prot · GO0953 · 2001-01-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:53Fredagen den 19 januariKl. 09.00 - 14.02Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------------------1 § Beslut om senaste dag för avlämnande avpropositionerI enlighet med 3 kap. 3 § riksdagsordningen hadetalmannen föreslagit att propositioner som regeringenavser ska behandlas under innevarande ochför vilka särskild tidpunkt inte är föreskriven skulleavlämnas senast torsdagen den 22 mars.Kammaren biföll detta förslag.2 § Meddelande om särskilt anordnad debattom BSE (galna ko-sjukan) samt om hanteringenav djurFörste vice talmannen meddelade att särskilt an-ordnad debatt om BSE (galna ko-sjukan) samt omhanteringen av djur skulle äga rum onsdagen den31 januari kl. 9.00.3 § Meddelande om frågestundFörste vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulleföljande statsråd närvara:Vice statsminister , statsrådetMona , statsrådet , miljö-minister och statsrådet § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 52)Regionalpolitik (forts.)Anf. 1 ():Herr talman! Det går bra för , javisst, meninte för hela landet och inte för alla medborgare.Landet klyvs och kantrar. I samtliga kommuner mitthemlän fortsätter befolkningsminskningen.För skogslänen gäller att utvecklingen är precis likadyster som den varit alla år sedan omsvängningen1995. Fortsätter minskningen i samma takt som underde finns det ingen fast boende i Dalarnaom . Alla är stora förlorare vid koncentrationoch centralisering. Skatteintäkter och underlag förservice minskar i län som mitt medan koncentrations-städerna får problem med att klara service, bostäder,trafiken och miljön. Regeringen måste inse allvaretoch ta sitt ansvar för en politik för utveckling i helalandet.Centerpartiet arbetar hårt för att vi ska ha livskrafti hela landet och för att alla ska få del av välfärdenoch tryggheten. Vi kräver bättre kommunikationer,utbildnings- och kultursatsningar, förbättrade förut-sättningar för framför allt småföretagandet och åtgär-der för ett starkt jord- och skogsbruk som ger syssel-sättning och öppet landskap. Vi arbetar för en vård-och omsorgsverksamhet som ska vara av hög kvalitetoch ligga nära till och för en service i övrigt som ärvärd namnet. Tyvärr är vi för få som inser nödvän-digheten av en målmedveten decentraliseringspolitikför livskraft och framtidstro i hela landet.När jag gör företagsbesök hemma i träffarjag kreativa entreprenörer, människor engagerade ilokala utvecklingsgrupper, kommunala företrädarem.m. Då känns det trots allt hoppfullt. Idéer, engage-mang, vilja och kraft finns. GlesbygdsforskarenRonny har i några debattartiklar på senaretid på ett som jag tycker bra sätt presenterat såvälstrategi som konkreta förslag till åtgärder för att vän-da utvecklingen. Jag delar i mångt och mycket hanstankar.För del, och det är överförbart på andralän, anmodas bl.a. kraftsamling och samsyn, långsik-tig uthållighet och satsningar på länets "guldägg".Hela befolkningens engagemang krävs för att lyckasskapa ett stabilt utvecklingslän. harmånga kloka synpunkter på regionalpolitik och på hurlandsbygden och Småortssverige kan utvecklas. Re-geringen borde ta till sig hans åsikter och kompetens.Politikens viktiga uppgift måste vara att ge bästatänkbara förutsättningar. Villkoren mellan stad ochland måste göras mer rättvisa. Det bara måste vi kla-ra.Herr talman! Då krävs handling. Jag har några ex-empel på åtgärder som jag tycker är mycket angeläg-na. Det är att rusta vägarna och göra dem körbara åretom samt att satsa på vägsträckor som länen priorite-rar, t.ex. i fall att åtgärda den s.k. Sala-proppen. Det handlar om att höja reseavdragen, omatt utreda en differentiering av bränsle- och fordons-skatt och om bredband till alla hushåll. Det handlarockså om att underlätta småföretagsamhet på lands-bygden, om att sänka arbetsgivaravgiften och om attförenkla regelverket. Ge lantbruket klara och lång-siktiga riktlinjer och stimulera