prot · GO09111 · 2001-05-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:111Tisdagen den 15 majKl. 14.00 - 16.0818.00 - 18.01Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 9 maj.2 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att hade ändrats till torsda-gen kl. 9.00.3 § Ledighet, m.m.Talmannen meddelade att ()ansökt om fortsatt ledighet 2001.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare förJerry Martinger.4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:423Till riksdagenInterpellation 2000/01:423 av () om narkotikafrågan.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 28 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 9 maj 2001SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:424Till riksdagenInterpellation 2000/01:424 av () om tinnitus.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 28 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 9 maj 2001SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:442Till riksdagenInterpellation 2000/01:442 av () om de äldre kroniskt sjukas situation.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 28 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 11 maj 2001SocialdepartementetLars EngqvistEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschef5 § Svar på interpellation 2000/01:430 om hotetmot havens mångfaldAnf. 1 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat miljö-ministern vad han avser att göra för att främja mermiljöanpassade fiskemetoder och för att svensk fiske-ripolitik ska baseras på ekologiskt uthålliga principer.Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att det är jagsom ska besvara frågorna.Enligt propositionen 1997/98:2 Hållbart fiske ochjordbruk ska det svenska fisket bedrivas på ett håll-bart sätt. Ett optimalt nyttjande av fiskebestånden skanationellt uppnås genom att försiktighetsprincipentillämpas och att den biologiska mångfalden säker-ställs. Dessa principer har börjat tillämpas för mer i svensk fiskeripolitik. Jag är medvetenom att situationen för många fiskbestånd är bekym-mersam. I vårt arbete tillämpas de nämnda principer-na, och ambitionen är att åstadkomma ett ekologiskthållbart fiske. Fisket måste även vara långsiktigtlönsamt för våra fiskare och säkra en långsiktig råva-rutillgång för beredningsindustrin. Därmed främjasockså konsumenternas krav på livsmedel av godkvalitet till skäliga priser.Kjell-Erik tar i sin interpellation upptrålens påverkan på fiskebestånden och miljön. Det ärnu uppenbart att de bottenlevande fiskbestånden ut-med har reducerats kraftigt. Fiskeriverketsprovtrålningar har visat att fångsterna av fisk somvandrar mellan kustnära och öppna områden sjunkitmed . Även bestånden längreut är mindre än tidigare men inte alls lika mycketpåverkade.Det är sannolikt att det sätt som fisket bedrivits påär en viktig orsak till beståndsminskningarna, menockså andra faktorer som övergödning med åtföljandealgblomningar är av betydelse. Trålfiskets inriktningär säkert en viktig faktor i detta sammanhang, menockså trålfiskets direkta effekter på bottnar och bot-tendjurssamhällen kan vara av betydelse. Detta hardock varit svårt att visa statistiskt i svenska vatten.Havskräftfiske kan bedrivas både med trål och medburar. Dessa metoder har självklart olika effekter påekosystemen men är också olika väl lämpade förolika typer av fisken och fiskare. Det är önskvärt attutnyttjande av dessa olika metoder optimeras så attbåda metoderna används där deras olika fördelar kanutnyttjas.Vidare framförs i interpellationen att en mycketstor del av den trålfångade kräftan kastas tillbaka ihavet. Detta stämmer när man bedriver fiske medminsta tillåtna maskstorlek. För att komma till rättamed detta problem har en stor del av kräftfis-karna frivilligt börjat använda en större maska vilketinnebär att endast en mindre andel av småkräftornafastnar i trålen. Arbete pågår för attytterligare förbättra selektiviteten i detta fiske genomatt använda