prot · GP0943 · 2001-12-07 00:00:00 — Jag har inte heller fått något riktigt svar påvad det innebär att de inte ska vara kvar som urval-sinstrument.För mig är det väldigt viktigt, även om alla ska fåsitt förstahandsval tillgodosett, att man är godkänd,att man har uppnått godkända kunskaper i de ämnensom man ska läsa vidare på gymnasiet. Ska den rib-ban vara kvar eller kommer den att tas bort? Det finnsnu ett förslag om att ta bort det kravet. Det är viktigthur betygen ska användas i det sammanhanget.Sedan efterlyser jag fortfarande ett svar på fråganom vilka lagändringar och förordningsförändringarför att stödja arbetet mot mobbning och våld i skolansom skolministern funderar på i de här dagarna.Anf. 94 Statsrådet () replik:Herr talman! Jag kan alltså konstatera att UlfNilsson upprepar detta: Vi har sagt ja till de öron-märkta statsbidragen till skolan men vi tror fortfaran-de inte på att de ska användas till det som vi har sagtja till. Egentligen tycker vi att de ska användas tillnågot annat. Då undrar jag vad detta andra är ochvarför man inte föreslog det när man sade att deskulle användas till mer personal i skolan.När det gäller lagstiftningen är det oerhört viktigtatt vi får en skollag som är tydlig och ger klara be-sked såväl till eleverna och föräldrarna som till per-sonalen. Det var därför som regeringen tog initiativtill att vi skulle se över hela skollagen. Det var ocksåviktigt att detta fanns möjlighet för samtliga partieratt vara med i den här utredningen.Min ambition är att man ska nå största möjligakonsensus i det förslag som man så småningomkommer att lämna ifrån sig eftersom nuvarande skol-lagstiftning har funnits . Kanske är det så attden skollag som vi nu har framför oss också kommeratt vara . Därför är det viktigt att alla som ärvalda att sitta som ledamöter i denna kommitté ser tillatt verkligen bli delaktiga, att de i kommittén för framsina tankar och att de tillsammans med de andrakommer fram till vilket som blir det gemensammabeslut som lämnas över till skolminis-tern.Anf. 95 () replik:Herr talman! pratade här omatt vi inte ska sänka kunskapskraven i skolan utan attdet är vägen dit som vi ska ändra. Det tycker jag ärjättebra. Jag håller helt med om den inriktningen.Sedan pratar också skolministern sig varm för attskolan ska bli mer elevanpassad än och att manska följa upp med en individuell planering utifrånvarje elev. Det tycker jag är väldigt bra. Men detfinns en sak som jag funderar över. harockså den här inriktningen. Men vi säger att vi där-med också ska slopa tidsstyrningen. Vi vill införa enkunskapsrätt. Det är kunskapen och inte tiden somska styra. Håller med om den inriktning-en också?Anf. 96 Statsrådet () replik:Herr talman! Jag håller med om det i perspektivetatt elever är olika och lär i olika takt. Det är därför jagockså har tittat på hur liggande lagstiftning ser ut. Jagkunde då konstatera att man har en möjlighet. Delshar vi den flexibla skolstarten, att man kan börja visex eller . När man börjar vid kan manvälja att ha de nio åren. Man kan också se det som enförskoleklass och ha ytterligare. Även när manhar fyllt har man en möjlighet att göra ytterliga-re i grundskolan.I nuvarande lagstiftning sägs också att man kanlämna tidigare om man har nått de målsom är uppställda för årskurs nio. I det perspektivetfinns det egentligen en stor möjlighet, men jag tror attdet är väldigt få som har kunskap om att man har denstora flexibiliteten inom liggande lagstiftning. När viså småningom arbetar vidare och mer och mer närmaross den här individuella planeringen tycker jag att dethär är något som vi måste se till att vi får mer kun-skap om. Vi får också givetvis se hur skollagskom-mittén kommer att beskriva kommande lagtext. Menflexibiliteten tror jag att få har kunskap om inomnuvarande system. Den kan vi säkert föra ut på ettbättre sätt.Anf. 97 () replik:Herr talman! Visst finns det en flexibilitet i dagsom man skulle kunna utnyttja. Problemet är för detförsta att detta inte görs. För det