prot · GP0945 · 2001-12-11 00:00:00 — Så varför ständigt kritisera, gnöla och gnälla, närni kan vara med och söka, leta och finna vägar in iframtiden som bär mänsklighetens utveckling?Så vill jag säga några korta ord om 2.Det nya som har hänt är att säkerhets-situationen efter ser annorlunda ut.Vi liksom vill stänga . Regeringendrar på det till 2003, och vore jag dyster, vilket jaginte är, skulle jag kunna spekulera i att 2blir sist ut efter att de tio övriga redan är skrotade. Nuär jag alltså inte dyster, så jag yrkar bifall till reserva-tion 6 på den här punkten, men vill jag hasagt att i slutvoteringen röstar vi med regeringen. Iannat fall vinner ju moderater, kristdemokrater ochfolkpartister som inte vill stänga över huvud taget,och den vägen in i evigheten blir för lång för ossvänsterpartister; alltså röstar vi i slutändan med rege-ringen.Fru talman! Förutom de områden som jag tidigarehar tagit upp vill jag också säga något om Vattenfalloch byn i . har genom köpav tyska och polska energiföretag tagit steget ut i deneuropeiska energimarknaden. Det ser jag faktiskt sompositivt: Hellre statligt svenskt än privat utländskt ärmin paroll i den här frågan. Ett av de företag somVattenfall har tagit över är emellertid Laubag i östraTyskland. Företaget bryter brunkol som fortfarandeutgör en väsentlig del av den tyska energiförsörjning-en. Denna brunkolsbrytning hotar nu den lilla bynHornos existens. Krav har rests för att rädda byn, ochmot detta har Laubag och anfört att det ärför dyrt.Tre olika motioner tar upp frågan, och min parti-kamrat kommer att utveckla sitt djupaengagemang för Horno senare i den här debatten.Utskottets majoritet, Socialdemokraterna, , avslår motionerna med motive-ringen att inte kan överpröva enskilda be-slut och ärenden i statliga verk och bolag. Det är ettkorrekt avslag, men vi i näringsutskottets Vänster-partigrupp borde ha lagt till ett särskilt yttrande ochutvecklat vår syn på frågan lite mer. För sent ska jusyndaren vakna, fru talman, så vad jag kan göra häroch i debatten är att klart deklarera Vänsternsgrundsyn.För det första: Brunkolsbrytningen och dess kon-sekvenser för byn visar med all önskvärd tyd-lighet nödvändigheten av en kraftfull politik för enhållbar tillväxt som tar hänsyn till miljö, människaoch kultur.För det andra: har länge arbetat föratt de statliga företagen ges en tydlig ägarpolicy. Såsent som avslogs en Vänsterpartimo-tion här i kammaren om just detta, och då uttryckte vii en reservation till finansutskottets betänkande vårsyn. anser det mycket angeläget "attregeringen omgående påbörjar ett mer omfattandearbete med att formulera precisa, etiska och moraliskariktlinjer för statens ägande och det statliga agerandeti olika bolag". Detta borde alltså ha stått i ett särskiltyttrande i dagens betänkande från oss i Vänsterpartietför att visa hur vi principiellt ser på den här frågan.Utskottet hänvisar i sitt avstyrkande helt korrekttill de formella regelverken men andas tyvärr ingenförståelse för byn . Reservationen å sin sida ärformellt fel, eftersom den föreslår att skasätta sig i styrelserum. Dessutom påstårreservanterna att de stora privata svenska företagenför länge sedan insett behoven av att utveckla etiskaoch sociala principer och att de ställer krav på sinaunderleverantörer. Detta är tyvärr inte sant.Större delen av svenskt näringsliv köper inte mil-jömärkt el utan tuggar glatt i sig t.ex. koleldade kilo-watt från när sådana importeras. Var finnsde sociala och etiska principerna när och allaandra stora koncerner säljer ut sin tillverkning ochavskedar folk?Fru talman! Med detta förtydligande - ett slagssärskilt yttrande i efterskott till protokollet, om manså vill - kan jag ändå yrka bifall till utskottets förslagi betänkandet i denna del liksom i övriga delar, förut-om om där jag yrkar bifall till reserva-tion 6.Utanför detta hus finns det ett myllrande liv fulltav möjligheter. Låt oss gemensamt gripa chansen,carpe diem och god jul!Anf. 81 ():Fru talman! Om man ska sammanfatta