prot · GO09102 · 2001-05-02 00:00:00 — I denna resolution uppmanadesIrak bl.a. att upphöra med förtrycket avsin kurdiska befolkning.Sverige har sedan ett flertal år gett humanitärt bi-stånd till norra . uppgick detta biståndtill totalt och kanaliserades via ettantal enskilda humanitära organisationer. Organisa-tionerna bedriver verksamhet inom områdena vattenoch sanitet, minröjning, återuppbyggnad av bostäder,skolor och kliniker samt förstahjälpenprogram.För närvarande undersöker även möjlig-heterna till ett utbyte mellan svenska universitet ochuniversitetet i norra . Utbytet är tänkt att vara ettstöd för utbildningsinstitutionerna i området. Vårförhoppning är att detta även ska stärka den pågåendedemokratiseringsprocessen i norra . 23 ():Fru talman och utrikesministern! Den fråga somjag ställde handlade egentligen om hur ser påatt stödja det som är kurdernas strävan, nämligen attbefästa federalismen i irakiska . Jag tyckerinte att jag har fått svar på just den frågan därför attfederalism handlar inte om det begränsade självstyresom man har men som också är hotat i irakiska Kur-distan och som man egentligen har haft sedan 70-talet.När man retirerade från sida efter - man var påtvingad att göra det - blev det juett politiskt vakuum i irakiska . Man drogtillbaka den civila administrationen från sidajust för att man ville att det kurdiska samhället skullefalla ihop. Då valde kurderna att utlysa ett val. Mangick till val 1992. Efter det valet har de byggt upppolis, rättsväsende och andra samhällsinstitutionersom behövs, men ingen av de här institutionernalegitimeras eller accepteras av , centralmaktenoch inte ens av omvärlden, och EU t.ex. Manlever i en politisk osäkerhet om framtiden, och detskapar en instabilitet i regionen. är det såatt man från parlamentet, som är folkvalt, som förstasak gick ut med en deklaration där man sade att ha federalism. Det här är inte någonting somman från omvärlden har kommenterat, men jag troratt det är väldigt viktigt för regionen att man stöderkurdernas strävan efter att skapa federalism. Jag troratt det är en väg för att skapa fred, stabilitet och de-mokrati i regionen. Jag tror också att det är det endasättet att på allvar genomföra det man säger sig viljagenomföra. Det handlar nämligen om att man re-spekterar de mänskliga rättigheterna. Jag tror att dethär är det enda sättet. Jag skulle vilja att man frånomvärldens sida äntligen kunde få en samlad politiskstrategi gentemot kurdfrågan men också gentemotirakiska . En sådan finns inte . Denfinns när det gäller humanitär hjälp, men den finnsinte politiskt, och det skapar en väldigt stor oro. Denoron har bl.a. lett till att vi ser en väldigt storflykt från irakiska . Jag tycker att situatio-nen i irakiska är väldigt sorglig. Offer förSaddam regim behandlas i princip lika somSaddam . pratar jag inte om delar av denhumanitära hjälpen, men man hamnar i en väldigtsvår situation, och den leder till en väldigt stor flyktfrån regionen. De här människorna vill egentligeninte fly. De vill vara kvar i regionen och verka där,men de ser instabiliteten. Jag tror att vi från svensksida och från EU:s sida skulle kunna bidra genom attstödja just kurdernas strävan genom att politiskt taställning. Och man skulle också i den politik somman för gentemot visa att man stöder den strävansom det kurdiska parlamentet i irakiska Kurdistanhar.Anf. 24 ():Fru talman! Låt mig bara börja med att tacka utri-kesministern för svaret på interpellationen. Orsakentill att den ställs är ju att oron bland de omkring fyramiljoner människor som bor i den här delen av ira-kiska har ökat efterhand som det alltmerhar talats om att häva sanktionerna mot och flyg-förbudszonerna. Många börjar redan nu att planeraför att fly i en sådan situation eftersom man är över-tygad om att i ett sådant läge natur-ligtvis skulle göra allt för att ta tillbaka området, ochfå tror annat än att ett sådant krig skulle kunna blimycket blodigt och drabba befolkningen