andra är det inbyggtmed så många andra delar. Det blir ingen möjlighettill flexibilitet. Vi ser ju som ett helhets-paket med våra tre reformer. Det är många delar somkommer in, de individuella studieplanerna, kunskaps-rätten och annat. Då blir det ett annat steg, en annantyp av flexibilitet. Jag tror att det är oerhört viktigt attskolministern är tydlig och visar inriktningen ochtankesättet när det gäller hur vi ska arbeta så att sko-lorna också kan följa det här.Min andra fråga handlar om KY och platserna.Jag vet att regeringen har tänkt att det ska komma ettantal nya platser. Hur mycket är man beredd att ut-veckla KY och hur många platser kan man tänka sig?Då menar jag inte bara i det första steget utan fram-över. Kommer man att försöka förändra den ganskastrikta fördelning som råder så att det finns en möj-lighet om det händer saker i en kommun, t.ex. hemmai min kommun Kumla, att fler får komma in och gåen KY när man ser att det finns ett direkt behov?Anf. 98 Statsrådet () replik:Herr talman! Första steget är att vi nu i budget-propositionen föreslår att utbildningsplatserna utökasmed 500 platser till 12 500 platser. Regeringen anserockså att antalet platser bör utökas. ärsystemet sådant att man har möjlighet att ha sin ut-bildning fem gånger. Det kan prövas flera olika gång-er men det är fem tillfällen man har.I lägen där det uppstår krissituationer i en kom-mun, det kan vara för att ett företag läggs ned eller föratt behovet på ett eller annat sätt ökar, för vi faktisktständigt diskussioner i regeringen om vi inom befint-liga system kan göra en förstärkning och ge en ökadmöjlighet just i den kommun som då är aktuell. Dethar gällt KY och det gäller också annan vuxenutbild-ning.När man kommer i de här krissituationerna tyckerjag att det är viktigt att vi verkligen tar vara på demöjligheter vi redan har i stället för att alltid bara tittaefter det nya. Det här har vi alltså en positiv inställ-ning till.Anf. 99 () replik:Herr talman! Ministern säger att hon inte förstårTomas när han säger att det inte är nöd-vändigt med de här personalförstärkningsanslagen,personalförstärkningspengarna. Jag har inget emot attlandets skolminister citerar mig i riksdagsdebatten.Jag skulle dock önska att hon gjorde det korrekt.Något sådant har jag nämligen inte sagt. Jag dess-utom redovisat att vi anslår motsvarande det somregering gör för just utifrån synsättetatt de här tjänsterna nu är inrättade.Däremot överför vi motsvarande anslag som rege-ringen, i det närmaste i alla fall, för budgetåren 2003och 2004 utifrån uppfattningen att varje skola, varjeverksamhet ska göra sina prioriteringar. Då kan vikonstatera att dessa prioriteringar kommer att variera.Det är ju där själva utvecklingspotentialen ligger. Detär ju där kraften ska tas till vara. Och måste viockså ge dem möjligheten att disponera dessa pengar.Vad regeringen gör och vad skolministern är ett tyd-ligt exempel på är att man leker rektor men från ennationell nivå. Och det är det som är skolans problemi dag. Det handlar om att tillåta professionen att görasina överväganden. Då går det inte att detaljstyra pådet sätt som skolministern gör.Anf. 100 Statsrådet () replik:Herr talman! Vi är helt överens om att det är vik-tigt att makten verkligen ska ligga på den enskildaskolan och att vi ska ha ett decentraliserat system.Också sett från kommunernas sida tror jag att det kanbli bättre genom att man ger större möjligheter förden enskilda skolan att ta hand om budgetansvaretmen också sin egen profilering.Anledningen till att regeringen den här gångenvalde att öronmärka pengar var att vi vet att det i deallra flesta kommuner har skett nedskärningar somhar lett till en brist på personal. Därför var det viktigt,också för att vi ska kunna uppfylla de mål som riks-dagen har slagit fast, att vi ger en möjlighet via per-sonalen. Däremot har vi inte styrt vem som ska gå tillvilken skola. Den enskilda skolan har själv fått be-stämma vilket behov man har. När jag redovisa-de de tjänster som har