prot · GP0945 · 2001-12-11 00:00:00 — Vi måste kunna ändra på3:12-reglerna och den vansinniga skatten som gör attde som ska ta över småföretag måste ta lån för attkunna betala arvsskatten. Det vore mycket förnämligtom vi kunde gå gemensamt i armkrok för dessa krav.Jag vill ta upp en annan sak. I val-plattform - som jag förstår ska debatteras -står det att det gemensamma ägandet i samhället skaöka som en motvikt till det kortsiktiga spekulativakapitalet.Detta diskuterade och jag . Då fick jag inte den lista som jag dåefterfrågade på vilka ytterligare företag som ska soci-aliseras. har det gått ett tag, och kanske tidenhar mognat så att det går att få reda på ett par företagtill som behöver socialiseras.Anf. 69 () replik:Fru talman! Vi kan nog dra åt samma håll, MikaelOscarsson, i de frågor som vi gemensamt tycker ärviktiga. Jag hoppas att vi då kan få stöd för att slopaarbetsgivarinträdet vid sjukdom för mindre företag.Det är antagligen den frågan som skulle vara mestintressant för de mindre företagen.Samtidigt ska man veta att vi inte kommer atthjälpa till om vill försämra arbets-rätten, införa fler karensdagar eller på felaktigt sättsänka skatter i samhället. Där får ni nog köra själva.Men i frågor som skulle underlätta för småföretagar-na och som passar in i dagens samhälle är vi med fulltut. Jag tror att vi kommer att få en regeringsmajoritetsom också vill ändra på detta.Anf. 70 () replik:Fru talman! Möjligen har ni i ettnyvaknat intresse för småföretagarnas vardag. Menden artikel som finns i dagens är renabluffen. Det är just dessa frågor som ni i Vänstern årefter år har röstat emot i riksdag. 3:12-reglerna har ni och regeringen begravt i en utredningsom egentligen skulle ha varit klar nu men som inteär det. Det är ingen lösning för småföretag att inför envalrörelse få höra att ni är nöjda med att viktiga frå-gor är begravda i en utredning som har pågått länge.Alla frågorna är egentligen redan fullständigt klara.Lennart Beijer! Ska ni ha någon som helst trovär-dighet bakom er nyvaknade politik för småföretagenborde ni se till att 3:12-reglerna avskaffas omedelbart.Likaså gäller det de konstigheter som förekommer,och som är väl kända, när det gäller ägarskiften. Detger ingen trovärdighet att skriva artiklar när manröstar emot förslagen i riksdag.Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag kan erkänna, , attVänsterpartiets starkaste gren knappasthar varit småföretagsfrågor. Men kandå vara glad över att har kommit påbättre tankar, att vi faktiskt ser att dessa punkterspelar en stor roll. Om det går att få ordning på demskulle småföretagandet i underlättas.Utöver de punkterna nämnde jag förut arbetsgiva-rinträde vid sjukdom för små företag. På den punktenskulle det vara intressant att få lite understöd ocksåfrån andra partier.Anf. 72 () replik:Fru talman! förslag om att en småfö-retagare ska ta ansvar vid en sjukskriv-ning är befängt. Det är väl svar nog på den frågan.När det gäller andra viktiga frågor för småföreta-gen har inte stött oppositionen. Detgäller t.ex. alla dessa mindre företag som konkurrerasut av verksamhet som bedrivs med hjälp av skattebe-talarnas pengar av kommuner och landsting.Konkurrens talas det mycket om i denna kamma-re. En rättvis konkurrens för småföretagen borde tasupp även på agenda om man nu me-nar någonting med sitt mycket nyvakna intresse försmåföretagarnas vardag.Anf. 73 () replik:Fru talman! Det räcker inte, , attsäga att ni är emot att småföretagen skulle få betala60 dagars sjuklön. Alla vet att det är befängt, och jagtror att de flesta har gått emot detta.Frågan gäller nu om vi är beredda att ändra på ar-betsgivaransvaret för de . för ettlitet företag med fyra-fem anställda kan vara fruk-tansvärt svårt och allvarligt för en eller två personeratt hantera. Det är det problem som vi oftast har fåtthöra om när vi har varit i kontakt med småföretagen.Sedan var det kommuner och landsting. Jag hållermed om att i verksamheter som bedrivs av privatanäringsidkare ska kommunerna se upp så att man inteförstör deras möjligheter att agera.Det här landet ser lite olika ut i olika delar, KarinFalkmer. Allting är inte Storstockholmsområde. Mer-parten av landarealen innehåller små kommuner därdet inte alltid finns ett underlag för olika verksamhe-ter och där kommuner försöker hitta på någonting såatt medborgarna ska trivas och känna att det finnsnågonting även i den lilla kommunen.Så långt kan vi vara överens om att där det finnsprivata initiativ ska kommuner och landsting defini-tivt inte få slå sönder dem.