prot · GP0937 · 2001-11-29 00:00:00 — föratt hon ansåg att det skulle bli möjligt att få ett ny-bygge att gå ihop även för privata byggherrar.Vill Socialdemokraterna verkligen ha fler bostä-der?Man kan ju undra, inte minst mot bakgrund av attSocialdemokraterna nu slår vakt om det bostadsför-sörjningssystem som givit oss av mer ellermindre kronisk bostadsbrist i tillväxtområdena, ochen mycket besvärande överproduktion i glesbygderna- vilket ju kan komma att kosta mycket pengar attåtgärda.Man ställer sig därför frågan: Vill Socialdemo-kraterna verkligen åstadkomma fler bostäder i till-växtområdena?Lennart sade att bostadspolitiken är ettmycket viktigt inslag i den socialdemokratiska verk-samheten. Men säger man trots detta nej till exem-pelvis tredimensionell fastighetsbildning och fördrö-jer ärendets handläggning, trots att detta också skullekunna medföra fler bostäder. Men det är väl därför är rädd för att folk ska kunna äga sin egen bo-stad.Vad är det som gör att det skulle vara mer troligtatt det byggs mer för att man trampar på den kommu-nala självstyrelsen och vill återgå till ett system somgivit storstäderna bostadsbrist ?Återigen hastas en stopplag fram för att allt ska blikvar vid det gamla. Uppenbarligen har det varit jäk-tigt - det var som vifick den stencilerade upplagan av propositionen. Nuhar det visserligen kommit några fler upplagor, mentydligen blev det sent.Detta framgår också av ett TT-meddelande därMiljöpartiets förhandlare påtal om förköpsrätten säger: Vi hinner inte få med det ilagtexten, men det kommer att stå i propositionen.Så visst hastas det fram, bara för att allting ska blikvar vid det gamla!Naturligtvis kan jag förstå att Socialdemokraternakänner osäkerhet över att de gamla socialdemokratis-ka hjärtlanden i form av fasta förbindelser mellan detkommunala bostadsbolaget, hyresgästföreningen ochpartiet inte kommer att ha en lika dominerande ställ-ning som de har haft under de avbostadsbrist i växande samhällen här i vårt land.Men för de bostadssökande är inte detta det storaproblemet. Det stora problemet är att den centraldiri-gerade planhushållningen inte åstadkommer tillräck-ligt många bostäder och inte kan pressa bostadskost-naderna. Det är egentligen bara räntemarknaden somhar kunnat pressa ned bostadskostnaderna under sena-re tid - och det ska vi vara tacksamma för. Men det äralltså inte politiken som har gjort detta, utan ränte-marknaden.För få bostäder leder till höga bostadskostnader påmånga olika sätt. Tänk om alla de svarta pengar som förekommer på bostadsmarknaden ginge tillbakatill branschen på ett legalt sätt i stället! försvinnerde i stället ur bostadsbyggandet, utan att en enda nylägenhet kommer till stånd.Med bättre tillämpning av bruksvärdeshyra, somavsikten var från början, lägre skatter på bostäder,boende och byggande samt liberalare byggreglerskulle fler bostäder åstadkommas, som Inga Berggrentidigare anförde.För att få fler bostadsmöjligheter för studenter vo-re det rimligt att återgå till ordningen att inkomst frånuthyrningsrum i bebodda lägenheter ska vara skatte-fria. Det skulle vara rimligt att bygga om byråkrathus,som exempelvis i . Där har Kunglig Götaterrängregementes lokaler blivit både universitet ochstudentbostäder. Eller varför inte göra om det mögli-ga skattehuset på så att det när möglet ochskattemasarna har kommit bort kan bli studentbostä-der?Byggregler som svarar mot studenters behovskulle också underlätta. Företrädare för studentbo-stadsföretagen meddelade ju vid vår utfrågning attregeringens investeringsbidrag inte gav något ökatantal studentbostäder. Andra faktorer, exempelvisbyggregler, dominerade helt.Lennart och statsrådet verktygfungerar uppenbarligen inte.Fru talman! Det finns mycket som vi skulle kunnatala mer om. Men detta får vara nog . Vi har redantidigare framfört våra yrkanden.Anf. 62 () replik:Fru talman! Jag begärde replik därför att jag gärnavill höra lite grann om en sak som jag förvisso är överens om, nämligen att utgångs-punkten för bostadspolitiken