prot · GP0929 · 2001-11-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:29Måndagen den 19 novemberKl. 10.00 - 11.07Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 12 och13 november.2 § Anmälan om förändring i regeringenssammansättningFrån statsminister hade följandeskrivelse inkommit:Entledigande av statsrådStatsministern entledigar statsrådet med verkan fr.o.m. denna dag.Stockholm den 16 november 2001Göran PerssonSkrivelsen lades till handlingarna.3 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genFörste vice talmannen anmälde att Maj-IngerKlingvall (s) återtagit sin plats i varigenom uppdraget somersättare upphört för § Meddelande om frågestundFörste vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulleföljande statsråd närvara:Statsminister , statsrådet , näringsminister , statsrådetIngegerd och finansminister § Svar på interpellationerna 2001/02:50 och65 om betygskriterier vid de nationella provenAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att åstadkomma en lik-värdig och rättvis betygssättning. Per har frågatmig om de nationella proven även i fortsättningenkommer att ha en betygsstödjande roll samt vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att vi ska få ett rättssäkertbetygssystem, där kriterierna för ett visst betyg är likaoavsett var man bor och i vilken klass man studerar.Jag avser att besvara dessa båda interpellationer iett sammanhang.Det mål- och kunskapsrelaterade betygssystem vinu har i skolan har inte funnits särskilt . Deförsta eleverna som lämnade gymnasieskolan med detnya betygssystemet fick slutbetyg och deförsta eleverna som lämnade med detnya betygssystemet fick slutbetyg våren 1998.Ett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem in-nebär att betyget ska relateras till innehållet i elevenskunskaper. Varje betygssteg svarar mot en bestämdoch angiven kunskapsnivå. För att underlätta betygs-sättningen för lärarna finns betygskriterier i anslut-ning till varje kursplan. Betygskriterierna ska precise-ra vilka kvaliteter av kunskap enligt kursplanen somkrävs för att eleven ska få något av betygsstegen. Ibåde grundskoleförordningen och gymnasieförord-ningen föreskrivs att läraren ska använda betygskrite-rierna som stöd vid betygssättningen.Det är läraren som ansvarar för att betygssättning-en sker i enlighet med de nationella kraven, och det ärrektorn som ska se till att lärarna ges förutsättningarför detta arbete. Staten och kommunerna har ett ge-mensamt ansvar för att de nationella målen för skolanuppnås och att en likvärdig utbildning erbjuds allabarn, ungdomar och vuxna. Det krävs många olikainsatser för att säkra och utveckla kvaliteten i utbild-ningen, som kan bidra till att en likvärdig utbildningupprätthålls över hela landet. Viktiga insatser är bl.a.att kursplaner och betygskriterier utvecklas till tydligahjälpmedel för undervisningen, lärarnas utbildningoch kompetensutveckling samt ett nationellt prov-system med hög kvalitet och stor acceptans blandlärare och elever.I årets lägesbedömning lyfte återfram den ökande stressen bland barn, elever och vux-na som ett allvarligt och växande problem i skolan.För eleverna är denna stress särskilt knuten till betyg,prestationskrav och en arbetstakt som de stundtalsupplever som alltför uppskruvad. I se-naste attitydundersökning konstaterades att stressenhar ökat betydligt både i och i gymnasie-skolan då en liknande undersökning gjor-des. Ett skäl till den ökade stressen är det ökandeantalet prov. Därför är det viktigt att läraren vid be-tygssättningen tar hänsyn till all tillgänglig informa-tion om elevens kunskaper i förhållande till kraven iden aktuella kursplanen - inte bara provresultaten.Skolverket har ett regeringsuppdragatt tillhandahålla instrument för kunskapsbedömning igrundskolan och i gymnasial utbildning. Uppdragetförnyades och utvidgades . Ettviktigt stöd för betygssättningen är de nationella provsom har regeringens uppdrag att utformaoch