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag ska begränsa mig till frågan omarbetet med regelförenklingar. Är nöjdmed läget som det är ? Ni är en del av regerings-underlaget, och ni har säkert haft möjligheter att tainitiativ, slå näven i bordet och säga att så många intekan ha fel. Jag tänker på alla de tusentals småföreta-gare som känner belastningen från regelfloran.Är Vänstern och nöjda med läget,eftersom man har ställt upp på skrivningen som denstår i betänkandet?Anf. 75 () replik:Fru talman! vet väl hur lätt det ärför små partier att slå näven i bordet. Det är inte alltiddet lyckas. Däremot försöker att drivapå på de områden vi tycker att det finns anledning attgöra ändringar.Just av den anledningen tycker vi att vi kan varaganska nöjda över att vi har kommit bra mycket läng-re med ett antal viktiga småföretagsfrågor.Man blir egentligen inte nöjd , därföratt det kommer upp nya frågor. Det visarsig när man pratar med Simplexansvariga att de lyck-as åtminstone just nu förhindra nya förslag som skulleförsvåra för småföretag. Det är självklart att det finnsgamla beslut som fortsätter att försvåra. Några avdem kommer vi antagligen åt när vi kommer åt gene-rationsskiften, 3:12-regler och schablonbeskattning.Men jag tror att det blir väldigt svårt att någon gångsäga att man är nöjd. Det här arbetet lär fortsätta ochförändras i och med att världen och utvecklingenförändras.Anf. 76 () replik:Fru talman! Tack för det svaret. Jag utgår då frånatt ni slår näven i bordet och använder inflytandet påjust de områden som nämndes, dvs. Ska jag uppfatta det somnästa aktuella område för överläggning i den riktningsom vi har diskuterat här och som tidigare debattörerhar gjort?Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att det kommeratt ske stora förändringar med de här punkterna, somockså finns med i budgetpropositionen. Det som ärmycket intressant att se är om exempelvis schablon-beskattningen fungerar i vårt land, lika bra som detgör exempelvis i Spanien.Den stora fördelen med en sådan förändring kan-ske inte är att det blir lägre skatt för företagaren, utanatt han slipper lägga ned så mycket tid på att göra justen riktig skattedeklaration. Det har visat sig att ävenom företagare skulle kunna få lägre skatt med denordinarie skattedeklarationen, väljer man ofta scha-blonbeskattningen för att slippa ifrån mycket av ar-betet. Det kan hända att det är en väldigt viktig bit -från tidssynpunkt kanske det är en avgörande bit förmånga mindre företag. Vi ser positivt på den utveck-lingen.Anf. 78 ():Fru talman! Den fria företagsamheten har en av-görande betydelse för arbetstillfällen runtom i landet.Det torde vid det här laget vara väl känt för de flestaatt småföretagen bidrar till landets välfärd. Ett braföretagsklimat ska präglas av förståelse för innovatö-rer. Men ett bra företagsklimat ska också präglas avett positivt tänkande för småföretag. De har andraförutsättningar, men de har också andra möjligheterän de stora företagen.Den svenska näringslivspolitiken har under långtid inriktat sig på stora företag och deras behov. Dethar bidragit till att små och medelstora företag harhämmats i sin utveckling. Viljan att växa bland små-företagare har inte varit så stor. Många anger attkrångliga regler och höga skatter riktade till ägarna avföretaget har varit orsaken. Det är mycket svårt attförstå den motvilja som finns mot att ekonomisktstimulera fler att vilja bli företagare. I stället har för-slag kommit om att företagandet har lyfts fram somen lösning för människor som blivit arbetslösa.Samhällets beslutsfattare måste skapa villkor somär överblickbara och långsiktiga. Positivt uttaladeattityder till företagandet från regeringen måste följasav handling för att bli trovärdiga. För den som satsartid och riskerar sina lånade pengar måste det varatillåtet att tjäna pengar. De flesta företagare pantsätterofta sina tillgångar för att kunna erhålla fördelaktigalån. De förväntar sig naturligtvis att få avkastning påinsatt kapital, precis som LO-facket förväntar sigavkastning på sina medlemmars placerade kapital.Det behövs förbättringar inom flera olika områdenför småföretagarna. Ett förenklat regelverk har myck-et hög prioritet, därför att en hög administrativ be-lastning är en tung börda för de allra minsta företa-gen. Simplexgruppen, som tillsattes för att minskaregelverket, har trots att det gått ännu intekunnat uppvisa något resultat. I stället får vi informa-tion om att reglerna har fortsatt att öka, enligt upp-gifter med per år.Det finns också andra skillnader som innebär ne-gativ särbehandling av småföretagare, exempelvisnivåerna på sjukpenning, föräldrapenning och ersätt-ning vid arbetslöshet för den som startat sittföretag. En soloföretagare utan anställd riskerar meddagens system hela företaget och familjens ekonomiom han eller hon skulle bli sjuk under några veckorefter att man startat företaget. En småföretagare medanställd kan ta sjukledigt, men han erhåller en lägreersättning därför att beräkningsgrunderna är till före-tagarens nackdel. Företagarens sjuklön beräknas , och den anställdes sjuklön be-räknas . Många företagaresom blir sjuka och begär ersättning från försäkrings-kassan drabbas dessutom av att de ska inkomma meddeklarationer, från upp till fem år tillbaka.Utöver det här har också enmansutredarens för-slag om att förlänga arbetsgivarinträdet skapat stororo för småföretagarna.Alla företagare borde kunna känna en trygghet isamhället att de, precis som andra, har ett ekonomisktskyddsnät. De som startar företag borde kunna få tamed sig det sjukförsäkringsskydd som de haft i entidigare anställning. Det borde vara möjligt undernågra år.Sverige har ett av världens högsta skattetryck, så-väl för löntagare som för företagare. hardärför föreslagit en generell sänkning av arbetsgivar-avgifterna för de allra minsta företagen.Vi anser också att de s.k. 3:12-reglerna, som harnämnts här tidigare, för fåmansbolag bör avskaffas.Skattemässigt missgynnas ägare till icke börs-noterade företag, t.ex. vid uttag av vinster. Att tillåtavinster är fullt acceptabelt då det gäller börsnoteradeaktieägare. Dagens regler innebär att ägare av få-mansbolag tvingas till inkomstbeskattning för en delav kapitalvinsten.Det borde alltid löna sig att arbeta. Den som äraktiv och satsar pengar i ett eget företag bör inte be-skattas hårdare än den som är passiv ägare av kapital.Nuvarande regler anser jag diskriminerar ägande avonoterade aktier. Det förslag som regeringen nu läg-ger angående 3:12-reglerna anser vi inom Centerpar-tiet ger fel signaler till landets företagare.Vill vi verkligen att det ska bli fler småföretagare,anser jag att vi också ska vara öppna för att pröva nyaföretagsmodeller. Vi bör också utöka möjligheten tillkreditgivning på landsbygden. För att det ska fungerabättre bör det finnas tillgång till nya kreditinstitutio-ner, som kan komplettera bankernas och lag-och regelstyrda kreditgivning. Ett alternativ kan vararegionala aktiesparfonder, som endast investerar inomden region där sparandet sker. En sparform inomregionen eller länet som kanaliserar kapital till deonoterade företagen har goda förutsättningar att samlaen region och skapa nya tillväxtområden.Bl.a. en utredning från visar att endastprojekt där lokalbefolkningen tagit ansvar för genom-förandet hade givit bestående positiva resultat ute pålandsbygden. Lokala ledargestalter inom näringslivet,facket och kommunen har samverkat. Detta har ska-pat en mycket positiv utveckling, där andra kreditgi-vare inte har vågat gå in. Där har man kunnat få den-na programverksamhet.Med detta vill jag avsluta med att instämma iCenterpartiets reservationer.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )9 § Försäljning av Svenska betänkande 2001/02:NU8Försäljning av (prop.2001/02:39 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 13 §. )10 § betänkande 2001/02:NU3Utgiftsområde 21 Energi (prop. 2001/02:1 delvis ochskr. 2001/02:22)Anf. 79 ():Fru talman! Så går vi då vidare i näringsutskottetsolika betänkanden och börjar behandla frågan omenergin och energipolitiken. Liksom under det förraärendet noterar jag att inte heller nu är det ansvarigastatsrådet här. Han brukar ju vara frånvarande när videbatterar energipolitiken här i , liksom hanär frånvarande vid ministerrådsmötena nere i Bryssel.Energifrågorna är uppenbarligen inte någonting somintresserar statsrådet. Det är viktigare att socialiseraskogen och säkra positionerna i valkretsen än attdebattera de villkor som påverkar företagen och ar-betstillfällena runtom i landet.Fru talman! Den avgör förutsättningarna för tusentalseller kanske hundratusentals arbeten runtom i landet.Vi har färska exempel på hur det kan gå med en dåligenergipolitik. I min valkrets har fattatbeslut om att stänga och avveckla stålkokeriet i De-gerfors. 330 jobb försvinner delvis som en följd av enosäker energipolitik här i Sverige.Vi har Holmen som funderar övervar man ska placera sin nya pappersmaskin. Ska detbli i i eller ska det bli nere i Spa-nien? Det är delvis en fråga om energipolitik.På samma sätt sitter man runtom i bolagsstyrel-serna och funderar - i skogsindustrin, kemiindustrin,gruvorna och stålindustrin - var man ska förläggamorgondagens arbetsplatser. Ska det bli i Sverigeeller någon annanstans? I just de här industrierna ärenergipolitiken och villkoren för energiproduktion iSverige av mycket stor betydelse.Fru talman! Jag ser två viktiga frågor för framti-den på energipolitikens område, och det gäller fram-för allt om man tittar lite längre fram i tiden. Vi haratt möta och hantera frågan om den ökade efterfråganpå el. Vi ser att efterfrågan ökar i hela det nordiskasystemet . Nordpol har aviserat attmed dagens prognoser finns det en brist på ungefär40 terawattimmar el i det nordiska systemet fram mot2010. Jag menar att vi politiskt måste hantera fråganom hur vi ska möjliggöra produktion av mer el i Sve-rige. Hur ska vi göra det möjligt för kraftbolagen attlägga produktion här i för att kunna möta denökade efterfrågan?Den andra stora frågan rör koldioxidproblemati-ken. Hur möter vi kraven på utsläppsminskningar?Hur möter vi Kyotoprotokollet? Hur möter vi dessaproblem i relation till det ökade behovet av el?När man ser på regeringens och Socialdemokra-ternas energipolitik ser man att den går på tvärs. FörSocialdemokraterna är det viktigare att avvecklaproduktion i än att möjliggöra ny produktion.Det är viktigare att avveckla den utsläppsfria kärn-kraften och därigenom öka utsläppen från skitigdansk och tysk kolkraft än att minska koldioxidut-släppen. Det är effekten av den socialdemokratiskapolitiken. Bara stängningen av har med-fört att el måste ersättas med nå-gonting annat. I stort sett samtliga experter är överensom att marginalproduktionen i norra består avkolkondens. Det leder till utsläpp om 3-4 miljonerton koldioxid extra . Det motsvarar avSveriges koldioxidutsläpp.Nu vill och Socialdemo-kraterna gå vidare och stänga nästa reaktor. Det skainte ske just , men strax efter valet så att man kananvända det kortet i förhandlingarna om regeringsta-buretterna. Då tillkommer ytterligare 3-4 miljonerton koldioxidutsläpp. Vilka offer ska det till för attsäkra den politiska makten?Jag skulle vilja fråga majoritetens talesman vad Socialdemokraterna tänkergöra för att öka elproduktionen i . Ni deklare-rar ju att ni ska fortsätta avvecklingen av kärnkraftenmed . Ni har infört skatte-system och skattenivåer som hämmar produktionenav kärnkraft. Ni har infört och höjt koldioxidskatternaså att det är mer lönsamt och intressant att importeraskitig dansk kolkraft än att producera samma mängdel i i betydligt mer renade anläggningar. Vadtänker och socialdemokratingöra för att möta den ökade efterfrågan på el och föratt göra det möjligt att producera el i så att vikan ha kvar dessa arbetsplatser och jobb här i Sveri-ge? Något svar ska vi väl ändå kunna få.Sedan vill jag också ta upp frågan om det storabolaget . Majoriteten skriver i betänkandet:"är en viktig nationell resurs på energiom-rådet - inte minst i arbetet med omställningen avenergisystemet." Vidare skriver man: "Dessa skältalar enligt utskottets uppfattning för att Vattenfallskall förbli i statlig ägo och vara ett verktyg i ener-giomställningen. "Jag skulle vilja fråga ochSocialdemokraterna vad ska göra i ener-giomställningsarbetet som är så viktigt att det är nöd-vändigt att ha kvar bolaget i statlig ägo. Är det brun-kolsbrytningen i ? Är det uppvärmningen iBerlin, eller ? Vad i omställ-ningsarbetet är det som är så viktigt att det talar föratt bolaget ska vara kvar i statlig ägo?När man tittar på mycket ambitiösaexpansion söder om är det lätt att konstateraatt det kräver mycket stora kapitalinsatser. senastska man ta över Mirants andel i energiförsörj-ning och betala runt 17 miljarder. Man ska sannoliktockså ta över den resterande delen av HEW, Ham-burgs energiförsörjning. Det är ytterligare 25-27miljarder som ska betalas i en redan hyggligt an-strängd balansräkning.Vi har hört säga att det inte skasäljas någon svensk vattenkraft. Vi har tidigare hörtatt det inte ska anslås några statliga kapitaltillskott.Vilken är den socialdemokratiska strategin med Vat-tenfall?Jag anser att är ett duktigt, kompetentföretag som vi behöver i , men Vattenfallbehöver en duktigare ägare, en ägare som kan tillförakapital och som kan tillföra inte minst kompetens ifrågorna vad gäller att avgöra bolagets olika strategi-er. Men vad vill socialdemokraterna och Nils-GöranHolmqvist på den här punkten? Det är ett viktigtbolag för . Kan gebesked om ska få bra framtidsförutsätt-ningar eller om det ska fortsätta snärjas i politiskabindningar, bristande kapitalförsörjning och en taskigägare?Jag yrkar, fru talman, bifall till reservationen 1,och i övrigt, för att inte förlänga debatt- och vote-ringstid, avstår jag från övriga reservationer.Anf. 80 ():Fru talman! beklagar ju att närings-ministern inte var här, och vore jag elak så skulle jagsäga att jag förstår näringsministern efter att ha hörtOla - men jag är inte elak, så jag säger inte det.Det är dags att summera energipolitik.Det gäller då energiuppgörelse mellan Soci-aldemokraterna, ochsjälvklart också vad vi har åstadkommit under den härmandatperioden från valet och fram till nu.Min slutsats, tvärtemot - trots enoch annan skönhetsfläck, det medger jag gärna - äratt energipolitiken faktiskt är värd mer än godkäntunder den gångna perioden. Eller mera rakt på sak:Inte illa travat av en trähäst!Det har hänt saker, och det har hänt bra saker. har tydligen inte hängt med. Men Barse-bäck 1 är stängt, och det är bra. kommeratt stängas, och då blir det ännu bättre. Kärnkraftsav-vecklingen och omställningen av energin är nödvän-dig. Elmarknaden är införd och måste bara få en fun-gerande effekthandel så att den blir en verklig mark-nad. Vindkraft och biobränslen har under den härperioden ökat med nästan . Ato-mansvarigheten kostar nu reaktorägarna3,3 miljarder, nästan en fördubbling, och det är välriktigt, , att man som ansvarig för enverksamhet också ska stå för eventuella skador.Vänsterpartiet har medverkat till den här politikenav det enkla skälet att den ligger i vår färdriktning.Målen är kristallklara. Energisystemet ska tryggasäkra energileveranser. Säkra för oss betyder inte baraeffekt och energi utan också att de ger en hållbartillväxt. Därav vårt engagemang för att minska denövertida driften av kärnkraften och den ohållbaraökningen av högaktivt radioaktivt avfall. Jag harfrågat förr och aldrig fått svar, så jagfrågar igen, direkt till : Hur många tonradioaktivt avfall mer ska vi söka slutförvaring förinnan ni moderater blir nöjda? En enkel fråga - jaghoppas du har förstått den.Vårt engagemang inom Vänstern för att fasa ut defossila bränslena och den växande växthuseffekten ärlika djupt. Här blir min fråga till den församlade op-positionen: När tänker ni sluta inom oppositionen attopportunistiskt piska upp folkopinionen mot koldi-oxidavgifter och mot nödvändiga bensin- och diesel-skatter? När tänker ni alltså börja ta ett hederligtpolitiskt ansvar?Vårt engagemang tar hänsyn till densvenska industrins berättigade krav på att inte be-handlas orättvist och slås ut av konkurrenter i andraländer som kan frodas utan eventuella miljökrav. Vårtsvar på det problemet är en harmonisering internatio-nellt, en Tobinskatt på energisidan - som jag härmeddöper till turbinskatt, så att den inte förväxlas - alltsåen skatt som ger lika villkor, och gärna stränga såda-na just på miljösidan. Det är den linjen vi har drivitoch kommer att driva ännu intensivare i framtiden.Nästa år, 2002 - jag vet att det är ett valår, menändå - skulle det inte vara möjligt, kamrater ochkolleger i den här kammaren, att då försöka utgå fråndet som enar oss på energisidan i första hand i ställetför att ständigt leta efter det som skiljer? Oavsettblock och parti är vi väl ändå överens om nödvändig-heten av att skapa en hållbar energiförsörjning, ochdet betyder vad jag kan förstå i så fall att vår gemen-samma uppgift är att öka den förnyelsebara andelenav energiproduktionen och göra det så snabbt ocheffektivt som möjligt.Vi för vår del är mitt uppe i den här processen,och med "vi" menar jag , Centernoch Vänstern. Ni övriga står ju än så länge utanför. Viarbetar just nu med ett förslag som ska ersätta 1997års överenskommelse. Vi drar i det arbetet lärdom avde misstag som är gjorda och försöker kreativt attkomma på nya - misstag alltså - allt under mottot:Hellre nya misstag än att göra om de gamla!Men skämt åsido är det för tidigt att säga något idetalj om den kommande propositionen och överens-kommelsen, men några grunder från vår sida kan jagange: Genom gröna certifikat ska de förnyelsebaraenergislagens andel växa. Biobränslen och vindkraftska spela en viktig roll i den här tillväxten, och vitalar om en grön el i storlek extra large, alltså plus10 terawattimmar eller mer, . Effektivi-sering är den andra sidan av vår energivaluta, och detgäller både teknikupphandling och konvertering frånelvärme till fjärrvärme liksom energirådgivning närakonsumenterna. EU:s mål att för-dubbla den förnyelsebara energin från futtiga till kräver inte bara ny tillförsel utan ocksåeffektivisering. Att det efter en sådan fördubblingåterstår visar ju vilken enorm utmaning det härär!Kan vi då inte gemensamt, inför den här utma-ningen, kreativt och utan opportunistiska sidoblickarenas om att vi ska försöka gå åt samma håll och ta tagi den saken?Jag instämmer av fullaste hjärta i regeringensdeklarerade strävan efter en bred uppslutning för enfast och framtidsinriktad energipolitik. Att den svens-ka basindustrin liksom energiproducenterna ställerupp på ett sådant gemensamt utformat framtidsavtalär jag övertygad om.Lika övertygad är jag inte om den politiska sidansberedvillighet. inger ju föga hopp, ävenom man aldrig ska ge upp. har jag svårtatt förstå - det är inget personligt, utan det är rentpolitiskt. borde kunna vara med, specielltom man ger er en fri fil för särskilda yttranden påvarje punkt där ni säger att ni helst vill göra allt ome-delbart och dessutom med retroaktiv verkan, så kan niändå vara med på vagnen. Och Kristdemokraterna:Om ni slutar lyssna till falska profeter och i ställetlyssnar till , er EU-parlamentariker,så är vi väl på samma sida, om jag har hört honomrätt.