prot · GO09108 · 2001-05-10 00:00:00 — Vilka prioriteringar mansedan kommer att göra inom varje landsting måste julandstingspolitikerna ta ställning till.När det sedan gäller detta med det fria vårdvalethar vi inget fritt vårdval . Det är inte detta dethandlar om. Det handlar om att man ska införa detfrån på rekommendation av Landstingsför-bundet. Varje landsting har att ta ställning till hurman ska göra: Ska man göra det tillsammans med engrupp andra landsting och ha ett fritt vårdval inomlandstingen eller ska man delta på nationell nivå?Det är viktigt att man diskuterar detta i landstingeti . Jag rekommenderar ta kontakt med sina partivänner och diskutera hurman ska ställa sig i Norrbotten.Anf. 59 ():Herr talman! är det i alla fall så att socialde-mokraterna i har fattatbeslutet att icke gå med på det här s.k. fria vårdvalet.Men det är inte bara sjukhusen som lider brist . Det är också stora problem inom primärvården.Primärvården är ju någonting som vi har verkligenhar förordat, men tyvärr fungerar den inte tillfreds-ställande. Många vårdcentraler lider stor brist påexempelvis läkare. Så har vi det bl.a. i . Vid envårdcentral som ska ha sex läkare har vi bara enhalvtidsarbetande läkare.Vad vill socialministern säga till de människorsom är förtvivlade och som har väntat i månader påatt få träffa en allmänpraktiserande läkare? Finns detnågot hopp för dem? Jag ställer frågan till den högstansvarige för sjukvården i Sverige.Anf. 60 Socialminister ():Herr talman! Jag skulle kunna ägna mig åt en litenstatsvetenskaplig föreläsning om vem som är ansvarigför olika saker. Vi har landsting i det här landet som iallt väsentligt är ansvariga för sjukvården. Jag troddeatt vi var överens om att det är en viktig princip att vihar en demokrati som ger landstingen rättatt besluta och att vi aktar för oss för att här fattabeslut om hur man fördelar resurserna till vårdcent-ralen i Luleå.Vad jag rekommenderar alla som är intresseradeav de här frågeställningarna att göra är att diskuteradem med sina partigrupper i sina landsting. Där kanman pröva argumenten om hur man ska fördela resur-serna och gemensamt se till att man i varje lanstinghar en bra sjukvård. Jag är alldeles övertygad om attvi kan hjälpa till att ställa resurser till förfogande. Vikan ge de allmänna spelreglerna.Jag har fullt förtroende för att man också i Norr-botten över partigränserna och inom politiken skakunna se till att vi får en sjukvård som ger männi-skorna i full trygghet . Men detkräver att vi från sida gör två saker, delsatt vi ger goda spelregler och ser till att det kommerfram resurser, dels att vi överlåter åt våra landstings-politiker att fatta besluten.FlygutbildningenAnf. 61 ():Herr talman! Jag tänkte fråga försvarsministernom den militära flygutbildningen. I alla turer kringförsvaret har det ju varit en olöst fråga var denmilitära grundutbildningen för piloter ska ligga. Tidi-gare har regeringen talat mycket om samordning medcivil flygutbildning. Det enda ställe där det finnscivil flygutbildning i statlig regi är ju i . Lunds universitethar också utvecklat ett flygcentrum med forskningkring olika områden som rör flyget.Det är många människor som känner till dennakvalificerade utbildning på och högsko-leverksamheten. För dem och även för mig verkar detsvårförklarligt att regeringen och försvarsministerninte har sett på just som ett viktigt ochintressant alternativ när det gäller flygutbildningen.Jag tror att många skulle vara tacksamma att få hörahur försvarsministern har tänkt och resonerat kringdessa frågor.Anf. 62 Försvarsminister ():Herr talman! Kammaren ska behandla regeringensproposition och utskottets betänkande i nästa vecka.Jag vill därför inskränka mig till att säga att när viförberedde propositionen hade vi genomgångar avdetta alternativ och fann att det inte var så stora lik-heter mellan civil förarutbildning och militär förarut-bildning att det fanns en vinst i att göra en rent fysisksamlokalisering. Däremot finns det i propositionen eninriktning att