prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — Så hanterar den moderna svenskahögern klassamhället, ojämlikheten och klyftornamellan fattig och rik. Var det någon som talade ommedkännande konservatism?Totalt vill sänka skatten med över100 miljarder kronor . vill deavskaffa var tredje skattekrona. Mest tjänar, i vanligordning, de som har de största inkomsterna och för-mögenheterna.Det känns lite tröstlöst, fru talman, att gång pågång höra gamla raspiga skiva spelas.Vi får höra samma gamla skattevals gång på gång.Det är samma visa år ut och år in. "Skattetrycket ärför högt och det är orsaken till att det går dåligt förSverige." Men hur kan någon med trovärdighet sägadet ?Anf. 268 () re-plik:Fru talman! påstod och på-pekade att klyftorna i samhället har ökat, att samhäl-let har blivit råare och vassare. Jag har då en fråga:Vilket samband ser mellanskatter och detta förhållande? Jag är nämligen ocksådjupt oroad av vad som händer i samhället. Vilketsamband ser mellan skatteroch ett råare samhälle?Anf. 269 () re-plik:Fru talman! För mig är skatter och välfärd två si-dor av samma mynt. För mig betyder trygghet i sam-hället oerhört mycket. De vassa armbågarna och ego-ismen kommer till uttryck när människor inte kännertrygghet.Vårt välfärdssamhälle, som vi har byggt upp un-der , fick stora revor , och detär ett problem. Vi måste med den generella välfärds-politiken, som finansieras gemensamt via skatte-sedeln, utjämna klyftor och skillnader.Anf. 270 () re-plik:Fru talman! Hur kan det då komma sig att man iandra länder med betydligt lägre skattetryck har enmycket högre välfärd mätt i ekonomiska termer änvad har? Dessutom, ,har man i många av dessa länder en större trygghet pågator och torg. Man känner också en större trygghet ioch med att man har arbete i högre utsträckning än iSverige. Hur kan det komma sig att många av dessaländer har ett lägre skattetryck och att det ändå ärbättre i dessa länder än i ?Anf. 271 () re-plik:Fru talman! var det några ame-rikanska och svenska forskare som tittade på densvenska modellen och jämförde den med andra sys-tem. Dessa forskare konstaterade i den s.k. att det svenska systemet är det system sompå bästa sätt har utplånat fattigdom och skapat jäm-likhet mellan människor. Det tror jag är en förutsätt-ning för ett varmt och gemensamt samhälle.Anf. 272 ():Fru talman! avslutade sittanförande med att säga att det inte finns något nytt idet som högern har att komma med. Jag måste dåreplikera och säga: Vad var nytt i det som hade att komma med? Den lyssnan-de medborgaren kan möjligen dra slutsatsen att detkanske är däri politikens kris ligger om det nu är såilla att det inte är något nytt från talarstolen.Jag har några frågor till som tjänar 250 000 får en betydligt större skatte-sänkning än den som tjänar 80 000 med det social-demokratiska förslag som ligger . Vari ligger rätt-visan? Varför ska inte utländska experter betala soli-daritetsskatt? Ställer upp pådet långsiktiga moderata målet, som kommer till rättamed nyfattigdomen i rätt hög utsträckning, om att viska ha ambitionen att höja grundavdraget till 50 000kr? Då kommer vi att få en situation där människor avegen kraft på ett helt annat sätt kan få makt över var-dagen och bryta sig loss från den tvångströja som detinnebär att vara beroende av politiskt beslutade bi-drag.Anf. 273 () re-plik:Fru talman! Jag och har ju vidtidigare tillfällen debatterat expertskatten. Jag togtydligt upp i mitt anförande och förklarade i varjereplik för att skillnaden på demänniskor som kan omfattas av expertskatten är attde befinner sig i vårt samhälle under en kort period.De tar alltså inte del av välfärden som vi andra sombor i kanske ett helt liv gör. De tar inte del avden gemensamma barnomsorgen. De tar inte del avskolan. De tar inte del av den välfärd som vi behöverunder ålderdomen. Därav den reducerade skattesatsenför dem. Det skulle inte vara rimligt att ta ut en soli-daritetsskatt av människor