utredning somregeringen själv tillsatte. Den konstaterar dels attförsöksverksamheten har fått en mycket liten omfatt-ning, dels att den har varit ytterst marginell. Utred-ningen anser att det råder en fungerande konkurrensnär det gäller upphandling av kollektivtrafik. Det harju tillkommit nya både svenska och utländska aktörer.Försöksverksamheten har också fått en väldigt litenomfattning. Och utredningen säger att det inte finnsskäl att vare sig förlänga eller permanenta den pågå-ende försöksverksamheten.Regeringen anför ändå ett par konstruerade argu-ment för att fortsätta. Det bisarra är att det ena argu-mentet just är detta att verksamheten har fått en såliten omfattning. Det förhållandet att behovet av denhär specialregeln varit så litet att försöksverksamhe-ten blivit endast marginell tas till intäkt för att den skafortsätta, så att man ska kunna dra några slutsatser.Regeringens andra argument är hänsyn till det få-tal kommunala bolag som ingår i försöksverksamhe-ten. Detta argument har dock utredningen redan dömtut.I formell mening föreslår regeringen inte att verk-samheten permanentas, men en ständigt pågåendeförsöksverksamhet blir ju i praktiken permanent.När försöksverksamheten startade föreskrevs detatt kostnaderna, intäkterna och resultaten av försöks-verksamheten skulle redovisas särskilt. Det gälldeockså borgensförbindelser och andra ansvarsförbin-delser som kommunen eller ingått förbolagets räkning. Skälen var att detta skulle ge enmöjlighet att se till att konkurrensneutralitet råddeoch att kommuner och landsting inte med skattemedelsubventionerade verksamhet som bedrevs åt annan.Regeringen pekade då på att detta skulle säkerställamedborgarnas möjligheter till insyn.Utredningen konstaterar att av detta har inte blivitnågonting. Utredningen fann inte någon sådan särre-dovisning i något av de aktuella bolagens årsredovis-ningar. Bolagen har inte uppfyllt de krav som ställdespå försöksverksamheten. Det går inte att utläsa dessomfattning, resultat och eventuella subventionering.Regeringen försöker nu på ett närmast patetisktsätt skärpa det här kravet.Vi noterar vidare att utredningen haft ett antalsynpunkter på trafikhuvudmännens, dvs. kommunersoch landstings, agerande när det gäller t.ex. storlekenpå upphandlingar, avtalstider och villkor i övrigt.Utredningen ställer frågan om inte dessa utformas påett sådant sätt att möjligheterna för mindre privataföretag att vara med och konkurrera försvåras i onö-dan.Fru talman! ståndpunkt i de här frå-gorna är följande: är först och främst emotatt kommuner och landsting bedriver verksamhet ibolagsform annat än i undantagsfall. Den verksamhetdet här handlar om strider mot den s.k. lokalisering-sprincipen, som innebär att verksamhetska tillgodose intressen inom det egna området.Kommunen får alltså normalt inte bedriva verksamhetutanför kommunen. Eventuella behov av samordningav kollektivtrafiken över kommungränser - sådanakan ju finnas, framför allt i storstadsområden - kanlösas genom samverkan i form av kom-munalförbund.Som utredningen konstaterar har de argument somursprungligen användes för försöksverksamheten intenågon bärighet alls. Den verklighetsbeskrivning somlåg till grund för införandet är helt enkelt inte sann.Detta är, som också flera remissinstanser påpekat, ioch för sig nog skäl att avsluta verksamheten, dvs. dåförsöksperioden upphör vid slutet av 2002.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 2.Anf. 4 ():Fru talman! Av föregående inlägg skulle mankunna få uppfattningen att vi här har att göra med enoerhört dramatisk förändring, ett oerhört genomgri-pande förslag från regeringen som, får man förstå, iprincip skulle slå sönder all privat verksamhet överhuvud taget. I alla fall får man den uppfattningen närman hör med vilken intensitet de föregående talarnagår in i debatten.Jag ska inte relatera hela ärendet och alla dessdetaljer, även om det inte är så oerhört omfattande.Jag vill bara påminna om att det som regeringen nuföreslår faktiskt är någonting oerhört begränsat. Ipropositionen föreslår regeringen att den försöksverk-samhet som pågår när det gäller kommunalabolags rätt att bedriva uppdragsverksamhet, närmarebestämt i fråga om kollektivtrafik, ska kunna fortsättai , . Jag skulle tro att detprivata näringslivet överlever denna förlängning ochgör det ganska bra.Vänsterpartiet stöder utskottets förslag, dvs. att bi-falla regeringens förslag. Vi tycker, även om fråganinte är dramatisk, att det är mycket angeläget att inteslå sönder den kommunala verksamhet på det härområdet som pågår. Det är sant att den sett i det storahela inte är särskilt omfattande. Men den är av bety-dande vikt där den förekommer, och det vore oansva-rigt av att nu dra undan dess förutsättningargenom att inte förlänga denna försöksverksamhet.I och för sig finns det en motion från Hans Sten-berg m.fl. socialdemokrater om att inte förlänga för-söksverksamheten utan permanenta den. Det ska jagsäga på en gång: För den motionen har vi från Väns-terpartiet mycket stor sympati. Om vi beslutade enligtdetta skulle det lösa åtminstone ett av de problemsom tog upp, nämligen svårigheter-na med att ha så pass korta avtalsperioder som det härblir fråga om. Med en permanentning skulle det pro-blemet bortfalla. Men hur som helst: Vi har inte settdet som konstruktivt eller fruktbart att här gå på nå-gon särlinje, utan vi har i stället förenat oss med övri-ga partier på vår kant om att stödja propositionen.Det vi ser i den här debatten är naturligtvis engrundläggande ideologisk skillnad, en grundläggandeskillnad i synen på kollektivt ägd, demokratiskt styrdnäringsverksamhet. Både och Hele-na - och möjligen , omän inte fullt så tydligt - har klargjort att man inte villha kommunala bolag. Man vill inte ha den typen avverksamhet. Kommunernas medborgare ska inte viasina valda representanter få ägna sig åt vissa typer avnäringsverksamhet.Den principen är t.o.m. så stark för dessa partieratt den är överordnad den kommunala självstyrelsesom man i andra sammanhang försvarar med sådanfrenesi. På denna punkt måste den kommunala själv-styrelsen inskränkas på ett sådant sätt att man inte skaha möjlighet att bedriva den här typen av närings-verksamhet.Vad använder man då för argument för detta? Ja,man använder inte argumentet att man vill slå vaktom vissa privatpersoners möjligheter att göra vinster.Så uttrycker man sig naturligtvis inte, även om det ärdet som ligger i botten. I stället försöker man föranågot slags rättviseresonemang. Man säger att kom-munala bolag är gynnade jämfört med privata bolagoch frammanar bilden av de stora kommunalägdajätteföretagen som slår sönder de små stackars privataentreprenörerna.Det ska i det sammanhanget bara noteras att maninte är lika bekymrad när små privata företag slås utav stora privata företag. Där finns inga som helstbekymmer från borgerlighetens sida. Det är bara omde stora företagen är kollektivt ägda av medborgarnasom det helt plötsligt är väldigt synd om de små fö-retagen.Jag ser att jag går mot slutet av min anmäldatalartid, så jag ska inte utveckla detta.