prot · GO0982 · 2001-03-20 00:00:00 — 1990 varandelen , 1999 var den och bedöms bli5,2003.Ökningstakten för antalet landningar bedöms blilägre än för antalet passagerare genom att antaletpassagerare per landning ökar bl. a. på grund av attutvecklingen går mot större flygplan. Den genom-snittliga tillväxten i huvudalternativet underperioden antas bli och jämn över åren.Utrikes passagerare i regelbunden luftfart beräk-nas i huvudalternativet öka och landning-arna . Antalet passage-rare beräknas till 18,5 miljoner år 2003.Lågprisflyget har etablerat sig och en del bedöma-re anser att det kan komma att överta 20-30 %av den europeiska trafiken. Nya mindre jetplan kom-mer att öka antalet utländska destinationer, som fårdirektlinjer från större svenska städer. De icke statligaflygplatsernas andel av den utrikes passagerartrafikenkommer att öka.1990 var andelen , 1999 var den ochberäknas bli 2003.Stora investeringar kommer att genomföras denärmaste åren. De största är tredje banan på ,om- och tillbyggnader till följd av Schengenavtaletoch ökad terminalkapacitet. Bland övriga större in-vesteringar kan nämnas förnyelsen av trafiklednings-systemet.Investeringar planeras för treårsperioden med 2,7och 1,7 respektive . Totalt underperioden beräknas investeringarna uppgå till 5,9 mil-jarder kronor.7.2 Förslag till inriktningVårt förslag· Investering i en fjärde bana på , banan börvara klar senast 2011.· Inriktningen bör vara att genomföra en förhandlingmed för att möjliggöra en förläng-ning av kontraktet av till 2025.· Staten skall sälja ut flygplatserna , Land-vetter och . En marknadsvärdering av flyg-plasterna bör ske under hösten 2001.Skälen till vårt förslagArlanda flygplats och en fjärde banaDe stora flygbolagen satsar på s.k. hubs, dvs.flygplatser som knutpunkter där mängder av plananländer och där passagerarna snabbt kan byta tillandra plan som för dem vidare till nästa destination. INorden är det Köpenhamn-Kastrups flygplats som ärden ledande omstigningsflygplatsen.Stockholm-Arlanda flygplats tillgodoser männi-skors och näringslivets behov av flygresor och gods-transporter in- och utrikes. är störstaoch viktigaste flygplats. Flygplatsen fungerar som ettnav för den svenska inrikestrafiken. domi-nans beror också på att flygplatsen fungerar som ettinternationellt nav för trafik norr ifrån. Under 1999hade direkta förbindelser med drygt 60 stä-der i andra länder, de flesta inom , men ävenett växande antal utanför.Antalet rörelser, dvs. starter och landningar upp-går till ca 950 per dag (mån-fre), vilket görArlanda till en av de största flygplatserna i Europa.Näringslivets behov av snabba och lättillgängligatransporter av människor och frakt ställer höga kravpå . Ett väl fungerande kommunikationsnättill och från flygplatsen, lättåtkomliga parkeringar,transporter mellan terminaler och parkeringar, snabbincheckning och inte alltför långa gångavstånd i ter-minaler är alla viktiga ingredienser i systemet.Kostnaden för Bana 3-projektet är beräknad till2 , exkl. ränta i prisläge 1999.Luftfartsverket finansierar investeringen genom tra-fikintäkter, kommersiella intäkter och marknadsmäs-sig upplåning. Finansieringen belastar inte statsbud-geten. Dessutom tillkommer finansiellt stöd från EUeftersom Bana 3-projektet ingår som en del i EU:sinfrastruktursatsning (TEN-T).I dag har kapacitetsproblem genom attbansystemet utnyttjas maximalt påvardagar och att ytterligare trafik på attraktiva tiderinte kan erbjudas. Den tredje rullbanan, planerad atttas i bruk 2002, innebär ökad kapacitet från nuvaran-de 72 rörelser till ca 90 rörelser per timme.Kapaciteten bedöms kunna öka till 95 à100 rörelser per timme.Om de senaste årens trafikutveckling fortsätterkommer