bör vara att människorsjälva ska kunna välja den bostad de önskar. Bo-stadsmarknaden måste styras av människors efterfrå-gan och fria val. Detta är något som jag i mycket höggrad ställer upp på.Men jag funderar lite på de människor som genomett fritt val har valt att bo i hyresrätt hos allmännyttan.Hur tänker tillgodose deras önskan omatt kunna välja den bostad som de vill ha? De hargjort ett val en gång, men väljer andra åt dem ochsäger: måste ni faktiskt se över ert boende ochantingen köpa er lägenhet eller finna er i att någonannan fastighetsägare tar över! Vad är dessa männi-skors önskan och fria val värt för ?Anf. 63 () re-plik:Fru talman! Det kommer att dröja länge innan detinte finns en enda lägenhet att hyra kvar.Det visar sig att i - där bl.a. dåvarandefastighetsborgarrådet sålde 3 600lägenheter på ett bräde till privata fastighetsägare -finns det ändock väldigt många allmännyttiga bo-stadsföretag kvar. De bjuder ut bortåt 120 000 lägen-heter.Var tredje lägenhet i staden ägs alltså avkommunen. Och , fru tal-man, oroar sig för att det ska bli ont om kommunalalägenheter för den som vill bo så!Anf. 64 () replik:Fru talman! Det går inte att bara göra statistik avdet. Det är inte något statistiskt genomsnitt som äravgörande för den människa som bor i just det huseller den fastighet som säljs ut.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Den som bor i hyresrätten ska ha ettfritt val och har det i viss utsträckning. Detgäller icke fullt ut, eftersom det inte finns tillräckligtmånga lägenheter. Men man har full bytesrätt om såär.Det viktiga är trots allt att det kommer fram flerbostäder och att så många som möjligt får möjlighetatt välja. Om hyresgästerna vill köpa sin bostad tyck-er jag att de ska få göra det.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag blev lite konfunderad över anförande. Han talade om försex när det tydligen var socialdemokra-tisk ledning i . Sedan berömde han sig överhur bra det var i dag.Därför vill jag ställa en fråga till . Han kanske kan svara alla de ungdomar somsöker bostad i . Är nöjdmed bostadsituationen i ? Det verkar näs-tan så på hans inlägg.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! Nej, jag är inte nöjd med situationensom den är . Det skulle exempelvis finnas flerhyresbostäder. Det är bl.a. därför som jag tycker attdet är rimligt att reglerna om bruksvärdeshyran till-lämpas på ett annat sätt än så att det blir möjligtäven för privata byggherrar att delta i att försörjaStockholms stad med hyreslägenheter.Fru talman! Detta är någonting som jag självuppmärksammade . i ett brev: "En förutsättning för planeringen börvara att väl avvägda balansmellan bebyggelse och grönområden bibehålls inomde områden som bedöms lämpliga för eventuell ny-exploatering. - - - det är också viktigt att förberedel-serna för effektuering av de upprättade planerna nogaövervägs, så att ett uppkommande byggnadsbehovkan mötas inom rimlig tid. "Detta skrev jag till fastighetsborgarrådet i Stock-holm . Det togs upp i fastighets-nämnden. Men majoriteten bestående av Socialdemo-kraterna, och avslog initi-ativet. Jag tror att det var väldigt olyckligt. Det gör attvi bl.a. har den situation som vi har , trots att denborgerliga majoriteten har ökat bostadsbyggandet pådet sätt som jag tidigare redovisade.Anf. 68 () replik:Fru talman! Om nu skrev ettbrev 1995 och inte är nöjd med bostadssituationen iStockholm skulle jag vilja rekommendera att skriva ett brev till den borgerligaledningen i att den ska använda allmän-nyttan i till att bygga hyresbostäder förmänniskor.Anf. 69 () re-plik:Fru talman! Jag tar upp frågan om hur man på oli-ka sätt ska kunna medverka till att vi får fler hyres-bostäder i . Ett av de medel som förmodli-gen skulle ge allra största effekten vore att hitta enannan tillämpning och avstå från det missbruk avbruksvärdeshyran som skedde i St:Eriksområdet. Detskapade en osäkerhet för alla. Det finns inte helleranledning för staden att bedriva en byggnadspolitiksom bringar ekonomiska