s.k. fyrkantsmaska och eventuellt ocksåen form av selektionsgaller.En utflyttning av trålgränsen kan tyckas vara enframkomlig väg för att expandera burfisket. Trålgrän-sen är emellertid en regel som bara omfattar svensktfiske. I och förvaltas fisket ge-mensamt av och EU. Därför skulle en utflytt-ning av nuvarande trålgräns innebära att en stor delav den kustnära svenska flottan skulle tvingas ut påicke traditionella vatten som bl.a. danskaoch norska fiskefartyg skulle kunna bedriva fiskenärmare land än svenska.Trålgränsen är av betydelse för fördelningen avresurser mellan olika kategorier av fiskare, men ärockså av betydelse för effekter på ekosystemen. Trål-gränsen har tidigare flyttats in närmare land på vissakortare kuststräckor och det kan finnas anledning att isamverkan med berörda fiskare utvärdera effekternaav denna förändring. Detta underlag kan sedan an-vändas inför kommande diskussioner om det framtidasvenska kust- och havsfisket. Härvid bör även för-hållanden som effekterna av fritidsfiskets garnfiskestuderas.På finns det en reglering av garnfisketenligt vilken en icke yrkesfiskare får fiska medmaximalt garn. Såväl yrkes- som fritidsfis-ket med garn måste dessutom följa mycket detaljera-de regler om minsta maskstorlek, minsta landnings-storlek, huvudsaklig fångst ombord, märkning ochutmärkning av redskap m.m.Sverige har både nationellt och internationelltkraftfullt verkat för att omsätta principerna om dethållbara fisket i praktisk handling. Vi har redan upp-nått ett mål i där vi bl.a. lyckats övertygaövriga länder om att åstadkomma en fungerandeselektion av torsk. arbetar EU till-sammans med även med att ta fram återhämt-ningsplaner för torsk och kummel i bl.a. Nordsjön.Mycket återstår dock och vi ser den kommande över-synen av EU:s gemensamma fiskeripolitik som ettlysande tillfälle att driva konkreta förslag i riktningmot än större uthållighet och än mer sofistikeradtillämpning av försiktighetsprincipen.Anf. 2 ():Fru talman! Först vill jag tacka jordbruksminis-tern för svaret. Jag tror att vi är överens om att ettaktivt fiske är en förutsättning för att hålla skärgårdenlevande. Jag tror även att vi är överens om att ettbehållande av balansen och produktionsförmågan i demarina ekosystemen är av mycket central betydelseför att möjliggöra en levande skärgård. Därför är detoroande att det är så stor kunskapsbrist när detgäller biologisk mångfald i haven.I , en västkusttidning, kunde manhäromveckan läsa uttalanden från yrkesfiskare sominte alls håller med om att trålfiske efter havskräftorär skadligt, vilket jag har påstått i den här interpella-tionen. De säger att det bara är dåligt prat. Den sominte har varit med vet inget, säger de. Att trålfiskeefter havskräftor skulle vara skadligt och förstörabottnarna avfärdar de helt. De påstår även att det intefinns några bevis för att bottnarna blir förstörda. Devill jämföra trålningen med bondens harvning för attfå bättre skörd.Hur ska man förbättra kunskapen om behovet avatt skydda och bevara samt skapa återväxt? Ministernsäger här i svaret att det är uppenbart att de bottenle-vande fiskbestånden utmed har reduceratskraftigt. Jag skulle vilja benämna det som ett haveri.En minskning av fångsten av fisk som vandrar mellankustnära och öppna områden på 20-30 årär absolut ett haveri.Trålfiskets inriktning är säkert en viktig faktor,säger ministern i svaret och syftar då på den här be-ståndsminskningen. Yrkesfiskarna som jag hänvisadetill tidigare säger i samma artikel: Det finns ingen fiski . Det är tomt. T.o.m. de små båtarna kör tillÖstersjön för att fiska. Vid måste någotgöras.Då kan man ställa frågan: Vem ska göra något?Och vad ska göras?För vissa arter överstiger uttaget av fisk och skal-djur i västerhavet och arternas möjlighet attåterhämta sig. Fångster sker av ungfisk som inte haftmöjlighet att leka eller, som det heter, reproducerasig. Havskräftfiske kan bedrivas både med trål ochburar. Min mening är att försiktighetsprincipen