distribuera till skolorna. I både grundskoleför-ordningen och gymnasieförordningen föreskrivs attläraren ska använda de nationella proven. Ett huvud-syfte med de nationella proven är att de genom sinbetygskalibrerande funktion ska ge förutsättningar föratt bedömningsgrunderna ska bli så enhetliga sommöjligt i landet.Det är avgörande för betygens trovärdighet ochsystemets legitimitet att betygssystemet grundar sigpå en likvärdig bedömning. I utbildningsinspektörer-nas rapport framgår att det finns brister i skolornasarbete när det gäller en rättvis och likvärdig bedöm-ning. Detta är självklart inte tillfredsställande. Rege-ringen har av bl.a. detta skäl i budgetpropositionenför 2002 bedömt att det behövs kompetensutvecklingför lärare i gymnasieskolan om kunskapsbedömningoch betygssättning. Regeringen kommer attge i uppdrag att förbereda för en sådanutvecklingsinsats. Jag kommer i uppdraget till att understryka att de nationella proven skabehålla sin betygsstödjande roll. Därför tycker jag attbetygsgränserna i de nationella proven bör finnaskvar.Anf. 2 ():Herr talman! Jag ska be att få tacka skolministernför svaret. Den direkta anledningen till min interpel-lation var att jag blev mycket förbluffad när jag lästeatt beslutat att avskaffa betygen på denationella proven. Det skulle göra betygen mer orätt-visa, och det skulle minska elevernas rättssäkerhet.Därför tycker jag naturligtvis nu att det är positivt attskolministern säger att hon tycker att"betygsgränserna i de nationella proven bör finnaskvar".Samtidigt är det förvirrande och oklart med allaolika uttalanden om betyg och utvärdering i skolan.Skolverkets generaldirektör har meddelat att beslutetatt avskaffa betygsgränserna på proven fortfarandestår fast.Jag har aldrig riktigt förstått den socialdemokra-tiska inställningen till betyg och utvärdering. Detverkar på något sätt som om rädslan för betyg har gåttsom en röd tråd genom socialdemokratisk skolpolitik.Länge var en betygsfri grundskola partiets officiellaståndpunkt. envisades man t.ex. medatt försvara att de nationella proven inte behövdegöras på . Den absurda ordningen innebaratt färdiga resultat fanns ute på nätet för alla somgjorde provet efter . sedanändrades detta.Sedan har en massa svävande diskussioner ombetygen förts. har t.ex. föreslagit att god-käntkraven i basämnena ska avskaffas när det gälleratt komma in på gymnasiet. Den socialdemokratiskapartikongressen, som väl har stort inflytande överregeringens skolpolitik, har slagit fast att grundskole-betygen ska avskaffas som urvalsinstrument vid in-tagning till gymnasieskolan. Ideligen pratar faktisktsocialdemokratiska politiker och representanter förregeringens myndighet om hur stressande godkänt-kraven i skolan är.Samtidigt glömmer alla dessa betygsmotståndarevilket svek det är att släppa elever genom skolan utanatt ge dem deras rätt till kunskap och vilket svek detär att en elev först långt upp i gymnasieskolan skaförstå att hon eller han inte har en chans att hängamed.Sammanfattningsvis, herr talman, är jag väldigtosäker på vart regeringen egentligen är på väg när detgäller betyg och utvärdering i skolan.Vid ett tillfälle efter beslut om att av-skaffa betygsgränserna på proven har skolministernuttalat att hon vill ha en samsyn när det gäller denationella proven. Men jag förstår inte hur en samsynkan vara möjlig mellan två så skilda synsätt som föreller mot betygsgränser på proven.Det är som sagt positivt att skolministern säger atthon tycker att betygsgränserna bör finnas kvar - föratt använda hennes egna ord. Frågan är bara vad dettaegentligen innebär. Regeringens myndighet för sko-lan föreslår att betygsgränserna ska avskaffas.Därför vill jag nu ställa en tydlig fråga. Kommerbetygsgränserna att vara kvar på de nationella provenom skolministern får fortsätta att bestämma, eller ärdet bara något som skolminister tycker?Ett klart svar skulle göra att i varje fall ett stort frå-getecken rätades ut.Anf. 