man i administrativt hänseende, t.ex. närdet gäller antagning osv., ska föra den militära ochden civila utbildningsverksamheten närmare varand-ra.Anf. 63 ():Herr talman! talade ju regeringen väldigtmycket om denna betydelse av samordning även rentpraktiskt. Det är ju tråkigt om man har tonat ned det.Jag tror nämligen, inte minst av ekonomiska skäl menäven av kompetensskäl, att samordning är någontingatt satsa på. Ser man på så har vi ju ettstort där. Vi har för tillfället iÄngelholm där vi har flyglärarna och kompetensen.Vi har med försvarets skolor kring väder-tjänst och flygteknik. Och vi har som sagt var Lundsuniversitet med enda flygcentrum på aka-demisk nivå. Menar man något allvar med dennasamordning med civil utbildning och forskning dåborde väl trots allt utbildningen åtminstone förläggastill den del av landet där kompetensen finns. Jag harfortfarande svårt att följa de resonemang som liggerbakom tystnaden kring flygutbildningen.Anf. 64 Försvarsminister ():Herr talman! Det framhölls bl.a. från Försvar-smakten - jag såg det på samma sätt - att det handlarom olika flygplanstyper redan från början. För demilitära piloterna handlar det om vårt militära jetskol-flygplan. För de civila piloterna handlar det om pro-pellerplan. Det var även skillnader i utbildningensinriktning, trots att det handlar om den grundläggandeutbildningen. Det fanns också en hel del tveksamhetsom ledde till att vi inte ville gå den vägen att öppnaett delvis militärt etablissemang på nytt på ytterligareett ställe i vårt land. Det gjorde att vi inte gick frammed det förslag som skisserades när vi lade fram vårproposition. Propositionen har blivit behandlad iförsvarsutskottet, och jag vill inte göra några vidarekommentarer om utskottets betänkande inför kam-mardebatten.UtvisningsdömdaAnf. 65 ():Herr talman! Jag har en fråga till justitieministern.Justitieministern har sagt att man ska göra enöversyn när det gäller de utvisningsdömda och derassituation, framför allt när det gäller de utvisnings-dömda som har barn.Väldigt många av de utvisningsdömda är dömdatill långa straff. Det som är väldigt speciellt med demär att de inte får några permissioner.Justitieministern och har fattat beslutom att man ska införa ett back door-system för män-niskor med långa fängelsestraff och att man ska an-vända elektronisk fotboja i slutet av strafftiden. Kanjustitieministern tänka sig att vid översynen ävenöverväga möjligheter till permission med elektroniskfotboja för vissa grupper av de utvisningsdömda, föratt på så sätt ge dem möjligheter till permission för attbl.a. kunna träffa sina barn på ett helt annat sätt änvad de kan göra ?Anf. 66 Justitieminister ():Herr talman! När man döms till ett långt fängelse-straff och det förenas med en utvisning så tar dom-stolen hänsyn till att man döms till utvisning, vilketinnebär att man får ett kortare fängelsestraff - ,och vissa fall upp till kortare. Detta sker bl.a.på grund av att man lidit särskilda men jämfört meddem som inte har dömts till utvisning. Problemenmed att ge utvisningsdömda permission ligger i sa-kens natur, och det är svårt att hitta ett alternativ.I den utredning som kommer ska man bl.a. ta uppatt människor som döms till utvisning ska kunnaåterkomma om det är möjligt, menvi vet ännu inte det. Men det är en idé. Jag vill intesäga alltför mycket nu.Anf. 67 ():Herr talman! Jag vet att strafftiderna minskas förde utvisningsdömda. Men problemen kvarstår ju närdet gäller att dessa människor inte har några möjlig-heter till permissioner. Jag förstår att det också liggeri sakens natur att detta har varit svårt. Men tror intejustitieministern att man med en grundlig prövning ivarje enskilt fall ändå skulle kunna se över möjlighe-ten till permission med elektronisk fotboja, eftersomelektronisk fotboja är att jämställa med ett fängelse-straff och är ett ganska starkt kontrollmedel? När viser att denna grupp människor blir större och när viser de långa strafftiderna tror jag nämligen att det äroerhört viktigt, framför allt