intetillämpas utan att det här tangerar att vara ett brottmot miljöbalken.Hade den verksamheten skett på land så hade dennämligen kallats rovdrift, och stoppats för länge se-dan. Men tydligen gäller andra kriterier för fisket änför landverksamheten.Hur stor andel småkräftor i trål accepterar till-synsmyndigheten, och hur stor andel är ministernberedd att acceptera?I januari skrev miljö- och jordbruksministern i endebattartikel i att i det pågåendearbetet med regeringens miljöproposition är dengrundläggande målsättningen att västerhavet ochÖstersjön ska ha en långsiktig och hållbar produk-tionsförmåga och att den biologiska mångfalden be-varas.Med tanke på det vill jag fråga: Vad har ministerngjort för att förbättra den svenska imp-lementeringen av försiktighetsprincipen?Är ministern beredd att inrätta skyddsom-råden i en större utsträckning än vad som har sketthittills, t.ex. på , i ochvid lilla Middelgrund?Anf. 3 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tror också att vi är överens ommycket. Framför allt måste försiktighetsprincipenligga i botten på arbetet med fiskepolitik, liksom medannan politik.Det är också det som är utgångspunkt för densvenska regeringens arbete när vi nu på olika sättförsöker utforma den framtida fiskeripolitiken. Dåska vi komma ihåg att vi inte utformar den enbartsjälva, utan den utformas i mycket stor utsträckningmed de andra medlemsländerna i EU. Precis som påjordbrukets område, där vi har en gemensam jord-brukspolitik, har vi ju här en gemensam fiskepolitik.Det kan vara både bra och mindre bra. Det är bradärför att om man får igenom förslag som är långtgå-ende så gäller de för så många fler länder - och vi harju haven tillsammans. Det är mindre bra därför att detkan finnas länder som inte vill gå lika långt som Sve-rige. Det har jag upplevt mer än en gång i det arbetet.Vi gör också vissa saker här hemma. Fiskeriverkethar t.ex. fått några utredningsuppdrag. Det gällerexempelvis att analysera det kustnära fisket på ettsådant sätt att man ska se vad som behöver göras föratt inte bara de stora fiskarna ska kunna försörja sigpå fisket, utan för att vi ska kunna ha ett kustnärafiske som mer är baserat på att människor också skakunna bo i dessa regioner och få sin utkomst genomatt fiska.När det sedan gäller trålningens effekter på fisk-beståndet så fick i den senaste mil-jöpropositionen i uppdrag att utröna betydelsen avbottentrålningen för de ekosystemen, ochföreslå områden där bottentrålning förbjuds.Inom ramen för återhämtningsplanen för torskbe-ståndet i har ett omfattande underlag tagitsfram av EU och där man behandlar möjliga,framför allt tekniska, åtgärder inom trålfisket. Måletär att hitta lösningar för att ytterligare kunna selekteraut småfisk och minska mängden fisk som slängsöverbord.Ibland hör man att trålen fångar allt som kommer idess väg. Det är inte sant. En omfattande reglering avmaskstorleken i trålarna innebär att allt riktat trålfiskebedrivs med lämplig maskstorlek, anpassad efterrespektive fiske - vid fiske efterskarpsill vid fiske efter bl.a. torsk.Om fisk trots detta råkar fångas med en mindre mas-ka än vad som är tillåtet finns ett antal bifångstreglersom begränsar kvantiteterna. Detta är ett exempel påatt regelverket finns och naturligtvis ska tillämpas.Vi vet att läget för torskbeståndet i västerhavet ärbesvärande. Arbetet med att ta fram en långsiktigåterhämtningsplan pågår.Fisket är, som jag sade, inte den enda faktor sompåverkar fiskbestånden. Det har t.ex. konstaterats attdet saknas tillfredsställande kunskaper. Jag delar denuppfattningen. sade själv att detråder kunskapsbrist hos fiskarna. Men det saknasockså kunskaper rent vetenskapligt för att kunnabelysa samtliga orsaker till minskningen av t.ex.torsken och även torsken i det kustnära fisket. Därförtittar också s.k. Kusttorskprojekt pådetta.Anf. 4 ():Fru talman! Det råder stor kunskapsbrist, som be-höver förbättras på olika sätt. Det man inte ser fårman ofta