skador för de kommunalaföretagen.Anf. 70 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag vill bara göra två tillrättaläggan-den så att det inte ska råda några missförstånd efterCarl-Erik Skårmans anförande.Vi är inte negativa till tredimensionell fastighets-bildning. Jag underströk t.o.m. i mitt anförande att vijobbar intensivt med att ta fram ett förslag. Jag tror attdet skulle medverka åtminstone på marginalen till enförbättrad situation. Vi är inte negativa. Det framgickav anförande att vi tydligenskulle vara det.Det andra tillrättaläggandet är att jag inte är nega-tiv till privat fastighetsägande. Det finns väldigtmånga bra, seriösa privata fastighetsägare i Sverige.Jag noterar också till min stora tillfredsställelse be-träffande investeringsbidraget för hyresrättsproduk-tion att både kommunala bolag och privata fastighets-ägare har sökt och beviljats bidrag.Det är en privat fastighetsägare bakom det storaprojektet i på 1 200 lägenheter. I ärdet också en privat fastighetsägare. Det är bra att haen mix. Men det är väldigt betydelsefullt för densvenska bostadsmarknaden och den sociala bostads-politiken att vi också behåller och utvecklar ett stortbestånd av allmännyttiga bostadsföretag.Anf. 71 () re-plik:Fru talman! Det gläder mig att statsrådet tydligt säger att han inte är motståndare till tredi-mensionell fastighetsbildning. Jag har uppfattat attdet finns en tveksamhet inför tredimensionell fastig-hetsbildning som har resulterat i en fördröjning av attden fastighetsbildningsformen kommer till stånd.Jag har uppfattat att det beror på att regeringen ärrädd för ägarlägenheter. Man tycker illa om ägarlä-genheter, eftersom man tycker illa om att hyresgäs-terna äger sin egen bostad. Det tycker jag är tråkigt.Det är en form som också måste till inte minst för ska kunna undvika de svårigheter och risker somtrots allt finns med bostadsrättsformen.Anf. 72 () replik:Fru talman! refererar till pro-positionen om allmännyttan och säger att den tillvissa delar var ett hafsverk. Det är inte samarbetspar-tiernas problem eller fel. Förköpsrätten inom allmän-nyttan, dvs. att kommunala bostadsbolag i första handska säljas till andra allmännyttiga bolag och koopera-tiv hyresrätt, är ett krav från och Mil-jöpartiets sida för att över huvud taget ställa upp påpropositionen. är det och Social-demokraterna kvar bakom propositionen.Naturligtvis krävs en lagstiftning och ett förfaran-de på vederbörligt vis för att få det till stånd. Väns-terpartiet anser att bruksvärdesprövningen verkarväldigt osäker. Hur många bostäder ur allmännyttansom blir sålda får praxis visa. Därför ville vi komp-lettera det med förköpsrätten. Det är precis som He-lena sade. De som har valt allmän-nyttan ska få möjlighet att bo kvar i allmännyttanäven om det är en annan typ av ägare.Det var viktigt för oss. Därför ser det ut som detgör. Arbetet ska naturligtvis vara klart så fort sommöjligt. Flitens lampa ska lysa på departementet äveni den här frågan.Anf. 73 () re-plik:Fru talman! Jag noterar att i ett avseende är up-penbarligen och jag överens. Vi äröverens om att det var ett hafsverk. Men det var inteVänsterpartiet och som var orsaken tilldetta. lägger det fulla ansvaret på Soci-aldemokraterna för att det var ett hafsverk. Det är enintressant upplysning för omvärlden. Men det gör intepropositionen bättre.Framför allt ger det inte en enda ny lägenhet, vil-ket är det stora problemet på bostadsmarknaden. Vihar i tillväxtområdena en dålig tillgång på nya lägen-heter, och det byggs för lite. I stället har vi fått åter-ställaren modell äldre där man kanske rentav försökeratt återskapa bostadspolitik. Men detär ingenting att sträva efter.Anf. 74 () replik:Fru talman! Propositionen är naturligtvis inte etthafsverk. Men i just den del där vi har ställt krav föratt vara med på propositionen finns inte lagförslagenframtagna, och det måste ske ett förberedelsearbete.Det var helt enkelt därför att det var vår ståndpunktoch vårt krav, och regeringen var inte tillräckligtintresserad