tillkommit så varierar demycket. Det beror på att en del skolor behövde enspecialpedagog. Andra sade att det kanske var vikti-gare med en bibliotekarie. I fråga om detta är detalltså decentralisering. Det är också tanken att det skavara på det sättet.Anf. 101 () replik:Herr talman! Det var intressant att skolministernsade att hon tror på ett decentraliserat system samti-digt som hon centraliserar det genom att just öron-märka pengarna. Det visar väl på ett ganska dåligtförtroende för de verksamheter som ändå har denuppgift som vi alla anser vara så väsentlig. Det ärdessutom märkligt med tanke på att ministern harstått här och sagt att hon tror mycket på individuellplanering för varje elev. Detta sägs som hondetaljstyr.Hela syftet med individuell planering för varjeelev är nämligen också att varje verksamhet ska fåanpassa resurserna efter varje elevs behov. Och detsom ministern ger uttryck för här går de facto inteihop.Anf. 102 Statsrådet () replik:Herr talman! Vi är fortfarande helt överens omhur arbetet ska bedrivas. Regeringen lämnar statsbi-drag till kommunerna. Detta finns i den kommunalapåsen. Vi har valt att utöka detta stöd.Det kommer ovanpå de pengar som finns i den kom-munala påsen. Och har vi sagt att dessa pengar skaanvändas till en ökad måluppfyllelse för skolan.Jag har stort förtroende för kommunpolitiker, ochjag förväntar mig att det som vi har bidragit till inteska hindra att kommunerna tillför ytterligare medeltill de kommunala och till de fristående skolorna.Anf. 103 () re-plik:Herr talman! I mitt anförande tog jag upp två frå-geställningar. Jag ska upprepa dem och kanske om-formulera dem.Först och främst säger regeringen själv att för-skolereformen är ett första steg mot en avgiftsfriförskola. Och när man talar om ett första steg har mantroligen också tänkt på kommande steg. Min fråga ärdärför: Hur ser regeringen på nästa och kommandesteg i fråga om förskolereformen, där målet ska varaen avgiftsfri förskola?Sedan har jag också fått klart för mig att vi inte fårnågra klara besked i fråga om betygen. Men jag kanju formulera frågan på följande sätt: Menar ministernatt betygen och deras utformning styr verkligheten iskolan? Utifrån svaret på detta kan jag fråga: Styr depå ett positivt eller på ett negativt sätt?Anf. 104 Statsrådet () replik:Herr talman! frågar när nästasteg mot en avgiftsfri förskola ska ske. Jag skulle istället vilja säga följande. Hur ska det ske? Vi har nusexåringar, femåringar och fyraåringar som har möj-lighet till tre timmars avgiftsfri förskola. Är nästa stegatt gå nedåt i åldrarna? Det vet jag inte. Är nästa stegi stället kanske att sexåringarna, femåringarna ellerfyraåringarna ska få fler timmar? Jag tycker att det ärdetta som vi ska diskutera. Jag har själv ingen upp-fattning om hur det ska se ut. Men jag tycker att detär den diskussionen som är viktig att föra också i ettannat perspektiv, nämligen vilka förstärkningar vi villgöra i föräldraförsäkringen, osv.Lennart frågade om det är positivt el-ler negativt med betyg. Jag tror att så länge som vihar haft betyg och så länge vi kommer att ha betyg såankommer det på den enskilde hur man uppleverdetta. Om den som får tillbaka ett betyg där man intehar fått papper på att man har klarat de mål som varuppsatta inte har fått en ordentlig genom-gång av vilka kunskaper man äger utan bara får pap-per på vad man inte kan, så tror jag inte att betygenkänns bra. För den som får tillbaka ett betyg där manhar fått ett bra resultat, så kanske det känns som enstimulans och att man har lyckats och nått ett högtbetyg.Att använda sig enbart av ett betyg som ett be-kräftelsedokument i skolan går inte. Det är oerhörtviktigt att vi har en annan typ av dokumentation, attvi för ordentliga utvecklingssamtal och att vi har denständiga bekräftelsen på var man befinner sig i detvardagliga arbetet i skolan.Anf. 105 () re-plik:Herr talman! Jag kan lova att vi från Vänsterparti-et kommer att återkomma i dessa frågor i debatter,förslag och diskussioner.Eftersom