hårt.Oron förstärks ju också av att det internationellasamfundets hållning till irakiska och till detsjälvstyre som har etablerats sedan inteupplevs som klar. Det finns en betydande osäkerhetkring hur omvärlden egentligen ser på situationen,vilken långsiktig lösning man ser för regionen. Kur-derna gjorde ju en gång uppror mot de allierades uppmaning. Upproret besvarades dåmycket brutalt av och ledde till enmassflyktssituation. För att skydda befolkningenproklamerade , och enflygförbudszon för irakiskt flyg norr om den 36:ebreddgraden. Den flygförbudszonen gäller fortfaran-de, men dess folkrättsliga legitimitet är oklar, efter-som den saknar uttryckligt stöd i något av FN:s sä-kerhetsråds beslut. Också det är förstås ett förhållandesom är en källa till oro för kurderna.När jag ser på utrikesministerns svar tycker jag attdet i stora delar är bra. Hon säger sig ha stor förståel-se för civilbefolkningens oro och menar att det ärsjälvklart att kurderna måste skyddas om och närsanktionerna hävs. Hon säger också att det finns storberedskap för att vidta lämpliga åtgärder i ett sådantfall. Det är gott så. Men jag tror att det kurdernaframför allt efterlyser är en idé från det internationellasamfundet om hur en långsiktig lösning rent konkretska se ut. De vågar inte längre lita på allmänna dekla-rationer. De vill veta vilka konkreta åtgärder somplaneras för att garantera deras säkerhet, om det allsplaneras några sådana. Jag skulle därför vilja be utri-kesministern att ytterligare något utveckla vilken typav säkerhetsåtgärder som hon bedömer måste till föratt garantera säkerheten för kurderna på lång sikt.Jag menar också att här kan spela en vik-tig roll, både i EU och i FN. När det gäller EU ärdetta förstås en europeisk fråga, delvis av allmänhu-manitära skäl men också av flyktingskäl. Vi vet attom det går snett i irakiska kommer mer-parten av de kurdiska flyktingarna att söka sig just tillEuropa. När det gäller FN är det ju FN som sitter påde konkreta verktygen för säkerhet, dvs. den vakt-styrka man har . Den räcker dock inte på långavägar till för att skydda landet från ett angrepp söderi-från. En fråga man kan lägga till är därför om Sverigeskulle vara berett att verka för en förstärkning av denstyrkan. Över huvud taget tror jag att just tydligarehandling och aktivitet från sida i den härfrågan är vad många kurder i efterlyser.Detta var frågan om säkerheten. När det gäller denandra frågan som har tagit upp,stödet till det kurdiska självstyret, är jag glad att kun-na konstatera att utrikesministern så tydligt säger attSverige stöder detta. Jag är också glad över det bi-stånd som ges, , och att mannu också planerar ett utbyte på utbildningssidan.Samtidigt måste man dock säga att också den härfrågan är oklar, dvs. hur såväl vi som omvärlden serpå självstyret. Är man beredd att verka för den lös-ning som det kurdiska parlamentet förespråkar, dvs.en federal stat inom gränser? Har någonuppfattning om den saken?Jag stannar där så länge.Anf. 25 ():Fru talman! Jag vill också tacka för svaret på dehär interpellationerna, som jag tycker är intressanta.Jag har själv ställt frågor till utrikesministern tidigareom just norra i norra ser med stor skräck på närdiskussionerna om sanktionerna blir intensiva. De ärnämligen rädda för att sanktionerna ska hävas, i mot-sats till andra irakier, och det med all rätt. Det är braatt utrikesministern i svaret är tydlig om att Sverigestöder de demokratiseringsprocesser som pågår ochatt är berett att arbeta för att säkerheten skagaranteras.Jag tror dock inte att det räcker. Det räcker inteför att stoppa de människor som i rädsla försökerlämna norra och blir flyktingar, som sagts härtidigare i debatten. Jag tror att de behöver ha en inter-nationell garanti av något slag och att FN behöversäga någonting nu i stället för att avvakta tills vi hardet läge som utrikesministern talar om i sitt svar.Dessa människor behöver faktiskt ett klart och tydligtuttalande från FN