en fjärde rullbana att behövas på Arlandaredan några år efter 2010.BrommaVerksamheten vid grundas påett nyttjanderättsavtal som ingicks 1994 mellan rege-ringen och . Avtalet innebär att sta-den upplåter marken vid åt statent.o.m. 2011.Utöver nämnda nyttjanderättsavtal grundas verk-samheten på för miljöskyddbeslut . Beslutet ger Luftfartsverketmöjlighet att driva som trafikflyg-plats för främst inrikes linjefart och allmänflyg.Bromma flygplats hade 993 000 passagerare un-der 1999. Flygplatsen uppges vara av avgörandebetydelse för genom dess möj-ligheter att kunna ta emot s.k. beslutsfattarflyg ochannat yrkesmässigt allmänflyg. har mednuvarande miljövillkor en teoretisk passagerarkapa-citet på drygt en miljon passagerare fram tilldess att avtalet med staten löper ut vid årsskiftet2011/12. passagerarkapacitet motsvarar caett års ökning av passagerarantalet i Stockholmsregi-onen.Vi förordar därför att förhandlingar upptas om attett nyttjanderättsavtal mellan regeringen och förlängs till 2025.8. Inriktning av investeringar i sjö-fartens infrastrukturVårt förslag· Ett kapacitetsstarkt farledssystem med god fram-komlighet och säkerhet är av väsentlig betydelse försvensk utrikeshandel. För att undvika osäkerhet förnäringslivets investeringsplanering bör staten garante-ra fortsatt drift av kanalerna i och Troll-hättan.· Hamnar är av strategiska betydelser för samverkanmellan transportslag, transportköpare och transportö-rer. Hamnarna skall dock inte läggas under statligreglering utan hamnar och terminaler skall finnas därbehovet finns och marknaden avgör bäst detta utanstatlig inblandning.Bakgrund till vårt förslag8.1 Den befintliga situationen8.1.1 rapportSjöfartens infrastruktur består av två delar, delsfarledssystem, dels hamnväsendet. Staten svarar ge-nom för upprätthållandet av farleds-systemet medan hamnväsendet i allt väsentligt ärkommunägt. Då är ett affärsdrivandeverk finansieras verksamheten genom avgifter frånhandelssjöfarten.Sjöfarten utnyttjar till stor del en av naturen till-handahållen infrastruktur där kapaciteten i stort sett ärgiven. Direkta farledsinvesteringar förekommer där-för sparsamt och uppgår sällan till större belopp än20-30 miljoner kronor per projekt.Arbetet med de svenska farlederna är en grund-pelare i verksamhet. Underhåll, ut-märkning samt planering och förbättring av farleder-na är ett fortlöpande arbete för att klara kraven påmiljö- och sjösäkerhet.I uppgift ingår att inrätta och hållamiljöanpassade och säkra sjövägar som tillgodosersjöfartens behov. Härigenom ska sjö- och miljöo-lyckor förhindras. Målet är att antalet incidenter ocholyckor som beror på farledshållningen ska vara noll.Med sikte på säkerhet och kostnadseffektivitetanpassar fortlöpande farledshållningentill ändrade trafikflöden och nautiska behov samt tillden tekniska utvecklingen.För att sjöfarande ska kunna orientera sig hållerSjöfartsverket med navigeringshjälpmedel som fyrar,bojar, prickar, radarfyrar, referensstationer för satel-litnavigering m.m. Arbetet med att underhålla dessautförs av personal från helikopter,arbetsfartyg och lotsbåtar. Operativt har Sjöfartsver-ket delat in i 13 sjötrafikområden, från finskagränsen i norr till den norska i väster.Sjöfartsverket äger drygt 1 000 fyrar. Av dessadrivs av förnyelsebara energikällor, dvs. sol ochvind.Sjöfartsverket ansvarar för driften av referenssta-tioner för GPS, s.k. DGPS (), vilket avsevärt ökar noggrannhetoch säkerhet vid positionering med GPS. DGPS ärockså en av förutsättningarna för framtida navigeringgenom utnyttjande av ECDIS (elektroniska sjökorts-system).Den 1 januari lades Decca-systemet ned.Driftsäkerheten, noggrannheten och tillgänglighetenpå GPS, DGPS och andra navigeringshjälpmedel ärnu sådan att avvecklingen kunnat genomföras utan attsjöfartens möjligheter till positionsbestämning även-tyras.8.2 Förslag till inriktning och genom-förandeplan· En eventuell utbyggnad av kanalen i börnärmare analyseras.