lokal, småskalig pro-duktion.Vi behöver lagstifta om grundservice i hela lan-det. Vi behöver ge mer resurser till vård och omsorgsamt stimulera mångfald och förnyelsearbete. Vibehöver kraftsatsa på utbildning. Det handlar om attbygga ut distansutbildningen, inrätta Dalauniversite-tet och förstärka resurserna för regional forskning. Vibehöver stärka och utveckla den sociala ekonominoch stimulera den kooperativa företagsformen, sommånga gånger är mycket värdefull just på landsbyg-den.Vi behöver satsa på folkrörelserna, gamla somnya. De måste få större och friare resurser för lokalutveckling av service, kultur och utbildning. Vi skasatsa på samlingslokaler, som är mycket viktigaträffpunkter i bygden. Jag tycker självfallet också attvi ska försvara skatteutjämningen, vars syfte är attbidra till att ge likvärdiga livsvillkor i hela landet. Tillsist i min exempelsamling: Vi ska återföra en del avvattenkraftsproduktionen till kommuner, regioner, därden produceras. av vattenkraften kommer frånskogslänen, bl.a. Dalarna.Herr talman ! Det här är exempel på åtgärder somskulle ge förutsättningar för livskraft i hela landet.Lokal mobilisering är avgörande viktigt. Kraven ärsom framgått inte i första hand bidrag utan rättvisavillkor och en regering som tar ansvar för hela landetsutveckling.Anf. 2 HANS () replik:Herr talman! Min gode vän och kollega från Da-larna, , hade en önskelista med -fast tomten har gått hem. Han väntar nu till nästa jul,hoppas jag. Jag minns att när vi diskuterade budgetenvar jag särskilt intresserad av . Jag fann då attni när det gällde arbetsmarknadsinsatser, studieinsat-ser och regionalpolitiska insatser lade er på en nivådrygt under majoritetsförslaget,som vann gillande.Nu säger att han inte begärnågra bidrag. Han begär bara rättvisa. Tja, det brukarväl vara 60-80 miljarder i extra IT-utbyggnad. I gårvar det väl skattesänkningar på 60 miljarder. Jag troratt det här blir mycket svårt. Det gör mig lite dysteratt det är så mycket luftballonger, för det finns ettgenuint decentraliseringsintresse, ett genuint byut-vecklarintresse, ett genuint bygdeintresse hos Cen-tern. Ta vara på det på ett realistiskt sätt, !Anf. 3 () replik:Herr talman! Jag tackar för de goda råden, och, iden senare delen av inlägget, en klarsynt analys. Närdet gäller våra satsningar på arbetsmarknaden ochstudiesatsningarna har vi en annan inriktning. Visatsar på långsiktighet. Vi satsar på att ge näringslivetgoda förutsättningar. På det sättet löser vi långsiktigtde problem som onekligen finns att lösa.Sedan har vi ett batteri av åtgärder - bredband tillalla hushåll och flera andra förslag som jag har redo-visat här, förslag som finns inrymda i det budgetal-ternativ som har redovisat och står för.Anf. 4 HANS () replik:Herr talman! Det är väldigt bra med långsiktigavisioner, och det är väldigt bra att ha någon tanke omvad man ska göra . Men man kan intebetala det genom att strypa de kortsiktigt nödvändigainsatserna. Då skapar man en akut katastrof just iDalarna.Jag håller med om att vi harmycket stora problem i skogslänen, och inte minst ibergslagsdelarna av . Det kräver en rejäl sam-syn av oss dalapolitiker. Men jag tror inte att lösning-en är att läsa upp listor till tomten med förslag somsaknar all realism och är ofinansierade och funna heltenkelt vara utan värde här i . Då får vi ju ettslags dubbelspel som egentligen bara kommer attåsamka dalabefolkningen besvikelse.Men engagemanget är bra, men engagemangräcker inte för att man ska flyta. Man måste kunnasimma och ha rätta tekniken också, . Men det ska vi nog kunna komma överens om.Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag har redovisat delar av Center-partiets förslag när det gäller regional utveckling sombygger på en mycket klar och tydlig decentralise-ringspolitik. Jag har också redovisat de förslag som vihar förankrat helt i vårt budgetalternativ. Och vi stårverkligen med båda fötterna på jorden. Det känne-tecknar att vi rättar munnen efter mat-säcken och ser till att vi för en realistisk politik.Anf. 6 () replik:Herr talman! Det var ett intressant anförande somKenneth höll utifrån den utgångspunktenatt det kunde ha hållits i vilket parlament som helst iden industrialiserade världen, och det är det som ärvårt problem. Marknadskrafterna och centraliserings-krafterna i de industrialiserade länderna är så oerhörtstarka, och få vet vad man egentligen ska göra åtdem. I grunden är det ett jättelikt problem att ingenvet det. Det är på samma sätt i och i . ITyskland som man upplever som mycket tättbefolkathar man precis samma problem i vissa delar av lan-det.Jag noterade hastigt att villrusta upp vägarna, höja reseavdragen, ge bredband tillalla, sänka arbetsgivaravgifterna, satsa på vård, om-sorg och mer utbildning, ha differentierad fordons-skatt, ge mer resurser för lokal utveckling, ge merpengar till samlingslokaler och försvara skatteutjäm-ningen. Det sista tycker jag är jättebra. Men jag hartvå frågor: Med vad ska detta betalas? Med vem skaKenneth försvara skatteutjämningen?Anf. 7 () replik:Herr talman! Svaret är att marknadskrafterna ärstarka, och koncentrationstendenserna är tydliga. Denregering som vi har har väldigt svårtatt göra någonting åt det. Därför krävs det en kraft-samling från många partier. Och villverkligen vara en deltagande part för att se till att viska få en livskraft i hela vårt land och se till att vi skage likvärdiga förutsättningar så att regional utveck-ling och de åtgärder som jag har gett exempel på skakunna leda till det.De förslag till åtgärder som jag har redovisat finnsmed i budgetalternativ. En del föreslårvi på lite , och en del föreslår vi omedel-bart. En del behöver utredas, och en del är tankar ochidéer. Jag utgår ifrån att och jag äröverens om att det är i detta forum som de tankar ochidéer som vi har ska mötas och stötas.Anf. 8 () replik:Herr talman! Självklart är det så, . Det är därför som jag går hit och diskuterar regi-onalpolitik med en företrädare för . Men pro-blemet är: Med vad ska detta betalas? Med vem skahan göra upp om detta? Ska han göra det med detparti som ska sänka skatterna med 100miljarder och ska ta bort var tredjeskattekrona? Jag antar nämligen att inte ens KennethJohansson vågar tro att ska ha egenmajoritet efter nästa val. Välkommen, låt oss lugntoch sansat resonera om dessa saker. Men, KennethJohansson, en sak är ett oeftergivligt krav från oss:Räkna inte med några dynamiska effekter. Sedan kan vi resonera om hur vi ska användadem. Då tycker jag att många av de förslag som Ken-neth har är alldeles utomordentligt bra.Men slarva inte med pengarna en gång till.Anf. 9 () replik:Herr talman! står inte för någradrastiska skattesänkningar som vi inte har möjligheteratt finansiera och som riskerar att försämra förutsätt-ningarna för service, vård, omsorg och andra nödvän-diga satsningar som ska göras.Vi tycker att man ska göra skattesänkningar, meni den takt och på den nivå att vi ser att vi klarar avbåde de utgifter och de kostnader som finns, och pådet sättet se till att vi värnar en bra fortsatt service.Däremot finns det områden där skattesänkningar ärnödvändiga, och det gäller inte minst i fråga om fö-retagandet - arbetsgivaravgifter etc.När det gäller skatteutjämning, som var ett områ-de som tog upp, tror jag att vi mel-lan våra partier, och jag hoppas att det även finns fler,är mycket klara över att vi ska ha en fortsatt skatteut-jämning så att vi ska kunna ha en bra service ochverksamhet oavsett var i landet som vi bor och ver-kar.Anf. 10 ():Herr talman! Gårdagskvällens debatt om de regi-onalpolitiska frågorna har berört många viktiga om-råden som är av avgörande betydelse för landsbyg-dens utveckling. Vi kan alla konstatera att många avlandets små kommuner även förloratbefolkning. De största förlorarna är skogslänen i norrsom förlorat 11 000-12 000 personer under det gång-na året. Men även andra delar av landets gles- ochjordbruksbygder