prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — Det är närkulturer möts och bryts som fler innovativa idéer kanfödas.Invandring av kvalificerad arbetskraft från utom-europeiska länder kan dessutom på sitt sätt främjasysselsättning och integration för de invandrare somlever i . Fler etablerade utländska ex-perter visar att det är möjligt att ta sig in i och etable-ra sig i det svenska arbetslivet. De blir viktiga före-bilder både för arbetsgivare som inte insett betydelsenav mångfald och för de många ungdomar med ut-ländsk bakgrund som av lätt förklarliga skäl annarsger upp hoppet om en vettig framtid i Sverige.Över hela pågår en debatt om när,var och hur man ska öka arbetskraftsinvandringen.Förenta nationerna har beräknat att ett nettoinflöde avarbetskraft till EU skulle behöva uppgå till 3,6 miljo-ner personer för att antalet per-soner i arbetsför ålder ska kunna hållas . Nuär det inte helt nödvändigt att antalet är , mensiffrorna talar om vilken dimension det rör sig om.Tidigare exportländer av arbetskraft, t.ex. ,ser ökad invandring som en nödvändighet för attderas ekonomiska utveckling ska kunna fortsätta.Detta faktum gäller även . Den storafrågan är hur en sådan arbetskraftsinvandring ska gåtill och varifrån man kan räkna med att personer kankomma att utvandra för att invandra till vårt land.Fru talman! Invandringspolitiken har historisktföljt den ekonomiska tillväxten. Det gäller inte minstreglerna för arbetskraftsinvandring. Den senaste om-fattande arbetskraftsinvandringen till årtiondena efter krigsslutet. Det var främst trefaktorer som beredde vägen, nämligen den gemen-samma nordiska arbetsmarknaden, organiserad över-föring av arbetskraft från andra länder till ochen mer eller mindre fri s.k. turistinvandring.Grundregeln efter var att utlän-ningar skulle ha fritt tillträde till den svenska arbets-marknaden. Det fanns undantag. Man övergav i allafall kravet om arbetsvisering. En utlänning kunde resain som turist i och därefter söka arbete. Närman fått arbete sökte man arbetstillstånd på plats iSverige. Det fungerade mycket bra, och Sverigesekonomiska tillväxt var god.Det var först som politiken åter blev mer re-striktiv. Utomnordiska invandrare krävdes fr.o.m. dåpå arbetstillstånd före inresan. Detta skulle först gesefter en arbetsmarknadsprövning. Flyktingar varsjälvfallet undantagna. har reglerna stra-mats åt alltmer, också på flyktingområdet.I är arbetskraftsinvandringen be-gränsad till 300-400 experter . Arbetstillståndges endast i undantagsfall. Till detta ska läggas flyk-tinginvandringen och anöriginvandringen, som bidrartill att öka arbetskraften. Men behoven är större än så,framför allt i framtiden.Det framstår inte som sannolikt att den framtidabristen på arbetskraft ska kunna avhjälpas genominvandring från nuvarande medlemsländer inom EU -detta särskilt med tanke på att nästan samtliga med-lemsländer i EU sitter med motsvarande demo-grafiska problem som vi har. Den fria arbetskraftensrörlighet inom EU, trots de stora ekonomiska ochsociala skillnader som råder, har inte lett till någonbetydande arbetskraftsinvandring till hittills.Den socialdemokratiska regeringen har framhållit des.k. kandidatländerna som framtida exportörer avarbetskraft. Det finns enligt min uppfattning ingenanledning att överdriva den potentialen.Som ett förberedande steg mot ett framtida med-lemskap i EU har EU tecknat s.k. Europaavtal medtio kandidatländer i . Avsikten med avtalen är att successivt skapa enfrihandelszon mellan EU och motparten. De omfattarhandel, ekonomiska aktiviteter i övrigt samt politisktoch kulturellt samarbete. Avtalen varierar mellanländerna. De innehåller bestämmelser om arbetstaga-res fria rörlighet, etablering och tillhandahållande avtjänster. Någon fullständig fri rörlighet för personer ienlighet med gemenskapsrätten finns dock inte. Vadgäller arbetstagare från dessa ansökarländer förutsättsatt de fått arbetstillstånd inom gemenskapen innan dekan börja resa fritt.Det framstår vid en sammantagen