betänkan-det kan man konstatera att inte mycket har hänt sedanförra året. Det är inte mycket nytt i regeringens ener-gipolitik , men det är mycket som utreds.Näringsutskottet kommer i betänkandet fram tillatt det delar regeringens bedömning att de villkor somsattes upp 1997 för en stängning av inte äruppfyllda och att en ny prövning ska göras. Vi krist-demokrater anser att det var en skandal att det integjordes någon som helst miljökonsekvensanalys ochsamhällsekonomiska analyser innan 1stängdes. Stängningen ledde som vi vet till att svenskenergiförsörjning, miljön, ekonomin och det svenskaindustriklimatet har försämrats.Vi accepterar inte att misstaget upprepas utan krä-ver att konsekvenserna ska tydliggöras innanett beslut om stängning av över huvudtaget kan föras upp för en seriös diskussion. Energi-marknaden är inte längre enbart en nationell angelä-genhet. Beslut i får konsekvenser även utan-för vårt lands gränser på samma sätt som vi påverkasav andra länders energipolitik. har dessutomgjort internationella åtaganden som påverkar denenergipolitik som vi kan föra i Sverige.Kristdemokraterna vidhåller att behöveren ny långsiktig och medveten energipolitik medfasta spelregler där inhemska förnybara energikälloroch bränslen utgör en växande bas. Målet för oss ärett ekologiskt uthålligt energisystem utan drastiskaoch ryckiga politiskt skapade prisförändringar. Vi villha ett elsystem utan risk för elbrist och därmed ytter-ligare påfrestningar för vår välfärd och sysselsättning.Industri och hushåll måste garanteras säkra elleveran-ser till fortsatt konkurrenskraftiga och rimliga priser.Fru talman! Vad som har hänt äratt energiförbrukningen har ökat och att trenden hål-ler i sig. Även för ett normalår bedöms importbehovetav el vara betydande även om vi behåller Barsebäck2. Importbehovet är till stor del ett resultat av attSverige lider av effektbrist. Stängningen av Barse-bäck 1 ökade risken för effektbrist i södra att inte företag och samhälle ska drabbas vid kallaperioder måste regeringen ta ansvar och se till att vifår en permanent lösning så att effektbalansen kanupprätthållas. Det är inte ansvarsfullt mot vare signäringsliv eller samhälle att vi ska vara beroende avscheman eller tillfälliga kontrakt för elavstängningutifall effektbrist skulle uppstå.Utöver det faktum att produktion be-hövs i är det en stor kapitalförstöringatt stänga av väl fungerande kraftproduktion så längesom den är säker och ekonomiskt försvarbar. Så längeden kraft som tillförs för att ersätta kärnkraften intebaseras på förnybara energislag är det ett direkt hotmot kommande generationer och de villkor och denmiljö som de ska leva i.Regeringen har tyvärr konsekvent motsatt sig att iEU-arbetet driva kravet på en gemensam miniminivåför koldioxidavgifter. Vi kristdemokrater anser att ensådan allvarlig miljöfråga som utsläpp av koldioxidsom skapar gränsöverskridande problem måste kunnaundantas från regeringens principiella inställning attskattefrågor ska vara en nationell angelägenhet.Fru talman! Regeringens resultatredovisning ipropositionen visar att arbetet med omställningspro-grammet tyvärr inte leder till de många mål som manhar satt upp. Bidragsfloran har inte nyttjats på det sättsom var tänkt. Vi konstaterar att omställningspro-grammet inte fungerar på den avreglerade el-marknaden.Energihushållningsprogrammen har ännu inte fåttnågon större effekt. Jag tror att en viktig förklaring äratt den villaägare som investerar i åtgärder för ener-gibesparing straffas av höjda taxeringsvärden ochökad fastighetsskatt. Detta är ohållbart. Vi kristdemo-krater vill som bekant avveckla fastighetsskatten.Oavsett som vi får makten och kan genomföra dettaeller inte efter nästa val borde det vara ett s.k. allmäntangeläget intresse att se till att skattebestraffningenför energibesparingsåtgärder tas bort. Dagens systemär helt enkelt kontraproduktivt.Fru talman! lägger ned denavdelning som har gjort världsledande i att fåut energisnåla produkter som kylskåp, lysrör ochvärmepumpar på