av den delen från början.Nu är regeringen också med på den vagnen, ochdet tycker vi är jättebra. Varför gör vi det? Det gör vinaturligtvis för att det värnar allmännyttan. Dethandlar inte om bostadsbyggandet utan just om att slåvakt om allmännyttan så att de som bor där även ifortsättningen ska ha rätten att få göra det.Anf. 75 () re-plik:Fru talman! En analys av de argumenten kommerinte heller att visa att motsatte sig mittpåstående att propositionen var ett hafsverk.Anf. 76 ():Fru talman! Först har jag några kommentarerkring det som har pågått här . Jagkan konstatera att borgarna har visat upp sammanakenhet som ett helt nudistläger när det gäller frå-gorna om hemlöshet. Det har varit väldigt svårt att fånågra konkreta förslag. Däremot har man varit ganskasnabb att angripa majoriteten för dess bristande för-måga.Rigmor pekade på att man bygger spe-ciella boenden för hemlösa. visarpå välgörenhet från en enskild fastighetsvärd somlösningen på hemlöshetsfrågorna.Hemlöshetskommittén är nu färdig med sitt arbe-te. Tyvärr har ledamot inte kunnat närvaraunder större delen av kommitténs arbete. På slutetbytte ni ledamot, , och det blev litebättre.Kommitténs uppgift var inte att lösa problemetmed hemlöshet, utan t.ex. att starta projekt och visapå vägar för att lösa problemet med hemlöshet.Jag tror att ni kommer att bli lite besvikna när niser förslag. De gäller just detni angriper i propositionen. De innebär att man skaskärpa lagstiftningen och att staten ska gå in medandra medel för att se till att de hemlösa får rätt tillbostad. Det gäller det ni normalt alltid har röstat nejtill, dvs. bostadsanvisningslag, förstärkt besittnings-skydd, ökade möjligheter för folk att komma överförstahandskontrakt osv. Men vi tar den debattensenare.Fru talman! Jag tänker i huvudsak uppehålla migkring våra reservationer 8, 40 och 43. För att spara tidvid voteringen kommer jag att yrka bifall bara tillreservation 43, men jag står för den sakens skull ändåbakom våra övriga reservationer.När lagen om kommunalt bostadsförsörjnings-ansvar antogs innebar det en viss skärpningav kommunernas ansvar för allas rätt till bostad, ochdet var en bekräftelse på att kravunder har varit riktiga. Tyvärr är lagen trotsallt ganska verkningslös på många punkter.I förhandlingarna, och redan innan lagen infördes,krävde att man i alla fall skulle åläggakommunerna att minst en gång per mandatperiodupprätta bostadsförsörjningsplaner. Tyvärr biföll maninte vårt förslag i den vevan, och det är därför med enviss tillfredsställelse vi nu kan se att man i den nyapropositionen om allmännyttiga bostadsföretag harhörsammat vårt förslag och föreslår det som vi tidiga-re krävt, nämligen att kommunerna ska upprätta bo-stadsförsörjningsprogram minst en gång per mandat-period.Men detta räcker inte, anser vi, för att program-men ska ge den kraft till kommunerna som så välbehövs och för att vi ska få en bred och aktiv debattom bostadspolitiken ute i våra kommuner. Vänster-partiet har länge talat om vikten av att bredda debat-ten ytterligare genom att ställa krav på obligatoriskaboendeplaneringsprogram. I vår partimotion har vilagt fram tydliga förslag till lagändringar för att fåfram det vi kallar boendeplanering.Programmen ska ge en allsidig belysning avkommunens boendepolitik. I programmen ska kom-munen bl.a. redovisa hur man lever upp till miljökva-litetsmålen och hur man väger samman markanvänd-ning och bebyggelse med ekologisk, social och eko-nomisk hållbarhet.Det är också för oss mycket viktigt att man i dessaprogram redovisar hur man tänker bryta segregatio-nen i boendet, hur man kan tillgodose de grupper somi dag har svårast att komma in på den reguljära bo-stadsmarknaden och hur man löser behovet av t.ex.