när dessa människor harbarn som är rotade i , att de har möjlighet attumgås med sina barn.Jag hoppas ändå att justitieministern i denna över-syn och utredning ska våga pröva också denna fråga.Anf. 68 Justitieminister ():Herr talman! Det s.k. back door-systemet innebäralltså att man ska få elektronisk fotboja under de sistamånaderna av strafftiden. Det är, såsom sägs här,mycket riktigt en ingripande åtgärd. Men tanken är juatt man successivt ska slussas ut i det svenska sam-hället och få kontakt med svenskamyndigheter och få ett arbete efter frigivningen. Denfrågan är också av naturliga skäl inte lika aktuell omman efter fängelsestraffet ska utvisas.Jag vill betona att vi ännu inte har några utred-ningsförslag. Vi vet inte ens hur utredningen ska seut. Men det som utredningen ska ta upp är att man skaha ett större och bättre barnperspektiv när människordöms till utvisning, eller rättare sagt när frågan äraktuell. Det är det som vi har tänkt ska vara huvud-frågan. Men jag ber att få återkomma när jag vet merom den saken.UmgängesrättenAnf. 69 ():Herr talman! Jag har också en fråga till justitiemi-nistern. Den handlar om föräldrars umgängesrätt vidskilsmässa. Vi har hört exempel på män som är döm-da för misshandel men som ändå kan få umgängesrättför sina barn.I sägs det mycket tydligt ska ta till vara barns rättigheter och barns bästa ialla situationer. Det står också uttryckt i vår lag, pre-cis som i , att barn ska få uttryckasin mening i alla frågor som berör dem och att dom-stolar och myndigheter ska höra och respektera bar-nen.Det har utarbetats en praxis om att man lyssnar påbarn som har fyllt och att man ska kunna vägain deras synpunkter. Men det kan ju vara svårt förbarn att uttrycka synpunkter. Jag undrar därför: Kanman jobba vidare med denna praxis från ochgå längre ned i åldrarna och på något sätt hjälpa bar-nen så att de kan uttrycka sin mening?Anf. 70 Justitieminister ():Herr talman! Det är ju, som sades här, barnensbästa det handlar om. Det är egentligen den endafrågeställning som är aktuell när man tar upp fråganom vårdnad och umgänge i allmän domstol.Självklart är en omständighet som misshandel nå-gonting som påverkar såväl vårdnad som umgänge.Det framgår uttryckligen i förarbeten. Det framgårockså av domslut från Högsta domstolen.Genom reform har man förstärkt barnensmöjlighet att komma till tals. Däremot är det tvek-samt om man ska ta in barnen i domstolen. Situatio-nen för ett barn när föräldrarna är i konflikt är redansvår. Men barnets bästa och barnets uttryckliga viljaredan väger oerhört starkt.Anf. 71 ():Herr talman! Om man jobbar med den typen avfrågor så undrar jag om man kan utreda ytterligare föratt kunna få fram barnens synpunkter. Jag tänker t.ex.på att barnen får sin egen företrädare, eller om detfinns andra sätt för barnen att faktiskt kunna uttryckasin mening. Jobbar ni med det på Justitiedeparte-mentet?Anf. 72 Justitieminister ():Herr talman! Det som sker är att man ska ut-värdera reform enligt vilken domstolenkunde döma till gemensam vårdnad även om den enaparten motsatte sig det. Det kommer att hållas enhearing , och har i upp-drag att utvärdera den vårdnadsreformen. Då kommerockså frågan om barn ska få en särskild företrädareeller hur man ska förstärka barns möjligheter ytterli-gare att tas upp. Men det är en svår avvägning. Det ärinte alldeles självklart att man ska förstärka på ettsådant sätt att barnen själva ska komma in i domsto-len. Men ett ombud eller en företrädare för barnen ärett alternativ.FörsvaretAnf. 