marknaden. Det kunde vi nyligenläsa om i . Där stod att avdelningenför byggnader och tillhörande infrastruktur, kallad förBygg, som har legat långt framme med att användateknikupphandling som ett medel för effektiviseringska läggas ned.Man har arbetat med att samla flera kunders olikakrav på ny teknik. Sedan har man utlyst tävlingar attta fram produkter som motsvarar kraven. Tillverkarnahar fått löfte om att kunderna ska köpa ett antal en-heter av den produkt som bäst uppfyller kraven ochatt den vinnande produkten ska marknadsföras. Re-sultatet har enligt artikeln blivit, och såvitt jag harförstått av andra signaler från bl.a. Energimyndighe-ten, att produkter som är energisnålare äntidigare teknik har nått marknaden upp till sju årtidigare än vad de annars skulle ha gjort.Den här metoden har fått gehör och är numeraspridd både i och i . Internationella ex-perter anser att teknikupphandlingarna fungerar braoch är mer kostnadseffektiva än direkta statliga stödförutsatt att de som sköter upphandlingarna har storakunskaper.Men läggs avdelningen ned. Man undrar var-för. Det finns enligt alla experter fortfarande enmycket stor effektiviseringspotential. Ska vi intearbeta för att ta vara på den potentialen? Det är ett avde förslag som vi hittar i grönboken europeiskstrategi för trygg energiförsörjning.Fru talman! har ut-vecklat en ny strategi för sin verksamhet. Företagetexpanderar kraftigt framför allt i och i Po-len. har anläggningar avyttrats utomlandsruntom i världen och i . Vi kristdemokrater vill markera att vi anser att istället för eventuellt ägartillskott bör privatiseringövervägas. Vi anser att delar av med fördelkan privatiseras, och det ganska snart.Det finns inga svenska samhällsintressen i attVattenfall numera koncentrerar sina affärssatsningarpå bl.a. brunkolsbrytning i östra . Vattenfallstår nu inför att utplåna en liten kulturellt mycketvärdefull sorbisk by. Visserligen bryter inte Vatten-fall mot tysk lag om det låter maskinerna dra framoch ödelägga byn. Men för oss handlar det till mycketstor del om etik.Många av de stora svenska privata företagen somär verksamma internationellt har - tvärtemot vadLennart Värmby anser - insett att det inte räcker medatt följa lagen. De har därför utvecklat etiska ochsociala principer för sitt uppträdande och för verk-samheten, och de ställer också krav på underleveran-törerna. Vi ser alltmer inte bara i utan runtomi hela världen att kunderna och det moderna samhälletställer krav som ibland går långt utöver lagens krav.Därför anser vi kristdemokrater att om det intefinns en etisk policy i vart och ett av de statligt ägdaföretagen som växer och strävar efter internationellsamverkan bör regeringen visa ansvar genom attsnarast i ägardirektiv kräva en sådan. Den öppenhetsom vi i alltid hävdar leder vidare till attföretagens etiska policy ska redovisas i årsberättelsenoch i regeringens årliga redogörelse av de statligtägda företagen på samma sätt om man nu nämnermiljöarbetet, mångfalden och jämställdheten.Fru talman! deltar inte i be-slutet om budgeten inom utgiftsområde 21. Vi harutvecklat vårt budgetalternativ i en särskild reserva-tion. Vi kristdemokrater står naturligtvis bakomsamtliga våra reservationer, men jag nöjer mig medatt yrka bifall till reservation 3 som ger vår syn påriktlinjerna för energipolitiken.Anf. 82 () replik:Fru talman! Först ett lite lugnande besked till In-ger Strömbom, som tar upp effektiviseringen och attEnergimyndigheten drar ned på det arbetet - vi kaninte lägga oss i den enskilda myndighetens arbete.Hur effektiviseringen ska ske finns defi-nitivt med i det koncept vi i s, c och v arbetar medinför den framtida energipolitiken.Min raka fråga, som jag även försökte få fram imitt anförande, är: Varför sällar sig Kristdemokrater-na här hemma i till atomligan ihop medFolkpartiet och , som , såvittjag förstår, t.o.m. har börjat tala om att bygga utkärnkraften? Er eminente representant i är faktiskt en av deledande och drivande inte bara vad gäller effektivise-ringen