· De nödvändiga underhållsarbeten på Trollhättekanal måste genomföras för att trygga den framtidatrafiken.· Farledsutbyggnaden i hamn måste ge-nomföras omgående. bör därför återfåde medel som indragits av staten.Skälen till våra förslagInre farvattenSverige har två större sjöar med betydande sjöfart,och . På kontinenten betraktas deninre sjöfarten som en viktig transportgren och möjlig-heten att utnyttja floder och kanaler ses som en möj-lighet att undvika en allt besvärligare trafiksituation.Stora investeringar görs därför i kanalnätet. Investe-ringar i inre farvatten är framför allt ur miljömässigsynpunkt viktiga. Även om inte har sammabesvärliga trafiksituation så innebär ändå de kvanti-teter som kan fraktas direkt via hamnar i ochVänern en väsentlig avlastning av väg och järnvägs-nätet. En stor del av den trafik som tidigare skeppatsvia har överförts till järnväg.Statens kostnader för denna överföring har varitbetydande. Om utvecklingen fortsätter på samma sättkommer sjöfartens framtid på och attvara ytterst osäker. Därmed förändras också förut-sättningarna för industriell verksamhet i stora delar avMellansverige. För att undvika osäkerhet för närings-livets investeringsplanering bör Staten garanterafortsatt drift av kanalerna i och Trollhättan.De nödvändiga underhållsarbeten i Trollhätte kanalmåste genomföras för att trygga den framtida trafi-ken.Södertälje kanalEtt stort antal företag är helt eller delvis beroendeav att sjötrafiken genom och Mäla-ren fungerar. Ett exempel på detta är Hydro iKöping. Värmekraftverket i får den störredelen av sin råvaruförsörjning sjövägen. Byggnadsin-dustrin runt får sina cementleveranser sjövä-gen. Stora mängder spannmål skeppas ut från Mälar-området . Mellan och ett antal konti-nent och UK-hamnar förekommer regelbunden linje-trafik.Trollhätte kanalÅr 1998 passerade ca 2 600 fartyg genom till och från (förutom alla resormed fritidsbåtar). Föregående år var antalet ca 2 500fartyg.Över vänerhamnarna transporterades totalt 2 925kton gods, vilket var en uppgång med nästan 3 %jämfört med . Genomsnittslasten per fartyg blevca , att jämföras med , 1980 och år 1970.Farleden i hamnHamnen i har en särställning blandsvenska hamnar eftersom all kvarvarande transoceanlinjetrafik nu koncentrerats dit. Denna trafik är viktigför svenskt näringsliv och bör därför ges bra utveck-lingsmöjligheter. Den statliga farledstaxan skaparstora svårigheter för att utveckla transittra-fik till andra hamnar i , något som ärviktigt för hamnens möjlighet att utvecklas.Det nya, större linjetonnaget, och ökade säker-hetskrav för tanktonnaget, kräver dessutom en om-fattande breddning av farleden. Det är därför glädjan-de att ett avtal om farledsutbyggnad nu kunnat träffasmed Hamn. Överenskommelsen innebärdock att andel av kostnaden skalllånefinansieras, vilket medför framtida högre far-ledsavgifter. har tidigare haft en fondför att täcka framtida investeringsbehov. Denna fondhar till stor del betalats just av den tunga trafiken påGöteborg som behöver farledsutbyggnaden. Deinvesteringsmedel som sjöfartsnäringen därigenomtidigare inbetalat till , och som utanriksdagsbeslut indragits av regeringen, bör därföråterföras till för att undvika kommandekraftiga ökningar av farledsavgifterna.Stockholm den 13 mars 2001Bo Lundgren ()Per () ()() ()() (m)() ()() ()() Per ()Anmäldes och bordladesUtbildningsutskottets betänkanden2000/01:UbU9 Fristående skolor m.m.2000/01:UbU10 Gymnasieskolan2000/01:UbU11 