prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — har det hetat att staten åtminsto-ne ska inneha en majoritet. är det nya besked, ochdet är glädjande.Det har tidigare nämnts att det här är ett utskottsi-nitiativ. Det är alltså inte föranlett av någon proposi-tion från regeringens sida. Det är ganska ovanligt, ochdet är naturligtvis orsakat av den hastighet med vilkenförändringar sker på det här området. Det visar ocksåsvårigheten för staten att äga på ett område som ärkonkurrensutsatt och föremål för betydande om-struktureringar med internationella implikationer påmånga håll.Det är glädjande att vi är näst intill eniga i betän-kandet i det här sammanhanget. Dagens beslut - rätthanterat av regeringen - öppnar nya möjligheter förTelia att expandera och skaffa sig en starkare positionmed fler arbetstillfällen i genom att man kaningå allianser som jag tror kan vara till fördel förföretaget och alla dess anställda.Till betänkandet har vi kristdemokrater tillsam-mans med , ett särskilt yttrande i vilket vi erinrar om att vianser att staten när marknadsförutsättningarna såmedger helt bör lämna sitt ägande i Telia.Herr talman! Jag har roat, eller möjligen oroat,mig med att titta tillbaka på irrande iden politiska terrängen när det gäller . Den är såslingrig att en orm borde bli grön av avund. Jag skullemed intresse ta del av förklaring avde kovändningar som har skett på det här områdetunder . I ett betänkande som vi be-handlade hade och reservation i vilken man kunde läsa att utskottet,det var alltså mening: "anser vidareatt bör klarlägga att för skall gälla attdet samhällsekonomiska ansvaret skall komma föredet företagsekonomiska lönsamhetskravet. Att - somregeringen gör - ställa krav på att Telias avkastningskall ligga på en nivå som gäller för övriga konkur-rensutsatta teleoperatörer i motverkar detgrundläggande syftet med Telias verksamhet. "Så går man på i samma stil i det betänkandet.Man uttalade också sin tillfredsställelse över attregeringen i den då aktuella propositionen hade sagtatt någon ändring av Telias ägarstruktur inte var aktu-ell. Staten skulle alltså fortsatt äga . Om detskulle behövas ytterligare kapital skulle det ske pånågot annat sätt än via en ägarspridning.Förra året ställde sig bakom majo-ritetens text i betänkandet. Man hade alltså inga re-servationer. Då ställde man sig bakom bl.a. formule-ringen:"Det är viktigt att framhålla att de båda statligaägarna skall utöva ett professionellt och affärsmässigtägande av det nya bolaget. Kravet på avkastning skallsålunda ligga på samma nivå som för liknande euro-peiska telekombolag. "Det är alltså något helt annat än . Och debåda statliga ägarna handlar alltså om den norska ochden svenska staten.Man sade vidare:"Det nya bolaget skall arbeta på rent affärsmässi-ga grunder och skall ge en avkastning och en värde-tillväxt för ägarna som ligger minst i nivå med övrigastörre europeiska telekommunikationsoperatörer. "Till det betänkande som vi debatterar harVänsterpartiet fogat en reservation i vilken man häv-dar att staten fortsatt ska ha ett starkt ägande. Defrågor till som infinner sig är förstås:Hur ska detta företag kunna hävda sig på en marknadom man inte ska få tillgång till vad kapitalmarknadenkan erbjuda i form av medel? har judär, som jag läste upp här tidigare, vacklat fram ochtillbaka. Om man nu säger att staten ska äga, i likhetmed förra årets position och inte med den positionsom man hade , så skulle ju statenvara ensam ägare. Hur ser linje utegentligen? Vilken är linje när detgäller det statliga ägandet? Är inte sanningen den attVänsterpartiet här i har en position men attden vänsterpartistiska kongressen har kört över riks-dagsgruppen och sagt: får det vara slut med flör-tandet med marknadskrafterna, och ska inte någotmer säljas, utan nu får vi slå till reträtt? Är inte dettaanledningen till det här?Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkan-de och ber kammaren att uppmärksamma det särskil-da yttrande som är fogat till betänkandet, i vilket vipåtalar att staten bör lämna sitt ägande så snart mark-nadsförutsättningarna medger det.Anf. 52 () replik:Herr talman! tar upp en mycketintressant fråga, nämligen vad vi i Vänsterpartiettycker när det gäller frågor som handlar om statligtägande och hur vi har utvecklat oss genom historien.Även om detta inte tillhör dagens ämne så kan jag geGöran rätt så långt att den här frågan dis-kuteras intensivt i partiet. Men jag tycker ändå att vihar utvecklat oss i en modernare och kanske meroffensiv riktning jämfört med tidigare. Vi tror fortfa-rande, vilket dessutom är ganska uppenbart, att det iganska många lägen, kan vara väldigt offensivt ochriktigt att behålla ett statligt ägande.När det gäller har vi faktiskt flera gångersagt att en väldigt viktig anledning till att vi tycker attstaten bör vara kvar som ägare är att man ska förhind-ra fientliga uppköp och se till att man får en marknadmed konkurrens. Vad som håller på att hända på allamarknader, även på den dynamiska telekommarkna-den, är att vi ser framför oss att stora bolag kommeratt få en mycket dominerande ställning. Då vore detväldigt fel att från den politiska sidan bara låta dennautveckling pågå. Vi är för ett starkt telekombolag påden nordiska marknaden. Det innebär naturligtvis attvi måste göra fusioner eller andra sammanslagningar.Men, herr talman, detta borde kunna gå till på någotannat sätt än att på ett särskilt utskottsinitiativ avhän-da makten över 200 miljarder. Jag tyckerändå, , att även kristdemokraternaborde förklara hur man kan ge detta plötsliga carteblanche till regeringen i en så pass avgörande ochviktig fråga.Anf. 53 () replik:Herr talman! Arbetsfördelningen mellan regeringoch riksdag är ju sådan att regeringen står för detdagliga fotarbetet så att säga och att fattarbeslut om budget och lagar och ger regeringen ramarför dess arbete. Till det hör att ge instruktioner när detgäller de företag som staten äger. Vi har den uppfatt-ningen, som jag har redogjort för tidigare, att stateninte ska driva företag som är verksamma på en kon-kurrensutsatt marknad och där det inte finns särskildaskäl för att staten ska göra det. har enannan uppfattning, vilket man kan respektera. Mendet problem som infinner sig här är att om företags-ledningen, företaget, skulle ha affärsmöjligheter härsom innebär fusioner, uppköp eller annat så infinnersig en situation då det blir oerhört tungrott och be-svärligt, vilket riskerar att affären går i stöpet, vilket isin tur riskerar att få oerhört dystra effekter för före-taget och för alla dess anställda. Vi har ju som sagtfacit i hand när det gäller frågan om hur skickli-ga riksdag och regering är att själva sköta affärer medandra statliga företag och andra stater. Och detta lederju knappast till slutsatsen att detta är något att föredraför framtiden, utan företagsledningen bör få möjlighetatt finna vad som är bäst för företaget, och regeringenbör få möjlighet att se till att det kan genomföras tillgagn för företagets utvecklingsmöjligheter och tillgagn för företagets alla anställda.Anf. 54 () replik:Herr talman! är det så, , attdet inte alltid hjälper att ett företag är privatägt. får problem, och även sådana företagsköts illa eller sämre. Och dessa exempel har vi gans-ka många av.Nu menar , precis som de flestaandra, att det är tungrott och besvärligt att regeringenoch dessutom ska lägga sig i hanteringennär ett företag går från monopol till en regleradmarknad. Det är klart att det får en viss ytterligaregång att ska vara inblandad. Men det är judet som detta betänkande handlar om. Ska vi gå ifrånprinciperna och bara lämna över ansvaret till rege-ringen, eller ska vi följa den ordning som vi har haft,att trots allt ska uttala sig om stora föränd-ringar i ägandet, alltså ett gemensamt ägande som dethär landets skattebetalare har byggt upp under mångaår? Det är säkert en något längre handläggningstidoch handläggningsgång än i ett annat stort privatkoncernbolag. Men är inte det bra? Behöver det