prot · GO0982 · 2001-03-20 00:00:00 — Jag ställde egentligen interpellationentill miljöministern, därför att omställningen av ener-gisystemet har stor miljöpolitisk betydelse särskilt urklimatsynpunkt. Självklart är det också en närings-och energipolitisk fråga. Jag vill tacka näringsminis-tern för svaret även om jag inte tycker att det är såhandlingskraftigt som näringsministern vill låta på-skina.Med tanke på eftersläpning när det gällersatsning på vindkraften jämfört med t.ex. ,och , för att inte tala om ,är det i stället upprörande att regeringen tar och hartagit så god tid på sig i denna angelägna fråga. Förraåret installerade och har nuen installerad effekt på . Det är en oerhörd skillnad.Även om det finns ett konstigt, traumatiskt mot-stånd mot vindkraft i som säkert kan härledastill kärnkraftsdebatten kan det väl inte vara regering-ens samarbetspartier som bromsar utvecklingen. Vi har lång kust. Vi har egentligen alla för-utsättningar för vindkraft, och så har vi bara 230megawatt installerad vindkraft.Det bör finnas majoritet för att ta krafttag och un-danröja de hinder för vindkraftsutbyggnaden somfinns och dessutom för att bilda opinion, något som ärnog så viktigt. Annars riskerar investeringar att gåSveriges näsa förbi. Andra är intresserade. tagit fram större vindkraftverk än de som ärgodkända för småskalig elproduktion i . Devill komma i gång och varför inte i ? Dan-marks export av vindkraft motsvarar ungefär 15 mil-jarder. Det är mycket pengar. Mellan 12 000 och14 000 personer jobbar inom vindkraftssektorn.Det är bra att regeringen sent omsider ska åter-komma till när det gäller planerings-mål för vindkraftsutbyggnaden. Jag menar att sådantbehövs. Jag förstår att näringsministern inte nu kanspecificera exakt var målet ska ligga. Men någonform av intervall kanske vi kunde få höra. Ska det bli1 000, 5 000 eller och inom vilkentidsram? Jag kan nämna att fattat beslut omatt bygga ut till till år 2010.När det så gäller den krångliga tillståndsgivningenvill jag bara fråga när det kommer förslag om lättna-der. Det framgick inte av svaret. Som det nu är hand-lar ett tillståndsärende mer om år än om månader. Detfinns exempel på att det tagit . Det är klart attdet inte är acceptabelt för en enda investerare med enså lång och krånglig procedur.Så till klassningen som miljöfarlig verksamhet.Just den delen av svaret visar att regeringen också påsätt och vis sitter fast i den opinionsbildning somfinns, alltså att vindkraften är ful, bullrig och t.o.m.kastar skuggor. Jag tycker det låter lite konstigt.Skuggorna kan vi inte acceptera, utan ett vindkraft-verk måste klassas som miljöfarlig verksamhet. För-utom den krångliga tillståndsgivning som det medförmåste man betala årliga avgifter till kommunerna,miljöskadeavgift samt lämna en omfattande miljörap-port till . Ni hör själva hur konstigt dettalåter.Vi hörde i svaret att miljöministern inte har föravsikt att ändra denna lagstiftning. Det är svagt attvindkraftverk ska behandlas på samma sätt som storaindustrianläggningar och liknande. Näringsministernkanske har en åsikt i den frågan. Han kanske har enannan synpunkt än miljöministern. Det skulle varaintressant att veta i så fall.Anf. 49 ():Fru talman! Vi torde vara eniga om att vindkraf-ten är väldigt viktig som komplement i en framtidaenergiförsörjning.Jag har erfarit att det i kraftföretagens planer finns1 800-2 000 nya vindkraftverk. Detta antal stämmerinte särskilt väl med vad vi nu ser i praktiken. Är dethär realistiska planer? Kommer åtminstone de 1 800vindkraftverk som finns i planerna att uppföras.Interpellanten var också inne på jämförelser medandra länder. Jämförelsen med är ju rele-vant. De meteorologiska förhållandena här torde varaungefär desamma, åtminstone vid Sveriges kuster,som i . Varför är det så mycket lättare attkomma vidare i än vad det är i ?Bullerfrågorna har grannländerna uppenbarligenockså hanterat på ett annat sätt.De estetiska olägenheterna betonas allt oftare,som också interpellanten sade. Men