av energin utan även vad gäller förnybar ener-gi. Jag upplever ändå att historisktvar på rätt sida för linje 3 i kärnkraftsomröstningen.Kan ni inte komma tillbaka till fadershuset och sällaer till en bred politisk majoritet och jobba konstruk-tivt för att åtminstone öka, där är vi i alla fall överens,andelen förnybar energi? Bara det är en enorm upp-gift. är är förnybar, målet är inom EU.88 % återstår. På vägen till att öka det förnybara kanvi träta om detaljerna och kommatecknen i den övrigapolitiken. Är inte det ett gentilt erbjudande, IngerStrömbom?Anf. 83 () replik:Fru talman! Som säkert vet villKristdemokraterna naturligtvis att vi ska komma i ettläge där vi kan avveckla kärnkraften, men det handlarom för mig som svensk nationell politiker att försökaarbeta för att både näringslivet och hushållen i Sveri-ge har en god och stabil tillgång till energi. Vi har enmycket tung elintensiv industri i . Vi måstehelt enkelt se till att vi kan klara den verksamheten såatt företagen kan fortsätta att utvecklas. Mycket avdet svenska näringslivet är beroende av god tillgångtill energi. Kan vi inte trygga energiförsörjningen kanvi inte heller, , få råd med attklara de andra samhällsuppgifter som vi verkligen haroch som växer. Jag tänker på finansieringen av vård,skola och omsorg. Vi kan inte rycka undan mattan förett endaste företag i genom att vi är idealisteroch tror att vi kan tänka och önska fram energi. Men,, den dag då vi kan ersätta kärnkraf-ten med förnybar energi är jag tillsammans med Len-nart Värmby beredd att snabbt avveckla kärnkraften.Anf. 84 () replik:Fru talman! Våra barnbarn gläder sig åt denna nyapolitiska allians. Det bådar gott för framtiden.Inger Strömbom talade också om . Vadjag inte riktigt kan förstå på den borgerliga sidan äratt ni verkar tro att det finns något slags lösning i attprivatisera helt eller delvis. Problemetförblir exakt likadant. Låt oss ta byn som ex-empel. Innan blev ägare var det ett som bröt brunkol i och somVattenfall köpte. Det var klart att bynHorno skulle flytta. Även om inte hadeköpt hade den här byn ändå fått flytta. Vi tuggar i oss,som förtjänstfullt tidigare påpekade här,en massa tysk kolkraft via de kablar och nät somförbinder energi för vår energiförsörjning. Det mora-liska dilemmat förändras väl inte i grunden av att manprivatiserar någonting?Med tanke på att ändå är en stor ägareav delar av en så viktig del som infrastrukturen ochenergisidan i kan det inte vara fel i en gemen-sam marknad, där man alltså ska handla på lika vill-kor, att svenskägda företag, de må vara statliga i vissafall, konkurrerar med andra hel- och halvstatligaföretag som EDF, Fortum från , Statkraft frånNorge osv. så att vi också via företag och inte baragenom den politiska arenan kan agera för de miljö-mål, de sociala hänsyn och liknande som alla företagrimligen måste beakta. I den kritiken mot Vattenfallkan jag instämma.Bara som en liten brasklapp eller en förklaring:Det är inte många månader sedan faktisktde jure, de facto eller vad det heter aktivt övertogägandet av den tyska koncernen ochsom nu har börjat skapa. Då tar man självklart medsig sin ambitiösa policy även i den nya koncernen, detär min fasta förvissning.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag är inte riktigt säker på att jag upp-fattade allt det som försökte få med i sinreplik. Men naturligtvis gör det inte för byn direkt skillnad om i slutändan ägs avden svenska staten eller om det är privat. Det viktigaär att som företag, vilket vi har vädjat om,ska ompröva beslutet.Anledningen till att vi anser att kan pri-vatiseras är att det är ett direkt svensktnationellt intresse om det är så att företaget förläggerstörre delen av sin verksamhet utomlands. I det lägesom nu är i vet vi att företaget har enormakapitalbehov. Då är som bekant delprivatisering ettsätt att få in resurser. Det var det jag talade om.Anf. 86 ():Fru talman! Jag får i den tredje debatten för dagenersätta vår ordinarie energitalesman som helt hastigthar blivit förhindrad.Den svenska energipolitikens mål är som bekantatt på kort sikt trygga tillgången på el och annanenergi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkorför att främja en god ekonomisk och social utvecklingi . Detta var utgångspunken för den ener-giöverenskommelse som ingicks 1997 mellan Cen-terpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet.Allt detta kan vi som är väl insatta i ämnet.