analys såledessom om inte kan sätta alltför stor tillit till attkandidatländerna kommer att kunna utgöra denmjölkko på arbetskraft som regeringen hoppas på. Vimåste se vidare.Folkpartiet liberalerna anser att det ska vara enfriare arbetskraftsinvandring till ,liksom till EU. Alla som kan få ett jobb här ska ocksåkunna flytta hit. Omvänt ska självfallet också allasvenskar som får jobb utomlands kunna flytta dit.Redan i dag borde medborgare från andra länderkunna beviljas möjlighet att arbeta i om ingenannan arbetskraft finns tillgänglig inom de ländersom medverkar inom . "Finns tillgänglig"måste rimligen tolkas som vad som normalt kan begä-ras av en arbetsgivare när det gäller att undersökaarbetsmarknaden inom EES-området.Det borde vidare kunna innebära att Sverigeskulle återgå till att öppna för en ökad möjlighet attpå plats i söka arbetstillstånd. Det skulle ökaföretagens möjlighet att själva avgöra vem de villanställa. Det skulle också utgöra en stark förbättringför t.ex. de många människor som inte får uppe-hållstillstånd men som har en fast och god förankringpå arbetsmarknaden . De kan med da-gens stelbenta system inte anställas formellt utanmåste resa ut ur för att söka arbetstillstånd.Detta gäller, som många känner till, inte minst läkare.Fru talman! Min uppfattning är således att en ut-redning måste tillsättas som kan snabbutredafrågan om vilka förändringar som krävs i regelverketför att möjliggöra en mer omfattande arbetskraftsin-vandring till . Vi vet att problemen blir akutainom , och det är fullständigt osannolikt attSverige kan sitta och plocka russinen ur kakan ochbeställa de personer som ska komma hit. Det krävsstrukturella förändringar i regelverket och de krävsnu.Anf. 154 ():Fru talman! En inte oviktig motivering för Sveri-ges anslutning till den europeiska unionen var attframför allt miljön och miljöfrågorna krävde ettmycket nära samarbete över gränserna, eftersommiljöproblemen av naturliga skäl inte ser några na-tionsgränser. har i allra högsta grad orsak attkräva högre miljöambitioner från EU:s medlemslän-der, eftersom vi naturligtvis påverkas av föroreningarfrån hela Europa.Då blev medlem i EU förbättrades mångaförutsättningar för en framgångsrik miljöpolitik ge-nom ett positivt kunskapsutbyte och samarbete kringflera av framtidens stora utmaningar på miljöområdetoch då inte minst klimatfrågan, som kanske är en avmänsklighetens större framtidsfrågor.Möjligheterna beror till mycketstor del på med vilken väljer att drivamiljöfrågor nationellt, inom den europeiska unionenoch naturligtvis ut över världen.Som ordförandeland har vi inte bara ett sär-skilt ansvar utan också goda möjligheter att varapådrivande. som i vissa avseendengått före inom miljöområdet måste vi i Europasamar-betet leva upp till en miljölagstiftning som inommånga områden är mer krävande än den svenska. Såhar t.ex. vårt land, liksom flera andra medlemsländer,kritiserats av kommissionen för att inte klara kvä-veutsläpp i jordbruket i tillräcklig grad.Klart är dessutom när vi ser ut över att denbiologiska mångfalden fortsätter att försämras, kli-matförändringarna blir allt tydligare och havsmiljönutarmas. Hanteringen av kemikalier är otillfredsstäl-lande m.m. ökar transporterna och turismenkraftigt, vilket innebär ökade påfrestningar på miljön.Sverige bör konsekvent verka för att hållbar ut-veckling genomsyrar inte bara industri, jordbruk ochhandel utan naturligtvis all politik. Syftet ska vara attEU:s miljöpolitik skärps och ges en framträdandeplats i det europeiska samarbetet.EU:s nya miljöhandlingsprogram är kanske justnu det viktigaste pågående arbetet för kommissionennär det gäller miljön. Man arbetar enligt uppgift nu islutfasen med programmet. Det inriktas på att bättreintegrera miljömålen i alla politikområden - en sek-torsintegration. Det är viktigt att skapa en s.k. mark-nadsdriven utveckling, som inte är beroende av statli-ga ingrepp utan blir mer "självgående".Det nya miljöhandlingsprogrammet blir förhopp-ningsvis, enligt vad som