prot · GO0970 · 2001-02-21 00:00:00 — Listan kan göraslång, och det mesta handlar som sagt om mycketelementära vardagsfrågor. Det är frågor som är själv-klara för oss som ännu har förmånen att leva ett obe-roende liv, men hotfulla för den som måste finna sig iett växande beroende av andras vård, stöd och om-sorg.I vår äldrepolitiska motion har vi fört fram en radkända kristdemokratiska ståndpunkter som rör äldre-politiken i stort. På några områden finns det en bredsamsyn kring inriktningen - över alla partigränser.Det är naturligtvis bra. Den nationella handlingspla-nens honnörsord och allmänna målsättningar är ex-empel på det. På några områden går det en skiljelinjemellan majoritetens generella ambition att styra ochdetaljreglera och en politik som betror den enskildeatt själv ha inflytande över liv och vardag.Socialutskottets majoritet har besvarat en rad avde kristdemokratiska förslagen genom att hänvisa tillden parlamentariska Äldreberedningen, Senior 2005,som tillsattes av regeringen . Beredningens upp-gift är att skapa förutsättningar för en långsiktig ut-veckling av äldrepolitiken. Det handlar om de äldresförhållanden i samhället och, som detstår i direktiven, de närmast följande åren. I bered-ningen, som jag själv har förmånen att delta i, har viperspektivet så långt fram som till 2020. Det är na-turligtvis välgrundat att hänvisa framtidsfrågorna tillÄldreberedningen. Vi har en hög ambitionsnivå iberedningen, och jag är övertygad om att resultatet avvårt arbete kommer att ha ett avgörande inflytandeöver äldrepolitiken de närmaste årtiondena.Ändå, herr talman, får Äldreberedningens uppdraginte bromsa de åtgärder vi redan nu kan se som nöd-vändiga och som är möjliga att genomföra bara viljanfinns. De äldre i kan inte vänta till 2020, inteens till 2005. Låt mig få belysa några områden på detstora och breda fält vi rör oss i i debatten.Det handlar om möjligheten att själv kunna på-verka hur och av vem man ska få sin vård och om-sorg. Att de äldre och deras anhöriga måste ges enstörre valfrihet och flera alternativ har bl.a. äldreberedning hävdat i sinslutrappport. Inom ramen för en offentlig och solida-risk finansiering finns det stora möjligheter att bjudain en mångfald av utförare på arenan. Det är en krist-demokratisk uppfattning att värdig vård också inne-fattar möjligheten att välja. Det finns en rad lokalaexempel på hur det här inte bara har ökat människorsvalfrihet utan också i sin tur har stimulerat den kom-munala verksamheten. Mångfalden är inget hot motmänniskors trygghet, vilket majoriteten ibland tyckstro och anse. Det är vår uppgift att garantera en godkvalitet, såväl i offentliga som i alternativa vårdfor-mer. Samma krav och samma regler ska naturligtvisgälla oavsett driftsform. Det är en trygghetsfråga.När det gäller den brännande frågan om en-hetstaxa inom kommunernas äldreomsorg ser vi medintresse fram mot den proposition som har utlovatstill april . Förslagen kommer förhoppningsvis attinnebära rimliga och rättvisa avgifter för de äldre.Men det är också viktigt att man där beaktar denkommunala självstyrelseprincipen. Även om dessaavgifter generellt sett kanske bara motsvarar 1 eller2 % i de kommunala budgetarna, kan statliga ingrepp,särskilt om de är ofinansierade, bli kännbara förkommunerna. betecknar vår ståndpunktoch reservation som okynne. Vi har inte sett rege-ringens förslag. Vi vet inte om det är ett bra förslageller ett dåligt förslag. Till dess vi har fått propositio-nen förbehåller vi oss rätten att lyfta fram den viktigafrågan.Frågan om personalrekrytering är en av de vikti-gaste framtidsfrågorna för äldreomsorgen i vårt land.Enligt Svenska Kommunförbundets beräkningar ärrekryteringsbehovet i den kommunala äldreomsorgen225 000 nya medarbetare . Detär uppenbart att det inte tillgodoses bara genom dettillskott som kommer från vårdutbildningarna. Härbehövs medvetna strategier för att motivera männi-skor från andra sektorer att välja vårdyrket. Inte minstbehövs det fler män inom vården. Nuvarande