prot · GO0970 · 2001-02-21 00:00:00 — Jag har svårt att förstå att en centralregle-ring skulle ha någonting med solidaritet att göra ochatt det skulle vara allena saliggörande.Det har skett en utveckling på arbetsmarknaden.Socialdemokraterna och ska bejakadet. Man bör myndigförklara arbetstagarna. De kanockså tala för sig. Det har blivit en skillnad. De ärinte i underläge. Arbetsmarknaden ser ut på ett annatsätt.Socialdemokraterna säger att det inte går meddeltidsarbete. Då blir det inga nya arbeten. Men vadsäger ni då om bemanningsföretagen? Det är bevisatatt det den vägen blir nya arbeten. Sedan säger manatt den enskilde går före kapitalet. Det är den ideolo-giska skillnaden. Ja, det är en ideologisk skillnad. Vitycker inte så. Vi tycker att den enskilde bör gå förekollektivet.Slutligen noterar jag att inte hartagit upp de stora problem och hinder som finns mednuvarande lagstiftning och skattereglering. Det är därde stora hindren är. Han kanske tycker som HansAndersson gjorde, nämligen att det är bra med högaskatter på arbete.Anf. 160 () replik:Fru talman! tar upp frågan ombalansen mellan parterna. Om jag har förstått detinlägget rätt tycker att de fackligaorganisationerna och löntagarna har för stor makt iförhållande till arbetsgivarna på arbetsmarknaden.Det kan jag kanske få ett svar på. I så fall har vi heltskilda uppfattningar.Det är inget fel på bemanningsföretag om de föl-jer de lagar, avtal och regler som finns på arbets-marknaden. Man ska jobba efter de villkor som finnspå arbetsmarknaden och inte utsättas för socialdumpning. Det är inget fel på bemanningsföretag omde avtal som finns följs.Jag vill ställa några frågor till talar om högre löner än omvärlden. I vilkenrelation ställer han det till? Har vi ett för högt lönelä-ge i i förhållande till den tillväxt som finns?Tycker man att man ska ge större utdelning till ägarnaän till dem som producerar och skapar löneutrymmet?Det kan väl svara på.Anf. 161 () replik:Fru talman! Jag talade om balans mellan de tvåparterna. Det blir inte balans om man reglerar ar-betsmarknaden till döds, vilket man mer eller mindrehåller på med.Jag noterar att tar upp frågan omvåra höga lönekostnader men inte tar upp det somHans Andersson sade, nämligen att det är bra för dågår det att betala mer skatter. Tycker ni att det är bramed höga skatter, , att det befrämjarfler arbeten i landet?Anf. 162 () replik:Fru talman! "Reglera oss till döds." Innebär dehundratusentals nya jobb som har skapats de senasteåren under den socialdemokratiska regeringen attreglera oss till döds? Jag tycker att det finns en rimligavvägning mellan arbetstagarpart och arbetsgivarparti den skyddslagstiftning som finns. Den behövermoderniseras, men det finns utredningar som jobbarmed de frågorna. Vi är helt överens om att den skamoderniseras men inte att den ska försämras - snarareförbättras för dem som jobbar i företagen.Sedan var det frågan om skatter. En känd social-demokratisk minister sade att varjefelanvänd skattekrona är en stöld från medborgarna.Det håller jag med om. Varje felanvänd skattekronaär en stöld från medborgarna. Men varje rätt användskattekrona är däremot ingen stöld utan en tillgångför medborgarna. Det är alltid en tillgång för densvage i samhället att omfördela från de rika till demsom har det sämre så att de ska kunna utnyttja sammaomsorg, samma skola och samma arbetsmarknad. Föratt stärka den enskilde - som jag sade i mitt anföran-de - behövs det kollektiva lösningar. Då stärks denenskilde.Anf. 163 ():Fru talman! Jag avser att kommentera två motio-ner i detta betänkande.Först är det motion A715 om drogtest. Vi börjar iSverige få en väldigt liberal inställning till drogtest påjobbet - alltför liberal enligt min mening. Dennainställning kan bli kännbar för den enskilde. har engagerat sig kraftfullt i den-na viktiga fråga, och det förtjänar att uppmärksam-mas.Enligt enkätundersökningar ställer en stor majo-ritet av svenskarna upp på drogtest för att få drogfriaarbetsplatser. De lokala fackförbunden