prot · GO0956 · 2001-01-25 00:00:00 — Regeringen måste nu leva upp till detåtagande som har gjort vad gäller Europarå-dets sociala stadga.Det finns en möjlighet för statsrådet attförbättra rykte genom att ge densittande arbetsrättsutredningen ett konkret tilläggsdi-rektiv att komma med ett förslag om hur ett lagstad-gat skydd för den negativa föreningsrätten i Sverigesom uppfyller kraven från skulle kunnase ut.Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först upprepa min principiellainställning: Det är inte detta vi diskuterar i dag.Möjligen kan jag lägga till ett litet påpekande, ef-tersom jag är väl medveten om de olika dialoger medEuropagrupper som frågeställaren upprepade fråntalarstolen: Det är fritt fram för någon att driva enfråga om organisationsklausul i så att denockså blir en fråga för rättstillämpningen. Detta harnämligen inte prövats, så egentligen vet varken fråge-ställaren eller jag hur starkt skyddet är i dag.Jag vidhåller fortfarande att som läget är ,med den kunskap som jag har och med denpraktiska förändring som har skett på synen på rättenatt stå utanför föreningar så är den praxis och detförhållningssätt som regeringen har tillfyllest.Anf. 32 ():Fru talman! Statsrådet säger att detär fritt fram att driva frågan. Men varför måste ären-det gå så långt att det ska bli ett agerande i domstolför att regeringen ska ta tag i frågan? Räcker det inteatt har uppmanatregeringen att vidta åtgärder i lagstiftningen?Sverige är nu ordförande i . Jag vidhåller upp-fattningen att det vore mycket lämpligt att regeringeni praktisk handling visar sitt intresse av att följa Eu-ropakonventionen.Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Jag får frågan: Varför inte lagstifta nupå en gång? Jag vill ställa en motfråga, trots att intefrågeställaren kan svara nu: Varför gå så långt att vibörjar ställa krav på nya lagar innan vi vet om detlagskydd vi har räcker?Det är därför som jag gjorde mitt påpekande omatt vi inte har fått prövat i domstol hur långt rätts-skyddet räcker och hur det är tillämpligt pådenna frågeställning. Därav också regeringens upp-fattning i principfrågan.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:195 om in-ternationell TV-verksamhetAnf. 34 Statsrådet ():Fru talman! har frågat statsrådetUlvskog om vilka åtgärder regeringen avser att ensameller i samverkan med andra vidta för att gällanderegler för internationell TV-verksamhet följs.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som svarar på interpellationen.Bakgrunden till frågan är att har försökt för-hindra mottagning av satellitprogram och även för-bjudit parabolantenner. En exiliransk organisationsom sänder program via satellit över stora delar avvärlden och således även når har utsatts för stör-ningar. En störsändare i närheten av har störtsändningarna. uppger att satellitorga-nisationen Eutelsat har utestängt programbolaget frånatt sända program för att undvika fortsatta störningar.Över fyra miljoner iranier bosatta utanför , däri-bland i , förhindras på så sätt att ta del avdessa program. Åtgärden ger fel signaler till deniranska regimen eftersom det kan uppfattas som kan få sin vilja igenom genom att bryta motgällande regler.Regeringen är givetvis angelägen om att värna ytt-rande- och informationsfriheten, inte bara nationelltutan även internationellt. I detta ligger också att TV-utbudet över hela världen kan mottas utan politiskcensur.Eutelsat är en mellanstatlig organisation som harinrättats genom överenskommelser uppdelade på enhuvudöverenskommelse, avsedd att ingås mellanstater, alltså parterna, och en driftsöverenskommelsesom ingås mellan staterna eller av deras telekommu-nikationsorgan. De som undertecknar de här överens-kommelserna kallas signatärer. är part, ochTelia är signatär.Eutelsats satellitsystem används i huvudsakför TV-distribution.För att kunna svara på fråga ärdet nödvändigt att veta vad som ligger bakom beslutetoch var beslutet har fattats. Mina efterforskningar