som kommer hit och görett arbete . De ska givetvis vara medoch bidra med en del, men de ska inte fullt ut betalasom och jag gör eftersom vi ocksåtar del av all den välfärd som finns här.Anf. 274 () re-plik:Fru talman! Det var ett klart besked från : Höginkomsttagare, utländska ex-perter kan betala en lägre skatt. Svenska låginkomst-tagare får även i fortsättningen betala världens högstaskatter.Jag vill ändå ge möjlighe-ten att kommentera mina två ytterligare frågor. Är deträttvist att en person som tjänar 250 000 får åtskilligahundralappar mer i skattesänkning än den som tjänar80 000? Ställer upp på mittoch förslag om att öka grun-davdraget till för att människor därigenomska kunna bryta sig loss ur fattigdomsfällan?Anf. 275 () re-plik:Fru talman! I min vision om ett bra samhälle be-talar varje individ skatt efter bärkraft. Det innebär attde som tjänar mindre betalar en mindre andel avtotalen i skatt. De som tjänar mer betalar en störreandel av totalen i skatt. Det är utgångspunkten förmin syn på skatteuttaget.Jag tycker att vi ska ha ett relativt högt skatteuttagi vårt land för att finansiera den generella välfärdensom skapar trygghet och utvecklingsmöjligheter förvårt land och alla individer i vårt land.Anf. 276 ():Fru talman! Tiden lider och jag med den. Det skabli helt kort. Jag ska ta några exempel som berörföretagsbeskattningens område.Det är inte alltför länge sedan man från den bor-gerliga oppositionen högljutt i olika sammanhangutmålade som det land där man i stort settinte kunde bedriva näringsverksamhet. Framför alltkunde de stora bolagen inte ha sina huvudkontor kvari på grund av skatterna.Nu har konstaterat att är det landsom har de allra bästa tillväxtmöjligheterna. När nuett av våra största bolag enligt tidningsuppgifter harbestämt sig för att dra ned sin verksamhet i Londonoch i stället flytta hem folk och verksamheter tillSverige, får man förmoda att det sker med krav påbättre effektivitet och lönsamhet än om de legat kvar iLondon.En av de återflyttade cheferna säger i en tid-ningsintervju: "De svenska skatterna är inget hinderför en återflytt. "Det skulle vara passande om de borgerliga parti-ernas talesmän och -kvinnor lika högljutt som vidutflyttningen nu verkligen hyllade och dessdragningskraft på stora bolags ledningsverksamheter.Men icke ett ljud har hörts.Jag kan inte tro att man inom borgerligheten ärledsen över utgången. Förhoppningsvis avvaktar lämpligt tillfälle för att uttrycka sin förtjusningöver dragningskraft.Fru talman! Jag har i olika sammanhang haft för-månen att besöka flera länder inom och utom deneuropeiska unionen och möta och prata med företaga-re i olika branscher. besökte delar avskatteutskottet bl.a. , där vi vid en träff medsvensk-italienska handelskammaren fick tillfälle attsamtala med företagare från samt med svenskachefer verksamma i Italien.Det som överraskade mig mest var det mycketklara ställningstagande som gjordes: "Det är väl ing-en konst att driva företag i där bolagsbeskatt-ningen är bra och där det finns klara regler för hurverksamheten ska och får bedrivas. "Fru talman! Som svensk blir man stolt över deomdömen som lämnas om det land man representerar.Jag fick sent besök av två ekonomer frånTyskland som ingår i en grupp som ansvarar för eta-blering och utveckling av företag i den östra delen avTyskland. Förutom att berömma för en brabolagsbeskattning lyfte man också fram den fram-synthet som visat när det gäller utbyggnadenav bredband och satsningen på IT-infrastrukturen.