har drabbats mycket hårt.Många ungdomar flyr landsbygden för utbildningoch arbete på annat håll, och befolkningen blir alltäldre. Även om boendekostnaderna är lägre på lands-bygden, så leder de höga drivmedelskostnaderna ochbristen på arbetstillfällen till vikande befolkningstal.Förutsättningarna för företagande och investeringarmåste förbättras om en vändning i positiv riktning skakunna ske på landsbygden.De areella näringarna har något nämnts tidigare idebatten som viktiga för landsbygdsutvecklingen.Och jag vill påstå att det också måste gälla för framti-den. Vi vet ju alla att där jordbruk och livsmedelspro-duktion drivs vidare vinner vi också ett öppet ochvarierande landskap. Härigenom skapas också fort-satta möjligheter för en god utveckling inom andranäringar, inte minst för turismen i vårt land.Herr talman! Den senaste tidens debatt kringlivsmedelsproduktion, inte minst köttkonsumtionenoch BSE-situationen i , har bidragit till attmånga ställer frågor om hur produktionen sker ochom vi som konsumenter kan lita på den mat somsaluförs i vårt land. Vi har upplevt en yvig debatt somockså innehållit en hel del överdrifter som skapat oroav helt omotiverat slag.Då statsministern i samband med julhelgen gjordeuttalanden om olust inför köttätande och oro för djurslidande bidrog han till en debatt som skadar densvenska produktionens förutsättningar. Det är särskiltbetänkligt mot bakgrund av att statsministern måsteveta att det regelverk som gäller för djurhållning,slakt och vidareförädling samt miljö i ärbland de allra hårdaste som gäller i världen.Självklart har statsministern sin fulla rätt att tyckaoch äta vad han vill, men nog kan man begära av enstatsminister att han ska vara mera aktsam om ordenoch spela mindre på de strängar som leder till enosaklig debatt och en oro som inte är motiverad. Vihar t.ex. ett livsmedelsverk i som på ett an-svarsfullt och oberoende sätt står för den övergripan-de livsmedelskontrollen i landet. Livsmedelssäker-heten står i centrum, och så har det varit i Sverigesedan 50-talet. Vi kan erinra oss salmonellautbrottetsom satte fart på dessa frågor.Då det gäller den allvarliga BSE-situationen, somskapat oro i många EU-länder, kan dock konstaterasatt de åtgärder som vidtas också här i , därvi ännu inte haft något fall, sker på ett betryggandesätt. Jag ska inte nu fördjupa mig ytterligare i fråganutan hoppas återkomma vid den särskilda debatt somska hållas i om ett par veckor.Jag vill, herr talman, i stället ta upp den viktigafrågan om det svenska jordbrukets konkurrensförut-sättningar. Det har avgörande betydelse för landsbyg-dens utveckling att det svenska jordbruket får förut-sättningar att konkurrera på rimligt lika villkor. Skat-ter och avgifter måste harmoniseras med vad somgäller inom övriga EU-länder.Konkurrens på lika villkor kommer att leda till attsvenska konsumenter också ska få till-gång till svenskproducerat. Det är nu sedanden s.k. Björkska utredningen om det svenska jord-brukets och livsmedelsindustrins konkurrensförhål-landen lades fram med förslag till åtgärder, men ännuhar mycket lite genomförts. ligger denhöga dieselskatten kvar, och den har t.o.m. ökat . Detsamma gäller de höga handelsgödsel-skatterna som ligger kvar och som inte har sin mot-svarighet i övriga EU-länder.Jag känner stor oro för att strukturomvandlingeninom svensk livsmedelsproduktion går så snabbt, ominga konkreta förslag läggs fram, att landsbygdenkommer att drabbas mycket hårt. Vi moderater kom-mer fortsatt att kräva såväl sänkta dieselskatter somatt handelsgödselskatter sänks kraftigt. Dieselskattenbör sänkas till per liter, och kväveskatten böröver huvud taget inte tas ut. Om det är så som detsägs att regeringen har för avsikt att lägga fram för-slag om en återföring av kväveskatten och gödsel-skatten, menar vi att det är en administrativt krångligväg. Det är mycket enklare att i stället återföring inteta ut skatten. Det blir billigare och enklare och