propor-tioner kvinnor och män inom kom-munal äldreomsorg måste utjämnas. I det här sam-manhanget behöver också det ökande behovet avtvåspråkig personal lyftas upp. Det krävs vidareut-bildning och fortbildning. Många medarbetare har tyvärr inte en adekvat utbildning, bl.a. på grundav att deras arbetsuppgifter har förändrats.Herr talman! stod 2 800 äldre i kö förplats i någon form av äldreboende i landets kommu-ner. Nästan lika många hade fått avslag på sina an-sökningar, trots att behovet av särskilt boende hadekonstaterats, detta enligt rapporten äldreomsorgen. Det är kommunernas uppgift attplanera för sina invånares behov, och här finns up-penbarligen ett behov som inte tillgodoses på ettacceptabelt sätt . Ett större antal och nya formerav äldreboenden behövs. Men det kommunala ansva-ret kan inte uppfyllas om inte också ärberedd att tilldela större resurser. Här hade vi krist-demokrater velat gå längre än majoriteten i vårt bud-getalternativ för att också ge kommunerna möjlighetatt höja ambitionsnivån på detta viktiga område.Det finns också symbolfrågor som är viktiga föratt utveckla äldrepolitiken. Dit hör de kristdemokra-tiska kraven på en äldreminister och en äldreom-budsman. Vi är medvetna om att det ankommer påstatsministern att formera sitt regeringslag och utseministrar, men vi understryker än en gång den bety-delse en sådan, visserligen symbolfråga, har för attsätta fokus på ett viktigt samhällsområde.Herr talman! Jag står självfallet bakom alla krist-demokratiska reservationer i betänkandet, men för attvinna tid nöjer jag mig här med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 12.Anf. 39 () replik:Herr talman! Reservationen om avgifterna i äldre-omsorgen tycker jag faktiskt är en okynnesreserva-tion. Men det är klart att det är upp till kristdemokra-terna att reservera sig om de vill. Men det framgår jutydligt i betänkandet att förslag om detta kommer tillvåren. När förslaget kommer har man alltså möjlighetatt framföra sina synpunkter på det.Kristdemokraterna säger i sitt budgetalternativ attde vill tilldela kommuner och landsting mer pengar.Och det ser väl bra ut. Men jag har hängt med litegrann, och har sagt att dessa peng-ar ska räcka till ganska många saker. Er partiledarehar sagt att det ska gälla fastighetsskatten och utbild-ning, både skola och dagis. Det handlar om ungefär300 miljarder till, och jag skulle vilja ha svar på omdessa pengar ska räcka till precis allting, vilket ni harsagt i pressen och på andra håll.Anf. 40 () replik:Herr talman! När det gäller den aviserade propo-sitionen om enhetstaxa inom äldreboende så är detmöjligt att har sett vad förslaget inne-håller och kunnat ta del av det. Det har inte vi gjort.Det är möjligt, som jag sade tidigare i mitt anförande,att det är ett utmärkt och bra förslag. Låt oss därförföra denna debatt när propositionen har lagts fram,förhoppningsvis i vår. Jag har inte sett att den finnsän. Vi spar den debatten, och fram till dess förbehål-ler vi oss rätten att skriva de reservationer som vitycker är viktiga.För att kommunerna ska kunna uppfylla det vikti-ga uppdraget att bl.a. tillgodose behoven inom äldre-omsorgen så behövs det mer resurser. Och enligt vårtbudgetalternativ vill vi tilldela kommunerna merresurser. Sedan ligger det naturligtvis inom ramen fördet kommunala självstyret hur man fördelar dessaresurser. Men jag förutsätter att ansvariga kommun-politiker också gör den prioritering som vi anser ärviktig, nämligen att prioritera vård och omsorg. Dentilltron har vi till de kommunala företrädarna.