alltidvara så dåligt att vi i utskott ändå vet vadvi gör? Jag tror inte att heller vet såmycket om denna affär. Och skulle han göra det såvore det intressant att få veta någon liten detalj.Anf. 55 () replik:Herr talman! använder uttrycket:Även privata företag kan skötas illa. Det är naturligt-vis riktigt att företag, vilka de än ägs av, kan skötasilla. Men det är ju inte ett argument för att staten skaäga mer och att skattebetalarnas medel ska äventyras.När ett privat företag gör dåliga affärer så drabbar detaktieägarna som då ser sina medel minska i anslut-ning till det. Men här är det ju så att vad vi har sominsats är skattebetalarnas medel som har byggts uppunder i det här företaget. Jag tycker då inteatt staten ska driva företag på områden där andra kangör det lika bra.Vänsterpartiet förefaller nu vara tillbaka vid denposition som man hade 1999, alltså att staten ska äga.Och i den mån staten inte ska äga ska det behandlas iriksdagens utskott.Om nu en affärsmöjlighet skulle yppa sig - omvilket jag inte känner till någonting - där man skullefå möjlighet till avslut t.ex., så skulle riksda-gen i den gängse ordningen med en proposition varsmotionstid löper ut kanske kunna fatta be-slut eller december. Så görs inga affärer idag.Om linje skulle vinna kammarensbifall när vi ska votera i detta ärende vore det en storolycka för företaget, en stor olycka för företagets allaanställda och ett mycket stort problem för Sverige.Därför yrkar jag som sagt bifall till förslaget i betän-kandet.Anf. 56 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillförslaget i betänkandet, som faktiskt innehåller envärdefull förändring och en önskvärd inriktning somvi från också tidigare förespråkat, dvs.inget statligt majoritetsägande i Telia.Motiven är mycket väl beskrivna tidigare i debat-ten, och jag kan därför fatta mig mycket kort ochkonstatera att vi har en mycket stor majoritet fördetta förslag. Det är positivt. Personligen finner jagingen anledning att här och se bakåt och titta påvad som har varit. Jag tror att det är utomordentligtviktigt att vi ser framåt i stället.Vi är alla här helt överens om att telekommarkna-den är stadd under snabba och omfattande föränd-ringar. Det är mycket angeläget att det skapas sammaförutsättningar och villkor för som för bran-schen i övrigt när det gäller att agera på denna mark-nad och inte minst när det gäller den strukturom-vandling som pågår.Vi får också vara överens om, anser jag, att Sveri-ge inte är betjänt av ett svagt . Det är utomor-dentligt viktigt att påpeka.Det är också viktigt att detta förslag omgåendeomsätts i praktiskt handling. Denna viktiga fråga fårinte dras i långbänk hos regeringen. Det gagnar var-ken bolaget eller staten - dvs. svenska folket - somägare.Som framgår av det särskilda yttrandet, där Cen-terpartiet deltar, vill vi erinra om att staten helt börlämna ägandet i så snart marknadsförutsättning-arna medger det.Anf. 57 () replik:Herr talman! Det statliga ägandet har varit mycketframgångsrikt. Det sker stora inleveranser tillstatens och skattebetalarnas kassa. Värdet på detstatliga ägandet i har utvecklats mycket posi-tivt. Vi måste säga att trots eller kanske tackvare det statliga ägandet har klarat sig mycket brajämfört med andra spelare på telekommarknaden.Jag tror inte att på samma vis somkanske Per stämplar alla som ifrågasätterutskottsinitiativet om carte för regeringen närdet gäller att hantera 200 miljarder som gammaldagshårdhjärtade kommunister. Men jag vill fråga ÅkeSandström om han anser det principiellt riktigt att geregeringen fria händer när det gäller att hantera ägan-det i . Tycker , vilket jag tyckervore mycket intressant att höra, att denna hantering -dvs. att ge regeringen fria händer - också borde gällaVattenfall?Anf. 58 () replik:Herr talman! Vad gäller den strikt demokratiskaprocessen delar jag de frågetecken som här har restsoch som har berörts av praktiskt taget samtliga talareföre mig. Det är ur strikt demokratisk synpunkt intetillfredsställande. Utskottsinitiativ i den form som jaganser att vi här har varit tvungna att ta får absolut intebli någon vana.Jag har tidigare deklarerat att vi från Centerparti-ets sida inte på samma sätt är beredda att ge regering-en fria händer då det gäller Vattenfall.Anf. 59 () replik:Herr talman! Det är skönt att höra klarläggande. Initiativ godkänns alltså avCenterpartiet vad det gäller , men det skulle intekomma i fråga när det gäller företaget . Detmåste innebära att ändå tycker att vi bör haen viss möjlighet att se hur det statliga kangöra bäst ifrån sig i och hur vi bäst klarar avVattenfall också på en reglerad marknad.Anf. 60 () replik:Herr talman! Frågan är något akademisk eftersomden inte är aktuell, men när det gäller principfråganom utförsäljning av vidhåller jag den upp-fattning jag har deklarerat tidigare.Anf. 61 ()replik:Herr talman! Trots att anförandevar kort innehöll det en formulering som lite grannförvånade mig. Jag vet inte om jag ska tolka det somdet sades, men det låter som om upp-fattar det beslut som ska tasom en instruktion till regeringen att gåifrån sitt ägande.Då vill jag påminna om vad som står i betänkan-det: "Utskottet vill understryka att det nu aktuellabemyndigandet skall ses som en möjlighet för rege-ringen att agera utifrån det som kan anses bäst gagnabolaget men också staten, dvs. svenska folket, somägare av bolaget. "Är det uppfattning att detta skatolkas som en instruktion att genast agera för att av-veckla hela det statliga majoritetsägandet i bolaget?Anf. 62 () replik:Herr talman! Vi har tagit del av så många rappor-ter och så många besked, och vi har läst så mångagånger att frågan bereds i departementet och att manöverväger att komma med förslag. Jag vet att maninte kan vänta alltför länge när det gäller strukturfrå-gor. Med mitt uttryckssätt menar jag att det som bästgagnar staten som ägare och svenska folket i mångalägen kan vara skyndsamhet när det gäller affärer. Vimåste medge inför varandra att staten kanske inte -särskilt inte i sådana fall där riksdag och regering skakontrollera verksamheten - är särskilt lysande påsnabba affärer.Jag tolkar det som att det som bäst gagnar ocksåkan vara skyndsamhet.Anf. 63 ():Herr talman! Det börjar bli en tradition här i riks-dagen att tala om vid allehanda avslutningar.Traditioner är bra, men man kunde hysa en förhopp-ning om att detta skulle vara sista gången vi taladeom detta. Men så blir väl inte fallet.Herr talman! Jag tänker inte säga "Vad var det visade? ", även om det var just detta vi talade sedan. Jag vill inte upprepa alla de argu-ment för att sälja som vi har anfört under årenutan vill hänvisa till alla de motioner och reservatio-ner som vi har skrivit i Folkpartiet.Men grundinställningen är naturligtvis att man skasälja hela och ge företaget full handlingsfrihetoch se till att det inte ska behöva passera klåfingrigapolitiker. Vi vet nu t.ex. inte vilken affär som står fördörren annat än genom de rykten som cirkulerar, menjag vill varna regeringen och för attgöra om samma misstag som vid misslyckandet medstatliga Telenor.Ett fortsatt starkt statligt ägande gynnar inte ,aktieägarna eller . Bolaget är kom-petent att klara sig på egen hand.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )8 § inför 2000-taletFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU23Riksdagen inför 2000-talet (förs. 2000/01:RS1 ochprop. 2000/01:100 delvis).Anf. 64 ():Herr talman! Får jag börja med att konstatera attdet är bra när man uppnår enighet kring olika frågorsom gäller spelreglerna eller systemen för att hanteraolika politiska frågor. Det har man lyckats med rättväl i det betänkande som vi nu ska diskutera, alltsåRiksdagen inför 2000-talet. Det gäller åtgärdernakring uppföljning och utvärdering. Det gäller EU-frågornas behandling i och förhållandet tillregeringen, och det gäller utskottens arbetsformer.Jag tycker att det känns tillfredsställande att man kanvara överens om detta.Desto beklagligare är det då att majoriteten harvalt att köra över socialdemokraterna beträffandejusteringar i budgetprocessen. Jag tycker att det ärtrist att uppleva detta men konstateraratt så är fallet och att vi naturligtvis får fortsätta attvinna erfarenheter kring den då, som jag utgår ifrån,reviderade budgetprocessen. Vi får se vilka erfaren-heter vi vinner och vilka möjligheter till förändringarsom då kan uppkomma.Jag tycker, herr talman, att det finns anledning attsäga att det vilar något besynnerligt över majoritetensförslag beträffande vårpropositionens ställning ochinnehåll. Man vill göra den obligatorisk, men samti-digt ska man desarmera kraften i den. Man ska ta bortde restriktioner som finns, som man borde kunna hadär, som gäller utgiftstaket, utgiftsramar och sal-domålet. På något sätt är de här två ståndpunkternamotsatta. Man gör alltså vårpropositionen obligato-risk, men man desarmerar kraften i den och betydel-sen av den.Motiveringen till det här är dubbelarbetet. Det skainte förnekas att man förmodligen både i riksdagenoch i regeringen kan se det som att det förekommerett visst dubbelarbete, men jag tycker kanske inte attriksdagens arbete och arbetsomfattning ska vara detsom i första hand styr om man behöver diskuteraförändringar i processerna. Man skulle möjligen kun-na hitta andra och mindre ingripande förändringar iden här pågående processen och se till att man mini-merar eller begränsar dubbelarbetet, vilket naturligt-vis i och för sig är angeläget. Jag menar att det finnsen stor risk. Vi utvecklar också det i reservationen,liksom man gör det i den avvikande mening somfinns i finansutskottets yttrande över de här frågorna,och konstaterar att det är viktigt att , specielltunder valåret, kunna fastställa de utgiftstak som skagälla och saldomålet, som det brukar uttryckas i olikasammanhang.Flera tunga remissinstanser - ochStatskontoret, för att nämna ett par - har ju ocksåuttalat sig i samma riktning, nämligen om vilkenbetydelse som det uppsatta taket, saldomålet ochutgiftsramarna har haft för att stabilisera budgetpro-cessen. Detta har också bidragit verksamt till att manhar kunnat sanera statsfinanserna.Jag tror att det kan finnas olika värderingar bakomdetta, men det finns något som jag vill ta upp i det härsammanhanget och rikta till utskottets företrädare.Om herr talmannen tillåter kan jag väl också få frågamig vem som egentligen är utskottets företrädare; jagser i varje fall ingen från Moderata samlingspartiethär i . Men jag kan i alla fallkonstatera att majoriteten tar upp frågor som innebäratt det blir svårare för väljaren att särskilt under val-året analysera stabiliteten och kraften i de förslag somkan komma att läggas fram , både frånregeringens sida - i fortsättningen beror det ju på hurregeringen värderar vårbudgeten och betydelsen avden - och framför allt kanske från oppositionens sida.Oberoende av vem eller vilka som är i oppositionleder det här till att man kan gömma sig bakommakroekonomiska resonemang, fördelningsresone-mang, som det står att den här vårbudgeten i fortsätt-ningen i första hand ska handla om. Och det blir svå-rare för väljaren att veta på vilken politik man faktisktröstar, eftersom budgetarbetet ska komma i gång förstefter valet. Det tycker jag ur demokratisk synpunkt ärbesvärande.Jag vill gärna fråga utskottets företrädare varfördet är så viktigt att slopa det som kallas för restriktio-nerna i vårbudgeten, att göra den mera till ett resone-rande instrument av makroekonomisk karaktär och attinte hålla fast vid det som har kommit att gäl-la. Den frågan tycker jag är viktig att besvara i det härsammanhanget. Jag tror också att det vore bra för denallmänna politiska debatten. Det är ju tänkt att oppo-sitionen ska få resurser och möjligheter till analys avsina förslag och att väljaren ska kunna få en ordentligjämförelse mellan de olika förslagen. Frågan är varfördet har känts så oerhört angeläget att förändra bud-getprocessen på det här sättet, så att det blir mycketsvårare för väljaren att se igenom de förslag somfinns.Herr talman! Jag vill i det här inlägget yr-ka bifall till reservation 1 och bifall till de delar avförslaget i det här betänkandet som inte omfattas avreservation 1. Jag gör detta för att markera vikten avatt man kan vara överens om spelreglerna. 65 ():Herr talman! I likhet med kanjag uttrycka en viss förvåning över att ikonstitutionsutskottet har abdikerat i den här debat-ten.Herr talman! satt jag med iRiksdagsutredningen som bland andra lade framförslag om en ny budgetprocess - rambudgetproces-sen. Det var i det stora hela en lyckad satsning ochgav ökad styrförmåga åt budgethanteringen. Möjligenkomplicerades den här reformen en del av att utgift-staksfrågorna kom med i bilden och av att regeringengav större tyngd åt vårpropositionen än vad egentligen avsett genom att angepreliminära ramar för utgiftsområdena redan på vårenoch fastställa utgiftstak, också det på våren.Herr talman! Plötsligt hamnade vi i en situationdär dubbelarbetet med budgetfrågorna bredde ut sig.En stor del av riksdagsarbetet koncentrerades kringbudgetfrågor. Budgetfrågor är viktiga, men de är intehela världen. Man kan säga att Riksdagsutredningenstanke om en vidgad verksamhet med uppföljning ochutvärdering fick stryka på foten i kampen om utrym-met - det blev budget nästan . Siffernissarnai huset fick också året om.I och med det förslag som vi behandlar tar viett steg i rätt riktning, tillbaka till det som var tanke, dvs. att det skulle vara enminskning av dubbelarbetet när det gäller budgetenoch att det än en gång blir fokus på uppföljning ochutvärdering. Möjligen kan vi lyckas bättre nu medden här delen.Herr talman! återstår en del problem.Budgetprocessens andra steg reformeras inte. Därkvarstår en olycklig rigiditet. I Riksdagskommitténsreferensgrupp för utvärdering av budgetprocessenlistade vi tidigt de problem som gällde budgetproces-sens andra steg, dvs. då vi efter att ramarna fastställtsska bestämma innehållet inom utgiftsområdena, menden frågan blev hängande och lär tarva sin lösning såsmåningom. Varje parti, framför allt varje opposi-tionsparti, vill ju i budgetbesluten visa upp sina hel-hetsbilder. Det borde ju varje politisk bedömare för-stå. Men skulle man i någon liten fråga faktiskt kunnahitta en majoritet som är annorlunda än regeringensför en viss justering är den enda möjligheten att i allaandra frågor ställa upp bakom regeringsförslaget föratt få till stånd en sådan justering inom ramen. Ipraktiken är därmed majoritetsbesluten i sådana frå-gor borta ur bilden. Det heter så fint att visst kanriksdagen ändra raminnehållet, men det bygger på ettstrikt teoretiskt resonemang som inte tar hänsyn tillden faktiska verkligheten. Det är bara min förhopp-ning att klokskapen ska växa även på det här området.Herr talman! I betänkandet finns det också förslagpå ändringar i riksdagsordningen som har bäring påhanteringen av utgiftsområdena. I huvudsak har viinga invändningar mot de beslut som föreslås, utompå en punkt. Visserligen är ettkompetent och dugligt utskott, men dess kompetensatt bedöma representation i utlandet harändå vissa begränsningar. Det är heller inte så attutskottet har för lite att göra, snarare tvärtom. Det ärtvå principer som här krockar: Principen en myndig-het - ett anslag krockar med principen om att en frå-geställning ska behandlas på det ställe där man största kompetensen på området. I det här falletfinns det starka skäl som talar för att frågorna omSveriges representation i utlandet rimligen bör liggakvar på utrikesutskottet.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reser-vation 2.Anf. 66 ():Herr talman! Först vill jag yrka bifall till reserva-tion 2, Ärenden om representation i utlandet,samt till utskottets förslag till beslut i övrigt i betän-kandet.Jag har inte deltagit i beredningen i KU över hu-vud taget, men jag satt med i referensgruppen ombudgetprocessen där vi diskuterade just frågorna omvad vårbudgeten ska innehålla osv. Här ställer jagverkligen upp på majoritetens slutsatser i betänkan-det.