73 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Min fråga riktas till försvarsminis-tern.Under de senaste tio åren har vi fått se försvaretbli halverat och sedan halveras en gång till. Numeraär det en mycket liten rest av det försvar som vi hadeför ett tiotal år sedan. Det är oerhört viktigt att denlilla resten ändå får fungera optimalt.I dag har vi nåtts av ett öppet brev redovisat av TTdär flygvapnets generalinspektör vädjartill politikerna när det gäller flygskolan. Finns detverkligen inte något annat möjligt alternativ? Flyg-vapnet kommer inte att kunna genomföra sin del avförsvarets omdaning planenligt.Det är utomordentligt tråkigt att både ochÄngelholm, som ställdes som alternativ mot varandra,föll bort - alltså de två mest attraktiva platserna förutbildning av piloter. Flygvapnets generalinspektörkonstaterar nu att utbildningen av piloter kommer attförsvåras och drastiskt minskas. Flygvapnet behöveralla de 20 piloter som dagens skola klarar attutbilda. Finns det ingen möjlighet att ta sitt förnuft tillfånga?Anf. 74 Försvarsminister ():Herr talman! Jag vill bestrida det begrepp somTuve Skånberg använde - en liten rest. Det finnsingenting av korrekthet i det påstående som gjordes.Om vi ser på främmande styrkor i vår del av världenkan vi se att i flera sammanhang - ja, kanske i deavgörande sammanhangen - är konventionella strids-krafter försvar , och ett avNordeuropas starkaste och mest relevanta. Dess mate-rielförsörjning saknar motstycke i länder av Sverigesstorleksordning.Vi kommer att ha arméförband med en officer-stäthet och en rörlighet som jag menar praktiskt tagetsaknar motsvarighet i vår del av världen. Våra flyg-stridskrafter är de mest omfattande, tillsammans medde tre stora makterna i Europa.Vår marin är teknologiskt synnerligen högtståen-de. Jag vill ta avstånd från den villfarelse som fråga-ren kom med.I dag har jag gjort kommentarer beträffande flyg-förarutbildningen. Det har funnits alla möjligheter fördet parti som Skånberg företräder att underutskottets behandling tillstyrka regeringens proposi-tion.Anf. 75 SKÅNBERG (kd):Herr talman! En företrädare till nuvarande för-svarsministern sade att beredskap är god.Historien får visa om det uttalande som vi just harhört verkligen har fog för sig. Den neddragning somjag redovisade är tyvärr sann.Nedbantningen på flygvapnets område sker på ettolyckligt sätt; jag tror att vi är överens om detta.Jag hade gärna sett att hade fått varakvar - i annat fall . går båda de alternati-ven bort. Nog kan väl försvarsministern kosta på sigatt beklaga detta.Anf. 76 Försvarsminister ():Herr talman! Det som sker är en hantering aven viss del av flygstridskrafterna, nämligen förlägg-ning av utbildning - olika program. Detta är en viktigdel. Regeringen hade lagt sitt förslag. Det har jagagerat kring , och jag har tagit allehandakontakter för att påvisa vilka fördelar som finns medförslaget. har försvarsutskott behandlatfrågan. Det hade, som sagt, funnits alla möjligheterför det parti som Skånberg företräder att stödjaregeringens proposition.Nu finns betänkandet. Det kommer att delas utoch debatteras och sedan kommer att fattasitt beslut. Jag gör inga kommentarer utöver vad jagsagt. Jag tycker alltså att det är positivt att fyra partierhar samlat sig till ett ställningstagande.VästsaharaAnf. 77 ():Herr talman! hålls en manifestation av Före-ningen . Där kommer att finnas företrädareför samtliga riksdagspartier i form av riksdagsleda-möter som uttalar sitt stöd för folk.Västsahara är ju den sista kolonin i , ochVästsahara har varit ockuperat av Marocko.Denna ockupation har bl.a. inneburit 1 000 försvunna- barn, kvinnor och män som har gripits av marock-ansk militär. Ingen vet var de finns i dag.10 000 ungdomar har tvångsförflyttats för att ma-rockaniseras, som det heter, och större delen av be-folkningen i lever sedan många år tillbakasom flyktingar i läger i . Amnesty har talatom många brott mot de mänskliga rättigheterna både iMarocko och i Algeriet.Min fråga är: Vad gör regeringen för att förbättrasituationen, för att ockupationen ska upphöra och föratt folk ska få folkomrösta om självstän-dighet?Anf. 78 Kulturminister ():Herr talman! Ja, det är, precis som , en mycket gammal konflikt. Den ledertillbaka till mitten av 70-talet och har en kolonialbakgrund.Regeringen tycker att det är mycket viktigt att setill att det finns en dialog med båda parter. Det är denprincip som vi har arbetat efter. Vi erkän-ner självklart det västsahariska folkets rätt till själv-bestämmande