prot · GO09100 · 2001-04-26 00:00:00 — Självklart ska vi tillämpa försik-tighetsprincipen i allt som gäller läkemedel.Vad gäller just gentekniken var syftet med mittinlägg att problematisera. Det som man kallar biotek-nik innehåller en oerhörd massa både kända och nyatekniker, och många är säkert av godo. Det jag villhöja ett varnade pekfinger för i det här sammanhangetär fall där man inte har respekt för individens integ-ritet vad gäller genuppsättningen. Man kan ana möj-ligheter för företag, banker och försäkringsbolag attprofitera, att kunna exploatera människors genidenti-tet.Vad gäller den medicinska forskningen menar jagatt en grundforskning är lika viktig som nödvändigmen att man ska vara försiktig vad gäller tillämpning-ar. Man ska särskilt vara det, och det här är min hu-vudpoäng , när det gäller att flytta gener mellanarter. Det är den känsliga punkten. Här tror jag inteatt det är särskilt mycket problem när det gäller insu-lin och penicillin.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det blev en mycket hastig begräns-ning av pionjärinsatsen vad gäller att påverka gentek-niken. framhåller fortfarandeatt vi inte ska flytta gener mellan arter. är det såatt det är mänskliga gener som är flyttade för attframställa insulin. Det kan vi alltså inte göra då. Åandra sidan är det jästgener som är flyttade till bakte-rier för att framställa penicillin. De är flyttade mellanarter.Vad jag kan förstå är det som är gjort bra. Det skavi hålla fast vid. Men allt som är nytt ska vi försökastoppa upp. Hur hade det sett ut om vi hade sagt detför ? Då hade vi stått med svininsulin.Då hade vi haft en långsam penicillinproduktion inteegentligen kunnat möta behoven. När penicillinet varnytt fick vi ha oerhört svaga lösningar och oerhörthöga priser.Det är inte så enkelt att allt som är gjort är bramen sedan sätter vi stopp för det som är nytt. Omman gör sådana generella uttalanden som att vi intekan flytta gener över artgränser är man helt enkelt uteoch seglar. Man måste se vad man gör. Man kan integöra sådana uttalanden och säga att vår politik i riks-dagen ska vara att vi inte ska flytta gener mellan olikaarter. Det måste ju bero på vad det gäller. Man fårutvärdera vad det är fråga om och inte lägga framnågra generella förbud i en riksdagsdebatt och sägaatt de ska vara vägledande för svensk politik.Anf. 18 () replik:Fru talman! Det är som sagt bra att vi har fått igång den här diskussionen. Jag har inte framlagtnågra precisa förslag utifrån det här mer än bifall reservation som gällde genetisk integritet.Däremot, , är det så att om vi hade använt ossav försiktighetsprincipen och faktiskt,som du säger, stoppat upp tillämpningen och använ-dandet av ett antal preparat så hade vi kanske sluppitDDT-skandaler och PCB-skandaler. Då hade vi kan-ske sluppit att ta itu med bromerade flam-skyddsmedel och en massa preparat som prånglas utpå en marknad långt innan de är utprovade, långtinnan man har sett verkningarna på människor, miljöoch hälsa.Vad jag höjer ett varnande pekfinger för är en förhastig tillämpning, utsättning och kommersialiseringav ett antal produkter. Jag har inte sagt att vi ska vridaklockan tillbaka. Det är du som läger sådana ord imin mun. Självklart ska vi både utvärdera preparatsom finns och använda försiktighetsprincipen på nyapreparat på områden där vi har anledning att befararisker och faror. Det är vad försiktighetsprincipen läross.Jag menar, vilket egentligen är en sidodebatt , att den genetiska tekniken innehåller stora löftenpå medicinens område men också är bemängd medmycket stor okunskap. Tekniken är i sin linda. Vi skaframför allt höja försiktighetsprincipens fana och varanoga med att bevara den personliga integriteten igenfrågor.Anf. 19 ():Fru talman! Bland de drygt 260 motioner som be-handlas i detta betänkande finns allt från motioner omfrågor som rör sjukvårdens grundläggande problema-tik, organisation och finansiering, till motioner somhandlar om enskilda sjukdomar. Här finns t.o.m.motioner som handlar om ämnen som enligt minmening kanske inte borde behandlas här i riksdagenutan som rör frågor som kanske ska hanteras av sjuk-vårdshuvudmännen.I betänkandet