harvisat att Eutelsat inte har fattat något beslut om av-stängning. Det har i stället skett av någon av signatä-rerna som har fått sina sändningar störda. Ansvaretligger således utanför Eutelsat och därmed ocksåSverige som part, precis som som signatär.Utöver den allmänna bevakning av rätten till yttran-de- och informationsfrihet som sker i olika interna-tionella forum finns det inte någon anled-ning att från regeringens sida vidta några särskildaåtgärder med anledning av det här.Anf. 35 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret. Det är alltid roligt när man ställer en fråga till enperson och får svar av någon annan. Men jag förståratt det här utan tvekan är ett problem som hade kun-nat hamna på många bord i regeringen, med tanke påatt det också rör internationella frågor.Statsrådet skriver i sitt svar att har försöktförhindra. Det är ju värre än så. Man har lyckats för-hindra. Därigenom sträcker sig de facto mullornascensur och förtryck av det egna folket ända in i Sve-rige.Regeringens principiella inställning att vi inte kanacceptera TV-censur är självfallet bra, fattas bara attvi skulle ha en annan inställning.Det är helt rätt, som statsrådet säger, att Eutelsatinte har fattat något formellt beslut om avstängning.Det kan man inte, men det är ganska effektivt medpåtryckningar och ifrågasättande av förlängning avsändningsavtal även när det kommer från andra pro-grambolag.Jag har här ett brev från Eutelsats direktör , som jag fick . Det var ett svarpå ett brev som jag skickade till organisationen sam-tidigt som jag lämnade in min interpellation. Jag hardå fått en bekräftelse om att en formell avstängninginte har förevarit, men de här störningarna bekräftas,och man berättar att man från har gått inmed ett flertal anmälningar och protester till . Här hade det väl funnits skäl att backaupp och agera.Störningarna av kanalerna 94 och 89 på EutelsatsHot bird 5 respektive Hot bird 3 påbörjades den 29juli respektive och ledde till attsändningarna fick upphöra.Den 12 december, alltså ungefär somjag lämnade in min interpellation, började man nyasändningar från det här programbolagets sida på Eu-telsat, W 3, kanal . Och som ett brev på posten eller,rättare sagt, som en signal från marken kom störning-arna tillbaka . Det är alltså ett i hög-sta grad aktuellt ärende, och vi har fått bevis på från inte bryr sig om internationellaregler.När det gäller bevis har jag tagit del av undersök-ningsrapporterna från i Defford i Warwickshi-re i . Efter DERA:s utredningar framkommerdet klart att störsändaren ligger strax söder om , noga nämnt på latitud 36,462 och longi-tud 52,306. Det är så exakta angivelser att man intemed många meter kan missa var den här störsändarenligger. Jag kan lägga till att den här platsen liggerstrax norr om , nära bergstoppen tycker att vi bör vara mera aktiva i detta ochäven andra sammanhang som ytterst rör mänskligarättigheter globalt, rättigheterna till information, rät-tigheten att få uttrycka sig. Jag tror inte att Frankrikehar något emot att dess efterföljare som ordförande-land i EU även visar framfötterna i detta sammanhangoch hjälper till med de påtryckningar som man harpåbörjat.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst vill jag verkligenunderstryka hur viktigt det är att agera och reageravarhelst som störningar när det gäller rätten till denfria opinionen och rätten att yttra sig förekommer.Det gäller i allra högsta grad också det land som vi nupratar om, nämligen . Jag tycker inte att regering-en kan anklagas för att vara feg eller flat när dethandlar om att stå upp för mänskliga rättigheter ocksånär det gäller situationen i Iran.Jag har däremot varit noga i mitt svar med att vimåste bygga upp ett agerande när vi verkligen vet vadsom sakligt har hänt, och ska man rikta kritiken åträtt håll. har det utvecklats en del sedan jag skrevinterpellationssvaret. Och jag vill betona att jag tän-ker fortsätta att följa det här mycket nära, eftersomjag