Även där har vi kunnat använda skattepolitiken somen motor för att göra bredbandsanslutningen ekono-miskt fördelaktigare och även få till stånd en utbygg-nad i de glesare delarna av landet.Fru talman! Detta är några exempel på hur manfrån olika delar av ser på vår skattepolitik dådet gäller företagande. Det står helt klart att vi klaraross bra, mycket bättre än vad moderater och derasstödpartier vill erkänna.Om man ska vara ärlig, och det ska vi ju, har detäven krävts en del förändringar här hemma i Sverige.Denna kammare har sett till så att det har tagits en heldel beslut som har gjort att detblivit ännu enklare och ännu klarare skatteregler somgynnar företagandet och därmed sysselsättningen ilandet.Fru talman! Jag är dessutom övertygad om att så-väl förenklingsarbetet som förändringsarbetet när detgäller både regler och skatter kommer att fortsätta ien riktning som är positiv för företagare och arbetsta-gare, vilket kommer att göra ännu attraktivaresom företagarland.Anf. 277 () re-plik:Fru talman! Jag delar åsikt attvi har bra bolagsskatter i . Det är alldelesutmärkt. Men det är inte samma sak som att ha ett braföretagsklimat. I ett företagsklimat ligger även skat-terna på ägande och personbeskattningen, i synnerhetför högutbildad arbetskraft. Det är det vi menar när visäger att företagsklimatet kan förbättras.Det är som säger, att mångabolag anser att beskattningen av dem är bra. Däremotfinns ägandet av bolagen utomlands.Vi har ett utmärkt exempel på det när flyttade utägandet av sitt dotterbolag, för att det skulle bli enbättre beskattning när man sålde det. Det är det vårkritik gäller, inte bolagsskatten.Delar min åsikt i detta fall, attföretagsklimatet inte är det allra bästa?Anf. 278 () re-plik:Fru talman! Företagsklimatet i är det allrabästa. Det är bara att slå fast. Det säger företagarnasjälva när man pratar med dem vid besök på arbets-platser och vid olika konferenser och sammanslut-ningar. Senast deltog jag och skatteutskottets ordfö-rande i en diskussion med företa-garna i som SAF höll i. Ett klart om-döme från de företagarna, som jag tror är representa-tivt, var att det är ett bra företagsklimat i ochatt socialdemokratiska partiet driver en bra företagar-politik.Anf. 279 () re-plik:Fru talman! Ja, vi har en bra företagarpolitik närdet gäller beskattningen av bolag. Det gäller storabolag, inte fåmansbolag. Men vi har inte en bra före-tagspolitik när det gäller ägarskatter. Det har t.o.m.regeringens eget organ Invest in Agencypåpekat för regeringen och sagt att ni måste göranågonting åt den höga personbeskattningen på högut-bildad arbetskraft. Ni måste göra någonting åt be-skattningen av ägandet. Har ni inga som helst avsikteratt vidta några åtgärder på det området?Anf. 280 () re-plik:Fru talman! envisas med att sägaatt de stora företagen har ett bra företagsklimat. Deföretag jag refererade till alldeles var inga storaföretag. Samtliga var, om jag kommer ihåg rätt, före-tag med under 250 anställda. Det är små företag. Detfanns de med bara få anställda. Jag tror att det minstaföretaget hade fyra anställda. Inget av dem påstod attföretagsklimatet i var dåligt.Anf. 281 ():Fru talman! Alla skatter har som sitt primära syfteatt finansiera de uppgifter som svenska folket harbestämt att vi solidariskt ska betala för och skötagemensamt - skola, barnomsorg, sjukvård, äldreom-sorg, polis, försvar, vägar etc. Några skatter har ävenandra syften och dit hör förmögenhets-, arvs- ochgåvoskatterna. De ska, förutom att bidra till våragemensamma utgifter, även verka omfördelande. Debidrar på så sätt till att hålla ihop både socialtoch ekonomiskt.Fru talman! Jag tänker göra en liten tillbakablick.Den politiska striden i vårt land mellan höger ochvänster var fram till världskrigets slut främst en stridom den allmänna och lika rösträtten. Högern fruktadeoch bekämpade denna rösträtt, därför att den betydderösträtt för de fattiga. Man fruktade att de fattiga, dvs.den stora massan av folket, skulle använda sin poli-tiska makt till att försöka förbättra sin ekonomiskaställning på de rikas och välbärgades bekostnad.Socialdemokraterna har alltid strävat efter enjämnare fördelning av egendom och inkomster, enutjämning mellan fattiga och rika. upplevde alltfler det orättvisa i att ett litet fåtalägde mer än hälften av landets samlade förmögenhet,medan två tredjedelar knappt hade någon egendomalls. Från de borgerliga hävdades att