behandlas också den överenskom-melse som finns mellan staten och landstingen omersättningar till hälso- och sjukvården för år 2001.Ingen har nämnt denna överenskommelse idebatten. Jag vill bara säga att det handlar om nästan1,som står till sjukvårdshuvud-männens förfoganden. Jag vill också tala om för LeifCarlson att det är icke fiktiva pengar. Det är intelånade pengar utan det är riktiga pengar som dethandlar om i den här överenskommelsen.I höstas antog en nationell handlings-plan för hälso- och sjukvården. Fyra partier ställde sigbakom denna handlingsplan. Efter inläggen här i dagfår vi väl analysera huruvida nu-mera är med på vagnen eller inte.Men innebörden av det beslut som fat-tade är ju att primärvården, psykiatrin ochsjukvården för de äldre tillförs betydande belopp denärmaste åren. överförs under peri-oden fram till kommuner och landstingför att förbättra verksamheten inom dessa områden.Vi kan se att det i landsting och kommunerpågår ett intensivt arbete för att sjösätta handlingspla-nens intentioner. Till representant vill jag säga att det är 9 miljoner som är rik-tiga pengar, inte lånade pengar, inte fiktiva pengar.Vid behandlingen av handlingsplanen uttalade so-cialutskottet att tillgängligheten måste öka även vidsjukhusen. Det är ganska uppenbart att sjukvårdennått en gräns då det är möjligt att parallelltmed ökade vårdbehov till följd av fler äldre förbättratillgängligheten endast med hjälp av effektivare re-sursutnyttjande. Här skiljer vi socialdemokrater osspåtagligt från som i de senaste tre fyraårens sjukvårdsdebatter här i hävdat att detinte behövs mer pengar till vården. I stället föresprå-kar ett system med sänkta statsbidrag tillhuvudmännen på detta område. Men i det moderat-styrda Stockholmslandstinget har man landets störstaunderskott i sin sjukvårdsverksamhet. Där har man ensituation där personalen på förlossningsklinikernatvingas hänvisa blivande föräldrar till sjukhus runt-omkring i . Man tvingas också hänvisapatienter till sjukhus långt ifrån Stockholmsområdet.Det är en sådan situation man får om man inte ärberedd att tillföra sjukvården resurser. Och hur detskulle bli i , utöver den skattesänkning sommoderaterna har genomdrivit där, tillsammans medde statsbidragsindragningar som de föreslår här iriksdagen, får väl var och en filosofera om.Regeringen har tillsammans med samarbetsparti-erna gjort en annan bedömning. I vårpropositionentillkännager vi avsikten att avsätta resurser för att ökatillgängligheten även vid sjukhusen. Genom en över-enskommelse med 4 miljarder de kommande tre åren, och dessapengar ska användas till att ett systematiskt arbete föratt minska köerna och öka tillgängligheten ska startas.Målet är att alla patienter ska kunna erbjudas behand-ling inom tre månader.Till vill jag säga att detta inte är lå-nade pengar. Detta är riktiga pengar. Detta är ickefiktiva pengar.Dagens köer beror inte på att antalet behandlingari sjukvården minskar, tvärtom. Trots att antalet be-handlingar ökat mycket kraftigt har vi köer inomdelar av vården. Den snabba ökningen av äldre, be-handlingar allt högre upp i åldrarna och nya behand-lingsmetoder gör att behoven ökar allteftersom. Etttydligt exempel på detta ges i den skrivelse som rege-ringen har avlämnat till om situationen iden kommunala verksamheten. Där finns det en redo-visning av att det 1992 utfördes 33 000 gråstarrsope-rationer här i landet. stod drygt 16 000patienter i kö. 1998 utfördes 57 000 operationer,nästan mer än dubbelt så många som 1992. Ändå stodmånga patienter i kö 1998. Det är alltså inte så att detär prestationerna i sjukvården som det handlar om.De ökar . Sjukvård är ingen statisk verk-samhet. Sjukvård är en verksamhet som undergårförändringar , och det är den bilden som visjukvårdspolitiker ska diskutera och göra de statiskajämförelserna mellan årtionden. Samma bild somgäller för gråstarrsoperationer kan vi se om vi tittar påhöftledsoperationer, kranskärlsoperationer eller nå-gonting annat.De pengar som alltså kommer sjukvården till del iden nationella handlingsplanen tillsammans med depengar som kommer sjukvården till del i vårproposi-tionen är som jag bedömer det viktiga tillskott