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag sade300 miljarder. Det är ungefär 3 miljarder mer somman skulle anslå.Men jag skulle vilja ställa en fråga. Med tanke påden regeringskoalition som skulleingå i så ser det ju inte så förhoppningsfullt ut när detgäller att ni skulle kunna få igenom detta med tankepå den skattesänkningspolitik som man vill genomfö-ra i en borgerlig regering. Det skulle vara lite fantas-tiskt om ni skulle få igenom detta i en borgerlig koa-litionsregering.Anf. 42 () replik:Herr talman! Det kanske inte är läge att föraeventuella framtida regeringsförhandlingar under tvåminuter i en replik och i detta sammanhang. Men detsom jag står till svars för är ju kristdemokratisk poli-tik. Vi har velat ge mer till kommunerna med deninriktning som vi har angett. Det är det som jag kanstå till svars för här. Sedan tror jag inte att det blirstörre svårigheter för de fyra partierna i en tilltänkt nymajoritet att forma en bra politik än vad det är förnuvarande samarbetspartier i den nuvarande majori-teten.Anf. 43 ():Herr talman! Politiken för de äldre kan inte utgåfrån att alla är lika. Pensionärernas livsvillkor ochbehov varierar, och var och en måste behandlas medutgångspunkt i hans eller hennes egna förutsättningaroch egen vilja. Det måste skapas verkliga möjligheterför den enskilde att påverka sin egen och sina anhöri-gas omsorg, hur och var man vill bo när behoven avdaglig omvårdnad uppstår. För är dettaviktigt, och jag yrkar därför bifall till reservation 1.Herr talman! Äldrepolitiken tenderar ibland attenbart handla om vård och omsorg och om stödjandeinsatser och omhändertagande. Perspektivet bör vid-gas och behandla äldre, en växande andel av befolk-ningen, som en resurs precis som övriga individer ivårt land. Äldre får inte av samhället betraktas somindivider som enbart är i behov av omhändertagandeutan som individer som kan tillföra något till sam-hällets utveckling och vilkas livserfarenhet är en storresurs. anser att de vägledande begrep-pen för äldrepolitiken ska vara följande:För det första: Delaktighet. Man ska kunna delta ipolitik och samhällsliv, kommunala pensionärsråd,väntjänster och andra frivilligaktiviteter. Vi behöverde äldres kompetens och livserfarenhet och erfaren-hetsutbyte mellan yngre och äldre.För det andra: Självförverkligande. Man ska und-vika social isolering, ensamhet och uppmuntra före-ningsliv, studieverksamhet, m.m. Det förutsätter bl.a.naturliga träffpunkter, tillgång till lokaler osv.För det tredje: Oberoende. Äldre ska klara sig påegen hand även när hälsan börja svikta. Det förutsät-ter tillgång till anpassade äldrebostäder, kollektivtra-fik och ny teknik anpassad efter äldres behov. Cen-terpartiet har ju föreslagit införande av sub-ventionerade hemservicecheckar för pensionsärshus-håll som komplement till den kommunala hemtjäns-ten, vilket är exempel på vad man kan göra från sam-hällets sida.För det fjärde: Trygghet och värdighet. Center-partiet anser att all vård och omsorg ska ha hög kva-litet och att äldre inom vården ska bemötas med storrespekt och värdighet. Människor ska känna trygghetinför sin egen och anhörigas ålderdom. Centerpartiethar medverkat till nödvändiga resursförstärkningartill vården och omsorgen, till primärvård, äldresjuk-vård, psykiatri och till att förbättra tillgänglighetenoch öka mångfalden av vårdutövare. Det var rätta ochnödvändiga satsningar.Jag måste till säga - jag vet inte varthon tog vägen - att hon säkert gjorde en felsägning,som hon gärna kan bekräfta det för protokollet, närhon sade att det var regeringen, ochMiljöpartiet som stod bakom försvarsuppgörelsen.Det är ju inte sant. Det vet också. Detvar regeringen och som stod bakomförsvarsuppgörelsen. Den handlingsplan som vi antoghär gjordes upp mellan regering-en, , och . Intevid någon av dessa överläggningar och diskussionerfanns det någon vänsterpartist med. Jag utgår därförfrån att det var en felsägning, och det vore bra att fådet bekräftat till protokollet.Många köar för åldersbetingade funktionshinder,t.ex. starr, nedsatt hörsel och förslitningsskador sominnebär minskad livskvalitet och stora kostnader församhället. vill införa en vård- ochhjälpmedelsgaranti. Vi har medverkat till att vi nu ärpå väg att få genomslag för permanent finansiellsamordning för ökad tillgång till rehabilitering ochhabilitering. Trygghet är även att utan rädsla kunnagå ut på gator och torg, att ha tillgång till grundläg-gande service såsom bank, post, livsmedelsbutik,apotek. Naturligtvis är ekonomisk trygghet grundläg-gande. Jag tänker främst på de äldre som har desämsta ekonomierna. vill se höjt pen-sionstillskott, rimliga taxor och avgifter, sänkt fastig-hetsskatt. I tider av ekonomisk tillväxt tycker jag attdet är rimligt att återställa vad som dragits in frånpensionärerna under 90-talet.Herr talman! Antalet äldre kommer att öka, detvet vi. De medicinska framstegen kommer att fort-sätta. 