men vi tycker också att det är mycketviktigt att FN får huvudansvaret för att söka lösningarsom faktiskt ger resultat. EU har också en viktig roll,men under FN:s ledning. Det är i enlighet med dettasom vi agerar.Anf. 79 ():Herr talman! Det är glädjande att höra att rege-ringen engagerar sig i frågan. Jag vet redan att Sveri-ge är en biståndsgivare vad gäller flyktinglägren iAlgeriet - liksom EU, som är den största biståndsgi-varen. Naturligtvis försiggår inom FN ett arbete. Detsom nu är viktigt är framför allt att trycka på i fråganom folkomröstning. Det är grundfrågan.I tio år har det förts en kamp för folkomröstningdär man ska få rösta för om man vill vara självständigeller vara under marockanskt styre. Den marockanskaregimen har med allehanda tricksanden försökt attundvika att folkomröstningen kommer till stånd.Det är viktigt att minnas att FN stöder denna folk-omröstning. FN är ju med och arbetar för att den skakomma till stånd. Min förhoppning är att t.ex.under ordförandeskapet utnyttjar detta till att försökasamla EU kring något på området, exempelvis genomEU driva på i FN för en snar folkomröstning.Anf. 80 Kulturminister ():Herr talman! Vad gäller just folkomröstningsfrå-gan är det så att parterna i konflikten, som ju ändåsjälva måste vara delaktiga i frågan om en folkom-röstning, inte har kommit med några förslag för attföra frågan framåt. I det läget har det blivit en låstposition i just folkomröstningsfrågan. Därför harFN:s generalsekreterare föreslagit att man ska disku-tera alternativa lösningar. Det finns en särskild med-lare som på uppdrag arbetar med de härfrågorna.Vi agerar naturligtvis som ordförande i för attstötta FN:s generalsekreterare i dennes ansträngning-ar på denna punkt och tror att det är den vägen vi kangöra det mesta. Som säkert känner tillhar också varit med som trojkamedlem vidbesök då det har varit direkta sammanträffanden medt.ex. Vi kommer att fortsattvara mycket aktiva men håller fast vid att vi icke skaagera vid sidan av FN, utan det är viktigt att hålladenna enade front.Trafikproblem i Tjörns kommunAnf. 81 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . närmar vi oss som-maren, och kusten är ett stort rekreationsområde förstadsfolket. Själv kommer jag från . Utanför vårö är det två mindre öar som är befolkade året om.Problemet för oss är att något måste göras innan dehär öarna blir överbelastade med bilar. Parkeringarnaräcker inte till.I dagens läge, med den prioritering man gör ute ikommunerna, är det ju vård, omsorg och skola somfår de mesta medlen. Alltså har de kommuner sominte är tillväxtområden svårt att kunna lösa det härrent ekonomiskt fast det finns andra sätt att lösa dehär trafikproblemen på.Min fråga till statsrådet är: Skulle statsrådet kunnatänka sig att se på den här frågan för att tillsammansmed kommunerna, och min kommun, hitta en lös-ning?Anf. 82 Statsrådet ():Herr talman! Vi reglerar ju de ekonomiska för-hållandena mellan stat och kommun på det sättet attvi har generella statsbidrag och till det ett kommunaltutjämningssystem, som beaktar de olika lokala för-hållandena och strukturskillnader som finns mellankommunerna. Det har också varit ett önskemål frånkommuner i att vi ska ha den fördelningenmellan stat och kommun i våra ekonomiska mellan-havanden, att det ska utgå generella statsbidrag ochkompletteras med ett kommunalt utjämningssystem.Jag ser för dagen inte några möjligheter att ha sär-skilt riktade statsbidrag för att klara den typ av prio-riteringar som en kommun som Tjörns kommunmåste göra mellan olika angelägna verksamheter ikommunen.Anf. 83 ():Herr talman! Vi ser nu att de generella statsbidra-gen inte räcker till, och vi ser att hela kom-mer ut mot kusterna. Problemen kvarstår, även omdet utgår generella statsbidrag. Skulle statsrådet kun-na tänka sig att göra ett försöksområde eller åtmins-tone titta på ett litet område i där man kundelösa det med t.ex. medel från ?Anf. 84 Statsrådet ():Herr talman! tas en annan frågeställning upp,nämligen resurser