för attförbättra vården här i landet. Men ännu viktigare ärkanske de pengar som kommer sjukvårdshuvudmän-nen till del tack vare den skatteunderlagstillväxt somvi faktiskt har i . Det finns enredovisning i vårpropositionen av hur stora talenberäknas bli . Och redan underde år som har varit är det fråga om betydande tal. Detär alltså genom att pressa ned arbetslösheten och fåfler människor i arbete som därmed betalar skatt somde stora och betydande inkomstförstärkningarna tillvården sker. Även detta, , är riktigapengar, inte fiktiva pengar, pengar som inte är lånadeoch pengar som används till vården. Jag tycker måste se sjukvården i dess rätta sammanhang föratt kunna diskutera på ett ärligt sätt.Det som saknas är, som jag ser det, en natio-nell plan för en samlad folkhälsopolitik. Vi har lagtgrunden när det gäller primärvården, psykiatrin ochnu när det gäller köerna inom sjukhusvården. Men detsaknas en plan för ett samlat folkhälsoarbete, ett före-byggande arbete, ett långsiktigt arbete. Det är dockmin övertygelse att ett bra folkhälsoarbete kan mins-ka trycket på vårdapparaten. Och jag ser fram emotatt regeringen återkommer med en plan för folkhälso-arbetet, så att innan ärslut även kan fatta ett beslut om en framåtsyftandefolkhälsopolitik för att på det sättet avlasta trycket påsjukvården. Det är nämligen min övertygelse att enhel det faktiskt går att göra på det området.I detta betänkande behandlas också tandvårdsfrå-gor. har lagt fram sintandvårdsutredning. Han presenterade den för någraveckor sedan. Här finns förslag till hur man ska an-vända de pengar som redan finns avsatta i tidigarebudgetar. Vi som har läst vårpropositionen vet dess-utom att tankegången är att man ska avsätta ytterliga-re ochframåt för att ytterligare förstärka insatserna inomtandvårdsområdet. Det är viktigt att vi slår vakt omden förbättrade tandhälsa som vi har uppnått och sertill att vi inte riskerar den uppnådda situationen närdet gäller tandhälsa.Fru talman! Ett orosmoln inom vårdsektorn ärdock personalförsörjningen. har antalet anställda inom sjukvården ökat något.Det handlar om ett tillskott på ungefär 10 000 anställ-da. Men har vi ökade pen-sionsavgångar, och finns det brist på flera yr-keskategorier. En utökning av läkarutbildningen med200 nya platser har redan beslutats. Vårdhögskolornastår inför ett förstatligande. Och det planeras en utök-ning av sjuksköterskeutbildningen med ca 1 000 nyaplatser . Vi vet att apotekenhar svårt att rekrytera personal. Men på flera håll ilandet står man i startgroparna för att starta ny recep-tarieutbildning. Staten har ett givet ansvar för utbild-ningskapaciteten, men huvudmännen har självklarthuvudansvaret för att utveckla arbetsorganisation ocharbetsvillkor så att redan utbildad personal stannarkvar i vården och så att det går att rekrytera nya män-niskor till vårdutbildningarna.Ytterligare en viktig fråga i detta sammanhang ärsjälvfallet att vi i vårt land har ett system som funge-rar och som gör att människor som har invandrat tilldetta land och som har med sig en vårdutbildning ibagaget så snabbt som möjligt får möjlighet att trädain och bli arbetskraft i den svenska sjukvården.Om man tittar på de många reservationer somfinns i detta betänkande så behandlar de självfalletmånga olika områden. Vi känner redan till att mode-raterna vill ha en sjukvårdsförsäkring. Det är ingetnytt. Men de skriver i sin reservation:"Försäkringskassorna ska konkurrera med varand-ra när det gäller kvalitet, administration och organi-sation samt vad gäller tilläggstjänster utöver grundå-tagandet. "Jag blir lite nyfiken på vad tilläggstjänster utövergrundåtagandet är för någonting, . Innebär det att man ska tillhandahållaen gräddfil för dem som kan betala extra, eller vadstår detta för?Kristdemokraterna återkommer med frågan om20 000 nya vårdplatser. Det låter ju rimligt och bra.Problemet är bara att, såvitt jag kan se, det inte nå-gonstans finns angivet hur och på vilket sätt kristde-mokraterna ska finansiera en enda av dessa vårdplat-ser. Jag har på min hemort kontrollerat om kristde-mokraterna i sina oppositionsbudgetar har någrapengar för nya vårdplatser. Men jag har inte kunnat