bedömer frågan som allvarlig och viktig. Det ärockså viktigt att vi agerar när vi har så mycket påfötter att vi kan göra det på ett tydligt och trovärdigtsätt.Jag kan inte uttrycka det tydligare än att det, omdet framkommer andra och tydligare uppgifter än deuppgifter som fanns när interpellationssvaret skrevs,absolut finns anledning att återkomma till frågan här iriksdagen och för mig som ansvarig för att det rumsom vi har i etern ska vara fritt och möjligt att använ-da och lyssna till för alla.Anf. 37 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för det löftet. Omdet skulle visa sig att det inte blir någonting gjort omytterligare fakta kommer fram kan jag också kommamed ett löfte om att jag återkommer.När jag fick just det här brevet fråndirektör bekräftade det bara de tidigarerapporter som jag har tagit del av. Inte minst de härutredningarna, som gjordes av det engelska övervak-ningsföretaget gällande TV-kommunikation, visar hurtydligt som helst var den här störsändaren är belägen.Vi vet också att den här s.k. liberala presidenten, sommånga är besvikna på i efter de här åren,faktiskt har givit order om ett slags elektronisk krig-föring mot västerlandet. Det som vi menar med frioch öppen information och fri och öppen kommuni-kation förekommer ju inte där. Det här är bara ett ledi den krigföringen, som alltså den teokratiska regimeni har ägnat sig åt. Det här har alltså mångafler infallsvinklar än bara det här med satelliten. Vivet ju inte minst hur man i det landet hanterarsina kvinnor, oavsett om de vill nå en position, in-formation eller något annat. Det här är alltså en del idetta. Man sträcker faktiskt ut sin verksamhet ändatill de 40 000-50 000 iranier som bor i ge-nom att man kan påverka, i alla fall indirekt, TV-sändningarna och också förhindra i boendeatt ta del av den här informationen. Att det är otill-ständigt är dagens underdrift. Men det är väldigtväsentligt.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 38 TREDJE VICE TALMANNEN:Det är dags för frågestunden. Följande statsrådkommer att delta:Vice statsminister , statsrådetMona , statsrådet , miljö-minister och statsrådet statsministern besvarar allmänpolitiska frå-gor. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.Frågor och svar ska vara korta och i princip inteöverstiga en minut.Rapport från FN:s klimatpanelAnf. 39 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till miljöministerKjell Larsson.I måndags presenterade FN:s klimatpanel sintredje rapport. Det är nedslående och alarmerandeläsning på flera punkter. Uppvärmningen av jordensklimat går fortare än man trott, och tempera-turen riskerar att öka mellan 1,4 och denärmaste hundra åren. Konsekvenserna av dettakommer att bli förödande.Jag har noterat att miljöministern sagt sig varaskakad av innehållet i rapporten. räcker det emel-lertid inte med att vara skakad, jag skulle vilja tilläg-ga inte ens rörd, utan konkreta åtgärder är vad sombehövs.I det här fallet är jag oroad över att regeringen inteförmår lägga fram den utlovade kli-matpropositionen på bord. Utan en egenklimatstrategi får svårare att i internationellasammanhang hävda tuffa utsläppsminskningar ochöverenskommelser.Statsministern lovade att förslaget skullekomma . Jag skulle önska att miljöminis-tern preciserade när regeringen avser att lägga frampropositionen och även berätta något om inriktningeni propositionen.Anf. 40 Miljöminister ():Fru talman! Det är självfallet en oerhört viktigfråga som tas upp. Klimatfrågan kommer att bli en avde frågor som kommer att få arbeta medunder många decennier framöver.Det är verkligen skakande uppgifter som FN:s ex-pertpanel lägger fram, med risk för mycket kraftigaklimatförändringar . Med risk för åter-verkningar på , men kanske framför allt storaskadliga återverkningar globalt.Vi har arbetat mycket med klimatfrågan. Det kän-ner alla till i den här kammaren. Propositionen kom-mer jag att lägga fram . En del förslagfrån kommer vi att