40-talisterna kommer att ställa höga krav. Be-hov av vård och omsorg kommer därmed att öka.Efterfrågan kommer att se annorlunda ut. Det är utmaning och en nödvändighet att vi förberedeross för att möta detta detta och på ett bra sätt klarautmaningen. Det krävs att vi diskuterar en framtidafinansiering och jobbar mera aktivt för att förebyggaohälsa och olyckor i arbetet, effektiviserar verksam-heter och öppnar för nytänkande över hur vi organise-rar verksamheten.Anhörigas stora insatser kan inte nog understry-kas. Samhället skulle stå sig slätt utan dem. Vi kangöra mycket mer för att stödja och visa uppskattning.Det har runtom i landet utvecklats viktiga verksam-heter. Det utvecklingsavtal som har tecknats mellanstat, innefattar justfortsatt satsning och utveckling av anhöriginsatser,med de resurser som bl.a. har medver-kat till har tillförts. Jag utgår från och förutsätter attkommunerna tar fasta på detta.Enligt kommer kom-munerna att behöva rekrytera 625 000 nya medarbe-tare inom skola, vård och omsorg . Föratt det över huvud taget ska finnas personal som villta hand om gamla och sjuka människor krävs att stat,landsting och kommunerna utformar en strategi förhur man ska klara de kommande årens personalför-sörjning, erbjuda ungdomsutbildning och locka män-niskor att byta jobb mitt i livet.Vård- och omsorgsyrkena måste uppvärderas.Vad är finare och viktigare än att vårda, bota, trösta,ge omsorg? Jag tror att speciellt ungas attityder ärviktiga och möjliga att påverka. För att vara lite per-sonlig kan jag nämna att jag känner en ung tjej somgår i gymnasiet och som så sent som sedaninte på något sätt kunde tänka sig att jobba medgamla människor. Efter att trots allt ha fått ett som-marjobb inom och i detarbetet har den unga tjejen totalt svängt om, mognat,vuxit och tycker att det är fint att arbeta med männi-skor. Det är nästan lite rörande att man på så ,med insikter i hur det faktiskt fungerar i verkligheten,kan svänga attityder så tydligt. Det ger hopp införframtiden.Herr talman! Det finns många fler områden ochfrågor som det känns angeläget att ta upp. Det kangälla diskriminering av äldre i vården, på arbetsmark-naden, försäkringsfrågor, att låna pengar i bank. Detfinns många skräckexempel på hur äldre behandlas.Det finns lagstiftning mot åldersdiskriminering bl.a. iUSA. Det finns även inskrivet i EU:s arbetslivsdirek-tiv. är efter, men lade 1999 årsFörfattningsutredning, där bl.a. jag och herr talman-nen ingår, ett förslag om att ändra i regeringsformen,grundlagen, så att det allmänna ska motverka diskri-minering på grund av bl.a. ålder. Förslaget är att detska tas in i regeringsformen och dess målsättningspa-ragraf. Jag tycker att det är ett steg i rätt riktning.Även tandvårdsfrågorna med behov av ekonomis-ka satsningar, högkostnadsskydd, förebyggande insat-ser m.m. behöver få sin lösning, likaså läkemedels-frågorna. Det är ekonomiskt tungt för den enskilde.Det finns oroande rapporter om att uppemot varannanpatient över- eller undermedicineras eller får olämpli-ga kombinationer. Detta måste naturligtvis åtgärdas.Det finns också andra frågor som Centerpartietanser är avgörande viktiga inom äldrepolitiken -boendefrågor, geriatrik, äldrepsykiatri, demensvår-den, uppsökande verksamhet, IT-verksamhet, frisk-vård, olycksfallsförebyggande m.m. Det ber vi att fååterkomma till i annat sammanhang.Anf. 44 () replik:Herr talman! Den ekonomiska satsningen på pri-märvård, psykiatri och äldreomsorg var en uppgörelsemellan Socialdemokraterna, . I handlingsplanen i sig fördelas inga pengar.Nu