Överenskommelsen omfattar två delar. Den kort-siktiga delen syftar till en ökad energieffektiviseringoch stöd till investeringar i ny energiproduktion. Denlångsiktiga delen innebär en satsning på forskning,utveckling och demonstration av ny energiteknik.Den kortsiktiga delen av överenskommelsen sträckersig t.o.m. utgången av 2002 och den långsiktiga delentill utgången av 2004. Av skrivelsen En förnyadprövning av stängning av framgår attregeringen har för avsikt att inför den fortsatta om-ställningen av energisystemet ta initiativ till att säkraen fortsatt bred majoritet för en långsiktig energipoli-tik.Från sida välkomnar vi att rege-ringen även har för avsikt att fortsätta denomställning av energisystemet som påbörjats och somtill stora delar har varit lyckosam. Det är även gläd-jande att regeringen avser försöka samla en bredmajoritet i detta arbete.För att ett fortsatt omställningsarbete ska vara tro-värdigt är det dock nödvändigt att den tidigare över-enskommelsen uppfylls. Denna överens-kommelse innefattar en stängning av den andra reak-torn i . har för avsikt att med-verka till att denna överenskommelse uppfylls innannya överenskommelser ingås. Det är således av viktatt den andra reaktorn i stängs innan en nyöverenskommelse träder i kraft.En stängning av den andra reaktorn i Barsebäckunder är möjlig ur energisynpunkt och angelä-gen för att inför energimarknadens aktörer understry-ka vikten av omställningen. Det finns även ett ansvargentemot våra danska grannar att ge ett tydligt beskedom ett en stängning av kommer att skeunder 2002.I sammanhanget yrkar jag bifall till reservation nr7.Det är som bekant alltid lättare att säga nej till sa-ker och ting än att komma med nya förslag. Införframtiden är jag övertygad om att vi måste se framåtoch komma bort från de gamla låsningarna i ener-gifrågan eller - som det myntades på en konferensdär några av oss var - det är dags att vädra ut dentjugoåriga logementsluften i energidebatten.För att få långsiktiga spelregler krävs också be-slutskompetens. Man kan inte få långsiktiga spelreg-ler och kräva alternativ om man inte medverkar till attforma sådana beslut.En tänkbar väg att komma vidare i omställnings-arbetet är att ge kraftindustrin huvudansvaret ochtillräckligt med tid för genomförandet av kärn-kraftsavvecklingen, i syfte att också få fram den nyakraftproduktion som behövs.Centerpartiets förstahandsval för omställningsar-betet är att involvera marknadsaktörerna på sammasätt som skett i . I en sådan strategi blirstatens roll att styra med hjälp av generella styrmedelför att främja förnybara energikällor och effektivareenergianvändning. Denna väg skulle skapa förutsätt-ningar för en långsiktig strategi för omställningen avenergisystemet med avseende på beskattning av ener-gi, där även kraftvärmen blir föremål för en mer rätt-vis beskattning.Vidare bör program för stöd till såväl långsiktigtforsknings- och utvecklingsarbete som till mer kort-siktiga stöd till nyinvesteringar i elproduktion utfor-mas. Det är dock viktigt att poängtera att det kortsik-tiga stödet ska stödja den långsiktiga och antagnastrategin för omställningsarbetet samt att tyngdpunk-ten på framtida stöd bör ligga inom forskning ochutveckling.Låt mig också till slut få kommentera Vattenfallsbrunkolsbrytning i . Jag är klar över att manrent formellt inte har brutit mot tyska lagar. Men detkan inte anses som etiskt, kulturellt eller socialt an-svarstagande att utplåna en hel bygd för materiellvinning. Jag beklagar detta och yrkar bifall till reser-vation nr 9.Anf. 87 ():Fru talman! anser att de energipolitis-ka riktlinjer som