nu för att kunna känna sig lugnadeoch stanna kvar. Det är naturligtvis svårt, men å andrasidan är det precis den situationen vi har. Folket inorra kommer inte att lita på allmänna utfästelserom det inte blir en särskilt tydlig FN-resolution ochman inte säger någonting nu om situationen i norraIrak.Det är viktigt att vi stöder den demokratiserings-process som pågår. Den är bräcklig men den pågår,och den är fullständigt unik i detta område. Med tan-ke på grannarna runtomkring är det faktiskt någontingfantastiskt som ändå pågår i norra , med den de-mokrati som ändå finns. Det har varit bakslag, menman jobbar på med detta. Just nu ser det i alla fall utatt vara mer positivt. Det är väldigt viktigt att man fårett stöd i den processen. Det är bra att gerbistånd och att en svensk frivilligorganisation är en avde allra största aktörerna i norra . Det är väldigtpositivt och bra att vi agerar där, att finnsmed på många sätt.Men just därför blir det också så att man sätter entilltro till . Det blir ett ansvar, när vi har jobbatmycket där och fått förtroende från många människor,att vi också agerar starkt för att garantera säkerhetenså att flyktingströmmarna stoppas och människorkänner att de kan fortsätta att leva där oavsett vadsom händer den dag som sanktionerna hävs.Jag undrar hur utrikesministern ser på frågan huromvärlden ska kunna garantera denna säkerhet nu såatt flyktingströmmarna stoppas.Anf. 26 Utrikesminister ():Fru talman! Det första stora problemet och skälettill debatten är egentligen att inte är någon de-mokratisk stat. förtrycker sina egna medborgare.Det vi från svensk sida har sagt när det gäller kur-derna och det kurdiska självstyret är att vi stödersjälvstyret. Det delar vi också med andra EU-länder.Sedan får vi förutsätta att vi i ett framtida demokra-tiskt också ser att detta självstyre får fortsätta.Men vi kan inte tala om exakt hur det ska se ut. Detmåste man avgöra i ett framtida demokratiskt Irak.De generella principerna är att vi inte vill ändragränserna. Ett självstyre måste ske inom ramen för ettlands gränser. Exakt hur det ska se ut, hur det skautvecklas, om man ska kalla det federalism eller vilkavägar man ska hitta måste man kunna avgöra självinom ett land. Det vi måste göra är att garantera kur-dernas rättigheter och kurdernas säkerhet, och vi harstött det självstyre vi har sett.Den andra frågan gäller hur man ska klara säker-heten för kurderna. Detta är naturligtvis en väldigtsvår fråga. Om vi skulle gå ut och detaljerat talaom hur sanktionernas upphävande ska hanteras ger viju en signal till regimen om att vi nu tänker upphävasanktionerna mot , och det kan vi inte göra efter-som fortfarande inte har tillgodosett några av dekrav som ställts för att sanktionerna ska kunna hävas.Dessutom är det inte alls säkert att det blir ett helthävande av sanktionerna. Den diskussion som pågåttinternationellt handlar bl.a. om hur man ska kunnastyra sanktionerna mer mot ledande skikt, motSaddam och kretsen kring honom, så att deinte drabbar civilbefolkningen lika hårt. Det har där-emot inte varit så mycket diskussion om att man heltskulle avskaffa sanktionerna.Den dag som man häver eller ändrar sanktionernaär det dock självklart att man också måste garanterakurdernas säkerhet. Man måste garantera mänskligarättigheter. Jag förutsätter att vi den dagen ocksåkommer att diskutera och fatta beslut om någon typav internationell övervakning för att se till att dettarespekteras. Men det här är säkerhetsrådets ansvar.Det är också viktigt att komma ihåg att det inte ärdags . Den dag vi på allvar börjar diskutera enförändring av sanktionerna i måste vi självklartockså ha ett system som träder i kraft för att garanterabåde mänskliga rättigheter och säkerhet för kurderna.Anf. 27 ():Fru talman! Tack, !Jag tycker ändå att det svar som utrikesministernhär ger inte är tillräckligt. Jag ska försöka förklarabakgrunden till att jag anser det vara fel att enbartsäga att man stöder självstyret