vill jag höra vad har föruppfattning: Är det fel?Anf. 45 () re-plik:Herr talman! Det som sade i sitt an-förande var - jag återgav det, och det kan ni läsa iprotokollet sedan - att försvarsuppgörelsen gjordesmellan regeringen, och Miljöpartiet.Det är fullständigt fel. Försvarsuppgörelsen gjordesmellan regeringen och . Det var det somjag invände mot. Det var vi som tog fram de 8, somsedermera blev 9, miljarderna. I det jobbet fanns ickeVänsterpartiet med. Så är det. I de överläggningarsom jag deltog i fanns inte vare sig ellernågon annan vänsterpartist med. Så är det.Handlingsplanen var en bekräftelse på de inrikt-ningar som jag har nämnt. Där yrkade Vänsterpartietavslag. Handlingsplanen står , Social-demokraterna, bakom.Det är fakta, . 46 () replik:Herr talman! Jag kan ta på mig att jag kanske ut-tryckte mig lite slarvigt om försvarsuppgörelsen. Såhar vi städat undan det. Men när det gäller självapengarna är det faktiskt en budgetuppgörelse mellanSocialdemokraterna, gäller handlingsplanen är medveten om varför vi hoppade av. Det fannsockså andra partier som inte ställde sig bakom den,därför att vi tyckte att det fattades väldigt mycket iplanen och att man öppnade för privata alternativ. Detär väldigt medveten om, för det ärinte så länge sedan vi hade den debatten. Men i hand-lingsplanen fördelas inga pengar.Anf. 47 () re-plik:Herr talman! Jag har naturligtvis ingenting att in-vända om väljer att ställa sig bakom attde 8, som sedermera blev 9, miljarderna ska gå tillvård och omsorg. Det var det krav som vi ställde helatiden. Det vara därför försvarsuppgörelsen över hu-vud taget kom till. Annars hade inteställt sig bakom den.När vi nu lyckats med det arbetet är det jättebra jufler som ställer sig bakom att föra över pengar tillvården och omsorgen. Där har jag ingen invändning,däremot var den historiebeskrivning direkt felaktigsom gav.När det gäller handlingsplanen har det varit högstdiskutabelt att om handlingsplanen hade fallit hadeockså uppgörelsen i övrigt sannolikt fallit. Det är endiskussion som är historia och som vi, tycker jag,hellre ska vända och börja se på möjligheterna. Vi skavara tacksamma för att det fanns några partier somville vara med och jobba för att förstärka vård ochomsorg. Det är ett jätteviktigt arbete att även gå vida-re med.Anf. 48 ():Herr talman! Gamla människor som har levt ettlångt liv vet ofta hur de vill ha det. Att de fyllt 65 årinnebär inte att deras intressen plötsligt skiftar ochblir lika alla andras i samma ålder. tilltrordessa erfarna människor att leva sina liv enligt egnaönskemål, och vi vill också ge dem makt att beslutaom sin vardag.Valfriheten i äldreomsorgen är kraftigt be-gränsad. Människor omyndigförklaras plötsligt när deblir lite skröpliga . Det är därför dagsför en valfrihetsrevolution för de äldre, en ny kurssom ger äldre makten över äldreomsorgen och detegna livet.Vi vill öka valfriheten genom att införa en äldre-peng efter en vanlig biståndsbedömning. På sammasätt som får sedan den enskilde besked om vil-ken hjälp och vilket stöd som beviljas. Utifrån dettafastställs en äldrepeng som motsvarar den skattefi-nansiering som går till eller äldre-boendet. Äldrepengen ska, tillsammans med denavgift som även fortsättningsvis tas ut, täcka kostna-der för vård, omsorg och boende. Äldrepengens stor-lek kommer naturligtvis att variera beroende på denenskildes behov, och i takt med att behoven förändrasförändras också pengens storlek.Införandet av en äldrepeng gör inte omsorgen bil-ligare, och det är inte heller syftet. fokusär höjd kvalitet. Äldreomsorgen måste stärkas ochutvecklas. Många äldre har så omfattande ochkomplicerade behov att vi måste satsa på kvalitet ochutbildning för att klara av att ge en god vård ochomsorg. Det är därför viktigt att kvalitetsutvecklingengaranteras i pengsystemet. Därför måste äldreomsor-gen arbeta med kvalitetsgarantier så att den enskildetydligt kan se vad hon eller han kan förvänta sig avomsorgen.