gerresultatet att man får en stärkt konkurrenskraft för detsvenska jordbruket.Till sist, herr talman, vill jag be alla betänka hurdet svenska landskapet och den svenska landsbygdenskulle komma att se ut om våra köttproducerande djurförsvinner från hagarna. Det gäller allt att vi politikerförsöker bidra till att vi framöver får en saklig debattkring livsmedelsproduktionen i . Jag är över-tygad om att en vetenskapligt underbyggd kunskaptillsammans med den beprövade erfarenhet som vihar i vårt land kring djur och matproduktion ska kun-na säkra en levande landsbygd även . Vihar alla ett stort ansvar. Dessa frågor är bland deviktigaste också vad gäller regionalpolitiken. Det ärtyvärr så att dessa frågor inte efter tjänst och vikt haruppmärksammats i årets allmänpolitiska debatt.Anf. 11 ():Herr talman! Som stockholmare får man passa siglite grann när man deltar i en regionalpolitisk debatt.Det är så lätt att bli beskylld för att raljera, att inte taproblemen på allvar. Men jag med mitt lantliga för-flutna kanske kan göra anspråk på att bli trodd när jagsäger att vi stockholmare förstår att glesbygden harproblem. Det råder ingen tvekan om det. Det råderbrist på arbete, brist på ungdomar, brist på vägar ochbrist på mycket mer. Mot den bakgrunden är detmycket tungt att konstatera att flera av de åtgärdersom vidtagits i syfte att ge glesbygden bättre förut-sättningar ibland resulterar i dess motsats.Det är inte bara hoten från växande vargflockar -förlåt, det kanske var raljerande - som ökar i gles-bygden. Även de ekonomiska hoten från tomma lä-genheter ökar.I förrgår offentliggjorde , allmän-nyttiga bostadsföretags organisation, en rapport omhur det faktiskt förhåller sig i de områden som harförbyggt sig. 42 500 lägenheter beräknar SABOkommer att vara tomma därför att prognoser-na för det framtida bostadsbehovet slagit fel ellerkommer att slå fel i 145 av de mest utsatta SABO-företagen. Detta är inte gratis. Sammanlagt beräknarSABO att det hela går på . SA-BO har den principiella uppfattningen att staten på etteller annat sätt borde ta den kostnaden. Men kommu-nala bostadsföretag är lika kommersiellt ansvarigajuridiska personer som vilket annat företag som helst.Så det som ligger närmast till hands är naturligtvisomfattande konkurser, kan man tycka!SABO hävdar dock i rapporten att det borde varaett statligt ansvar att klara dessa förluster. Ser man dethela principiellt kan det faktiskt finnas vissa argu-ment för ett sådant synsätt, även om de kanske intehåller ända fram. Den socialdemokratiska bostadspo-litiken har varit en huvudanledning till att resultatethar blivit som det har blivit. Den centraldirigeradebostadspolitiken har lett kommunerna i en överpro-duktion av lägenheter - kanske borde man säga förlettkommunerna. I många kommuner har säkert ambitio-nen varit att förleda bostadsproduktionen in i enöverproduktion av hyresbostäder på andra bostadsty-pers bekostnad. Vad än orsaken är har det lett till enallmän överproduktion av bostäder. Inte är det merite-rande för den förda socialdemokratiska bostadspoliti-ken.Man kan naturligtvis inte heller frånkänna de en-skilda kommunerna sitt ansvar för resultatet. De bor-de inte ha låtit sig ledas av en ideologiskt ambitiösstatsmakt. Lika lite då som de bör göra det i dag.Man kan också säga att det är styrelserna och fö-retagsledningarna i dessa företag som brustit mest.Aktiebolagslagen lägger ett tämligen tydligt ochsjälvständigt ansvar på styrelseledamöterna. De harbrustit i marknadsansvar och inte sagt nej till deuppmaningar - uttalade som order - frånkommunfullmäktige och kommunstyrelser i dessakommuner. Investeringarna är nu förlorade pengar,och ytterligare pengar kommer att förloras i sambandmed kostnaderna för byggnadernas undanröjande.Förlusten blir dubbel. Glesbygdskommunerna dignarunder det ekonomiska trycket. give att man lärsig av detta och drar de rätta marknadskonsekvenser-na för framtiden.Mycket har varit fel, men