äldreboende.Otryggheten i våra bostadsområden är stor förframför allt kvinnor. Det är därför en självklarhet i boendeplaneringen ska visa på hur man till-sammans med de boende kan skapa trygga boende-miljöer.Utskottsmajoriteten har i sitt svar konstaterat attdet har funnits behov av att skärpa kommunens bo-stadsförsörjningsansvar och att man inte är främman-de för att det kan finnas behov av ytterligare skärp-ningar och förtydliganden av ansvaret, men att manjust nu inte är beredd att gå oss till mötes.Fru talman! Jag skulle vilja fråga någon av de so-cialdemokratiska företrädarna, t.ex. statsrådet , hur man tänker förverkliga miljökvalitetsmålen ide delar som rör god miljö och nå de etappmål som äruppsatta om man inte också tillför redskap för dettaarbete ute i kommunerna. Vidare undrar jag om majo-riteten är nöjd med hur det boendesociala arbetetsköts i kommunerna. Tycker majoriteten att vi medden ganska blygsamma bostadsförsörjningslagen harfått till stånd en bred politisk debatt runtom i vårt landoch att bostadspolitiken har blivit en så stor fråga förkommunfullmäktigeförsamlingarna som vi har öns-kat?Fru talman! Bostadsbidragen har varit och är iviss mån fortfarande ett viktigt redskap för att vi skakunna nå de bostadspolitiska målen om allas rätt ochmöjlighet att efterfråga goda bostäder.Vi hade en offentlig utfrågningi bostadsutskottet om bostadsbidragen. Utfrågningengav en hel del svar som borde fått majoriteten attställa sig bakom förslag om föränd-ringar och utredningar kring bostadsbidragen.Återbetalningarna har varit en ständigt återkom-mande fråga, och även om förutsättningarna för efter-gift har ökat är det fortfarande långt ifrån tillfreds-ställande. Vad som i stället erfordras är en mer ge-nomgripande förändring för att komma till rätta medde orimliga återbetalningskraven.Riksförsäkringsverket påstår att systemet är enkeltför den enskilde och att inkomsten går att förutsegenom kopplingen till skattesystemet. Jag skullesnarare hävda att systemet är enkelt för . För många bidragstagare är det tvärtommycket svårt att förutse årsinkomsten. Därför kanbehovet av bostadsbidrag variera mycket kraftigtunder året.Kraftigt ändrade inkomster leder an-tingen till återbetalningar eller, i vissa fall, till ökadebidrag - dock alltid i efterskott och inte när man be-höver det. Den totala inkomstskatten blir däremotalltid oförändrad, och därför är kopplingen till in-komstskattesystemet mycket svag för den enskilde.Kopplingen mellan bostadsbidrag och socialbi-dragssystemet är däremot mycket starkare. Båda ärbehovsprövade utifrån hushållets inkomster och till-gångar. Systemen är också relaterade till varandra.Har man beviljats bostadsbidrag baseras beräkningenav socialbidraget på detta faktum. Om socialbidragetupphör på grund av förvärvsarbete kan bidragstagarenbli skyldig att återbetala bostadsbidraget, men kom-penseras inte med socialbidragshöjningar i efterskott,eftersom socialbidrag inte betalas ut retroaktivt.Trots den svaga kopplingen mellan bostadsbidragoch inkomstskattesystemen påverkar detta starktutfallet av bostadsbidragen. Det gör att många upple-ver bostadsbidragen som ett tillfälligt lån och intesom en social rättighet. Bostadsbidragets egentligasyfte urvattnas, och ekonomiskt svaga hushålls möj-lighet att hålla sig med goda och tillräckligt rymligabostäder försämras.Fru talman! har därför krävt att detska införas en godtrosparagraf i bostadsbidraget.I den offentliga utfrågningen sade från att ett förlåtande in-tervall som skulle ge en eftergift på skulleöka träffsäkerheten från till . Förutom attträffsäkerheten ökar är jag övertygad om att vi skullenärma oss målet för bostadsbidragen - de ska vara ettbostadspolitiskt instrument med uppgift att ge eko-nomiskt svaga hushåll möjlighet att efterfråga godaoch tillräckligt rymliga bostäder - med vårt förslagom godtrosparagraf. Jag undrar fortfarande vilkaargument man har för att säga nej till detta.Fru talman! Kostnaderna för bostadsbidragen harsjunkit granska kraftigt under senare delen av 90-taletoch fortsätter att sjunka även under de närmaste åren.Det finns naturligtvis inget egenvärde i höga kostna-der för bostadsbidragen. Det finns inget egenvärde iatt människor har bostadsbidrag. Men det finns fak-tiska omständigheter som gör att människor