Äldrepengen innebär att de äldre eller deras anhö-riga får makt att avgöra vad de anser vara kvalitet,vilket ålderdomshem de vill bo på eller till vem devill vända sig med sin peng för att få hemtjänst. Äld-repengen ska man också kunna föra med sig till denomsorgsgivare man önskar. Det ska gå bra att väljamellan alla enheter som kommunen antingen driver iegen regi eller dem som kommunen har kvalitetsgod-känt.Herr talman! Som jag tidigare nämnde är det vik-tigt att det finns klara besked om vad den enskildekan förvänta sig i fråga om stöd, omvårdnad ochboende. Därför har föresla-git att kommunerna bör ha en omsorgsgaranti somklart slår fast vad som gäller. Det var intressant atthöra av att Vänstern tydligen är inne påsamma linje, eftersom hon talade om ett minimikrav ivården. Det är ungefär detsamma som vi också talarom.Omsorgsgarantin ska omfatta sådana viktiga sakersom t.ex. den medicinska kompetensen där det enligtvår uppfattning ska finnas en medicinskt ansvarigläkare kopplad till varje äldreboende och tillräckligtmånga sjuksköterskor. Det här är helt nödvändigt föratt kvaliteten i äldreomsorgen ska kunna garanteras.Geriatriskt utbildade sjuksköterskor kan medverka tillatt höja kvaliteten på den vård och omsorg som gespå det särskilda boendet. En höjd medicinsk kompe-tens inom det särskilda boendet leder också till attakutbesöken på sjukhusen minskar, vilket inte minstär viktigt ur den äldres perspektiv.Vårt förslag till omsorgsgaranti innefattar ocksåpraktiska saker såsom fungerande trygghetslarm.Alltför ofta kommer rapporter om att trygghetslarmenhar varit urkopplade, och det är naturligtvis helt oac-ceptabelt. Rätten till fungerande färdtjänst är ett annatkrav. Det innebär rörelsefrihet, men också trygghetatt veta att man kan lita på färdtjänsten. Under senareår har neddragningarna på färdtjänsten gått mycketlångt. Det ställer till stora problem för många äldre.Beträffande kommer det ständigtrapporter, och det är alltid brister som rapporteras.Allt färre får hemtjänst och antalet hemtjänsttimmarblir också färre. Vad detta innebär av otrygghet ochmöjligheten att bo kvar i den egna bostaden är jumycket klart. Alltfler blir beroende av släkt och vän-ner för att få den hjälp de behöver, eller kanske rätta-re sagt: den hjälp som de absolut behöver.Det måste vara helt klart att den hjälp som manbehöver från fungerar på ett tillfreds-ställande sätt, och om den inte fungerar måste man fåveta vart man kan vända sig. Självfallet ska man intebehöva betala för en utebliven tjänst.Vi har alltså ett stort antal krav på vad som skaingå, och vi har också sagt att det bör vara Socialsty-relsen som utarbetar riktlinjer för omsorgsgarantinsom sedan ska fastställas av kommunerna.Herr talman! Många medicinskt färdigbehandladepatienter blir direkt hemskickade trots att de saknarnära anhöriga och ett socialt nätverk. Det behöverknappast påpekas att detta ofta innebär en storotrygghet för den enskilde, och många har ocksåuttryckt önskemål om att få vistas i någon form avmellanvårdsboende. Andra patienter får helt enkeltligga kvar på sjukhuset för att kommunen inte harnågot lämpligt boende. Detta kostar naturligtvispengar och låser fast den sluta vårdens kapacitet.Dessutom främjar det inte patienternas tillfrisknande.En tredje grupp medicinskt färdigbehandlade pati-enter får mer eller mindre pendla mellan hemmet ochslutenvården. Att befinna sig i en sådan skytteltrafik,med alla påfrestningar som det innebär, är inte helleridealiska omständigheter för återhämtning och till-frisknande.Kommuner och landsting bör i samarbete, enligtFolkpartiet liberalernas åsikt, införa en ny vårdformmellan slutenvården och boendet för äldre människor.Tidigare fanns konvalecenthem dit patienter kundekomma för en längre eller för att förberedasig inför hemkomsten. Det är dags att återinföra kon-valescenthemmen, men i en modern form byggd påkunskap kring rehabilitering. På konvalescenthemmetska patienten få en hjälpmedelsutredning och möjlig-het att pröva hjälpmedlen så att de fungerar på ett brasätt även i hemmiljön.