alltför lite kunskap om. Det är lättare närman väl har upptäckt att det är något som brister. Dåskaffar man sig kunskap.Den 4 januari skrev ministern i Svenska Dagbla-det att trålfisket måste bedrivas längre ut från skär-gården. Fisken behöver s.k. refuger som inte påverkasav storskaligt fiske som trålning, skev hon.Det var bra skrivet! undrar jag hur ministernkan svänga så totalt från den klara uppfattningen somhon hade där till det blygsamma svaret på interpella-tionen. Det svaret är att det kan finnas anledning att isamverkan med berörda fiskare utvärdera effekternaav att trålgränsen flyttas närmare land.Det finns en risk för att de yrkesfiskare som ärverksamma inom det kustnära fisket kommer att blilidande om trålfisket inte flyttas ut. Underlaget för demindre fiskeenheterna, som bedriver ett mer kustnära,miljövänligare fiske för konsumtion kommer troligenatt minska om det storskaliga industrifisket för fort-sätta i nuvarande takt.Ansvariga myndigheter måste verka för att fisketefter konsumtionsfisk får öka på bekostnad av foder-fisk.Grundområdena i havet har för de flesta fiskarteren avgörande betydelse som lek- och uppväxtområ-den just för ungfisk. Många av dessa arter har kollap-sat till följd av överfiske. Då fisket till stor del dess-utom beskattar fiskungar kan inte situationen påpekasallvarligt nog. Det mest kända exemplet är, som vihörde här tidigare, torskbestånden. För dem är situa-tionen allvarlig. Det fiske som bedrivs medmängdfångande redskap på grundområden är ett ose-lektivt fiske med stora bifångster av fiskungar ochundermålig fisk.Ålryssjefisket enbart i dödade i medeltalunder enligt undersökningar2,8 miljoner torskungar, vilket var av rekryte-ringen i området. har den undersökningen belagtsav en annan rapport från i O-län.Även mängder av sjöfågel fastnar i nät. För fyranätfångade havsöringar fångas en sjöfågel, enligtundersökningar som gjorts i Kungsbackafjorden.För framfördes krav från hal-ländska fiskevårdare om att det är dags för nätfiske-förbud på grundområdena innanför tremeterskurvan.Det går inte en enda dag utan att det från forskare imedierna kommer larmrapporter om hur illa ställt detär med fiskfaunan i västerhavet. Görs inget radikaltinom en snar framtid så kommer fisket att kollapsa. Iså fall sker det, som jag ser det, med Fiskeriverketsoch goda minne.Vi får inte blunda för verkligheten. Vi måste läraoss att endast fiska på naturens villkor, både medmängdfångande redskap och med handredskap. Detkan inte vara försvarbart att fiska med mängdfångan-de redskap på grundområden när bifångsten av små-fisk och undermålig fisk är så stor. Vi måste lära ossatt fiska på räntan, och inte på kapitalet.Är ministern beredd att införa förbud för nätfiskeinnanför tremeterskurvan?Anf. 5 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig först säga att det inte är påmåfå som vi lägger fast de svenska positionerna införvåra förhandlingar - absolut inte. Vi lyssnar i ställetbåde till vårt eget fiskeriverk och till de laboratoriervi har, men också till de vetenskapsmän som finnsutanför vår egen statliga myndighet. Det ligger sedantill grund för de förhandlingar som vi för.Men kom återigen ihåg att inte ensidigtkan diktera villkoren! Det gör vi i gemenskap medandra - det må vara EU eller det må vara ländernarunt , om det handlar om frågar varför vi inte gör nå-gonting när det kommer sådana här larmrapporter. Ja,låt mig ta ett exempel. När vi fick klart för oss situa-tionen för både torsk och kummel drev vi frågan i EU- det är ju en gemensam fråga - och vi lyckades fåned TAC för torsk . Vi fick ett tioveckors-stopp. Detta skedde inom loppet av en ganska korttidsperiod från det att vi hade fått reda på den alarme-rande situation som var, så visst kan det hända saker- och också rätt så fort och t.o.m. inom EU som an-nars är en trögrörlig organisation, om jag får uttryckamig så.Fiskeriverket har inom ramen för det uppdrag somman fått av regeringen i uppgift att titta på gränsenoch på vad flyttandet av gränsen haft för effekter.Marina reservat - javisst. Det står också i denmiljömålsproposition som just nu är föremål för dis-kussion i jordbruksutskottet och som alltså ligger påriksdagens bord. Där finns också de här förslagen.