i irakiska Kurdistanoch inte vilja gå in och stödja den strävan som i i det kurdiska parlamentet. Att stödja en strävaninnebär inte att säga: Så här måste det vara. Man kansäga: Det här är en bra idé, och vi stöder tanken. Detinnebär inte att man blandar sig i ett lands inre ange-lägenheter. Jag tycker inte att man ska vänta med attvisa vad man tycker vore bra tills man ser ett demo-kratiskt i framtiden.I dag är situationen i irakiska väldigtosäker. Man lever egentligen i ett politiskt vakuum.Man har så att säga en administration som man självhar byggt upp. Den administrationen är inte accepte-rad av centralmakten. Den administrationen är inteheller accepterad av omvärlden.Naturligtvis har man en rädsla för vad som kom-mer att hända . Kommer det att bli så påtvingas en ny administration, en irakisk admi-nistration? I och med att man faktiskt har gjort mili-tärt motstånd mot centralmakten, känner man trygg-het inför en sådan situation?Jag tycker ändå att kurderna i irakiska Kurdistanhar visat enormt mycket av politisk mognad och vis-het. De säger inte: Vi måste bli en självständig stat.De accepterar federalism. Ett enigt parlament säger:Vi vill ha federalism. Detta trots att man har blivitmilitärt förtryckt av centralmakten. Jag tycker attomgivningen egentligen borde belöna den politiskamognad som kurderna i irakiska har visat.Vad gör man i stället? Jo, i stället vill man tydli-gen inte uttala sig.Vad är skillnaden mellan självstyre och federa-lism? Det är att man i regionen får mer befogenheteroch att det i de befogenheter man får finns en tydligmaktfördelning mellan regioner och centralmaktenliksom att man även kan leva i visshet om att den härmaktfördelningen kommer att gälla. har man ensituation som är otroligt osäker och som förmodligen,om det här fortsätter , kommer att förstö-ra den politiska mognad och det ansvarstagande somfinns i irakiska och den väldigt demokra-tiska process som finns.Om man jämför med många konflikter i världentycker jag att man just kan se att kur-derna i irakiska har visat prov på en poli-tisk mognad som saknas i många konfliktområden.Om vi från omvärlden inte vågar ta ställning på etttydligare sätt motverkar vi tyvärr det beteendet. Ty-värr kan det bidra till en instabilitet i regionen och tillatt det kommer att finnas krav på andra lösningar,lösningar som kommer att bidra till att skapa ännumer osäkerhet och konflikter framöver.Att säga att man stöder självstyre utan att definie-ra vad självstyre är är också lite lustigt, för självstyrekan egentligen innebära väldigt många olika saker.Jag tror att omvärlden har väldigt olika syn på själv-styre.Anf. 28 ():Fru talman! Utrikesministern klargör mycket tyd-ligt det dilemma som finns mellan att säga att vi villgarantera säkerheten om sanktionerna upphävs och attvi, om vi skulle gå för långt i konkretiseringen av dendelen, riskerar att sända en signal till att vi är på väg att släppa sanktionerna. Det är såsjälva dilemmat ser ut, och de signalerna vill vi intesända.Men jag tror att det beror lite grann på hur manformulerar det. Om man formulerar det rätt kan vimycket väl knäcka det dilemmat. Även kan ju argumentera, resonera och räkna medhypotetiska förutsättningar. Alltså: Om man släppersanktionerna, måste vi acceptera både det självstyresom vi har och även att omvärlden kommer att ga-rantera säkerheten för kurderna i norra man i stället för att släppa sanktionerna for-mulerar det som ett villkor för att slopa flygförbuds-zonerna blir det snarare en väldigt tydlig signal ommotsatsen, att vi inte kommer att flytta oss en milli-meter när det gäller sanktionerna om vi inte får rätt attgarantera säkerheten i norra och om man inteaccepterar självstyret. I så fall har man ju löst detdilemma som utrikesministern pekade på.Rent principiellt måste man ändå ha klart för sigatt detta är en mycket problematisk situation för demsom bor i norra . Det är mycket lätt att förstå attdet är oerhört svårt att bygga upp