3 PER ():Herr talman! Betygens vara eller inte vara har vidiskuterat i den här salen. Den tydligaskiljelinjen brukar vara att vi på den borgerliga sidanvill ha betyg oftare i fler steg och tidigare ned i års-kurserna och inte, som , med start i årskurs 8.Vi är dock överens om några saker. Vi är numeraöverens om att vi ska ha mål- och kunskapsrelateradebetyg som mäter elevernas kunskaper och att det inteska vara så att det i en klass delas det ut två 5:or, fyra4:or, tretton 3:or osv. eller motsvarande med de nyabetygen MVG och VG osv. Det är bra.Betygen är oerhört viktiga. De kanske har blivitännu viktigare . Det beror naturligtvispå att för många grundskoleelever ger betygen i års-kurs 9 en möjlighet att komma in på den gymnasieut-bildning de vill komma in på. För gymnasieelever gerbetygen en möjlighet att komma in på den högskole-utbildning de vill komma in på.Tyvärr är det så att de dåliga centralistiska antag-ningssystemen när det gäller högre utbildning hargjort det oerhört viktigt om man har ett VG eller ettMVG. Det kan faktiskt vara ett enda sådant betygsom avgör om man kan komma in på sin drömutbild-ning eller inte.I den här situationen blir det först och främst vik-tigt att ändra på antagningssystemet. Men det är intedet vi diskuterar här. Här diskuterar vi hur vi ser tillatt en flicka långt uppe i norr och en pojke mitt iStockholm med exakt lika stora kunskaper inom ettvisst område får samma betyg.För detta finns flera instrument som ger lärarnamöjlighet att sätta rättvisa betyg och som ger elevernamöjlighet att bli rättvist bedömda. blandar viihop dessa två saker. Men några av instrumenten ärdels de nationella proven, dels betygskriterierna ochdels det vi har diskuterat allra mest de senaste veck-orna, nämligen betygsgränserna på de nationellaproven.I ett system där unga människors livsval avgörs påett VG eller ett MVG är det oerhört viktigt att denationella proven är så specifika att de ger både lärareoch elever så goda möjligheter som det bara går attsätta rätt betyg. Det blir till slut viktigt att veta att 25poäng ned till 20 ½ på provet är lika med MVG,medan 20 till 15 är lika med VG osv. Det ger justlärarna ytterligare en pusselbit för att se till att debetyg de sätter är så rättvisa som möjliga. Det gerockså eleverna god vägledning att veta att i ett ämnehar de ett starkt betyg och i ett annat ämne har de ettbetyg där det, om de pluggar lite extra , ärmöjligt att höja. Sammantaget behöver vi både krite-rier, betygsgränser och nationella prov.Därför är det mycket glädjande att vi har fåttett bra och snabbt svar från skolministern. Det ärextra viktigt i när vi ser bl.a. s-kongresser gå utmed helt motsatta budskap.Anf. 4 Statsrådet ():Herr talman! Jag ska först bemöta säger att det finns en rädsla för betyg. Jag skulleinte vilja uttrycka det på det sättet. Det som finns hososs socialdemokrater är en omsorg om att betyg skabli satta på rätt sätt. Det är oerhört viktigt. Per Billunderströk i sitt inlägg att vi måste se till att vi får enrättvisa och att vi får en nationell likvärdighet i be-dömningen av våra elever.Att säga att stressen i skolan bara är prat tyckerjag är allvarligt. Jag tar alla de rapporter, uppföljning-ar och utvärderingar som jag får från ochandra på högsta allvar. Vissa av rapporterna har visatatt våra elever inte har nått de mål vi har satt upp. Vihar i denna kammare diskuterat hur viverkligen ska se till att alla elever når dem. Samtidigthar flera rapporter visat på att stressen har ökat i sko-lan, såväl bland lärarna som bland eleverna. Man harhänvisat till betygen. Det måste vi ta på precis likastort allvar som vi tar att eleverna inte har nått de målvi har satt upp. Då får vi fundera över hur vi ska få enbättre situation för alla som är verksamma i skolan.Det ska inte nonchaleras när någon säger att han ellerhon känner sig stressad.Proven är en viktig del i att just hitta en likvärdig-het när vi arbetar på det fria sätt vi gör