antogs i 1997 skadar Sve-rige som industri- och miljönation. Särskilt allvarligtvar beslutet att genomföra den förtida avvecklingenav kärnkraften. Det innebär en kapitalförstöring somsaknar motstycke och som kommer att medföra väl-färdsförluster . Miljön skadas, och det blirsvårare att bekämpa arbetslösheten. Resultatet harblivit att elpriserna stiger, och hela samhällets energi-försörjning hotas vid stark kyla eller vid avbrott inågon del av nätet. I skrivelsen redogörs på ett nästandesperat sätt för hur upphandlareffekter och ingår avtal med företag att minska ef-fektuttaget vid köldknäppar m.m.Elförbrukningen i ökar dock mer och mer.Sammantaget ökade elanvändningenmed i snitt netto. Beräkningar från Energimyn-digheten tyder också på att förbrukningen kommer attfortsätta att öka framöver. Det här gäller såväl i Sve-rige som i övriga Norden.Vi i har en väsentligt annorlunda synpå energipolitiken än regeringen. anser atten rationell energipolitik bäst främjas genom en frihandel och produktion av energi. Staten har funda-mentala uppgifter att ställa upp krav beträffande sä-kerhet och miljö, att kontrollera att kraven uppfyllssamt att främja forskning och utveckling på ener-giområdet som syftar till att ersätta fossilbaseradenergiproduktion med förnybara energikällor och tillatt forskning inom energiområdet främjas.God tillgång på energi är en förutsättning för väl-stånd. Elektriciteten är mycket viktig, bl.a. för indust-rin, handeln, jordbruket, servicenäringarna och hus-hållen, dvs. för hela vårt samhälle.Det svenska energisystemet bör successivt ställasom till att bli ekologiskt hållbart. Men omställningenav energisystemet måste ske med hänsyn till Sverigesbehov av tillväxt och ökad sysselsättning, dvs. välfär-den på sikt.Kärnkraften bör utnyttjas under hela sin tekniskaoch ekonomiska livslängd. Vi säger därför nej tillregeringens och dess stödpartiers förtida avstängningav , både vad gäller den första och den nuaktuella andra reaktorn.Det är i sig naturligtvis glädjande att regeringenkommit till slutsatsen att den andra reaktorn i Barse-bäck inte kan stängas förrän tidigast . MenFolkpartiet kan ändå inte dela regeringens generellabedömning av när och hur reaktorer ska stängas. Deska stängas om en kompetent myndighet konstateraratt de inte längre uppfyller gällande säkerhets- ellermiljökrav. De energipolitiska besluten bör begränsastill att fastställa övergripande mål och vilka styrmedelsom kan behövas för att nå målen. Vi motsätter osssåledes kraftfullt att den andra reaktorn i Barsebäckska stängas.Beräkningar av isamband med beslut om stängning avreaktor 1 i visade attnuvärdet av statens kostnad för enbart stängningen avdenna reaktor uppgår till över 8 miljarder kronor.Samhällsekonomiska kostnader i övrigt är inte beak-tade. Och någon som helst redovisning av kostnaderför stängning av den andra reaktorn, fru talman, finnsinte.Men det här är inte bara en fråga om ekonomi.Det handlar också om miljö. Stängningen av enbarten reaktor i leder till att utsläppen av kol-dioxid ökar med . Stängningenav den första reaktorn har lett till att denna elproduk-tion ersatts med produktion från smutsiga kolkraft-verk i eller i . Regeringen ger ingasom helst garantier för att detta inte också blir falletvid en stängning av . Snarare är det vältroligt att det är just så här det blir, fast värre, frutalman.Vi i anser att växthusgasernas klimat-påverkan är särskilt oroande i det här fallet. Rege-ringen bör därför tillsätta en miljökon-sekvensutredning som bl.a. redovisar utfallet av ettökat beroende av el från t.ex. danska kol- och oljeba-serade elproduktionsanläggningar.Svensk energipolitik tycks med den rödgröna re-geringsröran vara beroende av milda vintrar och stän-dig lågkonjunktur med låg efterfrågan på energi.Noteras bör väl också i sammanhanget att utsläppenfrån den importerade elen inte bokförs som svenskautsläpp. De finns inte med i någon statistik någon-stans. Inte heller bokförs de i det land som producerarden energi som man exporterar.