detta är den sista budgetdebatten underdenna mandatperiod - jag vet att vi har en del projektkvar att göra - skulle jagbara vilja tacka för samarbetet och önska en god juloch ett gott nytt år.Anf. 106 Statsrådet () replik:Herr talman! Jag vill önska ,samtliga ledamöter som är från utskottet och som hardeltagit och givetvis all personal och herr talman engod jul.Anf. 107 ():Herr talman! I det lilla barnet finns så mycketframtid, liksom det hos dess föräldrar finns ett oerhörtstort hopp om att kunna ge barnet det bästa. För migär det viktigt att kunna verka för att enskilda männi-skor ska kunna förverkliga sina drömmar och ideal.Många politiska företrädare, även i denna kamma-re, betonar vikten av mångfald och valfrihet. Menmånga gånger uppfattar jag att vi ändå menar så oli-ka. Med utgångspunkt i just valfrihet och mångfald ärdet några delar i detta betänkande som jag vill ta upp.Låt mig börja med våra yngsta medborgare - detlilla barnet som nyfött ligger i de stolta föräldrarnasfamn. Alla föräldrar har olika ambitioner och visionerför just sitt barn. kommer tiden då de ska börjagöra sina första val. Ska man fortsätta att vara hemmamed barnet ett tag till eller ordna barnomsorg, och hurska den i så fall se ut?Min utgångspunkt är att det är föräldrarna utifrånsina ambitioner och möjligheter som vill göra valetoch vi som politiker som ska ge dem förutsättningar-na.Herr talman! Därför har jag några frågor till mi-nistern när det gäller mångfald och valfrihet. På vilketsätt ökar småbarnsföräldrarnas valfrihet när enbartvissa får mer ekonomiskt utrymme och andra ingetalls genom genomförandet av maxtaxan? Vad ärpoängen med att undergräva förutsättningarna föralternativ, t.ex. föräldrakooperativ? På vilket sättkommer kvaliteten i verksamheten att tryggas närbarnen stannar på dagis, fler söker sig dit ochallt förre förskollärare finns att få tag på?Nej, maxtaxan är fel åtgärd för att komma till rättamed familjers, som man säger, trånga ekonomi. Jagkänner full sympati för alla de småbarnsföräldrar somkämpar ekonomiskt och som knappt har pengar kvartill månadens slut. Men då är det skatterna som skasänkas så att fler kan leva på sin lön i stället för påbidrag och subventioner.Vi moderater har gemensamt med de övriga bor-gerliga partierna föreslagit ett barnkonto, särskildagrundavdrag för varje barn i familjen och avdrag förstyrkta barnomsorgskostnader. På så vis ges alla, intebara vissa, möjlighet att själva påverka sin omsorgefter just sina egna drömmar och visioner.Men, herr talman, barnen har en förmåga att växa,och är det för dem att börja i skolan.Just möjligheten att vara delaktig påverkas i allrahögsta grad när vi får välja skola. Om detta har To-mas tidigare talat, liksom om vikten av attresurserna följer eleven. Jag ska därför i stället ta uppen annan del, nämligen skolans utveckling.Skolutvecklingen gagnas av att alternativ pedago-gik utvecklas. Om detta är de flesta överens. Om vimenar allvar med att det behövs olika pedagogiker iförskolan och i är det, anser jag, an-märkningsvärt att regeringen ännu inte löst frågan omexaminationen av Waldorflärare. När ska regeringense till att de som utbildas vid får en erkänd lärarexamen?Herr talman! Inom skolan måste elever, efter sinadrömmar, kunna få en chans att förverkliga sig. Förnågra tar det lite . Somliga kräver ju särskiltstöd såväl ekonomiskt som personellt. Men gemen-samt för alla elever är att de, om de ges chansen attvälja en skola där de själva anser sig kunna utvecklasmest, känna trygghet och få kvalitet, trivs och görresultat. Därför är det anmärkningsvärt att blinda ochsynskadade elever med multifunktionshinder i dagsaknar tillräckligt bra möjligheter att studera vidareefter . Det är viktigt att det som ett alter-nativ inrättas ett riksgymnasium för just dessa barn.Av samma anledning kvarstår vårt krav om attriksdagen bör upphäva beslutet om att avvecklaEkeskolans fasta skoldel. Vi menar att staten i vissafall behöver ta ett större ansvar för svårt funktions-hindrade elever; detta för att minimera risken atteleverna inte ges tillräckliga möjligheter utifrån sinaspeciella förutsättningar. Dessa barn har ju ocksådrömmar.Herr talman, låt mig avsluta med att ta upp någotsom berör alla inom förskola och grundskola.