Jämställdhet inom utbildning ochforskning2000/01:UbU12 Elever med funktionshinderTrafikutskottets betänkande2000/01:TU9 Fordonsfrågor m.m.Arbetsmarknadsutskottets betänkande2000/01:AU9 Arbetstid och ledighet från anställningm.m.21 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 16 mars2000/01:326 av () till justitiemi-nister gods2000/01:327 av () till statsrådet förtroendeuppdrag2000/01:328 av () till socialmini-ster för äldre20 mars2000/01:329 av () till miljömi-nister på miljövänliga drivmedel2000/01:330 av () till kulturmi-nister oskyddade kulturarvInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 27 mars.22 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 16 mars2000/01:904 av () till miljöministerKjell föreskrifter angående tillgänglighet2000/01:905 av Per () till miljöministerKjell LarssonMiljöstyrningsrådet2000/01:906 av () till utbild-ningsminister i Luleå2000/01:907 av Per () till utbildningsministerThomas ÖstrosTilldelningen av medel till högskolorna2000/01:908 av () till statsrådetUlrica MessingUtgivningen av dagstidningar på lördagar2000/01:909 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallEU:s bidrag till UNHCR:s finansiering2000/01:910 av () till kulturministerMarita UlvskogKriterierna för Svenska Filminstitutets bidragsverk-samhet2000/01:911 av () till kulturminis-ter konstverk hos statliga myndigheter2000/01:912 av Skånberg (kd) till utrikesmi-nister till Palestina2000/01:913 av () till näringsminis-ter i län2000/01:914 av () till näringsminis-ter /01:915 av () till näringsmi-nister /01:916 av () till näringsmi-nister över Umeälven2000/01:917 av Skånberg (kd) till näringsmi-nister /01:918 av () till jordbruksmi-nister , allergi och innehållsdeklarationer2000/01:919 av () till jordbruksmi-nister försiktighetsåtgärder med anledning avmul- och klövsjuka2000/01:920 av () till jordbruksminis-ter /01:921 av () till justitieministerThomas BodströmInre gränskontroll2000/01:922 av () till statsrådetIngela ThalénAdoptionsbidraget2000/01:923 av () tillfinansminister /01:924 av () till näringsministerBjörn RosengrenÅtgärdspaket för kommunden 19 mars2000/01:925 av () till utrikesministerAnna LindhFN:s konvention om barnets rättigheter2000/01:926 av () till utrikesmi-nister behandling av judar2000/01:927 av () till utrikesministerAnna LindhStening till döds2000/01:928 av () till statsrådet förföljelse av kvinnor i Iran2000/01:929 av () till näringsmi-nister i Öresundsbron2000/01:930 av () till statsrådet tjänster2000/01:931 av () till socialmini-ster etiska regler2000/01:932 av () till socialministerLars EngqvistKönsstympning2000/01:933 av () till statsrådet och bostadsbidrag2000/01:934 av () till statsrå-det för prövande av arbetsskada2000/01:935 av () till miljöministerKjell LarssonKontroll av radioaktivt timmerFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 27 mars.23 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 16 mars2000/01:841 av () till utrikesminis-ter rättigheter i Armenien2000/01:858 av () till miljöministerKjell LarssonEU:s gränsvärden för partikelhalter2000/01:859 av () till miljöministerKjell LarssonDe regionala lantmäterikontorens förrättningsarkivden 20 mars2000/01:867 av () till statsrådet /01:872 av () till näringsministerBjörn RosengrenMerkostnad vid vindkraftsutbyggnad2000/01:879 av Skånberg (kd) till socialministerLars EngqvistAbort av livsdugliga barn2000/01:903 av () till social-minister redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 27 mars.24 § Kammaren åtskildes kl. 20.34.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av andre vice talmannen därefter till 16 § anf. 91(delvis) ochförste vice talmannen därefter till sammanträdets slut.