institutioner, görainvesteringar och att över huvud taget våga börjabygga upp ett eget land så länge förhållandena är såoklara som de är och framtiden så osäker.Det man begär av det internationella samfundet äregentligen ingenting annat än en långsiktig regleringav förhållandena så att kurderna och de övriga folk-grupperna som lever i norra kan gå vidare i fredoch frihet och bygga ett demokratiskt styre. Det äregentligen en mycket rimlig begäran. Jag tror ochhoppas att med sitt goda rykte när det gällermänskliga rättigheter och folkens rätt till självstyreoch demokrati kan spela en roll när det gäller detirakiska Kurdistan.Anf. 29 ():Fru talman! Jag ska fatta mig mycket kort, för jaghar precis samma fråga som harställt. Det handlar just om det dilemma som utrikes-ministern har pekat på. Jag kan förstå att det är ettproblem.Samtidigt innebär detta dilemma att människor inorra flyr därför att de inte tror på att någongaranterar deras säkerhet. Då är frågan vad det inter-nationella samfundet ska kunna göra för att hindradetta och för att ge de trovärdiga signalerna.Jag tror också att det går att göra någonting ge-nom att kanske sätta villkor, som . Man kan säga att det här är villkoren för attsanktionerna över huvud taget ska släppas, så att detmycket tydligt är med i hela processen för att sank-tionerna en gång kommer att hävas helt eller delvis.Villkoren skulle så att säga vara med i paketet ochkunna vara en möjlighet för att skapa den trovärdig-het som vi allihop eftersträvar.Jag tror säkert att kommer att agera. Jagtror också att det internationella samfundet kommeratt agera för att garantera säkerheten för kurderna sågott man någonsin kan. Men problemet är att kurder-na i norra inte riktigt tror det. De har ju drabbatstidigare. Det är där knuten sitter.Anf. 30 Utrikesminister ():Fru talman! Till och som tar upp frågan om säkerheten vill jagsäga att vi får fortsätta att undersöka vad vi kan göraför att ge tillräckligt tydliga signaler om att man skagarantera säkerheten för kurderna och att de inte skabehöva uppleva den här oron. Jag tror att vi är över-ens om vad vi vill uppnå, så det handlar om hur mankan ge de signalerna tillräckligt tydligt. Det tar jagmed mig tillbaka.När det sedan gäller diskussionom federalismen vill jag uttrycka det så här. Vi stödermänskliga rättigheter och kurdernas rättigheter. Vistöder kurdernas säkerhet. Vi stöder självstyret i norraIrak. Vi belönar den politiska mognaden genom att geett så pass stort humanitärt bistånd som vi gör, genomatt stödja universitet och allt annat som vi försökergöra just för att belöna den politiska mognaden.När det gäller hur den långsiktiga lösningen ska seut kan det i och för sig vara frestande att gå in i ettläge där det är som sitter vid maktenoch skriva på näsan hur vi tycker att lång-siktiga konstitution ska se ut, med fördelning avmakten mellan regering och regioner. Men, jag troratt det är farligt för ett land om omvärlden går in ochtalar om exakt hur ett land ska hantera den typen avlångsiktiga principiella lösningar.Säg att vi faktiskt får en utveckling i där mankommer att ha en ny demokratisk regim inom ett parår. Säg att vi får det! Då är det självklart att en demo-kratisk regering behöver betros med att också kunnaföra en dialog med alla sina medborgare, skriva enkonstitution, göra maktfördelningen, se till att mangaranterar självstyret för kurderna utan att omvärldenhar skrivit ned på papperet exakt hur den maktfördel-ningen och konstitutionen ska se ut. Jag tror att det ärviktigt för att få en långsiktigt positiv utveckling också låter den typen av frågor avgöras inom ettland.Men som läget ser ut i är det självklartatt vi stöder kurdernas självstyre. Men vi talar inte omexakt hur vi anser att den långsiktiga konstitutionellalösningen ska se ut i Irak.Anf. 31 ():Fru talman! När man pratar omatt garantera kurdernas säkerhet och att garanterakurderna mänskliga rättigheter, som vi alla är överensom, är ändå den avgörande frågan hur man gör detta.När man säger att man vill jobba för och stöder själv-styre för kurderna i regionen är det bra, men vadinnehåller det här självstyret och hur ska man garan-tera det?Ett enigt folkvalt parlament i irakiska Kurdistanhar lagt fram en skiss. Skissen innehåller ett förslagom en federation. I praktiken lever irakiska Kurdistani nuläget i ett politiskt vakuum. De institutioner somhar byggts upp är över huvud taget inte accepterade.Parlamentet, regeringen och de olika institutionernaär inte accepterade av . Det skapar enosäkerhet . Omvärlden säger välmentatt man tycker att självstyre är bra och att man skarespektera kurdernas säkerhet.Med den historia som irakiska har haftkan man vara tveksam över att man kommer att få detskydd man behöver. Man tror att man kommer attkunna leva i fred i med hjälp av just federalism.Det vore bra om , EU, FN, kunde stödja densträvan man har uttalat. Om framtiden förändras kankurderna i irakiska ändra uppfattning sena-re. Men tycker jag att den strävan som finns skastödjas.Anf. 32 ():Fru talman! Jag vill avslutningsvis än en gångtacka för svaret. Vi är i botten överens. Det handlarkanske om några formuleringar, men jag tror att vihar kommit en bit på väg.Många skulle vilja se att tar initiativ föratt lyfta upp frågan om säkerhet för kurderna interna-tionellt sett. Resonemanget om villkor för sanktioner-na är ett sådant spår som kan vidareutvecklas. Detskulle också vara bra om under sitt halvårsom EU-ordförande kunde lyfta fram frågan ytterliga-re.Jag kommer att resa med en delegation från Soci-alistinternationalen till irakiska om drygten månad för att bl.a. se hur långt man harkommit i samhällsbygget och för att understödjasamarbetsprocessen mellan de två stora parterna KDPoch PUK. Jag återkommer gärna till utrikesministernmed en rapport från den resan.Anf. 33 Utrikesminister ():Fru talman! Först och främst förstår jag självklartatt kurderna i norra är misstänksamma och räddamed tanke på den historia de har och de övergrepp dehar blivit utsatta för. är min hälsning tilldem att kan de känna förtröstan i att internatio-nella samfundet både kommer att garantera derassäkerhet och garantera ett självstyre även i framtiden.Ingen kommer i fortsättningen att acceptera vare sigatt säkerheten hotas eller att självstyret hotas.Det är just därför att vi tycker att detta är så vik-tigt som vi också måste börja föra dialogen om hurdet är möjligt att fortsätta att förstärka demokratin inorra . Vad kan vi göra när det gäller kvinnorsrättigheter och situation? Det finns många frågor kvarsom vi måste fortsätta att föra en dialog om. Tillsyvende och sist handlar utvecklingen också om att vimåste få en demokratisk regim i , så att medbor-gare i kan skapa sin egen framtid.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellationerna 2000/01:334, 355och 402 om situationen i MellanösternAnf. 34 Utrikesminister ():Fru talman! , har ställt frågor som alla berörutvecklingen i . Jag har valt att besvarafrågorna i ett sammanhang.Marianne har frågat mig vilka initiativjag är beredd att ta för att öka EU:s ansvarstagandeför att stoppa bosättningarna och få i gång fredspro-cessen i Mellanöstern.Vår principiella inställning till bosättningspoliti-ken är välkänd: Den strider mot folkrätten och utgörett allvarligt hinder för fred.Den nuvarande israeliska regeringen fortsätter än-då en expansiv bosättningspolitik och har planer påatt utvidga bosättningen och 2 800 bostäder. Ordförandeskapet gjorde den 4april å EU:s vägnar ett uttalande med stark kritik motden fortsatta bosättningspolitiken, mot planerna på attupprätta nya såväl som att utvidga redan befintligabosättningar.Vårt mål är att få i gång fredsprocessen igen. Detråder dock stor brist på förtroende mellan parterna.Det är tydligt att parterna behöver omvärldens stödför att bryta dödläget. i imars gav höge representanten i uppgiftatt komma med förslag om hur EU ska kunna främjafredsansträngningarna.