glesbygdens bo-stadsöverskott är ett exempel på att regionalpolitikinte endast är en fråga om större investeringar medhjälp av skattepengar. Skulle man ta de pengar sombehövs för att fylla de förlusthål som jag nu talat omblir det lika mycket pengar som Dennispaketet skulleha kostat, inte staten för det var ju huvudsakligenbilisterna som skulle betala det. Men det stoppades juav den dåvarande socialdemokratiska politiken, vilketi sin tur lett till att, förutom att trafiken i Stock-holmsområdet nu inte fungerar, vi i intehar möjlighet att ta emot de glesbygdsbor som sökersig till för att få jobb och löneller av andra skäl.Nu blev det alltså inte något Dennispaket. Trafi-kapparaten är nedkörd. Stockholmarna får ägna 47timmar eller en hel arbetsvecka mer åt arbets-resor än den genomsnittlige svensken.Ingen järnvägsbana över har tillkommitpå över 130 år.För att få i gång ett omfattande bostadsbyggandeför dem som vill bo i eller dess omedelba-ra närhet krävs att man skaffar sig ett delvis nytt per-spektiv på den centrala mellansvenska bebyggelsen.Regionen visar tendenser till tillväxt somtar till vara de stora möjligheterna för ett flerkärnigtbostads- och arbetsplatsområde runt strän-der.De förbättrade järnvägarna och motorvägarna motEskilstuna och är de första stegen mot ensådan utveckling, och det är steg som redan har bliviten framgång i form av stor resandeström på de nyakommunikationerna. Men naturligtvis skulle enmycket större effektivitet kunna åstadkommas fördetta kommunikationssystem om sammanbindningenmellan och gjordes tillgänglig förhöghastighetståg och om all motorvägstrafik gicköver Kvicksund.Mälardalen skulle inom detta begränsade områdefaktiskt kunna bereda goda alternativ till en alltförkoncentrerad bosättning och arbetsplatsetablering iomedelbar anslutning till nuvarandejurisdiktionsområde.Bostads- och arbetsplatsmiljöerna i detta områdeär bland de mest attraktiva i norra . Vi kan tavara på denna möjlighet och låta storstadsområdettämligen harmoniskt expandera - ett område därmånga av dem som flyttat från glesbygden och ocksåframtida näringsbranscher kommer att kunna kännasig väl till mods i en flerkärnig region med mångafriområden.Regionalpolitik, herr talman, är nämligen ocksåen fråga om hur man utan förlamande restriktionerlåter tillväxtregionerna utvecklas och hur de kankompletteras och stimuleras.Anf. 12 ():Herr talman! Jag kommer att fokusera mitt anfö-rande på situationen i mitt hemlän och dåsärskilt tala om infrastrukturens betydelse för utveck-ling och välfärd. Då menar jag den fysiska in-frastrukturen.Jag kommer också att anknyta till regeringens tre"E:n" som är huvudfrågorna för EU-ordförandeskapet: Employment, Enlargement ochEnvironment, eller på svenska: arbetstillfällen, ut-vidgningen samt miljön.Tidigare har haft prägeln av ett krislänsom varit helt beroende av statliga åtgärder. Storaindustrier och militär verksamhet har dominerat länetoch i rationaliseringens tidevarv krymper nu dessaarbetstillfällen drastiskt. Den senaste nedläggningenskedde , då KA 2 med närmare250 anställda lades ned.I ett längre perspektiv kan man ändå säga att tren-den nu har vänt. Utvecklingen av har tillsammans med IT- och telekomföre-tagen betytt att flera tusen nya jobb skapats som i vissmån kompenserar industrins och militärens tillbaka-gång. Trots detta är den öppna arbetslösheten i Ble-kinge fortfarande högre än genomsnittet i landet, ochmånga äldre arbetslösa har svårt att komma in påarbetsmarknaden igen.Employment handlar om arbetstillfällen.För att fler företagare ska våga expandera och an-ställa fler människor, för att högskolan ska kunnautvecklas till universitet och vara attraktiv och för attfler turister ska kunna njuta av trädgårdbehövs det en utbyggd infrastruktur. Överallt i värl-den där man bygger ett samhälle bygger man vägar,både av asfalt och av järn, eller så använder mansjövägen eller luften för att bedriva handel och byg-ger på så sätt upp en välfärd.