Även om det är miljöministern som har formuleratmiljömålspropositionen står självklart regeringen somhelhet bakom den.I uppdrag i fråga om det småskali-ga kustfisket ingår att sammanställa de undersökning-ar som gjorts och som visar på vikande fiskebestånd ikustzonen främst av gädda, abborre och torsk. Sedanska en samlad bedömning göras av orsakerna till attdet blivit så här samt av effekterna för fisket. Vidareska man lämna åtgärdsförslag för de olika fiskena.Detta ska redovisas . Alldelessnart kommer alltså denna redovisning.Man har också initierat ett kusttorskprojekt för attutröna orsakerna till de minskade torskbestånden.Man tittar på hur miljöförändringar, fisken, predatoreroch annat påverkar beståndsstorleken och reproduk-tionsförhållandena för torsk.Jag tillbakavisar således lite grann den anklagelsesom jag tycker mig kunna höra i interpellantens in-lägg här. Vi följer nämligen detta mycket noga, ochär det så att vi hittar - vilket vi har gjort och vilket visannolikt kommer att göra senare också - alarmeran-de uppgifter slår vi larm och försöker förändra. Vårförändring handlar om att vi gör det antingen inomramen för Östersjösamarbetet eller också inom ramenför EU-samarbetet.Anf. 6 ():Fru talman! Ministern säger: Vi följer detta noga.Det tror jag säkert, och det är positivt att man gör det.Men det har man sagt . Likväl har vi ham-nat i nuvarande situation. Biologerna har i många årvarnat för den här situationen. Man har ändå tummatpå kvoterna i tidigare skede för att tillgodose näring-en. Där har man dock blivit restriktivare, vilket ärpositivt.Jag hoppas att ministern - - är beredd attpå EU-nivå verkligen driva detta hårt för att få en nyfiskepolitik.Uttaget av fisk i svenska farvatten måste snartminska så att återväxten kan ta fart. Bara på det sättetkan fiskbestånden fortleva och återhämta sig. Detskrev ministern i artikeln i , ochdet gäller fortfarande. Jag hoppas att man står fast viddet.Det kustnära fisket är viktigt för skärgårdsmiljön.Ska vi slå vakt om det kustnära fisket, och helst utökadet, måste det innebära att vi måste minska det andrafisket. Ökar man uttaget på ett ställe, måste manminska på ett annat. Jag hoppas att man verkligeninser detta. Det finns ju starka lobbyorganisationer påområdet.Anf. 7 Jordbruksminister ():Fru talman! Självklart är det så att man, om manökar på ett ställe, måste minska på ett annat; summanmåste vara - eller rättare sagt: Summanminskar . Vill man då fördela den minskadekakan måste man fördela så att kakan inte blir störreigen.Avslutningsvis skulle jag vilja säga några ord omvad som pågår.Grönboken fick vi presenterad av kommissionenpå vårt senaste möte . Så sent som i går arbeta-de EU:s fiskedirektör i just på grönboken.Vad man arbetade med på sitt möte handlade omvilket inflytande olika personer har. Då tänker vi intebara på dem som fiskar utan också på andra gruppersom har intressen här - personer med biologiskaintressen eller naturresursintressen i övrigt eller kon-sumenterna.Vidare arbetar vi på en översyn av EU:s fiskeri-politik. Det håller vi på med i EU, och det leder jag -- för närvarande.Vi har också fattat beslut om ett gemensamt pap-per som ska gå till Göteborgstoppmötet och somhandlar om det ekologiska samhället i stort och där endel handlar om hur fisket ska bedrivas föratt vi ska nå det uthålliga samhället.Som jag sagt har vi också utredningen om kustfis-ket. Vi har också ett utredningsuppdrag om botten-trålning. Dessutom har vi kusttorskprojektet och, inteminst, det som ligger på bord, nämli-gen miljömålspropositionen, där fisket kommer in påett, som jag tycker, alldeles utmärkt sätt.Visst, det händer väldigt mycket. Mycket är pågång som rör fisket, och det är både bra och alldelesnödvändigt. Vi har nämligen, och där delar jag uppfattning - om vi går tillbaka litegrann i historien - en tendens att inte riktigt ta påallvar det som vi inte ser. Vi ser ju inte fiskarna förr-än de är fångade. Vi har alltså haft en tendens att interiktigt ta de hot på allvar som vi nu liksom skördareffekterna av.