behandla iVÅP-samarbetet. Det handlar om de informations-satsningar som föreslås i utredningen. Det handlarockså om hur vi ska använda de lokala investerings-programmen för att främja en övergång till icke fos-sila bränslen.Dessutom har regeringen förklarat att vi ställerupp bakom målsättningen att minska utsläppen avväxthusgaser . Det hoppas jagär en stark signal till alla aktörer som kan påverkautvecklingen.Anf. 41 ():Fru talman! Det är givetvis jättebra att den härpropositionen utlovas till september. Jag hoppas attden inte blir uppskjuten.Men i det här sammanhanget finns det en frågasom väldigt mycket berör resultatet av den strategisom kommer att läggas fram i förslaget från regering-en. Det är de miljövänliga bränslen som finns förolika slag av fordon. I finansplanen säger man myck-et tydligt att detta ska ingå i skattebasen framöver.Hur kommer den frågan att behandlas i det samman-hanget? Det kommer ju en vårproposition också, somhandlar om ekonomi.Anf. 42 Miljöminister ():Fru talman! Inga biodrivmedel som produceras iSverige betalar man någon som helst skatt för förnärvarande. arbetar på att tafram en ordentlig strategi för hur vi ska kunna intro-ducera den typen av drivmedel mycket bredare än vigör . De kommer i så fall inte heller attskattebeläggas, särskilt inte när det gäller koldioxids-katt.Det uttalande som det refereras till är myckethårdraget. Det handlar om en långt avlägsen framtid,när man möjligen kan beskatta energiinnehållet även ibiobränslen. Men det ligger mycket långt in i framti-den. Jag är inte alls säker på att den situationen nå-gonsin kommer att uppstå.Jag vill också ge en förklaring, eftersom jagnämnde att stöd till lokala investeringsprogram är ettviktigt inslag i den svenska klimatpolitiken. Vi har nustött projekt som kommer att minska koldioxidut-släppen med ungefär . Det motsvararhälften av koldioxidutsläppen från samtliga lastbilarsom kör i . Varför stöder inte de härklimatpolitiskt så viktiga ansträngningarna?StorstadspolitikenAnf. 43 ():Fru talman! Jag har en fråga till storstadsministerMona Sahlin.Charmen med stora städer är ju mångfalden ochatt där gives plats för många olika sätt att leva sitt liv.Den här regeringen har i sin politik i kontrast till dettamed kraft ägnat sig åt att försöka likrikta vardagslivetför de många människorna, att smalna in bredden avlivsuttryck.Mona tillsattes precis och skulle fåansvar för storstäderna. Med viss nyfikenhet har viförsökt spåra hur detta ska förändra regeringens atti-tyd och politik. Det finns en hemsida på Internet sombeskriver den nya storstadspolitiken mångordigt ochvackert. Här får man klart för sig att det är fråga omett mycket brett ansvar. Eleverna ska lära sig mer iskolan. Det ska bli bättre tillväxt och mycket annatska lösas.Den stora frågan blir: Är det egentligen MonaSahlin som har hand om detta, eller ansvarar egentli-gen någon annan för allt det som står här? Hur är detegentligen med kraften bakom orden? Har MonaSahlin egentligen någon möjlighet att berika demånga människornas olika sätt att leva i storstadsre-gionerna?Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! har ju diskute-rat denna fråga ganska länge i samband med ett inter-pellationssvar. Jag vill än en gång understryka atthela regeringen har ansvar för utvecklingen i helalandet, såväl i glesbygden som i storstaden.Det är också oerhört viktigt att storstadspolitikeninte bara handlar om dem som jag vet att FredrikReinfeldt nu är ute efter, de människor som likt ho-nom och mig har väldigt många goda förutsättningar.Mitt ansvar som storstadsminister är framför allt attinte snäva in livsmöjligheterna för någon. Även desom bor i storstaden men som , trots tillväxten,är arbetslösa, de som , trots de goda ekonomiskaförutsättningarna, lever i fattigdom ska omfattas avdet vi kallar storstadspolitiken.Min förhoppning är fortfarande att driver denna fråga minst lika intensivt mot sinapartibröder i stadshus.Anf. 45 ():Fru talman! och jag