· Om det ska finnas en mångfald och om det ärviktigt med valfrihet, behövs det då inte friståendealternativ?· Om vi vill ha en kvalitativ skola och erfarenheter-na säger att fristående skolor procentuellt sett sat-sar mer på lärarlöner och läromedel än de kom-munala skolorna, behövs då inte friskolor?Jag vet, herr talman, att det blir en sär-skild debatt med anledning av regeringens friskole-proposition, men jag har en fråga som jag skulle viljaställa i detta sammanhang - om det nu finns någonkvar här i kammaren som kan svara på just den frå-gan: Kommer det en proposition à la se-naste utspel om att sänka arbetsgivaravgiften i kom-mun och landsting - något som i så fall i allra högstagrad skulle påverka skolors ekonomi och som, fram-för allt, skulle innebära en orättvisa mellan skolor?Ett sådant socialdemokratiskt förslag kommer ialla fall vi att avvisa. Jag hoppas att skolministernockså har insett situationen - om hon nu menar allvarmed detta med valfrihet och mångfald - och går till-baka och ger finansministern en rejäl politiskbakläxa!Anf. 108 ():Herr talman! Åldersgränser i nöjeslivet gör attungdomar inte kommer in på alla eve-nemang trots att de är myndiga. De släpps inte in påen del ställen därför att de anses stökiga. Varför hardet blivit så, och vad har i så fall gjort dem stökiga?Jag är övertygad om att alla barn föds snälla, menvi ger dem inte rätta förutsättningarna för att kunnafortsätta att vara snälla. Under uppväxten har de inteblivit sedda, och deras åsikter har inte respekterats.Det skapar en otrygghet som kan leda till att de blirstökiga; då blir de i alla fall sedda.CUF, , har skrivit enrapport om detta, Ungdomsfrid. Där lyfts frågor framom attityder som man möts av i tonåren. Ungdomarnakänner sig diskriminerade därför att de inte får varadelaktiga i beslut som rör deras vardag. De överösesav reklam och filmer som talar om hur ungdomar skase ut, vilket i många fall leder till att ungdomar drab-bas av anorexi eller bulimi. De börjar också intresserasig för sexualitet men får knapphändig information iskolan.Den otrygghet för många ungdomar som det härleder till gör att en del börjar reta sina kamrater.Mobbning uppstår. Andra testar droger för att visa sigtuffa eller därför att de tror att de kan bygga upp sittsjälvförtroende.Vad har då detta med dagens utbildningsdebatt attgöra?Ja, skolan har ett stort ansvar när det gäller attförmedla kunskap till eleverna. Vi i Centerpartietbeskriver i vår utbildningsmotion hur vi anser att detska gå till. Där lyfter vi bl.a. fram våra tre reformersom redogjort för.För att vara mottaglig för inhämtande av kunskapmåste eleverna må bra. Jag måste, herr talman, börjamed att tala om de små barnen när jag beskriver hurvi i vill ge eleverna trygghet och bästamöjliga förutsättningar för att vilja skaffa sig godakunskaper i olika ämnen.Det hela börjar redan när barnet är nyfött. Ombarnet inte först lär sig krypa blir det väldigt svårt attlära sig att gå. Det innebär att den sensmotoriskaträningen är väldigt viktig. är det många föräld-rar som i ett tidigt skede sätter sina barn i gåstol. Detgör att musklerna i nacke osv. inte blir tillräckligttränade.Hjärnforskaren säger: Det gälleratt skapa kaos i hjärnan. Då får man ordning på hjär-nan, och det gör att man blir mottaglig för kunskap.Kaos i hjärnan får man genom att röra sig.Bråkiga barn i förskolan eller skolan är kanskebråkiga därför att de inte har utvecklat alla sinamuskler. Ett barn i matkön vänder sig kanske medhela kroppen när någon bakom pratar. Musklerna göratt armarna följer med. Barnet slår ut maten och upp-levs som bråkigt trots att något sådant egentligen inteär bakgrunden till det hela. Sedan får barnet lättstämpeln att det är ett bråkigt barn. På något sättmåste