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:444 om jäm-ställdhet i arbetslivetAnf. 8 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vad hon avser göra för att se över de lagar ochförordningar som är grunden för ett framgångsriktjämställdhetsarbete inom arbetslivets såväl offentligasom privata sektor. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som ska svara på frågan.Den 1 januari trädde en rad ändringar i jäm-ställdhetslagen i kraft, förändringar som vi ännu intesett effekterna av. Särskilt införandet av en ny bevis-regel och den ändrade formuleringen och utvidgning-en av diskrimineringsförbuden är ägnade att ge ar-betsdomstolen möjlighet att fokusera mer på det på-stådda missgynnandet på grund av kön , som tidi-gare, på meritvärderingar och bedömningar av arbe-tens likvärdighet. Bevisbördan för den som påstårdiskriminering är klart lägre . Den nyabevisregeln kan också komma att innebära en merflexibel och varierad processföring jämfört med dentidigare mer schematiska tillämpningen.Kravet på aktivt jämställdhetsarbete innebär attalla arbetsgivare ska främja lika villkor för män ochkvinnor och motverka sexuella trakasserier på arbets-platsen. Arbetsgivare med fler än nio anställda måsteupprätta en särskild jämställdhetsplan . Denska göras i samråd med arbetstagarna och innehållaen kartläggning av löneskillnader mellan kvinnor ochmän, mätbara mål för ökad jämställdhet på arbetsplat-sen, konkreta åtgärder som leder dit och en tidsplanför genomförandet. JämO kontrollerar planerna ochger råd om deras utformning. Enligt en undersökningsom JämO genomförde 1999 hade avarbetsgivarna inom den privata sektorn och avarbetsgivarna inom den offentliga sektorn gällandejämställdhetsplaner. Här återstår således mycket förarbetsgivarna att göra för att uppfylla bestämmelsernai jämställdhetslagen.En viktig del av regeringens politik är att ettkönsperspektiv ska genomsyra alla delar av denna.Detta gäller givetvis även i statens roll som ägare ochföretagen med statligt ägande. Regeringen arbetar föratt de statliga företagen i sitt arbete ska analysera sinverksamhet utifrån såväl kvinnors som mäns förut-sättningar och villkor.När det gäller frågan om könsfördelningen i destatliga bolagsstyrelserna är målet en jämn könsför-delning, och regeringen har satt upp ett delmål om attandelen kvinnor ska vara . Nä-ringsministerns bedömning är att regeringen är pågod väg att uppnå detta delmål. var30 % av styrelseledamöterna i de statliga bolagenkvinnor.Som frågeställaren framhåller är andelen kvinnli-ga ledamöter i privata bolags styrelser låg. avledamöterna i de svenska börsnoterade bolagens sty-relser utgörs av kvinnor. Staten vill med sitt delmålpå kvinnor i statliga bolagsstyrelser år 2003föregå med gott exempel.Jag vill i detta sammanhang informera om den år-liga konferens som jag bjuder in företrädare för nä-ringslivet till, där jag bl.a. lyfter fram frågan omkvinnlig representation i bolagens styrelser.Sammanfattningsvis ger jämställdhetslagen möj-lighet att driva en aktiv jämställdhetspolitik, ochförutsättningarna för att med framgång driva tvisterangående könsdiskriminering har förbättrats. Rege-ringen kommer att följa om jämställdhetslagen är etteffektivt verktyg för att förverkliga de målsättningarsom vi har på ett jämställt samhälle. Om så inte ärfallet, är jag villig att skärpa lagen ytterligare. Men låtoss nu se hur de ändringar som träddei kraft i början av detta år fungerar i praktiken.Anf. 9 ():Fru talman! Först vill jag tacka för svaret på inter-pellationen.Gränsen mellan jämställdhet, mänskliga rättighe-ter och demokrati kan ibland vara hårfin.