prot · GP0943 · 2001-12-07 00:00:00 — Utbildningsministern hop-pade ju av glädje och sade att några andra äntligenockså hade upptäckt denna problematik och vill rättatill den och öppna upp högskolan så att alla får möj-lighet att studera där. I alla fall när det gäller en studi-esocial utredning har det väl snarare varit Centerpar-tiet som har sagt att studenterna haren svår situation och hamnar mellan trygghetssystem-en. Vi måste göra någonting åt det.Utbildningsministern har sagt: Nej, det går inte.Det är inte det viktigaste som vi kan göra.Men så äntligen efter mycket påtryckningar såändrade man på detta. Och om det krävs många på-tryckningar i andra frågor också så kan jag säga attjag inte tänker äta några pepparkakor till jul i alla fall.Då ska jag fortsätta med mina andra frågor.Om det nu var så viktigt att man ändrade sigsnabbt undrar jag: När kommer den studiesocialautredningen att starta, utbildningsministern?Anf. 56 Utbildningsminister () replik:Herr talman! De studiesociala frågorna har variten väldigt viktig ledstjärna under hela mandatperio-den. Det handlar om ett nytt studimedelssystem medöver 4 miljarder i reformpengar. Det handlar ommaxtaxan i barnomsorgen som är viktig för mångastudenter. Det handlar om investeringsbidrag förstudentbostäder. Det byggs 10 000 studentbostädertack vare regeringens insatser. Det handlar om attgarantibeloppet i föräldraförsäkringen tredubblas. Detär nästan bara studenter som får del av den reformen.Det handlar om barnbidraget som har höjts. Det ärockså oerhört viktigt för studenterna.Det är klart att när vi har gjort alla dessa insatserså är det väldigt viktigt att vi också ser över hur deolika socialförsäkringssystemen nu fungerar i förhål-lande till det nya studiemedelssystemet. Det är enrimlig åtgärd, och det har vi arbetat med i Re-geringskansliet. Och jag räknar med att vi under vin-tern kan tillsätta en sådan utredning, eftersom det ärklart att de ska haka tag i varandra.Centern har ju ett engagemang, och jag tvivlarinte på engagemang i detta. Men detär ett oerhört kreativt dribblande när ni försöker skapaförslag. Vi hade ju studiemedelsreformen där ni förstville ha 50-50 i fråga om bidragen men att man skullefå bidrag under bara åtta terminer i stället för tolv.Det har ni nu lämnat efter en mycket svår debatt medoss.Men den här gången tar ni vuxenstudiestödet - 2miljarder kronor - för att finansiera reformer ochpåstår att det i stället kommer att betalas med pengarfrån arbetsmarknadspolitiken. Men om man går tillarbetsmarknadspolitiken så tar ni ju bort 9 miljarderkronor där jämfört med regeringens förslag.Vad ska då de som får vuxenstudiestöd få förersättning? Vad ska de som får del av arbetsmark-nadspolitiska åtgärder få annat än passivitet?Det här budgettricksandet fungerar inte. Om du,, vill göra en riktig studiesocial sats-ning, ta då fram pengarna utan att det blir långtidsar-betslösa eller sådana som har behov av att få engrundutbildning - grund- eller gymnasieskola - somfår betala för detta, för det är inte särskilt imponeran-de!Anf. 57 () replik:Herr talman! Det är trevligt att vi möjligtfår i gång en sådan här utredning.Jag tänkte svara på det som sade om bud-gettricksande. Det är väl snarare tvärtom - att det ärregeringen som försöker flytta konton fram och till-baka, framför allt vad gäller arbetsmarknadspolitiken,för att kunna få ned talen och hitta fram till den 4-procentiga arbetslösheten.Vi flyttar pengarna direkt dit där de ska hörahemma, dvs. till arbetsmarknadspolitiken och defrågorna, och vi gör det tydligt och klart. Vi satsarväldigt mycket på att människor ska kunna komma inoch få en utbildning - på att alla ska kunna garanterasen gymnasieutbildning, kunna komma in och läsa påen KY och kunna komma in på arbetsmarknaden.Detta åstadkommer vi genom sänkta skatter, höjdareseavdrag och satsningar på utbildning generellt. Detär alltså inte fråga om något tricksande över huvudtaget, utan det är fråga om en renodling av budgeten.Sedan till den andra delen. Utbildningsministernvar inne på alla förslag på områden där han vill för-bättra framöver. Men vad gäller just studentbostäder-na har ju investeringsbidraget varit tillfälligt. Kom-mer det att fortsätta ?Anf. 58 Utbildningsminister () replik:Herr talman! Det låter som att me-nar: Bättre med en rejält öppen arbetslöshet och pas-sivitet än med en massa åtgärder som gör att man når4 % öppen arbetslöshet. Detta är verkligen inte cen-tertradition på området.Vad ni gör för att finansiera en studiemedelsre-form är att ni tar 2 miljarder från vuxenstudiestödet -dvs. 2 miljarder som ska gå till människor som behö-ver en grundläggande utbildning för att ha en chansatt komma tillbaka till arbetsmarknaden. säger att de får gå till arbetsmarknadspolitiken,men också där skär ni ju ned.Öppen arbetslöshet och minskade utbildnings-möjligheter är vad det handlar om. Visserligen får niihop till ett 50-procentigt bidrag. Förra gången var detpå bekostnad av antalet studieterminer - man fickbara läsa åtta terminer. Den här gången handlar detom ökad arbetslöshet. Det här duger inte som studie-sociala reformer!Utredningen kommer att se över sambandet mel-lan våra socialförsäkringssystem så att de i praktikenblir fungerande för landets studenter. Studenterna serju inte ut på ett och samma sätt, utan det finns stu-denter som har familj och studenter som är ochsolokvist. Det är klart att vi måste se över detta, meninte med de metoder som driver.I själva verket tror jag att det som driver enga-gemanget för att höja studenternas basnivåer är denideologiska utgångspunkten hos att vi inteska ha socialförsäkringar som baseras på inkomst-bortfallsprincipen, utan vi ska alltmer gå mot baser-sättningar. Då tar man in studentfrågan i ett samman-hang.Vi, som står upp för inkomstbortfallsprincipen,vill se till att studenterna får bra basvillkor, men ald-rig till priset av att vårt socialförsäkringssystem rase-ras. Därför måste man se till att ansvar faktiskt tas förhela politiken, på alla politikområden. Det går inte,som i det här fallet, att låta de arbetslösa betala eraambitioner.Anf. 59 () re-plik:Herr talman! Återigen - för tredje gången ,tror jag - vill jag säga att det förslag om avgifternasom lägger fram gäller utländskastudenter från icke EU-anslutna länder och stämmeröverens med den utredning, , som ioktober 2000 kom till Utbildningsdepartementet.Varken jag eller mitt parti vill ta ut några som helstavgifter av svenska studenter. Jag hoppas att bilden idet avseendet nu kan suddas ut och att den inte helatiden ska pådyvlas folk.Varför lägger vi då fram det här förslaget om ut-ländska studenter? Utbildningsministern sade tidigarehär att jag i mitt anförande målat upp en bild av högkvalitet, av att det fungerar med lärarna och av att detfinns pengar till forskning. Ja, det kan vi göra, för vivill ha det så. Därför bygger vi inte ut så mycket. Vivill peka på möjligheter att få in pengar för att bibe-hålla och om möjligt ytterligare utveckla kvaliteten.Jag tycker att det finns en stor poäng i detta i rela-tion till det som vår utbildningsminister själv presen-terar. Den bilden är nämligen inte realistisk. Snararekan den liknas vid det där med om pappa ville ge migen femöring, vet mamma. Där målas allt detta med enjätteutbyggd utbildning där vi ska ta emot Europasstudenter och utländska studenter och där vi ska ha friutbildning för alla. Dessutom ska det vara myckethög kvalitet, disputerade lärare till alla osv. Men då ärfrågan: Var tänker ta de pengarna?När man åker runt och besöker landets lärosätenmärker man att myndighetscheferna inte känner tillmöjligheten att ha det här systemet. På frågan om hurde diskuterar med utbildningsministern blir svaretsnarare att de inte kan komma med argument efter-som det inte blir utrymme för det.Anf. 60 Utbildningsminister () replik:Herr talman! Vi har ju med gemensamma an-strängningar via skattemedel gjort det möjligt attbygga ut högskolorna. Alldeles har jag fått desenaste siffrorna. Antalet nybörjare ökar nu medungefär . Det är snabbare . För lärarut-bildningarna är ökningen . Sjuksköterske-utbildningarna ökar kanske med i höst.Läkarutbildningarna ökar och civilingen-jörsutbildningarna . Detta kommer av att vigemensamt sett till att prioritera utbildningsfrågorna istatsbudgeten.Jag tror inte alls att en väg för att skapa den härsituationen är att börja rekrytera studenter på sammasätt som man säljer olja, som sadehär i ett tidigare inlägg. Att det skulle vara en ny källatill resurser för våra gemensamma insatser på utbild-ningsområdet tror inte jag, utan det här sker viaskattemedel.Inte heller är jag särskilt lugnad av det som Yvon-ne nu säger om avgifterna - inte för demsom finns inom EU. Men norrmännen kommer ju istor utsträckning till för att studera här. Och hur blir det med den fattigelitauiske studenten som gått på gymnasium och somdrömmer om att plugga i ? Hurska den studenten ha råd med avgifter? Hur ska vigöra med vårt engagemang för att verkligen interna-tionalisera ? När människor studerar här blirde ju också ambassadörer får vårt land när de åkerhem igen. Det här tycker jag alltså att vi ska göra medgemensamma insatser, inte genom att börja säljautbildning på samma sätt som man säljer olja.Anf. 61 () re-plik:Herr talman! Det här handlar inte om antingen-eller. Naturligtvis ska vi ha kvar samma möjligheter -hjälpa fattiga studenter och ha samma nordiska sam-arbete, möjligheter till stipendier osv. Det är inte dettasom det handlar om, utan det handlar om det förslagsom finns om att man också ska kunna se till att göraden här tjänsten för dem som inte har byggt upp de-mokratiska och moderna utbildningssystem.Jag går sedan över till en annan sak som också ärviktig. Vårt parti har en budget som är tillförlitlig ochsom speglar vår politik. Jag skulle vilja veta hur storprocentuell andel av statens budget som ärberedd att ge till högre utbildning och forskning. Varligger det, i paritet med allt övrigt som ska göras ilandet? Vi måste ju ha en tillförlitlighet. Hur storandel handlar det alltså om? Jag tror att vi är heltöverens om att vi vill ha en hög kvalitet på en mycketväl utbyggd högre utbildning för alla. Vi vill haforskningspengar och grundanslag på vartenda läro-säte, till alla.Vi kristdemokrater har dock inte obegränsademöjligheter att ge det här. Därför är det intressant atthöra hur vår forsknings- och utbildningsminister serpå den andel av statens budget som ska gå till justdetta.När det gäller vår lägre andel vill jag säga att detinte är konstigt att vi kan spara pengar på studiemed-len om det inte är lika många som studerar - en enkelräkneoperation. Det är alltså inget konstigt i det. Omman nu följer antalet studieplatser och finansieringenoch ser hur snabbt det här växer - naturligtvis vill viha det fria utbudet - undrar jag hur stor andel utbild-ningsministern vill ha.Anf. 62 Utbildningsminister () replik:Herr talman! Jag beklagar verkligen om Kristde-mokraterna känner att man nu har nått gränsen förvad man orkar med att satsa på utbildning och forsk-ning, nu måste andra områden ta vid. Den gränsen harvi inte känt . Hos oss ser vi utbildning och forsk-ning som centrala framtidsfrågor som under den härmandatperioden får en ökning på drygt 9 miljarder iårliga anslag. Det är unikt. Jag kan inte se att den skabrytas när vi har en god och stark ekonomisk utveck-ling. Vår framtid hänger så mycket på utbildning ochforskning.Jag skulle gärna vilja se att vi fortsätter medmycket starka insatser på utbildnings- och forsk-ningsområdet också under nästa mandatperiod. OmKristdemokraterna börjar känna, och det gör ni när nivill dra ned med en miljard, att ni nu släpper tät-klungan är det faktiskt att beklaga. Jag hade hoppatspå ett starkare stöd därifrån.Anf. 63 () replik:Herr talman! riktade ett tack församarbetet med och . Dåvill jag tacka från vår sida, och det gäller både utbild-ningsministern, departementet och den socialdemo-kratiska riksdagsgruppen i utskottet där vi har haft enväldigt god samverkan, bra former och möjligheter attockså delta i en bred samverkan, något som jag upp-skattat.Min fråga gäller ett område där vi formellt settinte har någon samverkan, nämligen EU-politiken. Vibetalar en avgift till EU på 22 miljarder. En mycketstor del av EU:s budget satsas på forskning, mandelar ut forskningsanslag till forskare. Själva sättet attdela ut dem bestäms inom EU liksom vilka de priori-terade områdena är. Ansökningarna bedöms av EU påett sätt som skiljer sig markant från det som vi vill ha,som vi är vana vid och som utbildningsministern självhar lovordat, nämligen att vi har våra egna forsk-ningsråd där forskarna själva gör bedömningar osv.Det handlar om relativt stora pengar. Det är unge-fär 3 ½ miljard som delas ut inom ett ramprogramunder en treårsperiod till svenska forskare. Det kräveren motprestation från svensk sida som är lika stor,alltså ytterligare 3 ½ miljard. Då är vi uppe i 7 mil-jarder som EU alltså hanterar, bestämmer och delar utoch som går förbi forskningspolitik, förbide svenska forskningsråden. Dessutom vill EU intebidra till de administrativa kostnaderna vid universitetoch högskolor som ligger på . Det handlaralltså om i storleksordningen 8 miljarder i ett rampro-gram. Jag tror att de flesta forskare håller med migom att det här inte ett system som vi skulle vilja ha.Jag ställer alltså frågan: Är regeringen beredd attpå olika sätt få över de här medlen så att de behandlasi vanlig ordning inom och våra svenskaforskningsråd?Anf. 64 Utbildningsminister () replik:Herr talman! Det har varit ett genuint bra samar-bete. Det har antagligen att göra med att vi liggerganska nära varandra i de principiella synsätten, sy-nen på grundforskning, synen på högskolornas ut-veckling. Det tackar jag också djupt för.EU-frågorna är inte alls bekymmerslösa. Det geross naturligtvis nya resurser, och det är viktigt. Det ärju skattepengar, även om det kommer via EU. Det ärklart att de har en väldig kraft i det svenska forsk-ningssystemet. De bidrar till en förändring av tyngd-punkten genom att det är stora resurser. ärväldigt framgångsrikt att söka, vi vinner mycket av dekraftmätningar som sker där. Det kommer ett stortinflöde till oss. Men det kräver också medfinansieringpå svensk sida.Jag har som ordförande i drivitfrågorna kring grundforskning och forskarinflytandeinom de ramar vi har att arbeta med. Men jag harockså uppmuntrat det svenska forskarsamhället, ochdet börjar faktiskt att ta fart , att bedriva ett lång-siktigt opinionsarbete bland sina kolleger i Europa.De flesta andra regeringar i känner inte avnågot tryck från sin forskarvärld att göra några storastrukturella förändringar, och det måste vi tillsam-mans skapa. Jag skulle vilja se det som en långsiktigvision. Det skulle vi kunna börja arbeta med inför detsjunde ramprogrammet - ett europeiskt vetenskapsrådoch ett europeiskt , om vi ska tala så att viförstår, dvs. ett forskarstyrt grundforskningsråd menockså tillämpad näringslivsnära forskning. Det är såstark del av traditionen, och det är därför som de hardet så mycket resurser. Men det kräver ett väldigtbestämt och långsiktigt opinionsarbete. Där hoppasjag att vi kan göra saker tillsammans under de kom-mande åren för att få det europeiska forskarsamhälletmed oss på sådana idéer.Anf. 65 () replik:Herr talman! Det är en bedömning som jag kanhålla med om. Det är så att EU:s forskningspolitikkan förskjuta tyngdpunkten i svensk forskning. Dengör det vid sidan av det som vi är vana vid, att självahär i riksdag kunna bestämma inriktningenav svensk forskningspolitik. Vi vill också att detsystem som vi har för att dela ut anslag till forskareska se ut på ett sätt som är ganska annorlunda än detsom EU har. Det är en byråkratisk organisation somtar tid och pengar, och det är ett anslagsförfarandesom dessutom till stora delar är hemlighållet. Det gårinte att få reda på vilka som får anslag och inte hellermotiveringarna för avslag.Det finns många brister, och det handlar ommycket stora pengar - 8 miljarder i ett ramprogrampå . Det är alltså mer pengar än vad vi satsar påhela vår forskningsverksamhet inom vetenskapsrådetinklusive de två forskningsråden FAS och Formas.Det här är naturligtvis oacceptabelt. Jag tror intealls att det finns något behov av att bygga upp ettforskningsråd i EU utan i stället titta över vad det ärför forskning som EU har behov av. Det behöver intevara ett EU-forskningsråd. Det finns vissa saker sommedlemsländerna skulle behöva forska gemensamtkring - satsningar på stora centrum som ellernågot som berör medlemsländerna gemensamt. Miljö-forskningen är ett exempel. Men huvuddelen av denforskning man bedriver är av den karaktären att manbedriver den bättre i medlemsländerna.Opinionsbildningen i all ära, det är bra, men jagtycker också att regeringen och departementet aktivtskulle kunna agera för att t.ex. samordna ansökning-arna, styra det hela och i EU agera för att man har enmindre del av budgeten avsatt till forskning.Anf. 66 Utbildningsminister () replik:Herr talman! Vi har samma utgångspunkt när detgäller att stärka den forskarstyrda grundforskningen,inte minst på grund av förändringarna med EU ochforskningsstiftelserna, som ju ganska rejält förändra-de förutsättningarna i . Detär där fokus ligger.Men jag delar inte uppfattning närdet gäller EU-pengarna i övrigt. Jag är bestämt emotatt vi skulle agera för att minska forskningsresursernai EU. Jag vill ha en ökning av forskningsresurser iEU, gärna på bekostnad av t.ex. jordbrukspolitiken.Det vore bra för Europa.Jag tror också att det finns en poäng i att få enkonkurrens på europeisk nivå mellan framståendeforskare och forskargrupper. Det är lite grann där denamerikanska situationen är, att man via en mycketstor kontinent med mycket starkt forskarsamhälle fåren nationell konkurrens som blir skarpare än vad varoch en av länderna, inte minst små länder som Sveri-ge, kan åstadkomma. Det skulle kunna vara ett viktigtkomplement. Men då skulle en vision vara att det varett forskningsråd på Europanivå som kunde i konkur-rens fördela medel till bästa forskare, till-sammans naturligtvis med en industrinära närings-livstillämpad del. Det är en av EU:s ursprungstankar.Det här skulle kunna vara en väldigt spännandeoch långsiktigt projekt från svensk sida gentemotförst och främst forskarsamhället i men sedanvidare mot politiker och beslutsfattare.Anf. 67 ():Herr talman! I de allra flesta sammanhang därmånga människor finns representerade kan vi kon-statera att vi är rätt olika. Det finns män och kvinnor,unga och gamla. Några har en invandrarbakgrund,någon har ett funktionshinder, men alla har vi någonform av sexualitet! Gemensamt är att vi alla är män-niskor och har rätt att bli respekterade som de indivi-der vi är.Att diskriminera någon just för att han eller hon ärannorlunda jämfört med dig själv eller någon annan iden grupp som du tillhör får aldrig accepteras. Omdet är vi alla här i kammaren rätt överens. Dennautgångspunkt finns däremot inte rent praktiskt hosvåra övriga medborgare i vårt samhälle. Därför be-hövs det också lagar som är styrande och som gerkonsekvenser när de inte följs.I dag har vi även att ta upp betänkandet UbU5,som handlar om likabehandlingen av studenter och ettförslag till en ny lag för att diskriminering inte hellerska ske på högskolan. Detta är i och för sig bra, föringen av oss vill ha diskriminering av olika studenter.Men låt mig peka på ett grundläggande problem närvi nu ska införa en ny lag på detta område.Dagens system att ständigt hitta en patentlösningpå varje litet område där det finns människor i olikasammanhang för att förhindra diskriminering leder tillatt det blir så många enstaka lagar, och risken är storatt vi ständigt glömmer någon person eller en gruppinom något område.Vi har att ta hänsyn till kvinnor och män, ho-mosexuella, funktionshindrade och invandrare genomolika lagar mot diskriminering uppdelat för t.ex. sko-lan och arbetslivet, och även för högskolan. Tilldetta finns sedan ett antal ombudsmän, underställdaregeringen, som har till uppgift att skydda alla dessaolika grupper.Herr talman! Min uppfattning är att synen på olikagrupper och situationer i stället måste utgå från re-spekten för att varje människa är en unik individ.Detta innebär att vi i stället måste ha en generell,samordnad lagstiftning mot diskriminering. Den la-gen ska ge samma skydd för varje individ, oavsett vari livet vi befinner oss.Det märkliga är att denna lag om likabehandlingav studenter kommer som regeringen up-penbarligen har börjat inse vikten av en generell lag-stiftning. Regeringen har i ett tilläggsdirektiv till ensittande utredning om att se över ett utvidgat skyddmot diskriminering gett uppdraget att utreda möjlig-heterna till en generell lagstiftning på alla eller fler-talet diskrimineringsgrunder och samhällsområden.Samtidigt har det även aviserats från regeringen attsamma utredning ska ges i uppdrag att överväga frå-gan om sammanslagning av några eller samtliga om-budsmän som är underställda regeringen.Detta visar trots allt att vår linje om en generelllagstiftning, utan att dela upp folk i grupper och kol-lektiv, är den väg som även regeringen till slut kanskeväljer. Det är bara synd att de nu föreslår att ytterliga-re en enstaka lag ska införas, i väntan på utredningensförslag om en gemensam lag.I avvaktan på beredning och förslag som innebärsamma skydd mot diskriminering att gälla oavsett vari livet man befinner sig, biträder vi emellertid rege-ringens nu framlagda förslag om lika behandling avstudenter. Däremot föreslår vi att den nya lagen följsupp och utvärderas , om lagen inte dess-förinnan har ersatts av en samordnad lagstiftning motdiskriminering.Just detta är det som står i den moderata reserva-tionen nr 1 under punkt 1, som jag härmed yrkarbifall till.Anf. 68 ():Herr talman! har redan framfört Folk-partiets huvudståndpunkter på högskoleområdet, menjag vill ändå något beröra det som har alldeles speci-ell vikt för den del av landet där jag bor - Norrlandsinland.Väldigt många människor, som skulle vilja skaffasig högskoleutbildning, har svårt att flytta till en re-gelrätt universitets- eller högskoleort. I de flesta fallberor det på att de redan har hunnit bilda familj ellerav andra skäl är bundna till sin bostadsort.Lyckligtvis har distansutbildningen byggts ut, ochnu kommer också att fatta beslut om ettsvenskt nätuniversitet. Men det finns också ett stortbehov av utlokaliserade utbildningsplatser, vilket vinumera har i exempelvis min hemort . Justnu har vi bl.a. en lärarutbildning - något som innebäratt vi förmodligen får relativt lätt att rekrytera nyalärare när 40-talisterna snart börjar gå i pension. Efternyår startar en ny form av sjuksköterskeutbildningmed IT-kunskap. Och mycket annat finns i de 13kommuner som har gått samman i Akademi Norr.Men det finns ett stort problem. Den här typen avutbildningar kostar mycket pengar. Utbildningsde-partementet har inte varit berett att stå för deextra kostnader som är förknippade med utlokalise-ringen. Detta innebär stora påfrestningar för de berör-da kommunerna, som redan brottas med svag ekono-mi och stora underskott.De flesta inlandskommuner får en allt äldre be-folkning, vilket tär på ekonomin. Ett sätt att behållade yngre är givetvis att erbjuda högre utbildning somockså kan leda till jobb på hemorten. Men det kostar,som jag redan nämnt, mycket mer än det standardbe-lopp som universitet och högskolor får per utbild-ningsplats. Därför är det enligt min mening rimligt attmedel för merkostnaderna följer de utlokaliseradehögskoleplatserna, vilket vi också har betonat i vårregionalpolitiska motion.När jag satt med i den regionalpolitiska utred-ningen hade vi en expert från Utbildningsdeparte-mentet med i vårt arbete.