man kan ju jäm-föra med de telemaster som uppförs och kommer attuppföras. Där hör jag inte samma klagan över deestetiska olägenheterna.Varför så mycket lättare i ? Kommer de1 800 vindkraftverken att uppföras?Anf. 50 Näringsminister ():Fru talman! Jag får börja med att ta upp frågan omvarför har så låg andel produktion av el frånvindkraft. Det finns självklart många anledningar tillatt vindkraftsproduktionen inte är större än vad den äri . Den huvudsakliga anledningen är att det iSverige inte har funnits något underskott av el och attdet därför inte heller funnits någon naturlig anledningatt bygga ny elproduktionskapacitet. De låga elpriser-na sedan avregleringen har dessutom inte uppmuntrattill investeringar i elproduktion.Jag kan nämna att produktionskostnaden för vind-kraft beräknas vara per kilo-wattimme utan subventioner. Befintliga driftsbidraguppgår totalt till . Till dettakommer ett investeringsbidrag på ca 15 %.När det sedan gäller de länder som vi talar om härvar andelen vindkraft av elproduktionen i Dan-mark . har en helt annan situation änvad vi har. De har sina kolkraftverk och de har högtsubventionerade vindkraftverk, vilket är förståeligt. ITyskland var motsvarande siffra . Jag vill i dettasammanhang påminna om att har en myckethög andel förnybar elproduktion. Den utgjorde 49 %år 1998. Då räknar jag självklart med vattenkraften,som ju ger den goda tillgången. Jämför man sammaår är motsvarande siffra för och förDanmark 10 %.Jag vill med detta säga att utgångsläget varierarväldigt mycket mellan olika länder. Situationen iSverige kan inte direkt jämföras med situationen idessa länder.Men som jag har sagt när vi har fört dis-kussioner om vindkraften här i kammaren är dennumera ett alternativ. Jag kommer att invigaen vindkraftspark på . Jag kan också säga attregeringen kommer att fatta beslut sominnebär en ökad utbyggnad av vindkraften. Den är ettalternativ.Man kan konstatera att teknikutvecklingen påvindkraftsområdet har gått mycket fort ,fortare än vad man kanske har trott. Detta har innebu-rit att större anläggningar kan byggas i områden därdet tidigare inte var möjligt och till lägre kostnader.Ett fortsatt nära aktivt samarbete mellan statenoch näringslivet ser jag som en viktig del i den fort-satta utvecklingen, t.ex. genom ett fördjupat samar-bete kring demonstration och ny teknik genom pilot-projekt.Som jag har sagt här i kammaren när vihar debatterat denna fråga kommer jag att ta ett initi-ativ till att samla alla aktörer, inte minst näringslivetsom har ett stort intresse av att vara med viden sådan här utbyggnad.Jag vill sedan kort kommentera detta med miljö-balken. Först och främst: Om man ska sätta upp tele-master måste det också miljöprövas. Det är ingenskillnad. Dessa sätter man inte upp hur som helst. Omman bygger upp en väldigt stor vindkraftsanläggning- det är stora prylar, om jag får uttrycka mig lite van-vördigt - är det rimligt att det prövas. Däromkringbor människor, och det blir buller. Där finns fågelliv,fågelstråk och annat som kan påverkas, så det är klartatt vi inte kan undanta detta från en vanlig miljöpröv-ning enligt miljöbalken.Anf. 51 ():Fru talman! Jag förstår detta med priserna. Detligger naturligtvis mycket i det. Men jag tror också attdet finns ett trauma i därför att vi har haftdebatten om energin. Det har gjort att många männi-skor känner att det blir ett inlägg i kärnkraftsdebattennär de talar om vindkraft. Det är ju inte det som dethandlar om egentligen. Det handlar naturligtvis omatt vi har mycket elenergi och att det därför har varitsvårt att ta upp frågan. Jag kan hålla med om att detnaturligtvis är så.Jag tycker att det är bra att regeringen ändå visaratt vindkraften nu är ett verkligt alternativ och kommer att gå vidare. Jag är ju, som näringsmi-nistern förstår, ganska otålig i det här avseendet ochtycker att det går alldeles för sakta. Vad som är vik-tigt är att det finns långsiktiga och hållbara regler somvindkraftsintressenterna vet att de kan lita på. Detmåste finnas ett stabilt regelverk så att man vet vadsom gäller. Det har ju varit en avsaknad av den sor-tens regelverk. Det är väldigt illa att det har varit pådet sättet.Nu kan jag konstatera att regeringen tänker läggafram ett förslag eller så när det gäller deekonomiska förutsättningarna för vindkraften. Jagtycker nog att det är alldeles . Det bordekomma något tidigare. Det visar inte på så stor hand-lingskraft.Den andra frågan som jag tog upp i min interpel-lation gällde gränsen för stödettill småskaliga produktionsanläggningar. Det är braatt näringsministern är medveten om de nackdelarsom detta för med sig. Jag hoppas att det även gällerden nya tekniken och ABB:s vindkraftsproduktion,för det är viktigt att de får ett besked. Det framgårinte av svaret om det ska bli en ändring eller ej, utanfrågan ska övervägas. Vad tycker näringsministernsjälv?När det sedan gäller miljöprövning är det klart atten stor vindkraftspark är en annan sak än ett enstakavindkraftverk. Jag tycker nog att man skulle kunna haett något enklare förfarande när det gäller vindkraftsom är miljövänlig än när det gäller andra stora an-läggningar som har mycket större påverkan på miljön.Man borde kunna ha ett något enklare förfarande.Det som är viktigt är att man har en helhetssyn påhela detta energislag för elproduktion. T.ex. taxerasvindkraftverken som industrifastigheter och beläggsmed fastighetsskatt på samma sätt som annan indust-rifastighet. Detta protesterar också vindkraftsprodu-centerna mot.En annan osäkerhetspunkt är att regeringenegentligen aldrig har gett besked till vindkraft-verksägarna om kostnaden för anslutning till nätet.Därför skulle jag vilja fråga: När kommer ett sådantförslag?Anf. 52 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att närings-ministern här tydligt markerar att vindkraften är ettalternativ, även om det inte ser ut att finnas sammautvecklingsmöjligheter för denna som för solenergin,åtminstone inte vad vi kan se . Det pågår ju enintensiv forskning. En fortsatt forskning är väldigtangelägen. Det torde också finnas behov av fortsattforskning på vindkraftens område.Fru talman! Det som jag vill fråga om och somgör mig nyfiken är att näringsministern säger att detkommer en hel del förslag - om jag förstod det rätt -till åtgärder som ska underlätta inte minst för investe-ringar på vindkraftens område.Kommer det i de förslagen att ingå någon form avförslag till fördelar för investeringar som görs avprivata personer, i syfte att underlätta utbyggnaden?Anf. 53 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att konstatera attdet inte finns något som sätter stopp i regeringen närdet gäller vindkraft. Regeringen anser att den är ettalternativ.Sedan är det klart att allting har sina begränsning-ar. Om man skulle uppnå så mot-svarar det - om jag inte missminner mig - drygt tvåBarsebäck. Med den nya tekniken handlar det omungefär 2 000 vindkraftaggregat. Det är alltså ganskaomfattande!Därmed menar jag att det inte bara är att rusa iväg. Man måste veta var aggregaten ska ligga osv.Ändock tycker jag att vindkraft är ett alternativ somman bör pröva. Den kommer inte att inom överskåd-lig tid kunna ersätta hela kärnkraften. Det måste viockså konstatera. Men den är ett bra alternativ, ochden är ett alternativ som ska prövas.Frågan om begränsningen på 1 ½ megawatt ut-reds, som jag sade i mitt svar till interpellanten. Jagdelar uppfattningen att detta inte är speciellt effektivt,men det har en historisk förklaring. Detta får vi vägain när vi tittar över de olika reglerna.Om jag går över till kostnaderna, som jag ocksåvar inne på tidigare, kan jag säga att produktionskost-naden för vindkraft beräknas vara mellan 35 och 43öre utan subventioner. Befintligadriftsbidrag uppgår totalt till per kilowat-timme. Till detta kommer ett investeringsbidrag på15 % av investeringskostnaderna. Intresset för inves-teringsbidraget är mycket stort.Jag vill också påpeka att eftersom miljöbonusenför vindkraft motsvarar nivån på energiskatten på elså ökade miljöbonusen med per kilowattimmevid /01.Jag tror att man måste konstatera att det inte baraär nivån på stödet som är viktigt för en utbyggnad avvindkraften, utan det är kanske framför allt att detfinns långsiktiga stabila ekonomiska förhållanden förvindkraften. Annars tror jag inte att man investerar -det är för stor risk. Bl.a. därför planerar vi att införaett system med gröna certifikat fr.o.m. 2003.Anf. 54 ():Fru talman! Jag håller med om att det är viktigt attha långsiktiga och stabila regler för den som jobbaroch ska investera i vindkraften. Vi är överens - det ärbara det att jag tycker att det ska gå lite fortare än vadnäringsministern tycker.Även om det har varit och är så att prisbilden serannorlunda ut i än i t.ex. , ,och , som vi diskuterade tidigare,så försvarar inte det på något sätt att vi har så krång-liga regler att tillståndsgivningen ska behöva ta femår. Det har inte med prisbilden att göra, utan det harmed annat krångel som vi har här i att göra.Det gäller dåliga resurser på länsstyrelserna, att ären-dena bollas fram och tillbaka osv. Det tycker jag attnäringsministern ska ta tag i och se till att det blirförändrat så fort som möjligt.Intresset för vindkraft är stort. och lör-dag har nere iMalmö. Det vore väldigt trevligt att kunna skicka enpositiv signal till dem som är där om att alla de frågorsom vi har diskuterat här kommer att åtgärdas så fortsom möjligt så att det hela underlättas. Det handlarom omställningen, det handlar om klimatmålet ochdet handlar också mycket om miljöpolitik, och intebara om näringspolitik. Det är en kombination. Det ärviktigt att ha en helhetssyn när det gäller både miljö,näring och energi. De frågorna hänger ju så oerhörtstarkt ihop. Den signalen tycker jag att vi skulle kun-na skicka ned till vindkraftsföreningen och alla deintressenter som samlas i nu i helgen.Anf. 55 Näringsminister ():Fru talman! Det finns ett uttryck som lyder: Fort,men fel. Vad vi från regeringens sida försöker undvi-ka är just fort, men fel.Här måste man ta hänsyn till olika miljöprövning-ar etc. Man måste också ta hänsyn till hur effektivvindkraften är och hur den successivt kan ersättaexempelvis två . Det är det som vi jobbarmed. Därför menar jag att vi ändå har bra fart pådetta.Enligt Energimyndighetens beräkningar skulleden totala investeringen för att bygga tio terrawat-timmar vindel i med den nya tekniken uppgåtill ca . Med dagens teknik skullemotsvarande investering vara 36 miljarder kronor.Det är också en fråga om att man måste göra de härinvesteringarna successivt. Det går inte att göra på endag.Jag är för vindkraft. Jag är övertygad om detta.Regeringen har också deklarerat det. ska vi suc-cessivt bygga ut vindkraften, och vi ska framför alltgöra det tillsammans med näringslivet. Men det måsteske med de miljöprövningar som görs och de kravsom ställs på annan energi. Detta måste också görasnär det gäller vindkraften.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2000/01:291 omenskilda vägarAnf. 56 Näringsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att människorsom bor vid enskilda vägar ska slippa vara otryggaoch isolerade. Han har också frågat mig vilka åtgär-der jag avser att vidta för att en reparation eller ny-byggnad av bron i Umgransele ska kunna finansieras.Det enskilda vägnätet är en stor och mycket viktigdel av infrastrukturen i vårt land. De enskilda vägarnautgör omkring två tredjedelar av vägnätet. Ansvaretför dessa ligger på de enskilda väghållarna. Vägnäteti övrigt består av de allmänna vägarna, där staten ärväghållare, samt kommunala vägar och gator.För de enskilda vägar som är av betydelse för denallmänna samfärdseln utgår statsbidrag. Det kan t.ex.vara vägar som är utfartsväg för ett större antal fastboende eller vägar med en betydande andel genom-fartstrafik.Anslagen för statsbidragen har legatpå en oförändrad nivå.Regeringen har tillsatt en utredning med uppdragatt se över regler och bidrag till enskild väghållning.Utredningen ska vara klar . I uppdra-get ingår bl.a. att se över gränsdragningen mellanenskild och allmän väg. Ett av syftena med utred-ningen är att se till att man får största möjliga sam-hällsekonomiska nytta för de anslag som rör det lo-kala vägnätet. Efter sedvanlig beredning av utred-ningens förslag kommer att få ta ställningtill såväl ändringar av regelverk som förslag till an-slag.Skötseln av de enskilda vägarna är oftast organi-serad i föreningsform, som vägförening eller samfäl-lighetsförening. Föreningen har bildats vid lantmä-teriförrättning och har sedan antagit stadgar och enstyrelse som sköter förvaltningen av de vägar somföreningen har ansvar för.I många kommuner har man i samband medkommunsammanslagningarna fattat s.k. kommunali-seringsbeslut, dvs. att man i fullmäktige har bestämtatt kommunen tar på sig ansvar för driften av enskildavägar i föreningarnas ställe. Bakgrunden var ofta ville åstadkomma rättvisa t.ex. mellan två tidiga-re grannkommuner där kommunen skött driften i denena - som hade stadsplaner i sina tätorter - men inteden andra. De här kommunaliseringsbesluten saknaregentligen formella rättsverkningar och ska i ställetses som ett uttryck för politisk vilja. På många hållhar detta fungerat bra . Kommuner kanockså ha stått som mottagare av de statsbidrag somutgår till enskild väghållning. I takt med försämradkommunal ekonomi har en del kommuner på senareår börjat ifrågasätta sitt stöd till de enskilda vägarna.Hängbron över i Umgransele är en så-dan enskild bro där kommunen skött driften i samfäl-lighetens ställe. Vid de besiktningar som Vägverketutför som en del i bidragsgivning och tillsyn har mankonstaterat att bärigheten nästan är noll. Bron är i dagavstängd av säkerhetsskäl, och byborna har hamnat ien situation med långa omvägar. För närvarandepågår, enligt vad jag erfarit, utredningar för att kon-statera om en reparation är möjlig. Här krävs ett brettsamarbete. Det kan tyckas rimligt att kommunen,genom avtal med vägsamfälligheten, tar på sig väg-hållaransvaret för bron, som man skött i så många år.Om man sedan ansöker om statsbidrag till reparationav bron kommer givetvis , i samråd medlänsstyrelsen, att pröva denna ansökan.Anf. 57 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret, men inte ger det några stora förhoppningar föralla som bor vid enskilda vägar och som vet attde kommer att få stora problem när tjällossningsperi-oden börjar. Inte heller kan människorna i Um-gransele känna något större hopp med anledning avsvaret.Hösten som gick var exceptionellt blöt, vilket in-nebär att vägar och alla marker egentligen är totaltgenomdränkta. Vi kan befara mycket stora skadorunder vårens tjällossning.Vi verkar vara överens om den stora betydelsenav det enskilda vägnätet, som ministern skriver. Menhär stannar vår samstämmighet i frågan. Jag har på-pekat vikten av det enskilda vägnätet och att dagensanslagsnivå gör situationen ohållbar. Statsrådet hartyvärr glömt den viktiga delen att det inte räcker medatt bara säga att vägnätet är viktigt. Det måste ocksåtill pengar.Näringsministern skulle ha kunnat signaleraatt han är medveten om problemen och antytt att detkommer att anslås mer pengar i vårpropositionen föratt mildra den oro som jag känner när jag är ute ilandet hos dem som efter de här vägarna och som harbroar som de inte kan använda. Tyvärr inte ett posi-tivt ord i den riktningen.Bron i Umgramsele var bara ett exempel av flerabroar som har problem. har gjorten första undersökning av bl.a. broarna i ochTegsnäset. Det är en första liten undersökning, menVägverket har inte ens pengar till att göra en exaktundersökning, så där får ovissheten fortfarande råda.Vid kontakter med den utredning som studeradeenskilda vägnätet säger utredaren att han i sitt betän-kande förmodligen kommer att föreslå att större broari fortsättningen ska vara ett statligt ansvar, inte så attägande ska gå över till staten men väl det ekonomiskaansvaret. Han anser att den ekonomiska påfrestningenför en vägsamfällighet annars blir alltför stor. Det kanglädja dem som är utan bro , men likväl är detännu inte ens ett förslag.Jag förutsätter att näringsministern har blivit in-formerad om situationen för dem som bor bl.a. i Um-gransele. De har faktiskt ingen väg förutom enprivat skogsbilväg att åka på och som med all sanno-likhet stängs av när tjällossningsperioden börjar. Isvaret säger näringsministern att det är rimligt attLycksele kommun genom ett avtal med vägsamfäl-ligheten tar på sig väghållaransvaret för , som den skött . Statsrådet sägervidare att man sedan kan ansöka om statsbidrag tillreparation av bron och att naturligtviskommer att pröva ansökan. Så långt är det bra, detföljer regelboken. Men med anledning av detta måstejag fråga: Menar statsrådet att människor ska inledasatt tro att det finns pengar till projekt som brobyggenoch de stora tjälproblem som vi kommer att ha undervåren när alla vet att de medel som finns redanfrån starten är förbrukade?Anf. 58 ():Fru talman! Jag deltar i debatten utifrån ett stortintresse för enskilda vägar. Jag hade också förmånenatt tillsammans med socialdemokraterna utreda ochåterställa statsbidraget till enskilda vägar. Detär också roligt att flera partier intresserar sig för en-skilda vägar, vi har varit rätt ensamma tidigare.Både ur näringslivssynpunkt och ur miljösynpunkthar dessa vägar stor betydelse. De innebär i flera fallkortare transportavstånd genom att de är genvägar iordets positiva mening. Det berör 800 000 människorsom bor vid dem. Jag vill passa på tillfället då nä-ringsministern är här att ställa några frågor om dennya utredning som har beskrivits i interpellationssva-ret. Det är något förvånande - det kan vara en miss-uppfattning från min sida - om den utredningenkommer att läggas vid sidan av infrastrukturproposi-tionen. Det är en väldigt viktig och väsentlig del somberörs där, och jag har förstått att det handlar omsparkrav, om att sänka kostnaderna. Då skulle jaggärna vilja höra ministerns principiella inställning omvi kan överföra kostnader för arbete på en allt glesarebefolkning i de områden som det gäller? Hela fråganom att bilda enskilda samfällighetsföreningar ärganska komplicerad. Man måste företa de juridiskaprocesserna med andelsunderlag och hela den delen.Det är min ena fråga: Är det verkligen möjligt, ochska det gå vid sidan av infrastrukturporopositionen?Beträffande de broar i mitt hemlän Västerbottensom berörs i interpellationen utgår jag från att ettsärskilt statsbidrag ska kunna tas fram. Jag delarinterpellantens syn att det inte finns några peng-ar kvar till den delen.Jag stannar här för tillfället.Anf. 59 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med att konstatera att ut-redningen inte har i uppdrag att spara pengar åt sta-ten. Det handlar i stället om att få ut största möjligasamhällsnytta per satsad skattekrona. Många enskildaväghållare har visat sig vara skickliga och effektivaförvaltare av det lokala vägnätet. Det handlar inte omatt spara pengar i fråga om de enskilda vägarna.Som jag sade har regeringen tillsatt en utredningmed uppdrag att se över regler för bidrag till enskildväghållning. Utredningen ska vara klar sommaren2001. Efter sedvanlig beredning av utredningensförslag kommer att få ta ställning till såväländringar i regelverk som förslag till anslag. Sedanom den här frågan kommer med i den infrastruktur-proposition som vi förelägger harjag inte tagit ställning till, utan vi får se vad som ärmöjligt och överväga det.Vad sedan gäller förändringen av Vägverketsbudget för vägnätet i övrigt - låt mig då för undvi-kande av missförstånd bortse från enskilda vägar,som har ett eget konto - vill jag säga att denna ärinriktad på tjälskador och den typ av skador som härhar tagits upp i diskussionen. För enskilda vägarbehöver det troligen tillföras nya pengar.Vad avser bron vill jag framhålla att det är som går igenom den och ska göra en bedöm-ning. Det är faktiskt som har den bästakapaciteten att bedöma om den här bron måste prio-riteras före andra broar.