på t.ex. SJ ochLuftfartsverket har gått med på att drogtesta personalsom arbetar med s.k. säkerhetstjänst.Självklart ska vi ha drogfria arbetsplatser. Detta ärviktigt inte minst ur arbetsmiljösynpunkt och för allastrygghet.Borde inte jag med min fackliga bakgrund kunnanöja mig med det? Nej, jag tycker inte att det här ären fråga man kan hantera med stöd av enkätunder-sökningar. Det är faktiskt inte utan anledning somden kroppsliga integriteten är skyddad i grundlagen iregeringsformens andra kapitel. Man måste ha stöd inågon annan lag för att inskränka grundlagens skyddmot påtvingade kroppsliga ingrepp från det allmänna.Den lag arbetsgivaren brukar kunna luta sig motför att motivera drogtest är arbetsmiljölagen. Dengäller arbetsgivarens skyldighet att förebygga attarbetstagare utsätts för ohälsa och olycksfall. Jag kanförstå att man vill testa t.ex. piloter och lokförare.Men ökar användandet av drogtest mycketsnabbt. drogtestades ca 30 000 anställda iSverige. Då förstår vi att det inte bara är fråga ompiloter. Hur många test har vi ?Fru talman! genomför mest drogtest på an-ställda i världen. Drogtest efter amerikansk modellsprider sig i . Ett exempel av många är ettstort svenskt transportföretag som på ett och ett halvtår slumpvis har drogtestat 700 personer. Enligt före-tagets drogpolicy tolkas vägran att låta testa sig somatt man medger missbruk. Denna drogpolicy spridersig bland arbetsgivare, både inom privat och offentligsektor.Det vi vill med vår motion är att det blir tydligareregler för att kunna hantera den känsliga balansgång-en mellan personlig integritet och säkerhet för an-ställda och allmänhet. Samma regler ska gälla föroffentliga och privata arbetsgivare. Vi ska få reglersom förhindrar att drogtest blir något som arbetsgiva-re gör slentrianmässigt.Jag vet att regeringen har utsetten särskild utredare för att se över behovet av lag-stiftning eller andra åtgärder för att stärka skyddet avden enskildes personliga integritet i arbetslivet. Över-synen gäller bl.a. drogtest och andra medicinska kon-troller. Utredningens resultat skulle ha redovisatssenast men tiden har, enligt uppgift,förlängts till slutet av det här året. Jag ser fram motatt utredningen kommer med förslag till regler ochåtgärder som gör rättsläget tydligare än och somtydliggör gränserna för vad som kan tänkas vara ac-ceptabelt i förhållande till syftet med drogtest och tillden personliga integriteten.Avslutningsvis finns det en hel del frågor somfodrar svar.· Vem äger min kropp?· Hur hanteras testresultaten efteråt?· Förvaras de på ett säkert sätt?· Vad ska testet innehålla?· Hur långt är steget från drogtest till DNA-test?· Hur ser rättstryggheten ut för den anställde ocharbetssökande?Frågorna finns och måste ha godtagbara svar!Fru talman! I detta betänkande finns ett tillkänna-givande på motion A208 - den andra motionen - avBengt Silfverstrand och mig själv. Jag vill börja medatt rikta ett varmt tack till utskottsmajoriteten fördetta.Det låga valdeltagandet vid senare val inger stora bekymmer och utgör ett allvarligt hotmot den representativa demokratin. I flera valrörelserunder 90-talet har det visat sig vara allt svårare förpolitiker att få komma till tals på arbetsplatserna.Beskrivningen återfinns i vår motion där vi tar uppdet mer noggrant. Vi tar också upp den diskussionsom förts . Arbetsmarknadsutskottethar klart deklarerat sitt in-stämmande i våra tidigare motioner i samma ärende.Jag ser fram emot regeringens agerande i fråganmed anledning av arbetsmarknadsutskottets förslagtill kammaren. Jag konstaterar också hur de borgerli-ga partierna agerar även på denna punkt, och förövrigt hur de ser på hela arbetsrätten. Jag ska med glädje föra ut era borgerliga ställ-ningstaganden till alla människor jag möter, inteminst till de fackliga organisationerna, för en diskus-sion och debatt om arbetsrätten.Anf. 164 ():Fru talman! tog upp motion A715angående drogtest i arbetslivet. Jag är medmotionäroch vill endast komplettera det sadelite ytterligare.Denna fråga handlar om rättssäkerhet, personligintegritet och behovet av regler och avgränsningar.Jag har en bekant vars son sökte arbete på ett statligtföretag. Arbetets art var inte sådant att det hade medsäkerhet eller människor att göra. Han blev kvar tillden sista uttagningen. Då begärde arbetsgivaren att ettdrogtest skulle göras på samtliga kvarvarande. Hanvågade inte säga nej på grund av att han väldigt gärnaville ha tjänsten. Då kan man tala om frivillighet attdrogtesta sig. Det blir faktiskt en form av tvång.Med dagens medicinska teknik kan man ur enblodsdroppe eller ett urinprov få reda på oerhörtmycket om en enskild människa. Det kan gälla medi-cinering, förekomst av tillväxthormoner, narkotika,alkohol, graviditet, framtida sjukdomsrisker m.m.Man frågar sig hur tillförlitliga testen är. Hur ärrättsläget för en anställd som kan mista sitt arbeteeller inte erhålla en sökt tjänst om han eller hon väg-rar genomgå test?En man fick av sin arbetsgivare veta resultatet avsitt drogtest. Några droger använde han inte, men hanvar enligt provsvaret gravid. Det var naturligtvis ettfelaktigt svar han fått. Men varför hade man under-sökt graviditet när det gällde ett drogtest? Den fråganhänger i luften. Vilka garantier har den enskilde föratt prover och testresultat inte missbrukas? Det finnsmånga frågor i detta ämne.Det är inte så att vi vill ha missbruk på våra ar-betsplatser. Vi motionärer är av den åsikten att alltmissbruk på arbetsplatsen måste åtgärdas. Mångaföretag gör ett mycket bra arbete och tar tag i dessaproblem och hjälper de anställda tillbaka till ett drog-fritt liv. Visst kan drogtest användas, men under tryg-ga former. Vi ser fram emot att den utredning som ärtillsatt tar fram tydliga regler och åtgärder när detgäller just drogtest.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Kompetensutveckling m.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande 2000/01:AU6Kompetensutveckling m.m.Anf. 165 ():Fru talman! Jag tänkte börja med att sammanfattamin kritik mot utskottsbetänkandet. Den kan sam-manfattas med att regeringen dröjer med förslag bättre kompetensutveckling för såväl individersom företag. Regeringen fördröjer en modern lär-lingsutbildning. Regeringen vidmakthåller det statligaägandet av . Det är helt oacceptabelt att ingetremissförfarande har påbörjats angående utredningenom individuellt kompetenssparande, IKS-utredningen.Jag vill också säga att det cirkulerar en uppgift omatt regeringen beslutat att ha en förenklad hearing omIKS-utredningen. Det skulle vara med en begränsadskara inbjudna. Om detta är sant, kan man fråga sigom det verkligen är i överensstämmelse med inten-tionerna i propositionshandboken eller vad som kananses anständigt i en fråga av denna dignitet.Fru talman! När jag sagt detta kan jag ocksåsammanfatta våra moderata ståndpunkter. Vi förordaren bred överenskommelse mellan de politiska partier-na om hur ett framtida konto för individuell kun-skapsutveckling ska utformas. Det gick att göra detmed pensionssystemet. Det borde vara naturligt attgöra det även i denna fråga.Det är också vår ståndpunkt att det ska vara enlärlingsutbildning värd namnet såväl inom gymnasietsom . Här finns mycket att lära av systemetmed kvalificerad yrkesutbildning. Det systemet bordeför övrigt fördubblas.Vi anser också att bibehållandet av statligt ägandeav inte är försvarbart. Ägandet bör snarastavvecklas.Fru talman! se-dan, stod den socialdemokratiska representantenKristina i denna talarstol och avstyrkte allamotioner som berörde kompetensutveckling. Hongjorde det med hänvisning till att en arbetsgrupp vartillsatt som skulle vara klar . Dennagrupp skulle lämna förslag till system för kompe-tensutveckling där statens insatser underlättar parter-nas ansvarstagande.I dag debatterar vi utskottets betänkande om kom-petensutveckling där samtliga motioner om kompe-tensutveckling avstyrks med hänvisning till att frågorom bl.a. individuellt kompetenskonto bereds i Rege-ringskansliet. Regeringens handlingskraft är intesärskilt imponerande, för att uttrycka det försiktigt.Under tre år har inte regeringen kunnat få fram ettförslag, trots att så gott som samtliga partier anser detvara av största vikt.Fru talman! Vi i Moderata samlingspartiet har intelåst oss för något system utan är öppna för en diskus-sion när det gäller att utveckla individers och företagskunskap. Vår ståndpunkt är att individuella kompe-tenskonton är ett av många förslag som kan ge enfriare och rörligare arbetsmarknad.För den enskilde kan detta innebära att dennestärker sin position på arbetsmarknaden genom attutveckla sin yrkesmässiga kompetens i linje med sinaegna intressen, ambitioner och förutsättningar. Honeller han kan uppnå en hög anställningsbarhet ochdärigenom få bättre förutsättningar att undvika ar-betslöshet. Det kan också innebära att hon eller hankan öka karriärmöjligheterna eller förverkliga sigsjälv som egen företagare.Kunskapen i företaget är en självklarhet både föratt bibehålla konkurrensförmåga och för att vidareut-veckla verksamheten. Det är en kompetens som måsteutvecklas av företaget. Det är en färskvara som stän-digt måste förnyas för att företaget ska behålla sinvitalitet.För att svensk arbetsmarknad ska utveckla kon-kurrenskraft och individuell kompetens är det nöd-vändigt med ändamålsenliga ekonomiska villkor ochincitamentsystem. Svenska skatter tar i anspråken så stor del av inkomsten att de flesta människorinte har råd att själva finansiera en egen kompe-tensutveckling.För att stimulera och bana väg för en ökad konti-nuerlig kunskapsutveckling för såväl individer somföretagare har vi förordat ett individuellt kompetens-konto. Vi begär i vår reservation att regeringen nukommer med ett förslag. Det finns någraursäkter för att dra ut på tiden.Fru talman! tillsatte regeringenen särskild utredare för att lämna ett förslag till hur ettgenerellt system för individuell kompetensutvecklingskulle kunna utformas. Utredaren lämnade sitt betän-kande . Efter vad jag har erfaritkommer eventuellt en proposition detta år. ska systemet startas den 1 januari 2002.Det verkar då rimligt att har fattat beslutunder hösten.Många av motionerna behandlar just att regering-en ska återkomma till med ett förslag tillindividuella kompetenskonton. Vi önskar ett tillkän-nagivande till regeringen om individuellt kompetens-sparande. Detta rätt försiktiga påpekande kunde inteutskottsmajoriteten svälja utan väljer ett bryskt av-slag. Det fanns ingen vilja över huvud taget att dis-kutera yrkandena. Vi menar i vår reservation att det ärhög tid för regeringen att återkomma med förslag tillhur ett individuellt kompetenssparande ska kunnautvecklas. Är detta verkligen för mycket begärt?Skulle inte kunna stå bakom ett sådantuttalande?Det har gått sedan utredningenpresenterades. Regeringen sölar som vanligt, ochännu har inte någon remiss sänts ut till berörda.Jag ser mycket allvarligt på det här. Det bekräftarde rykten som florerar att regeringen inte avser attsända ut utredningsförslaget på remiss. En förenkladhantering med hearing tycks tillfredsställa regeringen.Regeringen avser t.o.m. att endast inbjuda en begrän-sad skara i förhållande till det antal remissinstansersom fick svara på utredningens delbetänkande.Enligt min mening är det av största vikt att försla-get får en grundlig remissbearbetning. Därefter bordedet vara föremål för partiöverläggningar innan riks-dagen fattar beslut.Propositionshandboken behandlar beredningskra-vet i 7 kap. 2 § regeringsformen. Jag citerar:"Vid beredning av ett regeringsärende skall be-hövliga upplysningar och yttrande inhämtas frånberörda myndigheter. I den omfattning som behövsskall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskildaatt yttra sig.Alla komplicerade lagstiftningsärenden skall re-gelmässigt föregås av remissbehandling. "Individuella kompetenskonton är minst sagt ettsådant komplicerat ärende. Nitton olika lagar berörs.Det finns visserligen utrymme för ett förenklatförfarande med remissmöten som kan användas iundantagsfall. Jag tycker dock att det vore mycketolyckligt om regeringen väljer detta sätt. Ska indivi-duella kompetenskonton införas är detta ett långsik-tigt system som måste vara väl förankrat och sommåste ta hänsyn till många intressen. Detta kan bästgöras genom att de som är berörda får möjlighet attskriftligen redogöra för sina ståndpunkter.Utredningen har visserligen haft en remissomgångpå ett delbetänkande . Detta kan, enligtmin mening, inte ligga till grund för ett förenklatförfarande. En fullständig remissomgång är i ett ären-de av denna dignitet det enda anständiga.Nu ställer jag frågan till : Räcker enförenklad hearing eller vill , som jag,att också organisationer som LO, TCO eller olikaföretagsorganisationer ska få avge ett skriftligt re-missunderlag? Jag vore tacksam för ett svar på denfrågan.Fru talman! En fråga som har diskuterats undermycket är införandet av lärlingsutbildning.Inte särskilt överraskande blir utskottsmajoritetenssvar att frågan är under beredning i Regeringskansli-et. En arbetsgrupp har arbetat med frågan och kommed en rapport . Jag frågar : När kommer ett förslag?Utskottsmajoriteten hänvisar till att en försöks-verksamhet pågår. Tyvärr är modellen ett misslyck-ande, och ett förlängande av den skulle med storsannolikhet innebära att en fungerande lärlingsutbild-ning än en gång läggs åt sidan. Det är inte accepta-belt.Ska en modern lärlingsutbildning komma tillstånd behövs ett ömsesidigt intresse från såväl skolasom företag. Detta brister i försöksverksamheten.Reglerna måste dessutom medge flexibilitet ochmångfald när det gäller formerna för utbildningen.Det som är rätt i en bransch kan vara fel i en annan.En ny modell förutsätter även att de ekonomiskavillkoren för skolor och företag är rimliga.De förslag som vi har redovisat i en motion avBeatrice m.fl. innebär en betydande liberaliseringav lärlingsutbildningen. Jag vill även i detta samman-hang ta upp frågan om den kvalificerade yrkesutbild-ningen. Det finns behov av en tredubbling avplatserna i förhållande till vad som finns. Vi har för-ordat en fördubbling av platserna. Detta borde rege-ringen ta till sig. kan ju vidarebefordradetta när ingen minister är här.Avslutningsvis vill jag betona en fråga vi har häv-dat : avveckling av det statliga ägandet iLernia, tidigare AMU-gruppen.Fram till 1986 byggde arbetsmarknadsutbildning-en på ett delat huvudmannaskap mellan och . Denna organisa-tion övergavs 1986 bl.a. på grund av en oklar rollför-delning. I stället bildades AMU-gruppen som en egenintäktsfinansierad uppdragsmyndighet. övergick sålunda från att ha varit produ-cent av utbildningen till köpare av densamma. Den 1juli 1993 ombildades också AMU-gruppen till ett avstaten helägt aktiebolag. döptes AMU-gruppen om till Lernia.Vi i Moderata samlingspartiet har vid återkom-mande tillfällen redovisat vår syn på staten som ägaretill affärsdrivande företag. Även om ambitionen är attföretagen ska drivas efter strikt kommersiella princip-er blir ett statligt ägarskap svårt att förena med ensund och rättvis konkurrens.Ägarförhållandet i ett utbildningsföretag av Lerni-as slag utgör i det avseendet inget undantag. Ettmarknadsförhållande som bygger på att staten är endominerande faktor på en marknad på vilken statensjälv utgör en dominerande köpare är i längden ohåll-bart.Än mer markant blir detta när statliga nuäven konkurrerar på personaluthyrningsmarknaden.Lernia får gärna ha kurser i friskvård och kostrådeller presentera "guldkockens vinnande recept", menföretaget bör göra det utan statligt ägande på en kon-kurrensutsatt marknad.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom samtligamoderata reservationer men yrkar för tids vinnandebifall endast till reservation 1.Anf. 166 ():Fru talman! Ej bättre börda man bär i livet änkunskap mycken - så skrev man i , och det är en sanning som äger giltighet in i ettnytt årtusende.I dag är vi politiskt tämligen överens om att byggaett nytt system för kunskapsinhämtande. Det får be-tecknas som ett trendbrott. Det är ett system som skamöjliggöra och vara en del i det livslånga lärandet.Det är inte bara bra - det är nödvändigt, dels medtanke på den snabba halveringstid som adekvat yr-keskunskap har, dels för att ge människor nyachanser hela livet till utveckling och utbildning.Det kan synas som dålig planering att ödsla enriksdagsdebatt i ett läge när ett utredningsförslagsnart ska sammanställas och bli en proposition i Re-geringskansliet. Men eftersom jag är obotlig optimistser jag det här som ett tillfälle att få skicka med syn-punkter in i det arbetet. Jag beklagar att ministern intei dag heller har bemödat sig om att komma för atthämta in de synpunkterna.Fru talman! Det har alltid funnits ett intimt sam-band mellan kompetens och tillväxt. Där det har fun-nits kunniga och duktiga yrkesutövare har det ocksågjorts affärer. Den högsta tillväxten i under1990-talet ägde inte rum, som man kan tro, i utan faktiskt i , trotsatt den formella utbildningsnivån där är låg. Men därfinns ett gediget praktiskt kunnande och det som vikallar kompetens. Låt oss när vi debatterarkompetens inte glömma att det fak-tiskt finns flera ingångar för kompetenshöjning, bådepraktisk och teoretisk utbildning. Bägge kommer attbehövas också i framtiden.Kontinuerlig utbildning förutsätter god tillgång tillutbildningsplatser över hela landet. Människor somlever med familjeansvar kan förena exempelvis dagi-sinlämning med studieliv, om den geografiska när-heten finns. Det regionalpolitiska perspektivet måstedärför vara närvarande när vi diskuterar kompe-tensutvecklingsfrågor.Det är därför positivt att vi har fått fler högskoloroch ett decentraliserat högskoleväsende. De kvalifice-rade yrkesutbildningarna har växt som svampar urjorden, och de måste fortsatt ha en decentraliseradorganisation. När de nu permanentas vill vi kristde-mokrater att de får beteckningen yrkeshögskolor.Majoriteten har i det förslag som vi gick igenom föreslagit att man ska ha högskolebehörighetockså för de kvalificerade yrkesutbildningarna. Vikristdemokrater menar att detta är felaktigt tänkt.I dag sker en grov misshushållning med ungdomarsom får gå ut grundskola och gymnasieskola med enIcke godkänd-stämpel, trots att många av dem skulleha haft möjlighet att inhämta viktiga och tillräckligakunskaper för livet och för arbetslivet, om de hadefått en mer praktisk utbildning. Det är därför som visedan lång tid tillbaka har slagits hårt för att få tillstånd en lärlingsutbildning. Vi måste bejaka olikamänniskors olika sätt att lära.Detta gäller också utbildning som ska förvärvasmitt i livet. Majoriteten vill enligt utredningens för-slag uppenbarligen fortsätta att stänga ute alla demsom inte har uppnått högskolebehörighet också frånvidareutbildning. Det är att skapa verkliga klassklyf-tor på arbetsmarknaden. Det är dags att tänka om -innan propositionen om kompetenskonto eller utbild-ningskonto läggs fram.Fru talman! förslag tillindividuella kompetenskonton finns nu för handen.Jag kan bara instämma i tidigareinlägg vad gäller att ett remissförfarande självfalletbör genomföras. Visst måste det vara lite snöpligt förregeringen att det har tagit så att få fram ettutredningsförslag, med tanke på att pengarna harlegat och skvalpat i budgeten . I två århar de skvalpat runt där utan att komma till använd-ning. Det måste vara genant, och kanske är det anled-ningen till att remissförfarandet nu verkar ställas in.Det vore intressant att få ett besked om detta frånLaila . Det är för övrigt en hel del som skval-par runt i Näringsdepartementet.Vi kristdemokrater har haftett färdigt förslag till det som vi kallar utbildnings-konto. Vi kallar det utbildningskonto just därför attpengarna ska användas till utbildning. Kompetensmenar vi att man skaffar sig överallt, också på arbets-platsen och framför TV:n. Det är olyckligt att utreda-ren har valt beteckningen kompetenskonton. Minförhoppning är att propositionen kommer att inne-hålla ett annat förslag till namn.Det är bra att utredningsförslaget är flexibelt förden enskilde.