behöverbostadsbidrag.I dag har kostnadsminskningen blivit så stor attdet bostadspolitiska syftet i det närmaste inte längregår att upprätthålla. Därför måste vi se över regelver-ken.Vi vet t.ex. att inkomst- och boendekostnadsgrän-serna inte har förändrats , trots att vi baraunder haft en genomsnittliginkomstökning på och en ökning av boende-kostnaderna . Detta har lett till att bostadsbi-draget fått en prägel av ensamförälderstöd gällandeframför allt hyresrätt och att familjer med två in-komsttagare och flera barn alltmer sällan får bostads-bidrag, trots att försörjningsbördan ökar ju fler barnfamiljen får.Vi har därför krävt att man utreder bostadsbidra-get så att större hänsyn tas till både inkomstutveck-lingen och boendekostnadsutvecklingen. Också i detavseendet skulle jag vilja ha ett svar från socialdemo-kraterna om varför man inte delar vår uppfattning.Fru talman! I vår reservation har vi ytterligare enrad förslag till förbättringar, men jag ska peka på baratvå av de saker som vi tycker att det är viktigt attutreda.För det första gäller det åldersgränsen vid 28 år.Över huvud taget borde vi diskutera möjligheten förensamhushåll, för ensamstående utan barn, och derasförutsättningar att få bostadsbidrag över huvud taget.Åldersgränsen som sådan borde tas bort. Denna gränsstår nämligen i strid med vad vi över partigränsernadäremot brukar vara fullständigt överens om, nämli-gen behovet av det livslånga lärandet. Utan bostads-bidrag utesluts ju en del ensamstående utan barn frånmöjligheten att vara delaktiga i just det livslångalärandet.Vad som är minst lika allvarligt med 28-årsgränsen och detta att man måste ha barn är detfaktum att en stor andel av dem som är hemlösainte kommer att ha möjlighet att efterfråga bostadsbi-drag när de vid lyckliga tillfällen får tillgång till enbostad.Genomsnittsåldern för hemlösa är . Deflesta av dem är ensamstående och faller därmedutanför regelverket för bostadsbidrag. Om 28-årsgränsen avskaffades skulle förutsättningarna förden här gruppen att efterfråga och erhålla reguljär,fast, bostad kraftigt öka. Att det dessutom skulle haen positiv inverkan på kommunernas socialbidrags-kostnader får väl bara ses som ett extra plus.För det andra ser vi hur trångboddheten ökar,framför allt i storstäderna. Ytnormen kan i vissa fallvara en bidragande orsak och få direkt kontraproduk-tiva effekter. Ytnormen kan för vissa innebära i stället för att - som man egentligen borde göra- skaffa sig en större bostad skaffar sig en mindrebostad just för att kunna åtnjuta bostadsbidraget. Manmåste också se över och utreda på vilket sätt ytnor-merna ska förändras. Bostadsbidraget ska framöverockså kunna vara ett aktivt redskap för att om inteavskaffa så i alla fall begränsa trångboddheten.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! , du säger att vi krist-demokrater inte har talat om åtgärder och sagt hur viska begränsa hemlösheten. Men jag har suttit och lästera förslagspunkter och hittar ingen förslagspunkt omhemlösheten i Vänsterns motioner.Vi har talat om sociala förturer och sociala kon-trakt, som jag tog upp i mitt anförande. Jag sade ock-så att vi avsätter 730 miljoner mer än regeringen påbostadsbidragssidan. Dessutom vill vi stödja frivilli-gorgansationerna i deras verksamhet bland hemlösa.Vi har också med ett samrådsförfarande inför vräk-ning. I den frågan vill vi ändra 12 kap. §§ 42-44jordabalken.Sten , hur arbetar ni aktivt med bo-stadsbidraget? här kommer vi genom HaraldBergström att få höra mer om Kristdemokraternaspolitik på detta område. Om ni inte lyckats i rege-ringssammanhang så att detta verkligen kommer dehemlösa till del, varför har ni då ingen förslagspunktom de hemlösa just för att lyfta den gruppen?Anf. 78 () replik:Fru talman! Vi har en lite längre motion omhemlöshet och om dem som har det svårast på bo-stadsmarknaden - en motion som inte behandlas i dethär sammanhanget och som av det enkla skälet intefinns med. Naturligtvis står jag, precis som OweHellberg, bakom budgetuppgörelsen.