kanske hade nå-got mindre publik vid den förra diskussionen. Jagtycker att frågan är så viktig att man måste fortsättadiskussionen.Vi moderater i borgerliga ledningar i för en politik för att försöka bygga så att flerska få komma till . Det ger val-frihet när man i vardagslivet försöker välja mellan desaker man har behov av, offentlig service, barnom-sorg och skola.Vi skulle också vilja föra en skattepolitik som göratt fler har råd att komma till våra större städer ochhar råd med de höga levnadsomkostnaderna. Det görvi inte. Den socialdemokratiska regeringen har gjortoss till skattefogdar och tvingar oss att höja kommu-nalskatter. Ni för själva en skattepolitik som innebärbrandskattning av genom fastig-hetsskatt och andra skatter. Det är ju den socialdemo-kratiska regeringen som genom att bakbinda dem integör det möjligt för alla människor, vi exkluderaringen, att leva det goda livet i våra storstadsregioner.Poängen är, det är därför jag tror att storstadsmi-nistern behövs, att det är skillnad mellan att levaett liv utanför våra största städer och att faktiskt levadär. Speciella betingelser kräver speciell politiskinsikt.Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att frågan om segregatio-nen och rättvisan i storstaden är viktig, inte bara omman har publik som lyssnar, utan även i andra sam-manhang.För mig är det inte valfrihet att stänga ute lågin-komsttagare från att kunna bo i innerstan i Stock-holm. För mig är det inte valfrihet att stänga Folketshus i . För mig är det storstadspolitik attjobba med både tillväxt och rättvisa eftersom de tvåsakerna i hög grad förutsätter varandra. Det gällerframför allt kanske i en region som , där vimåste förmå att ha en politik som både handlar om defantastiska fördelar som finns i en så spännande stadoch om att ständigt bekämpa de orättvisor som segre-gationen ger upphov till. Det är det, menar jag, somär storstadspolitik.EU:s miljöhandlingsprogramAnf. 47 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern. kom ju förslag till nytt miljö-handlingsprogram. Det har redan fått svidande kritik,främst på grund av bristen på konkreta målsättningaroch strategier. Vi har från sida i daglämnat in en begäran om en aktuell debatt här i riks-dagen om det här programförslaget.Men förslaget är rätt tydligt i ett avseende, nämli-gen i beskrivningen av problematiken - inte minst närdet gäller den globala uppvärmningen. Man varnarför att följderna av allt detta kan vara förödande församhället.Den huvudsakliga drivkraften bakom de ökandeutsläppen är som vi alla vet koldioxidutsläpp fråntransportsektorn, i huvudsak från bilar och flygplan.Och transportsektorn är den enda sektor som förut-spås få en ökning av utsläppen, en ökning på upp till40 % till år 2010.Jag undrar vad avser att driva förpolitik här i , i EU och globalt för att intetransportsektorn ska öka så kraftigt som det är pro-gnostiserat. Dessutom undrar jag hur regeringen tän-ker driva frågan om beskattning av flygbränsle nuunder ordförandeskapet.Anf. 48 Miljöminister ():Fru talman! Även om jag ibland känner att jag haren viss förmåga att presentera politik klarar jag inteatt presentera EU:s transportpolitik . Menvad jag tycker är viktigt nu är först och främst att gåöver från landsvägstransporter till mer av järnvägs-transporter. Det finns en klar sådan ansats både i densvenska politiken - vi bygger ganskamycket järnväg nu - och när det gäller den sektor-sintegreringsplan, den plan för framtidens transport-utveckling i EU, som har framtagits och som skadiskuteras på toppmötet i tillsammans medde andra planerna.Jag har också uttalat mig till stödför att övergå till en kilometerbeskattning när detgäller godstransporter på landsväg. Det tror jag ocksåkan vara ett verksamt bidrag till att ha något slagskontroll över utvecklingen i fråga om transporter pålandsväg.Sedan finns det ett antal andra åtgärder som måstevidtas. Man måste satsa mer på ny teknik. Man måstesatsa mer på nya bränslen, något