man kanske fortsatt leva upp till det, eller ock-så kan det vara musklerna som fortfarande gör att detblir det här problemet. Det är alltså väldigt viktigt attall personal som jobbar med små barn har kunskapom hur väsentlig den sensmotoriska träningen är.Med de stora barngrupper som vi nu ser att detblir i förskolan kan man undra hur man ska klara avatt leva upp till allt detta och hinna kolla av allt somsaknas hos olika barn; detta trots att kunskapen finns.Och med det beslut om maxtaxa som kommeratt träda i kraft finns risken att gruppstorleken ökaroch att barnen blir i förskolan. I Göteborghar man redan haft försök med detta. Den utvärderingsom gjorts, visserligen , visar just pådet som vi på den borgerliga sidan befarar, nämligenatt fler barn stannar på dagis eller i försko-lan. Det är alltså inte så att föräldrarna tycker att detär praktiskt att ta hem barnen, utan många kan tyckaatt de hinner handla och klara av olika uppdrag innanbarnet hämtas.Den maxtaxa som ska genomföras kommer attgenomföras i stort sett i hela landet. Det är mycketsvårt att säga nej till den. Självklart vill alla ha billigbarnomsorg. Även högavlönade, som tjänar på max-taxan, vill givetvis ha det.Som vi i och övriga på den borgerli-ga sidan ser saken måste ju också kvaliteten vara bra.Kommer det att kunna bli så? Och hur är det egentli-gen med finansieringen av maxtaxan?Jag vet att inte bara vi i är oroliga,utan det finns också socialdemokratiskt styrda kom-muner där man är orolig. På sade finansministern att han skulle kolla uppdet här. Han visste inte riktigt om det fanns en kost-nadstäckning för allt detta. Det känns lite oroligt.Vi har ett annat förslag, som tydligt och bra för-klarats av . var också lite grann inne på detta med barnom-sorgskonto. Därför tänker jag inte ytterligare beskrivadet. Den som vill läsa mer kan läsa våra motionereller reservationstexten.Jag kan berätta lite grann hur det kan komma attslå. Min hemkommun, som är socialdemokratisktstyrd, består av fem stora skoldistrikt. I ett av demkommer man att skära ned nio tjänster i förskolantrots att 60 barn står i kö. I ett annat distrikt skär manned tio tjänster, 80 barn står i kö. Sammanlagt kom-mer man i min hemkommun att skära ned 70 tjänster iförskola och skola. Då verkar det inte vara specielltmycket bevänt med hur det blir med regeringenspengar. Det låter så bra att man ska tillskjuta någramiljoner, men verkligheten blir dessvärre inte såmycket bättre. Det är så mycket annat som drar peng-ar i kommuner och som gör att man inte får det attfungera på det sätt som man har tänkt sig.Följden blir också att väldigt många barn som fårgå i de stora grupperna säger till sina föräldrar påmorgonen: Mamma, jag har ont i halsen, ont i huvu-det. Det säger de bara därför att de inte vill gå tillförskolan. Det har vi inte upplevt förut. Eller ocksåsäger de: Jag vill hellre fara till farmor eller mormor.Det är inte den barnomsorgen som vi från Centerpar-tiet vill se.Jag tror att det är många socialdemokratiska poli-tiker som är själva oroade. I min kommun vice ord-föranden i skolnämnden att sluta till jul med motive-ringen: Jag har tappat gnistan. Efter valet slutar ordi-narie ordförande. Det är bara att hoppas att det inteblir socialdemokratiskt styrt efter nästa val, för vemska man sätta dit som ordförande? Det är ingen somvill ta på sig det. Det är bättre att vi borgare tar överoch löser det på det sätt som vi vill ha det.Det finns t.o.m. förskollärare som har så storagrupper att en enda förskollärare kan ha nio barnunder 2 ½ år. Vad är det för omsorg?Hur ska man hinna upptäcka om barnen extrahjälp med språket? sade förtjänst-fullt i sitt anförande att det är viktigt med språkut-veckling och att det ska vara likvärdigt för alla. Menjag oroar mig för hur man ska hinna upptäcka vadsom behöver göras och hur man ska ha möjligheteratt sätta in resurser.Centerpartiet har avsatt 1,2 miljarder extra just tilldyslexi och diskalkyli, alltså läs- och skrivsvårigheteroch mattesvårigheter.