för att bidra till ut-veckling i olika delar av landet. Vi har ju ökat degenerella statsbidragen väldigt kraftfullt ,med sammanlagt , och det hargenerellt förbättrat situationen i kommunsektornockså. Sedan finns det, vilket jag är väl medveten om,ett antal kommuner som till följd av framför allt be-folkningsförändringar fortfarande har svårigheterkommunalekonomiskt.Till syvende och sist handlar det om att varje en-skild kommun måste göra de prioriteringar som mantycker är mest angelägna. De växande skatteintäkter-na även och året därpå i kommunsek-torn skapar lite större handlingsfrihet för kommuner-na att kunna göra de prioriteringar som man vill göra.Jag ser ingen möjlighet att via rena kommunresur-ser lösa de problem som Tjörns kommun och kanskenågon annan kommun har. Snarare handlar det om attvi nu successivt måste förbättra - den utvecklingen ärredan på väg - kommunernas förutsättningar att han-tera sina åligganden.HemvärnetAnf. 85 ():Herr talman! Jag vill rikta min fråga till försvars-minister, och jag lovar att det inte blir en fråga omflygvapnet den här gången.Vi har i försvarsutskottet fått en in-formation från högkvarteret om de besparingar somär på gång för att klara budgeten 2001. Det gällerproblemet att regeringen inte har godkänt att föraöver 700 miljoner till den direkta verksamheten. Jagtänkte hålla mig till ett ämne som ligger mig varmtom hjärtat, nämligen hemvärnet.Det är tre konkreta förslag som har presenteratsför oss i utskottet. Det är för det första att skära bortutbildningsverksamheten , för det andra attVision 2010 ska senareläggas och för det tredje, vil-ket var det mest dramatiska som redovisades för oss iutskottet, att skära bort all hemvärnsverksamhet res-ten av året.I dag har vi haft besök av hemvärnets ledning iSverige, och jag lovar statsrådet att man gick från vårutskottslokal med pannorna i djupa veck.Det är olyckliga signaler som kommer i denhär frågan, när det är svårigheter att re-krytera till hemvärnet. Det är en fråga som oroarmånga hem i i dag.Vad tycker statsrådet om de signaler som ges?Anf. 86 Försvarsminister ():Herr talman! Det är riktigt att regeringen itilläggsbudget inte har föreslagit en överföring frånmaterielanskaffningsanslaget till verksamheten iövrigt. Anledningen till det är att vi har konstaterat,med som bakgrund, att ekono-mistyrningsfunktionen i Försvarsmakten inte tjänarsitt syfte och att den måste reformeras.Det andra är att vi har tillsett att man i princip skakunna göra en omavvägning mellan materiel ochverksamhet i övrigt. Men då ska det vara bra motive-ringar på båda sidorna, i enlighet med den inriktningsom har gett för försvaret. Vi har ansett attdet inte har varit fallet i det förslag som Överbefälha-varen har ingivit.Nu pågår diskussioner i Försvarsmakten, och del-vis med Försvarsdepartementet i sådana frågor somkan beröra regeringens ställningstagande i den härfrågan. Jag anser att vi inte är färdiga med att försökafå fram sådana förändringar under detta budgetår, ochmed perspektiv framåt, som går i linje med riksda-gens inriktning.Det gör att jag anser att det fortfarande finns möj-ligheter för kreativitet som gör att man undviker endel oönskade konsekvenser.Anf. 87 ():Herr talman! Än en gång: de signaler som gårut till Hemvärnet om besparing, kanske t.o.m.100 % besparing, är olyckliga signaler, när vi vet attdet finns ungefär 69 000 hemvärnsmän och vårt målär 90 000. Statsrådet sade i en debatt attdet finns möjlighet för kolleger i andra partier attstödja olika initiativ i försvarsutskottet. Här finns detmöjlighet för statsrådets kolleger att stödja en motionfrån det parti jag representerar för att få pengar tillden här verksamheten.Jag är på samma linje som statsrådet när det gälleratt vi ska ha en hård och bra ekonomisk styrning avförsvaret, precis som av alla andra verksamheter. Detinstämmer jag helt i. Men jag skulle i alla fall viljaskicka med det här som en vädjan till statsrådet. Detblir ju protokollfört. Vad vi säger inom lyckta dörrarär en annan sak.