som vi talar om förnärvarande, och på ett mycket bredare sätt introduce-ra den typen av bränslen.Anf. 49 ():Fru talman! Jag skulle vilja välkomna beskedetnär det gäller tågtrafik. Det måste innebära att vi ivårt gemensamma arbete med en ny infrastrukturpro-position kan räkna med att det kommer att bli enövervikt för satsningar på tågtrafik och inte så mycketnya vägbyggen.Flygbränslet är en viktig fråga. I det mineralolje-direktiv som gäller nu i EU stadgas uttryckligen attflygbränsle inte ska beskattas. Är miljöministernberedd att jobba för en förändring av detta i EU?Slutligen vill jag fråga om målsättningen, ambi-tionsnivån när det gäller sänkta koldioxidutsläpp. Nutalar både statsministern och miljöministern om mi-nus . Hur ska vi då klara de minus40 % till 2020 som talar om ikommissionens förslag till nytt miljöhandlingspro-gram?Anf. 50 Miljöminister ():Fru talman! Först får jag säga att jag tycker att detär lite för tidigt att kritisera det nya miljöhandlings-programmet på ett svidande sätt, eller säga att det ärsvidande kritik. Låt oss ta på oss ochtitta på det. Jag är kritisk på vissa punkter, men jaghar också mycket beröm att ge på andra punkter närdet gäller det här programmet.När det gäller flygbränsle är det klart att grund-principen måste vara att flygbränsle ska beskattas påsamma sätt - inte minst av miljöskäl - som andrabränslen. vet ju att orsaken tillatt vi har den situation vi har är att flyget på etthelt annat sätt än biltrafiken är internationellt. Det harvarit mycket svårare att komma fram där. Men vidriver från svensk sida i EU-arbetet att flygbränsletska beskattas. Vi driver det också inom den interna-tionella flygorganisationen, som är det viktigasteforumet för detta.Åtgärder för ökat byggandeAnf. 51 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till statsrådetLars-Erik . För att bostadsbyggandet i landetska öka har ju statsrådet lovat någon form av riktatinvesteringsbidrag. Statsrådet har också sagt att hårdavillkor kommer att ställas för att inte byggkostnader-na ska öka i landet. Stödet ska i första hand riktas tillhyresrätter.Min fråga är: Kommer det att gälla också de hy-resrätter som är väldigt vanliga på landsbygden, dvs.de hyresrätter som byggs i form av kedjehus med ettplan, alltså inte i högre byggda hus utan faktiskt somenplansvillor? räknas dessa som villor och intesom hyresrätter trots att man betalar sin hyra precispå samma sätt som man gör i städer och på andrastörre orter.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att regeringen har avise-rat att vi i vårpropositionen kommer att införa ytterli-gare stimulansåtgärder för att få fram ett ökat byg-gande av särskilt hyresrätter. Vi kan ju se att byggan-det ökar, men det är i väldigt stor omfattning bostads-rätter och egnahem som byggs. Det är också special-bostäder som studentbostäder och bostäder för äldre.Men den renodlade, normala, hyresrättsproduktionenligger på en väldigt låg nivå. Vi kommer alltså attåterkomma i vårpropositionen med förslag om ytter-ligare stimulansåtgärder.Den proposition som behandlade i hös-tas innehöll ju en del av de här åtgärderna, som ettinvesteringsbidrag för ekologiskt byggande särskiltriktat till hyresrätterna. Så jag ska be att få återkom-ma med detaljer när regeringen är klar med bered-ningen av vårpropositionen.Anf. 53 ():Fru talman! Jag tackar för detta, men det är fortfa-rande inget svar på om det verkligen kommer att gällaoss som bor på landsbygden, dvs. de hyresrätter somvanligen byggs i form av kedjehus, fyra fem lägen-heter, som ligger på ett plan. Man kan gå ut och hasin trädgård utanför. Det är det allra vanligaste pålandsbygden, och räknas inte detta in i de hy-resstöd som vanliga hyresrätter får. Jag hoppas verk-ligen att statsrådet tar det här på allvar så att vi ocksåkänner att vi får hjälp och stöd. Det behövs likaväl pålandet som i staden. Jag tycker att det är ett viktigtstöd.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman!