prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:42Torsdagen den 6 decemberKl. 09.00 - 18.0019.00 - 22.40Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 30 november.2 § Meddelande om skriftliga frågor och svarunder juluppehålletFörste vice talmannen meddelade att ett medde-lande om skriftliga frågor och svar under juluppehål-let hade delats ut till kammarens ledamöter.3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:99Till riksdagenInterpellation 2001/02:99 av ()om skyddad identitet.Interpellationen kommer att besvaras den15 januari 2002.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 3 december 2001FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2001/02:109Till riksdagenInterpellation 2001/02:109 av omresursförstärkning till kommuner.Interpellationen kommer att besvaras den15 januari 2002.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 3 december 2001FinansdepartementetBosse Ringholm4 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Förste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM22 om Dengemensamma transportpolitiken fram till 2010KOM (2001) 370 till trafikutskottet5 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:64 till konstitutionsutskottet2001/02:65 till miljö- och jordbruksutskottet2001/02:69 till konstitutionsutskottet2001/02:71 till justitieutskottetSkrivelse2001/02:52 till justitieutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående propositioner och skrivelseskulle förlängas till fredagen den 18 januari 2002.6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtbildningsutskottets betänkanden /02:UbU1,UbU2, UbU4 och UbU57 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 5 decemberFöU1 Totalförsvarsbudgeten för år 2002Punkt 1 (Utgifterna m.m. inom totalförsvaret )1. utskottet2. 1 (m)3. res. 3 (v)4. res. 2 (kd)5. res. 4 (fp)Förberedande votering 1:36 för res. 212 för res. 4252 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:35 för res. 338 för res. 2230 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:72 för res. 137 för res. 2194 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:148 för utskottet72 för res. 183 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 1 v, 16 c, 12 mpFör res. 1: 70 m, 2 -Avstod: 33 v, 38 kd, 12 fpFrånvarande: 12 s, 11 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 4 mpPunkt 2 (Inriktning för förbandsverksamheten)1. utskottet2. 5 (kd, m)3. res. 6 (v)Förberedande votering:112 för res. 534 för res. 6156 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:161 för utskottet109 för res. 533 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 1 m, 1 v, 16 c, 12 fp, 12 mpFör res. 5: 69 m, 38 kd, 2 -Avstod: 33 vFrånvarande: 12 s, 11 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 4 mpLars () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FöU2 Försvarsbeslut för 2002-2004Punkt 1 (Samhällets beredskap)Yrkanden:1. utskottet2. 1 (kd)3. res. 2 (fp)4. utskottets förslag med den ändring däri som föran-leddes av bifall till mot. Fö8 yrk 2 (mp)Förberedande votering 1:13 för res. 212 för mot.278 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:37 för res. 113 för res. 2253 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:241 för utskottet38 för res. 124 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 70 m, 34 v, 16 c, 2 -För res. 1: 38 kdAvstod: 12 fp, 12 mpFrånvarande: 12 s, 11 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 4 mpPunkt 4 (Den nya planeringsmyndigheten)1. utskottet2. 5 (v)3. res. 6 (fp)Förberedande votering:35 för res. 512 för res. 6256 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:256 för utskottet34 för res. 512 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 70 m, 38 kd, 16 c, 12 mp, 2 -För res. 5: 34 vAvstod: 12 fpFrånvarande: 13 s, 11 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 4 mpPunkt 7 (Inriktning av försvarspolitiken)1. utskottet2. 8 (m)Votering:227 för utskottet72 för res. 84 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 34 v, 38 kd, 16 c, 12 fp, 12 mpFör res. 8: 70 m, 2 -Avstod: 4 sFrånvarande: 12 s, 11 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 4 mpPunkt 13 (Civil-militär samverkan)1. utskottet2. 12 (kd)Votering:192 för utskottet38 för res. 1273 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 34 v, 16 c, 12 fp, 11 mpFör res. 12: 38 kdAvstod: 70 m, 1 mp, 2 -Frånvarande: 12 s, 11 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 4 mpPunkt 17 (Anpassning)Yrkanden:1. utskottet2. 17 (v)3. utskottets förslag med den ändring däri som föran-leddes av bifall till mot. 1 och 5 (mp)Förberedande votering 1:35 för res. 1712 för mot.255 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 17.Huvudvotering:185 för utskottet44 för res. 1774 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 38 kd, 16 c, 12 fpFör res. 17: 34 v, 10 mpAvstod: 70 m, 2 mp, 2 -Frånvarande: 12 s, 11 m, 9 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 4 mpPunkt 19 (Helikopterverksamhet och marin närvaropå )1. utskottet2. 18 (m, kd, fp)Votering:166 för utskottet122 för res. 1814 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 32 v, 15 c, 1 mpFör res. 18: 70 m, 38 kd, 12 fp, 2 -Avstod: 1 s, 1 v, 1 c, 11 mpFrånvarande: 12 s, 11 m, 10 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 4 mpPunkt 24 (Internationell verksamhet)1. utskottet2. 20 (m, kd, fp)Votering:180 för utskottet122 för res. 2047 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 33 v, 16 c, 12 mpFör res. 20: 70 m, 38 kd, 12 fp, 2 -Frånvarande: 12 s, 11 m, 10 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.8 § NicefördragetFöredrogskonstitutions- och utrikesutskottets betänkande2001/02:KUU1Nicefördraget (prop. 2001/02:8)Anf. 1 Utrikesminister ():Herr talman! Jag är glad över det samarbete somvi har haft med kring införoch under de förhandlingar som skedde. Jag harverkligen uppskattat de täta kontakterna och denkonstruktiva stämning som vi har haft i samrådenmed , utrikesutskottet och konstitutions-utskottet liksom i det sammansatta utskottets viktigaarbete.Jag tycker att är en bra illustrationav det europeiska samarbetet på gott och ont.Det är en kompromiss med allt vad det innebär.Det tillfredsställer inte dem som enbart ser till na-tionalstatens intressen, för de nagelfar det här beslutetkritiskt och hittar en röst mindre här och en mer däroch får därmed stöd för sin förutbestämda stånd-punkt: att är ännu en byggsten i detsom de brukar kalla den europeiska superstaten; ochså stärks de i sin övertygelse mot unionen.De som vill ha ett är likabesvikna över att deras drömmar än en gång grusats.De hittar inget beslut om en konstitution som minskareller upphäver nationalstatens makt, och därmedbekräftas deras förutbestämda ståndpunkt: att med-lemsstaterna, som det brukar heta, inte "klarar av attfatta de nödvändiga besluten för EU:s framtid"; ochså stärks de i sin övertygelse att medlemsstaterna skakopplas bort och toppmötena avskaffas.Men alla vi som kan se att det europeiska samar-betet både har förtjänster och brister, både möjlighe-ter och begränsningar, och som tror att vi både måsteutveckla den europeiska unionen och behålla med-lemsstaternas beslutanderätt i frågor av vitalt natio-nellt intresse, vi tycker att ändå är enbra kompromiss, trots att man kan ha invändningarmot enskildheter.Det är en bra kompromiss därför att den tillgodo-ser våra gemensamma intressen, precis som hela EU-samarbetet, som just bygger på att fred, säkerhet, enfungerande inre marknad, säker mat, hållbar utveck-ling, är viktigt för alla medborgare i - och viarbetar ju ständigt med hur vi på bästa sätt ska nådessa gemensamma mål.Det är en bra kompromiss därför att den inte bort-ser från att vi också har nationella intressen, som iförsta hand handlar om den oundgängliga demokra-tiska förankringen genom de nationella parlamentenmen som också handlar om att vi ibland vill görasaker efter vår egen agenda, på områden där Sverigehar gått före eller vill fortsätta att gå före. Jag tror ioch för sig inte att man ska överdriva just den aspek-ten utan komma ihåg att det är inte bara vi svenskarsom vill ha välfärd, ren miljö, jämställdhet, säker mat,öppenhet och solidaritet. Det är inte heller så att viförsvagar dessa områden i för att de nu ärprioriteringar också för EU. Tvärtom tjänar vi på enstörre gemensam samsyn även i de frågor som vi harsett som traditionella svenska prioriteringar.Nicefördraget är också en bra kompromiss därföratt i lyckades EU:s medlemsländer jämka mel-lan alla sina nationella intressen, och man lyckadesmed den gemensamma uppgiften att ta det historiskasteget för och för en fredligutveckling på vår kontinent. Det är det Nicefördragethandlar om - varken mer eller mindre.Regeringskonferensen hade ett begrän-sat mandat. Uppgiften var att genomföra de institu-tionella förändringar som var nödvändiga för utvidg-ningen. Dessutom skulle de göras på så attutvidgningen inte skulle försenas. Uppgiften var inteatt ändra maktbalansen, att förenkla fördragen elleratt skapa en konstitution. Eftersom utvidgningen ärSveriges allra viktigaste fråga i EU var vi också på-drivande för att försöka hitta lösningar.Jag tycker att vi kan konstatera att vi upp-nådde huvudmålet, både för regeringskonferensenoch för . Vi kom överens om de institutionellaförändringar som är nödvändiga för att samarbetetska fungera i en utvidgad union. I förklaringen omunionens framtid slås det entydigt fast att Nicefördra-get öppnar vägen för utvidgningen och att nästa rege-ringskonferens inte får utgöra något hinder eller för-handsvillkor för utvidgningen. var en förutsätt-ning för genombrottet i , som ju fastställdeatt förhandlingarna ska vara avslutade och attutvidgningen ska äga rum år 2004.Inför utvidgningen var det naturligtvis nödvändigtatt komma överens om regler för röstviktning, kom-missionens sammansättning och antal platser i parla-mentet. Det gällde att behålla en rimlig balans mellanmedlemsstaternas intressen och skapa för-utsättningar för att EU skulle kunna fungera minstlika effektivt som med nästan dubbelt såmånga medlemsstater.Låt mig kommentera frågorna var och en för sig.När det gäller kommissionen var det viktigt förSverige att vi kunde enas om att ha kvar en ledamotfrån varje medlemsland till dess att utvidgningengenomförts. kommer varje land att vid sin anslut-ning kunna ha en av sina medborgare i kommissio-nen. När vi når 27 medlemmar i sätts ett tak förantalet. Då ska ett enhälligt beslut fattas om en re-duktion av antalet ledamöter, och vi ska fastställa enjämlik rotation av kommissionärer. Det tycker vi ären vettig lösning.Fördelningen av platser i parlamentet innebär attSverige fortfarande kommer att ha 18 platser närutvidgningen är fullt genomförd.Nicefördraget ger också en rimlig balans mellanstörre och mindre länder. De medlemsländer somförlorar en kommissionär får en viss kompensation iröstviktningen. Det var enligt det vi kom överens omi redan 1997.Slutresultatet blir att ungefär samma andel av be-folkningen i måste stå bakom beslut också ifortsättningen. Sedan kan jag naturligtvis erkänna attdet inte alltid är helt enkelt att räkna fram majoritets-reglerna.Med blir det också lättare att inledaett närmare samarbete inom första och tredje pelaren.Det är också viktigt för utvidgningen. Närmare sam-arbete gör det möjligt för grupper av länder att för-djupa samarbetet inom fördragets ramar snarare änutanför. Rätt utformat kan det bidra till att stärkasammanhållningen i ett utvidgat EU.Nu får vi större flexibilitet så att grupper om minståtta länder får möjlighet att inom gemenskapen ageraför en fördjupning i en mindre krets. Det ska skeinom ramarna för våra gemensamma regler och -vilket är mycket viktigt för - det ska stå öp-pet för alla medlemsländer att delta.Den gemensamma utrikespolitiken förblir just engemensam utrikespolitik, precis som vi från svensksida har velat från början. Vi menar att en uppdelningi grupper på det området skulle ha försvagat EU. Vihar nu säkrat att närmare samarbete inom utrikes- ochsäkerhetspolitiken enbart kan gälla att genomförasådant som redan har beslutats med enhällighet ochunder vidmakthållet veto. Alla frågor med militärakonsekvenser ska helt undantas från närmare samar-bete. Alla sådana beslut kräver enhällighet.Nicefördraget stärker också unionens beslutsför-måga i viktiga politiska frågor. Kvalificerad majoritet- som är den vanligaste beslutsformen -blir ännu tydligare huvudregeln inom EU. Det un-derlättar medborgarnas fria rörlighet, och det kommeratt effektivisera den externa handelspolitiken.Vi ville gå ännu längre inom områden som social-politik, visering, asyl- och migrationsfrågor. Det ärområden vi kommer att fortsätta att driva inför nästaregeringskonferens 2004.Vi ska också vara medvetna om att vi nu närmaross en kärna av bestämmelser som rör den nationellasuveräniteten och där medlemsstaterna i stort sett äröverens om att enhällighet ska fortsätta att gälla. Frånsvensk sida räknar vi skatteområdet till ett av dessaområden där vi vill ha enhällighet. Även för familje-frågor inom civilrätten kvarstår enhällighet som viönskade.Slutligen: Mot bakgrund av det snäva mandat somgällde för regeringskonferensen var det också bra attvi i kunde enas om att inleda en djupare ochbredare debatt om EU:s framtid. Det var ett svar påde önskemål om en bredare reform som hade fram-förts och ett erkännande av behovet av att förbättraden demokratiska legitimiteten och öppenheten för attföra unionen närmare medborgarna. Vi ser bl.a. pådet låga deltagande i Europavalen hur viktigt det äratt vi kan brygga över klyftan mellan och medborgare.Vi startade framtidsdebatten under det svenskaordförandeskapet. I kunde alla medlems-länder och flertalet kandidatländer rapportera omolika initiativ som hade tagits för att börja debatten.Då var de flesta länder inte redo att diskutera förbere-delserna för nästa regeringskonferens, än mindresakfrågorna. Regeringen beslöt ändå att lägga framförslag om ett brett organ som skulle föreslå ämnenoch alternativa lösningar för nästa regeringskonferensår . blir det ett sådant konvent. råder detockså en ganska bred enighet om att debatten måstebörja med EU:s uppgifter och utmaningar och inteenbart ta upp de institutionella lösningarna.Redan nästa vecka kommer den här diskussionenatt föras vidare vid toppmötet i , där det ocksåska ges en klarsignal till ett konvent. Konventet skalägga fram förslag och alternativ utan att binda natio-nella regeringar och parlament. Det blir ett konventsom följs av en ordentlig paus före regeringskonfe-rensen. Det ska bli ett stort deltagande av nationellaparlamentariker. Det är en fråga där helatiden har varit pådrivande.Vi tycker att det är viktigt att förberedelserna ochdebatten inte begränsas till konventet utan blir myck-et bredare. Det civila forumet, och i , kommer att spela en stor roll inför denkommande regeringskonferensen, liksom givetvisriksdagens fortsatta arbete.Regeringen avser att återkomma till riksdagenmed en skrivelse i början av konventet som en del iförberedelserna inför regeringskonferensen. an-kommer det på att godkänna det nya för-draget. Det finns mycket goda skäl för att börtillträda fördraget. Det lägger en grund för en framti-da Europaunion som också återförenar öst och väst.Avslutningsvis, herr talman, vill jag, innan jaglämnar talarstolen, uppmärksamma att en av debatt-deltagarna är med på sin sista riksdagsdebatt.När jag gick på gymnasiet i lyssnadejag på en debatt där var med. Jagtyckte att han hade ett bra inlägg, så jag applåderadehonom. Då fick jag veta av mina SSU-kamrater attdetta var ohyggligt opassande, och så fick man verk-ligen inte göra! Jag har inte vågat erkänna detta förr-än , senare.Jag skulle vilja tacka både för sam-arbetet och för striderna.Jag uppskattar samarbetet. är en avdem som mycket konstruktivt kan samverka när manhar gemensamma mål. Bl.a. inom EU-samarbetet harvi ofta haft ett bra gemensamt arbete för att balanseradet gemensamma europeiska och det nationella. Därhar jag också fått värdesätta goda råd.Jag har också uppskattat striderna. Det är ingensom tvingar en att läsa på och tänka igenom argu-menten lika noga som en väl påläst och skicklig mot-ståndare.Riksdagen förlorar ett av sina starka namn, menrevisionsrätten vinner en utomordentlig medarbetare.Tack, , och lycka till!(Applåder)Anf. 2 PER ():Herr talman! ska fatta ett av sinaviktiga internationella beslut: genom att säga ja tillNicefördraget och därmed gå ytterligare en bit påvägen för att göra EU till en bättre organisation, göradet lite lättare att fatta de nationella besluten, menframför allt förbereda EU för att bli en större ochmera alleuropeisk organisation än den är.En stor utvidgning står för dörren. Nicefördragetär en del i förberedelseprocessen för detta.Med utvidgningen av den europeiska unionen tillett mycket stort antal länder som tidigare brottatsunder kommunismens barbari fullföljer EU en av sinaallra mest centrala kärnuppgifter: att bana väg förfreden och att säkra friheten, öppenheten, toleransenoch demokratin. Det är en stor uppgift EU har fram-för sig, och det är en stor uppgift att göra organisatio-nen beredd att ta sig an dessa nya och oändligt myck-et mera utmanande uppgifter än som stod för dörrennär EU utvidgades med övriga västeuropeiska länder,däribland Sverige.Det har legat och ligger i sakens natur att vi i Sve-rige har känt och känner ett särskilt engagemang ochett särskilt ansvar för att bereda de baltiska ländernamöjlighet till ett snabbt inträde i unionen.Det är, herr talman, en bred enighet som det sam-mansatta konstitutions- och utrikesutskottet har sam-lat bakom ett ja till det som ligger påriksdagens bord. Socialdemokrater och moderater,kristdemokrater, folkpartister och centerpartister stårbakom övertygelsen att det behövs ett bra, effektivt,starkt och utvidgat EU, för skull men ocksåför de allomfattande uppgifter som bär upp den euro-peiska unionen.Det innebär naturligtvis inte att ideologier ochskilda synsätt har spelat ut sin roll i politiken, bara etterkännande av att i en internationell värld behövs detockså internationella arenor. Eller, annorlunda ut-tryckt, med samma övertygelse som mitt parti i dagsäger ja till regeringens förslag att godkänna Niceför-draget, slåss vi också för att EU:s innehåll ska styrasmera av de frihetliga idéer som vi i vill skaersätta socialdemokratin.Herr talman! Två partier säger nej till Nicefördra-get, i ett motstånd som jag måste medge blir alltmerasvårförståeligt och svårförklarligt. Skulle de som säger nej till få sin vilja igenomstoppar man i praktiken . Det innebärmed andra ord att inte bara får ta konsekven-serna av dessa partiers EU-motstånd, utan också deandra länder som vill göra gemensam sak med osssom redan finns innanför unionen.Jag har alltid undrat vad de som intar den stånd-punkten säger till sina vänner i , , , , eller . Har inte de somlever i dessa länder lidit nog? Skulle de därutöver fåse sina västeuropeiska vänner dra undan möjlighetenatt vinna det välstånd, vinna den rättvisa och vinnaden garanti för demokratin som de uppfattar att EU-medlemskapet skulle leda till för dem?Nu heter det bland dem som hävdar att Niceför-draget likväl inte ska godkännas att vi i alla fall kan tain nya medlemsländer men göra de nödvändiga an-passningarna genom de s.k. anslutningsfördragen.Om detta, herr talman, kan ett par saker sägas.Det ena är det uppenbara, nämligen att om vi skata in i anslutningsfördragen är det baraatt göra samma sak men att tvingas göra det mångagånger om. Är det då inte enklare att säga ja till detfördrag som redan är framförhandlat?Är det inte så att man vill ta in detta , som antyds i den reservation som finnsknuten till utskottets betänkande? Ja, då innebär ar-gumentet att ta in dessa regler i anslutningsfördragenbara en dålig ursäkt för att man i praktiken tänkersäga nej också då. Reservanterna anför ju materiellainvändningar mot det som framförhandlades i Nice.Säger man nej till dessa materiella invändningar nuligger det i farans riktning att man kommer att säganej nästa gång också. Och säger man nej nästa gångockså, när de nya medlemsländerna ska anslutas tillunionen, slår fällan igen. Då kommer de inte att fåtillträde, och det är det många av oss misstänker ärsjälva den avsikt som reservanterna nu ger uttryckför.Herr talman! Att en stor utskottsmajoritet vill attriksdagen nu säger ja till innebär na-turligtvis inte att vi tycker att fördraget i alla avseen-den är en lysande produkt. Vi skulle nog var och enha skrivit fördraget lite annorlunda om vi själva hadefått hålla i pennan. Likväl är alternativet till att sägaja oändligt mycket sämre. Då stoppas en viktig pro-cess som har kommit att bli EU:s , att ta för-ändringarna steg för steg, att dra reformarbetet sålångt man lyckas för stunden, att acceptera att försla-gen inte blir fullständiga men på den nya grund somde nya förslagen innebär vara beredd att gå vidare.Utrikesministern sade redan i sitt anförande att viska gå vidare med EU:s förändringar med börjanredan om . inleds den kanske allra vikti-gaste fasen i EU:s arbete i vår generation och denenda stora möjlighet som vår generation politikersannolikt har att i grunden få påverka EU:s framtid.Det nya EU som ska formas är inte bara ett EUsom nödtorftigt ska kunna klara nya medlemmar utanockså göra det på ett bra, effektivt och öppet sätt. Detär ett arbete som många beskriver som varande i nivåmed det som en gång ledde fram till det Romfördragsom bildade EU.Herr talman! Det arbete som kommer att inledasmed Europeiska rådets möte i Laeken om en veckafår inte misslyckas. Det är, som jag antydde, vår ge-nerations möjlighet att nu skapa det EU som kanhärbärgera merparten av . Det behövsen stor reform för ett rationellare beslutsfattande ochen större tydlighet. Det är viktigt för effektiviteten iEU, för legitimiteten i dess beslut, för den medbor-gerliga tilltron till EU som idé och för att den demo-kratiska kontrollen ska kunna utövas över de beslutsom vi överlåter till EU att handha på bl.a. den svens-ka vägnar.Vi talar om en konstitution, en författning eller ettförfattningsfördrag mellan EU:s stater som ska angede grundläggande villkor på vilket samarbetet skabaseras - en konvention eller en konstitution som vigemensamt har att komma överens om alla EU-staterna emellan.Vägen till det nya fördraget inleds alltså om envecka i Laeken. Då ska, som utrikesministern fram-höll, också det första initiativet tas till det konventsom ska förbereda den regeringskonferens som tillslut kommer att ha ansvaret för att fullfölja fördrags-förändringen. Det är ett konvent inom vilket natio-nella parlament, , EU:s institutio-ner och regeringarna ska samarbeta för att finna denkloka lösning på EU:s framtidsproblem som organi-sationen söker.Jag vill understryka att det är viktigt att alla enga-geras på ett meningsfullt sätt i detta arbete.