framkommit, i positiv månnäringslivsvänligt. Det är glädjande att miljöpolitikennu inriktas på att jobba med marknaden, inte mot den.När det gäller klimatfrågan och den globala upp-värmningen vet vi att koldioxidens koncentration iluften har ökat med , och det är i stortsett omöjligt att hindra att den ökar ytterligare uppmot . Det går inte att hejda utsläppen snabbteftersom av utsläppen kommer frånanvändningen av kol, olja och gas.De åtgärder som diskuterades vid klimatkonven-tionens möte i , som jag dessutom självhade förmånen att följa, lyckades man inte enas omtrots att det bara var ett litet steg åt rätt håll men ändåhelt otillräckligt för att bromsa upp utvecklingen.Kyotoprotokollets målsättningar måste uppnåsav EU liksom av övriga i-länder.De som betalar priset för västvärldens ener-gikonsumtion och livsstil är i första hand de fattigasteländerna på södra halvklotet, där klimatkatastrofernaväxer i omfattning.Jag vill önska regeringen och miljöministernlycka till med initiativ under den här ordförandeperi-oden - initiativ som stärker miljömedvetandet ochviljan till aktiva miljöåtgärder, också initiativ somsnarast löser de knutar som hindrade en överens-kommelse i klimatfrågan i i november.Det är också med förväntan jag ser fram mot denklimatproposition som kommer och somstatsministern talade så vackert om här på morgonen.Dessutom är den kommande propositionen kringkemikaliefrågorna också högaktuell när det gällerEuropasamarbetet.Fru talman! Östutvidgningen är en av de mestbetydelsefulla processerna i , även utifrån ettmiljöperspektiv. Det är oerhört viktigt att kandidat-länderna får hjälp att städa upp de svarta fläckarnaefter kommunismen. kvarstår oacceptablamiljöförorenande verksamheter. Utvidgningen fårinte innebära att miljömålen sätts åt sidan - kandi-datländerna måste acceptera gemenskapens miljö-regler fullt ut.Att flytta fram positionerna när det gäller östut-vidgningen kommer att bli en viktig del av EU:sarbete under det svenska ordförandeskapet.Därför är det nu angeläget att planera för en håll-bar utveckling i kandidatländerna. Problemen här-vidlag är uppenbara, och svårigheten att leva upp tillEU:s miljölagstiftning framhålls ibland som ett av demest avgörande hindren i anslutningsprocessen. Ef-tersom kandidatländerna befinner sig på en avsevärtlägre utvecklingsnivå finns det stora möjligheter attstyra den ekonomiska utvecklingen för att undvika demisstag som gjorts i västvärlden. Möjligheten tilltekniksprång mot en hållbar utveckling kan vara enväg.Inte minst handlar det om att på ett framsynt sättplanera transportsystemen i kandidatländerna. Efter-som t.ex. järnvägsnäten är väl utbyggda finns det enrelativt god grund för fortsatt positiv, miljövänligtransportutveckling. Hursomhelst måste en mer lång-siktig och betydligt mer övergripande strategi till föratt utarbeta en hållbar utveckling för just kandidat-länderna.Det är också angeläget att stärka och skydda detlågintensiva jordbrukssystem som är vanligt i öst ochsom är gynnsamt när det gäller biologisk mångfaldoch låg användning av gifter. På jordbrukssidanmåste man dessutom tackla frågorna om strukturan-passningar på landsbygden. Om en stor andel jord-brukare får det svårt att fortsätta sin verksamhet finnsdet en överhängande risk för en dramatisk migra-tionsström till städerna med efterföljande sociala ochmiljömässiga problem. Om vi vill förhindra dettamåste det finnas en plan för alternativa sysselsätt-ningar på den jordbruksmark som blir över när lant-bruket effektiviseras. Möjligen kan produktion avenergiskog och biomassa vara en del i en sådan planoch bidra till en hållbar energipolitik.Fru talman! Tekniken kring GMO, genmodifiera-de organismer, är också en fråga på Europabordet.Gentekniken har blivit ett allt viktigare verktyg inomforskningen och har resulterat i många tillämpningarvid odling av jordbruksväxter. I och ,där erfarenheten är som störst, har den inneburit ökadavkastning och bättre lönsamhet genom minskadekostnader för drivmedel och minskad förbrukning avkemiska bekämpningsmedel. Det är viktigt att deetiska problemställningarna kring modifierade livs-medel hålls levande. Ett sådant förhållningssätt har ettstort stöd bland europeiska konsumenter. Försiktig-hetsprincipen måste få en konkret tillämpning påEuropanivå.Till sist: Problematiken när det gäller miljön harförändrats markant - från sanitäraolägenheter i den närmaste omgivningen till storska-liga förändringar i naturen, från något lokalt till någotglobalt. söker vi lösningar på miljöproble-men på alla nivåer, från den individuella till den in-ternationella nivån. Framtiden kommer sannolikt attinnebära förändrade beteenden i en rad olika sam-manhang. Det handlar med andra ord om livsstilsfrå-gor. Livsstil och miljö hänger ihop. Ska vi klara enframtid med god miljö och goda levnadsförhållandenför , och kanske världens befolk-ning, kommer livsstilsfrågorna att behöva lyftas högtupp på handlingsprogrammen i det kommande Euro-pasamarbetet.Anf. 155 ():Fru talman! Larmrapporterna duggar tätt. Det ärrapporter om dioxinskandaler och nya fall av galnako-sjukan ute i . med de livsme-delskatastroferna har vi i TV kunnat se bilder av hurlevande djur som nötkreatur och grisar utsätts för enfullkomligt avskyvärd behandling. Nya, tidigareokända produkter tillkommer snabbare än tidigare ilivsmedelskedjan, och det blir allt svårare att veta vadvi faktiskt får i oss när vi äter.Konsumentfrågorna hör till de frågor som rege-ringen inte längre ger allra högsta prioritet under detsvenska ordförandeskapet. Vi socialliberaler tyckeratt det är olyckligt. Vi vill att regeringen med tankepå den senaste tidens uppmärksamhet omkring de härfrågorna ger betydligt högre prioritet till livsmedels-och matsäkerhetsfrågor. De frågorna ligger nära mil-jöfrågorna, som ju regeringen sagt att den vill priori-tera under det svenska ordförandeskapet.De finns några viktiga mål som bör strävaefter. Jag vill nämna mindre giftanvändning i jord-bruket, permanent förbud mot alla typer av riskmate-rial, t.ex. kadavermjöl i foder och mat. Det handlarockså om generella BSE-tester i alla europeiska län-der, även , stopp för plågsamma djurtrans-porter och effektivare kontroll av matproduktionen.Vad som är viktigt att komma ihåg i det här sam-manhanget är att svensk djurhållning är bättre änmånga andra länders. Bl.a. har ihärdig opinionsbild-ning bidragit till det. Men det finns skamfläckar somvi behöver tvätta bort. Det gäller t.ex. exporten avsvenska gödkalvar. Svenska kalvar körs till ,där de föds upp på blodmjöl, fjädermjöl och fett frånkadaverfabrikerna. Det kan inte uteslutas att några avdem säljs på djurmarknader i . Det kan alltsåvara svenska kalvar som utsätts för den fruktansvärdabehandling som vi med avsmak har kunnat bevittna iTV.EU har påpekat att veterinärtill-synen på svenska kycklinggårdar är otillräcklig ochatt det finns brister i produktionen, brister som maninte åtgärdar. Med tanke på att ofta framstäl-ler sig som ett land i EU som ställer mycket högakrav vad gäller miljö- och livsmedelssäkerhet bör visnabbt rätta till de här bristerna. Att säga nej till testav kött i , som ju jordbruksministern gjort, ärbåde olyckligt och, menar jag, osolidariskt. Ett nejvittnar, tycker jag, om ett oförstående för de krav påsäkerhet som måste ställas.Med tanke på den senaste tidens ökade larmrap-porter måste konsumenternas trygghet prioriterashögre. För att och övriga konsu-menter ska kunna känna sig trygga med den mat deäter måste omfattande och noggranna test utförasinom hela EU inklusive . Om regeringen harrätt i att BSE inte förekommer i blir det ettbra argument för de svenska exportansträngningarna.Förekommer BSE i så har svenska konsu-menter en självklar rätt att bli informerade. Sverigehar ett lika stort ansvar som de andra länderna i EU.Den BSE-spridning som vi ser över hela Europamåste stoppas.Jordbrukspolitiken avgörs på EU-nivå, och han-deln med livsmedel definieras som en del av den inremarknaden. Av den anledningen måste huvuddelenav arbetet för bättre mat, bättre djurhållning, bedrivaspå europeisk nivå. Det är framför allt ett par punktersom jag vill peka på. Exportbidragen för levande djurmåste avskaffas. Det är de bidragen som medverkartill att göra de värsta djurtransporterna lönsamma.Och transporterna måste kortas betydligt. börkräva att EU förbjuder långa transporter. På det sättetskulle det också gå att sätta stopp för den svenskakalvexporten.Reglerna för livsmedel måste skärpas. Fett frånkadaver bör över huvud taget inte få förekomma imat. Det är ju något som sker . Köttmassa somhar urbenats med maskin innebär risker. Därför börinte sådan köttmassa heller få förekomma i livsmedel.De djurskyddsregler som finns på både na-tionell nivå och EU-nivå efterföljs inte som de borde.Därför anser vi att kontrollmöjligheterna måste stär-kas och förbättras. Erfarenheter visar att de nationellakontrollmyndigheter som finns inte fungerarbra. Bevisen för det är många. Bilderna från krea-tursmarknaderna i är bara den senaste i radenav händelser som vi har förfasats över. Därför behövsdet en kontroll av kontrollanterna på EU-nivå, ettmatens och djurens FBI om vi så vill med uppdrag attkontrollera att gällande djurskyddsregler efterlevs ochatt de nationella myndigheterna verkligen sköter sinauppgifter.EU har redan en veterinärmyndighet som ligger iDublin. Den skulle enkelt kunna byggas ut och gesdenna uppgift. Likaså måste det införas strängaresanktioner mot dem som bryter mot reglerna.EU:s kommission har på allvar faktiskt börjatta itu med dessa allvarliga och angelägna frågorna. rapport till ministerrådet och Euro-paparlamentet har den visat på de grymma förhållan-dena för djur i de olika medlemsstaterna, inte minst iBelgien. Och man har understrukit behovet av för-bättrad kontroll och behovet av ny lagstiftning för attskydda djur under transport. Kommissionen har ocksåpekat på behovet av att på uppmuntra slaktav djuren närmare uppfödningsplatsen för att undvikalånga transporter av levande djur. Men kommissionenhar ju inte makt att ändra på detta. Den avgö-rande makten har EU:s ministerråd.Det svenska ordförandeskapet med ledningen måste göra allt för att skynda på arbetetmed att skärpa djurskyddsregler och att förbättrakontrollen. Alla som önskar fortsätta att äta köttmåste veta att köttet är producerat under översyn avhöga kvalitets- och etikkrav.Fru talman! Sammanfattningsvis: Vi måste sättadessa viktiga och angelägna frågorna högt upp pådagordningen. Våra krav är: Förbud mot kadavermjöli jordbruksfoder, förbud mot långa djurtransporter, ettfederalt kontrollorgan, förbud mot att använda kada-verfett i mat och avslutningsvis förbud mot maski-nurbenad köttmassa i livsmedel.Anf. 156 () replik:Fru talman! inledde med att sägaatt man från svenskt håll inte driver konsumentfrågoroch livsmedelsfrågor. Jag tycker att det är djupt orätt-vist att påstå något sådant. Jordbruksdepartementetmed i spetsen har redan under deinledande dagarna av ordförandeskapet verkligen gåtti spetsen när det gäller förorätterna i fråga om be-handlingen av djur och har snabbt reagerat mot defilmer och de bilder som har visats från bl.a. Belgienom djurhanteringen där och mot djurtransporterna.Från svensk sida har vi tidigare här från parlamentettillsammans med och Marga-reta tagit upp djurtransporterna.Konsumentfrågorna kommer fortsättningsvis atttas upp under hela detta halvår på alla de möten somleds av Jordbruksdepartementet.Anf. 157 () re-plik:Fru talman! Jag är medveten om att jordbruksmi-nistern har reagerat. Vad jag har sagt är att densvenska regeringen inte har valt att sätta dessa frågorhögst upp på dagordningen under det svenska ordför-andeskapet.Anf. 158 () replik:Fru talman! Jag har svårt att förstå vad HaraldNordlund menar när han säger att dessa frågor intefinns med högst upp på dagordningen. Konsument-frågor tas också upp inom miljöområdet när det gällerhela kemikaliehanteringen. Kemikalier finns i väldigtmånga av de varor som vi använder. Och jagtycker att både livsmedelsfrågorna och kemikaliefrå-gorna verkligen står högst upp på dagordningen.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! Det viktiga är att dessa frågor på all-var kommer att diskuteras under det svenska ordför-andeskapet. Och när jag läser broschyrer och foldrarom vad som kommer att prioriteras under det svenskaordförandeskapet så finns inte dessa frågor upptagnabland de frågor som man kommer att prioritera allrahögst. Men det är möjligt att man i alla fall väldigtnoga kommer att ta upp dessa frågor. Vi får hoppasatt det blir så.Anf. 160 () replik:Fru talman! Mycket av det som upp här har också diskuterats i miljö- och jord-bruksutskottet. Och det råder faktiskt en väldigt storenighet om god djurhållning och god djuretik. Såvittjag vet har inte någon i utskottet på något sätt någonannan inställning än det som gör mig lite bestört är att HaraldNordlund också väldigt hårt kritiserar våra svenskabönder och svensk livsmedelsindustri. Menar HaraldNordlund att svenska bönder och svensk livsmedels-industri bär sig så illa ut som det framkom i dettaanförande?Anf. 161 () re-plik:Fru talman! Enigheten om dessa frågor är stor.Men det räcker inte med att konstatera att vi är eniga,utan vi måste tala om dessa frågor, och vi måste drivapå. Och där försöker vi gå före därför att vi anser attdessa frågor är så oerhört viktiga.Det sista som sade förstår jag barainte. Jag riktar inte kritik mot bönder. Sveri-ges bönder gör ett otroligt bra arbete.Anf. 162 () replik:Fru talman! Hur är det då gentemot ? Det krävs naturligtvis resurser om manskulle behöva göra kontrollerna bättre. Är det så attHarald och verkligen har satsatmer pengar i sin budget just till arbetsområde, eller är det möjligen så attdet är där som man har skurit ned? Från Kristdemo-kraternas sida så har vi faktiskt lagt till pengar där,eftersom vi inser att detta är ett område där arbetetsjälvklart måste ske med hög kvalitet.Anf. 163 () re-plik:Fru talman! och jag har häromda-gen faktiskt fått information vid samma tillfälle omde test som kommer att genomföras, test på allakadaver och alla slaktdjur. Och talar jag om kor.Vi har kunnat konstatera att man bedömer att detkommer att bli möjligt att klara detta. Man sade attdet blir jobbigt men att man bedömde att det är möj-ligt.Nu har vi att avvakta resultatet av dessa test. Vifår då hoppas att antalet falsklarm inte blir så stortoch ännu mer hoppas att man inte ska finna någraprov som är positiva.Anf. 164 ():Fru talman! har det inletts, det som vi har talatom och haft så stora förväntningar på, näm-ligen ordförandeskapet i EU.Detta ger oss möjlighet att ytterligare flytta frampositionerna i EU:s miljöarbete. Som föregångslandpå miljöområdet har ofta gått i täten för entuffare och strängare politik på EU-nivå. Vi har påhemmaplan visat vägen för att sedan framgångsriktkunna driva på utvecklingen inom hela EU. Och dettaär viktigt även i fortsättningen. Därför blir man för-undrad över hur en del av våra andra partier säger sigdriva miljöfrågorna. säger ofta attEU är den arena där miljöfrågorna ska drivas för attdet ska vara konkurrensneutralt och att vi därför intekan gå före i . Men när de svenska moderater-na har chansen att i rösta för hår-dare tag för att få bort ozonnedbrytande ämnen istratosfären så väljer de bort detta tillfälle för att istället rösta med sin grupp där industrins lobbygrup-per har vunnit mycket stort gehör.Till kan jag ställa frågorna: Hur skavi lösa de globala miljöproblemen utan EU:s medver-kan? Vilken väg är snabbast just nu? Hur hade vigjort när det gäller BSE om inte EU hade funnits? Attvi har gemensamma krav och en gemensam opinionhar varit bra i det fallet.När det gäller klimatfrågan, som jag återkommertill senare, är EU en motvikt mot . Hur klarar viden frågan utan EU som en pådrivande kraft?För att resurser såsom jord, sötvatten, skog, malmoch energiråvaror ska räcka måste vi genomföra engigantisk omställning till hållbar utveckling i allaländer - och främst hos oss i de rika och resursslö-sande länderna.