de fattiga inteförstod att stora förmögenheter i enskildas händer vartill gagn även för de egendomslösa.En begränsning av dessa förmögenheter skulle va-ra skadligt för produktionen, hävdade man. Därige-nom skulle samhällets välstånd minska, och på så sättskulle även de fattigas ekonomiska situation försäm-ras.De fattiga å sin sida hade svårt att förstå vilkenfördel de skulle dra av att andra var rika och den farasom skulle hota genom en minskning av de rikasförmögenheter.Argument som användes för en jämnare fördel-ning var detta: Ju mer man har av någonting, destomindre värde får varje del. För den fattige har enkrona ett större värde än för den rike.Ett annat belysande exempel är följande. Vi hartvå lika stora familjer. Den ena har tio rum och kök,och den andra ett rum och kök. Ingen kan väl tyckaannat än att det vore en bättre fördelning och att detsammanlagda välståndet skulle öka om den andrafamiljen finge två eller tre rum och kök på den förstafamiljens bekostnad.Ett folks välstånd är oupplösligt knutet sammanmed dess förmåga att på ett effektivt sätt göra bruk avsina naturliga rikedomskällor, av människornas dug-lighet och av sina naturtillgångar. Att ökad produk-tion bildar grundvalen för ökat välstånd är en sanningsom vi numera inte löper någon fara att förbise. Denfår emellertid inte göra oss blinda för en annan san-ning, som har anspråk på lika stor uppmärksamhet,nämligen att ökad produktion betyder ökat välståndför hela folket endast om det gemensamma arbetetsavkastning blir på ett rimligt sätt fördelad.Denna skrivning och exemplen är tagna från enmotion och debatten kring denna, beskrivenav i hans Skrifter i urval. Enligt minmening kunde det lika gärna vara skrivet i nutid.Sverige har förändrats. Vi har ett högre välstånd föralla, och mycket av den otrygghet som många upp-levde då både ekonomiskt och socialt är borta. Trotsdetta har vi fortfarande klyftor i samhället som enligten del undersökningar även ökat . Därförfår vi inte slå oss till ro och tro att kampen om enrättvis fördelning är över.Den skillnad i synsätt vad beträffar hur samhälletska vara uppbyggt framför allt när det gäller fördel-ningen av våra samlade tillgångar som beskrivs från1900-talets början består än mellan de politiskablocken - mellan vänster och höger. När vi socialde-mokrater talar om sänkta skatter talar vi om kompen-sation för egenavgifter som mest gynnar låg- ochmedelinkomsttagare. När talar omsänkta skatter talar de om borttagande av förmögen-hetsskatt och statlig skatt - något som enbart gynnardem med höga inkomster och förmögenheter.Dagens förmögenhets-, arvs- och gåvoskatt in-bringar drygt 10 miljarder, eller med andra ord10 000 miljoner, till välfärden. De ser också till attinte klyftan mellan dem som har och dem som intehar ökar med motsvarande summa varje år.Det brukar hävdas från kritikerna mot förmögen-hetsskatten att den inte har någon omfördelande ef-fekt. Nya siffror visar dock att den har en förhållan-devis god fördelningspolitisk träffsäkerhet. De av hushållen betalar avförmögenhetsskatten, som 1999 var 8,3 miljarder. Serman enbart till pensionärerna betalar de rikaste 30procenten av den förmögenhetsskattsom betalas av denna grupp.Att döma av dessa siffror har sålunda förmögen-hetsskatten en god fördelningsprofil, även om denskulle kunna bli ännu bättre om avvikelser från enneutral och likformig beskattning av olika tillgångarkunde tas bort.Fru talman! Förmögenhetsskatten bör vara kvaräven om det 1999 bara fanns ytterligare sju i som hade skatt på förmögenhet. Manmåste dock alltid bedöma ett lands skattesystem uti-från helheten och inte utifrån enstaka skatter.Förmögenhetsskatten innebär ett progressivt in-slag i kapitalbeskattningen och fyller en viktig funk-tion i fördelningspolitiken, eftersom det är en skattsom endast betalas av dem som har bäst ekonomiskstandard. Vi måste dock alltid vara beredda att om-pröva på vilket sätt den tas ut, eftersom det aldrig harvarit och inte kommer att vara meningen att den skatas ut av människor i normala inkomstlägen medmåttliga besparingar.Fru talman! Jag vill avsluta med ett citat från enfilosof som heter . Det har ingenting attgöra med statsministern och hans filosofiska funde-ringar kring fläsk och kött. Det handlar om en heltannan filosof, som användes i debatten kring arvs-skatten 1928. Han lär ha yttrat följande: "Det är medrikedomen som med gödsel, den är inte nyttig, omden inte blir spridd. "Tack för ordet!Anf. 282 () re-plik:Fru talman! talar om förmögen-hetsskatten som en skatt som minskar klyftorna mel-lan dem som har och dem som inte har. Hur kan detdå komma sig att just socialdemokraterna undantar deallra rikaste från förmögenhetsskatt?Anf. 283 () re-plik:Fru talman! Jag nämnde just i mitt anförande attdet finns strukturella delar i förmögenhetsskatten somvi skulle behöva göra någonting åt för att träffsäker-heten i fördelningen ska bli bättre än vad den är i dag.Än så länge har vi inte hittat något bra system för det,men vi är tacksamma för förslag när det gäller denpunkten.Anf. 284 () re-plik:Fru talman! Det är väldigt mycket som är full-ständigt ologiskt när det gäller förmögenhetsskattenssätt att fungera. Det jag nämnde var bara ett exempel.Ett annat exempel är att man förmögenhetsbeskattasom man är miljonär i Teliaaktier. Men om man ärmiljonär i Europolitanaktier betalar man ingen för-mögenhetsskatt. Vad är det för logik? Förmögenhets-skatten saknar all logik. Den har ingen som helstbetydelse för rättvisan i Sverige.Dessutom är stora förmögenheter placerade ut-omlands, och på det sättet undgår att få av-kastning på dessa förmögenheter. Jag talade tidigareom att ägandet av många bolag ligger utomlands. Detär just det som blir effekten av att man beskattar för-mögenheter i men inte utomlands.Anf. 285 () re-plik:Fru talman! Det låter på som atthon har ambitionen att ta ut en högre skatt av degrupper som hon pekar på att vi inte tar ut någon skattav . Men förhållandet är faktiskt sådant att mo-deraterna föreslår att man ska ta bort förmögenhets-skatten helt och hållet, och det vill inte vi göra.Anf. 286 () re-plik:Fru talman! efterlyste förslag påhur man kan göra förmögenhetsskatten rättvisare.Han nämnde precis hur det ska gå till i sin sista me-ning. Slopa förmögenhetsskatten för alla - också fördem med små förmögenheter. Det blir rättvist och braoch lika för alla.Allmänt vill jag, fru talman, säga att de var ett rätttrevligt initiativ av socialdemokraterna i skatteut-skottet att på detta vis bjuda upp till dans med sjuolika inlägg på skattepolitikens område som opposi-tionen har möjlighet att replikera på.Jag konstaterar dock att man undvek vissa områ-den. Man undvek ett särskilt tema kring fastighets-skatten. Lite överraskande kom gåvoskatten upp istället. Man undvek att diskutera t.ex. alkoholskatten.Man undvek att diskutera bensinskatter. Man harundvikit att diskutera vårt förslag om höjt grundav-drag. nämnde försiktigtvis baravåra förslag när det gäller sänkt statlig inkomstskatt,men inte det höjda grundavdraget.Man citerar gärna , . Det är kända politiker i densvenska politiska historien och arbetarrörelsens histo-ria, men det är verkligen att hämta kraften långt bak ihistorien. Vi kanske också skulle vilja se lite mer aven framtidsvision på skattepolitikens område.Anf. 287 ():Fru talman! Som gammal folkdansare tar jag gär-na emot inbjudan till ytterligare danser.Jag skulle gärna vilja höra hur idén om männi-skors ökade möjlighet till makt över sin vardag ärtänkt att gälla för de arbetslösa, sjuka och föräldrale-diga som får lägre ersättningar och fler karensdagar.På vilket sätt kommer de att kunna utnyttja sin fritidmed en moderat politik?Anf. 288 () re-plik:Fru talman! Jag tror att det är mycket viktigt förförståelsen för hur man ska komma ur fattigdomsfäl-lan att se till helheten i vår politik. Socialdemokrater-na undviker gång på gång att nämna våra skattesänk-ningsförslag, som innebär ett grundavdrag på50 . Det blir ett substantiellt tillskott när detgäller människors möjlighet att få makt över sin var-dag. Det är svaret på den fråga som ställde.Med det ber jag att få tacka mina socialdemokra-tiska motdebattanter för en trevlig kväll här i kamma-ren.Anf. 289 ():Fru talman! Jag får göra detsamma från socialde-mokraternas sida. vill jag bara konstateraatt våra sätt att se på välfärd och skatter skiljer sig åtbetydligt. Vi kommer säkerligen att få återkomma tillytterligare debatter i de frågorna framöver.(forts. 52)2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återPropositioner2000/01:33 till skatteutskottet2000/01:44 till socialförsäkringsutskottet2000/01:54 till skatteutskottet2000/01:56 till justitieutskottet2000/01:57 till miljö- och jordbruksutskottet3 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 17 januari2000/01:213 av () till näringsmi-nister för IUCInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 23 januari.4 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 17 januari2000/01:538 av () till statsrå-det och civilbefolkning2000/01:539 av () till statsrådetBritta LejonSocken som begrepp vid folkbokföring2000/01:540 av () till statsrådetIngela ThalénTillämpning av eftergift2000/01:541 av () till utrikesministerAnna LindhSpöstraff i NigeriaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 23 januari.5 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 17 januari2000/01:377 av () till statsrådetMona SahlinIcocyanater2000/01:398 av () till miljöminis-ter av miljömål2000/01:447 av tredje vice talman () till näringsminister arbetsliv2000/01:452 av () till näringsmi-nister och Botniabanan2000/01:465 av () till närings-minister med statligt ägande2000/01:466 av () till näringsministerBjörn RosengrenAssi Domän2000/01:470 av () till miljömi-nister /01:473 av () till statsministerGöran PerssonHomosexuellas situation2000/01:486 av () till näringsminis-ter /01:487 av () till näringsministerBjörn RosengrenFinansiering via industriellt utvecklingscentrum(IUC)2000/01:489 av () till jordbruksmi-nister i Kina2000/01:490 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallVillkor för internationellt bistånd2000/01:491 av () till statsmi-nister på grund av sjukdom2000/01:492 av () till socialmini-ster för demenssjuka2000/01:493 av () till närings-minister ansvar för elförsörjningen2000/01:494 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonIdrott i skolan2000/01:496 av () till finansmi-nister /01:497 av () till finansmi-nister inom kulturområdet2000/01:499 av () till utrikesmi-nister och agerande2000/01:500 av () till utrikesmi-nister /01:502 av () till justitiemi-nister av Pariskonventionen2000/01:503 av () till försvars-minister uran inom EU och Nato2000/01:504 av () till försvars-minister för svenska soldater i Kosovo2000/01:505 av () till utrikes-minister och /01:510 av () till försvarsmi-nister och regeringens handläggning2000/01:511 av () till statsrådetBritta LejonKommunpolitikernas situation2000/01:513 av () till socialmi-nister beslutsrätt kontra den europeiskasociala modellen2000/01:514 av () till statsrådetIngela ThalénDen sociala agendan och offentliga försäk-ringssystem2000/01:522 av () till finansmi-nister julgåvor2000/01:527 av () till justitieministerThomas BodströmExtra polisresurser2000/01:528 av () till socialministerLars EngqvistInformation till EU-delegaterSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 23 januari.6 § Kammaren åtskildes kl. 22.10.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 39 (delvis),av förste vice talmannen därefter till ajourneringen12.23,av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 127 (del-vis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 165 (del-vis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 210 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 276 (del-vis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.