medkursplaner, med uppsatta mål och med betygskriteri-er. Ändå understryker vi att utvecklingen för denenskilde verkligen ska vara individuell och gå i varsoch ens egen takt. Det ska vara ordentliga avrapporte-ringar och bekräftelser på var man befinner sig motde nationellt uppsatta målen.Därför fick 1994 i uppdrag att utvecklaett nationellt provsystem. Men , närjag själv var skolminister, fick de ytterligare ett upp-drag, nämligen att utveckla diagnostiskt material,ämnesprov, kursprov samt en provbank i det offentli-ga skolväsendet.I provbanken ska finnas instrument, uppgifter ochprov för bedömning av kunskaper. ska det skei ett flertal ämnen. finns det diagnostiska provför i svenska i årskurserna 2 och 7, iengelska i årskurs 7 och matematik i årskurserna 2och 7. Utvecklingen av provbanken ska fortsätta attinriktas mot att ge exempel på hur inlärning av kun-skaper kan analyseras och därigenom ge stöd tilllärare för att bedöma måluppfyllelse i förhållande tillkursplanerna.Vi utvecklar nu motsvarande inom gymnasiesko-lan. Här har vi nationellt fastställda prov isvenska, svenska som andraspråk, engelska och ma-tematik. finns det en provbank med lik-nande prov i franska och tyska.Vi har utvecklat ganska många prov när man serett fåtal år tillbaka. Det är för att hitta likvärdigheten,dvs. proven ska bli ett stöd för såväl läraren, helaskolan som för den enskilde eleven.I fråga om provens utformning har vi också sagtatt de ska vara en naturlig del i utbildningen. Syftet äratt bedöma kunskaper som stöd i inlärningsprocessen,analysera elevens kunskap och kompetens i förhål-lande till målen, individuellt eller kollektivt. överen ska det vara flera mått på utbildningenskvalitet och på skolans, lärarnas och elevernas pres-tationer. Proven ska i sin utformning vara så tydligaatt det framgår att de omfattar bara vissa kursmål ochatt de därför utgör en del av underlaget för betygs-sättningen av en viss kurs.Anf. 5 ():Herr talman! Skolministern höll inte med mig omatt hon själv och socialdemokraterna har varit räddaför betyg. Vi har haft en rad diskussioner här huruvi-da man ska erbjuda föräldrarna skriftliga omdömenom hur det går för eleverna i . Det haröverlämnats ett förslag till omatt ta bort kravet om att vara godkänd för att kommain på gymnasieskolan. Vi har hört regeringen säga nejtill förslag om att göra de nationella proven obligato-riska i tidigare årskurser än årskurs 8, osv. Nog finnsdet ett mönster där man är snubblande näraatt säga att tyvärr uppnår alltför många elever intemålen, att målen ska ändras eller inte utvärderas.Jag vill också understryka, precis som jag sadeförra gången, att jag tycker att det besked som skol-ministern har gett är positivt. Jag skulle ändåvilja höra ett tydligt svar på den fråga jag ställde iförra inlägget: Innebär nu detta att betygsgränsernakommer att vara kvar på de nationella proven, efter-som vi trots allt har en statlig myndighet som i dagföreslår någonting annat?Däremot antydde skolministern att jag på någotsätt skulle ha undervärderat upplevelsen av stressbland eleverna i skolan. Det sade jag ingenting om imitt anförande, och det gör jag verkligen inte heller.Men vad jag tycker är väldigt viktigt att framhålla äratt den stress och irritation en elev kan känna när hanfår reda på att han inte har uppnått målen ska vägasmot den stress och den olycka en elev känner när hanförst senare, i 15-, 16- eller 17-årsåldern, uppleveroch förstår att han inte hänger med i skolan och harmassor att ta igen. Det är naturligtvis inte alltid såroligt att få reda på att man inte har nått upp till kun-skapsmålen, men det är ännu mindre roligt och ännumera tragiskt att få reda på det alldeles för sent.Herr talman! Det är, som sagt var, viktigt attkomma ihåg att vårt nya betygssystem, som vi nu harhaft , inte handlar om att rangordna eleverna iförsta hand. Det gjordes i det gamla betygssystemet,där just en viss procent av elever skulle haett visst betyg. I det nya betygssystemet kan egentli-gen hur många som helst få det lägsta eller det högstabetyget. Det ska mäta uppnådda kunskapsmål. Närman hör debatten ute i landet verkar det ibland somom många betygsmotståndare inte riktigt har fattat attvi har fått ett annat betygssystem.Betygen i skolan är viktiga av många olika skäl.Det är för att eleverna ska få det stöd och den hjälp dehar rätt till. Sorgligt nog tyder många av avhoppenoch misslyckandena i gymnasieskolan på att alltförmånga har skickats vidare från utan attha fått det stöd som de är berättigade till.Betyg är en viktig del i den här utvärderingen avskolan, av eleverna och av lärarna. Betygen ska na-turligtvis inte bara sättas på grundval av ett enskiltprov. Där vill jag för säkerhets skull säga att jag ärövertygad om att skolministern och jag, och alla and-ra, är helt överens om att inga betyg ska sättas på ettenskilt nationellt prov. En elev kan alltid misslyckaspå ett enstaka prov. Men det är en oerhörd hjälp förläraren att kunna ha en allmän uppfattning om hurnivån i t.ex. ämnet svenska ska vara, att ha en ty-puppsats för att kunna jämföra hur man ska skrivasom helhet om man ska klara godkäntgränsen. Mendet finns också en massa andra saker att väga in.Betygs- och utvärderingsdebatten är lite förvirrad,även om skolministern har gett ett besked i enriktning som jag uppskattar. Jag hoppas att den kom-mer att klarna framöver.Anf. 6 PER ():Herr talman! En bra skola ger eleverna möjlighetatt sätta fokus på kunskap. Under gymnasiet ellerhögstadiet ska man skaffa sig så mycket kunskap sommöjligt, för att kunna gå vidare till nästa utbildningoch där skaffa sig ännu mera kunskap, för att sedankunna förverkliga sitt livsprojekt. vet vi attbetygen hindrar detta. Det blir så viktigt att just fåMVG eller VG att man medvetet väljer bort tyska,franska eller någonting annat svårt och väljer någon-ting lättare. Ett vanligt exempel har varit "kul mat-lagning". Jag är själv mycket intresserad av matlag-ning, så jag ser absolut inget ont i just det. Men det ärändå ett problem att många elever av taktiska skältvingas välja vad de upplever som enklare kurser, föratt kunna lägga sin kraft på de kurser där de verkligenmåste få bättre betyg.Det här ger naturligtvis också en stress. ellersenare måste man ta igen den kunskap som man inteskaffade sig därför att man trodde att man skulle fåbättre betyg om man gjorde någonting annat. Jag troratt det här är en del av stressen. Jag tror också att denriktigt stora delen av stressen har att göra med attbetygen betyder så mycket. Det är en väldig skillnadatt komma in på läkarlinjen i eller Stockholmmot att få åka långt söderut eller norrut för att läsasamma utbildning. Många har inte det valet, utanalternativet är att plugga på komvux och försöka fåupp betygen eller att läsa någonting helt annat någonannanstans. Då är det lätt att förstå att stressen blirstor.Jag tror att det allra viktigaste vi kan göra liggerutanför den här debatten. Det handlar om att hitta ettantagningssystem för högre utbildning och ett antag-ningssystem för gymnasieskolan som gör att betygeninte är det enda instrumentet för ens framtid. Detåterkommer jag gärna till senare.Det som fascinerar mig i den här debatten när jagförsöker läsa alla detaljer och förstå alltihop, är in-trycket att oroar sig för att lärarna intepratar tillräckligt mycket om betygskriterier och intehar en ordentlig diskussion med varandra innan desätter betyg på sina klasser. Då har de kommit på denfiffiga åtgärden att ta bort betygsgränserna i de natio-nella proven, och därmed tycks de tro att lärarna skatvingas diskutera mer med varandra. Det är för migen logik som är väldigt svår att förstå.Jag tror precis tvärtom, att ju fler olika verktygman kan få för att betygen ska bli så rättvisa sommöjligt, desto större chans har både lärare och eleveratt känna att betygen blev rätt.Därför vore det väldigt bra om vi här , precissom har sagt, kunde vara väldigt tydliga ifråga om att vi snarare behöver fler än färre instru-ment för att säkerställa rättvisan, rättssäkerheten, förelever och för lärare. Jag är helt övertygad om attlärarna är minst lika intresserade av att kunna sättasäkra, riktiga betyg som eleverna är av att få dem.Anf. 7 Statsrådet ():Herr talman! En sak kan man konstatera ,och det är att lärare inte har fått tillräckligt med tid attsätta sig in i det nuvarande betygssystemet. De upp-följningar och utvärderingar som vi har gjort på olikasätt är entydiga. Det är också någonting som vi sompolitiker verkligen ska dra lärdom av, att när vi infören ny läroplan eller ett nytt betygssystem räcker detinte att ha några dagars introduktion av detta, utan detmåste ständigt återkomma och följas upp.Det är därför som vi i budgeten nu har aviserat attvi ska ha en bred kompetensutveckling runt nationellaprov och betygssättandet. Upplägget och hur det skautformas ska inte ses som en kritik mot lärarkåren,utan som ett stöd och en hjälp. De ska inte lastas föratt de inte fick möjlighet att verkligen sätta sig in ihur nuvarande system ska fungera.Det är därför som jag har bjudit in representanterför lärarorganisationerna och till ett samtaldenna vecka, med upplägget hur den här utbildningenska se ut. har ännu inte beslutat om denutan kommer att göra det först när bud-geten tas. Men jag hoppas att vi ska vara överens omdetta, och därför vill jag redan nu börja förbereda detså att vi kan sätta i gång proces-sen. Den är oerhört viktig. Precis som både Per Billoch har understrukit, måste det finnasolika delar när man gör den totala bedömningen avhur en elev har nått de olika målen.Jag kommer alltså att ha detta samtal. Vi kommergivetvis också att diskutera det som nu hargått ut med, att inte ha betyg på de nationella proven.Det samtalet är alltså första steget. Men jag vill redannu framhålla att jag är beredd att i ett nytt uppdrag tillSkolverket förtydliga provens roll för en likvärdigbetygssättning. Det har inte funnits något sådant upp-drag tidigare, och det kanske är de ni har efterlyst, attdet har varit otydligt. Detta har varit ett uppdrag somhar legat helt och hållet på . Det har inteheller skett några förändringar jämfört med tidigaresystem, utan så här har det varit.När man tittar på de olika metoderna är det viktigtatt det finns andra komponenter, som utvecklings-samtalen, den individuella planeringen och åt-gärdsprogrammen. Man bör ,redan när eleverna är i de lägre årskurserna, ge enordentlig bekräftelse på var de befinner sig.I det förslag som jag har lämnat till omdet vi kallar för elevhälsa finns också tankar om ochbedömningar av den individuella planeringen förvarje elev. Där tar jag också upp vilken status olikabetyg eller dokument ska ha i förlängningen.Om man utvecklar den skriftliga dokumentationenär det också viktigt att klargöra om det är en offentlighandling eller ett arbetsmaterial mellan två parter. Nibåda har tydligt beskrivit att nuvarande betygssysteminte handlar om att jämföra med andra. Betygen är ettverktyg som eleven använder enbart i förhållande tillsig själv för att undersöka om han eller hon når må-len.I förslaget som vi har lämnat till har jagockså fört fram tankar på en utredning om sekretess-frågorna när det gäller denna typ av dokument. Jaganser att det är oerhört viktigt att få detta klarlagt. Detkan vara svårt att få en verkligt ärligbild när det gäller mindre barn. Det kan finnas ettfelaktigt hänsynstagande. Man vill kanske helt enkeltinte berätta att eleven inte har lyckats. Vet man vilkenstatus detta dokument har är det också mycket störremöjlighet att få en tydlighet.Jag hoppas att ska ställa sig positiv tillförslaget när det behandlas.Anf. 8 ():Herr talman! Naturligtvis är betygen ett verktygsom eleven använder i förhållande till sig själv, somskolministern uttryckte det. Men man får inte hellerglömma att betygen också i allra högsta grad är enutvärdering av skolan och av lärarens arbete.