seatt det är på det sättet.En kanske liten men viktig fråga tror jag är denkompetens i försäkringsmedicinska frågor som be-hövs alltmer från vårdpersonalens sida.Jag vet att många försäkringskassor försöker ord-na kurser och utbildningar kring detta men det vorehelt klart önskvärt att det gick att göra mer på dettaområde.Några partier helgarderar när det gäller högkost-nadsskydden. Man reserverar sig för en hopslagningav högkostnadssystemen inom sjukvården och tand-vården. Redan några rader längre ned i betänkandetåterkommer samma partier och reserverar sig ochsäger att högkostnadsskydd för sjukvård, tandvård,läkemedel, hjälpmedel, sjukresor osv. Till er i dessa partier skulle jag vilja säga att detär väldigt svårt att ur detta betänkande utläsa vad niegentligen vill, utöver att ni på något sätt vill helgar-dera här med etta, kryss och tvåa, bl.a. från Kristde-mokraternas sida.Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandetmen också till reservation 23 som handlar om den s.k.65-årsgränsen. Vi känner alla till att regeringen harlagt fram ett förslag som innebär att man vill höjaåldersgränsen för hur länge man ska kunna kvarstå itjänst - till , om man så vill. Vi socialdemokratertycker att denna 67-årsgräns bör gälla även i fråga omden tidpunkt till vilken man kan erhålla läkarvårdser-sättning, tandvårdsersättning samt ersättning för sjuk-gymnastik.Självfallet står det sjukvårdshuvudmannen fritt attskriva vårdavtal, i den mån man vill utnyttja arbets-kraft som är . Den möjligheten utnyttjarnaturligtvis den sjukvårdshuvudman som anser sig habehov av att göra det.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till reserva-tion 23. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets förslag ibetänkandet samt avslag på övriga reservationer.(forts. 4 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.3 § FrågestundAnf. 20 hälsar er välkomna till frågestund.Jag hälsar också regeringens företrädare, vice stats-minister , statsrådet , statsrådet , miljöministerKjell och justitieminister . Välkomna också ledamöter ochåhörare.Utvärdering av sammanslagningar av tingsrätterAnf. 21 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern.Centerpartiet har krävt stopp på centraliseringenav tingsrätterna och begärt en utvärdering av detarbete med nedläggningar som pågår över hela landet.Vi har tidigare haft en interpellationsde-batt där justitieministern sade att han inte är bereddatt stanna av allt arbete för att göra en utvärdering ihöst, men att han vill diskutera och samverka. Justi-tieministern sade också att man ska ta hänsyn tilllokala opinioner.Utifrån det vill jag ställa min fråga.I gårdagens tidning kunde man läsa att vice ord-föranden i justitieutskottet, , sagt attsammanslagningen av tingsrätterna i hans hembygdhar blivit stoppad på grund av att en utvärderingskulle göras.Anf. 22 Justitieminister ():Fru talman! Det är riktigt att en utvärdering skagöras. Den kommer att göras . Vi har inte riktigtbestämt formerna. Vi tar gärna del av andras uppfatt-ningar och försöker komma överens om vilket som ärmest lämpligt, och alltså göra en utvärdering av desammanläggningar av domstolar som har gjorts. Detsom diskuterades i interpellationsdebatten i tisdagsvar om den idé om vad som ska hända i Värmlandska stoppas eller inte. Det svarade jag nej på.Det är alltså inget beslut, utan en idé från . Man inhämtar nu uppgifter från berördamyndigheter. Därefter kommer medett förslag. Sedan kommer sedvanliga diskussioner attföras för att vi ska komma fram till ett bra beslut.Anf. 23 ():Fru talman! I en artikel i i gårberördes den utredning som har startat när det gällertingsrätterna i Trestad. Har den utredningen stoppatspå grund av den lokala opinionen från vice ordföran-den i utskottet?Anf. 24 Justitieminister ():Fru talman! Jag har inte läst föri går, och kan därför inte ge närmare besked om vadIngvar eller någon annan har sagt.Tanken med utvärderingen är att få fram om det ärrätt principer som gäller, om man har kommit framtill rätt storlek eller om man ska gå fram på annat sätt.Vad jag känner till är det alltså inte aktuellt att stoppaarbetet på grund av någon utvärdering. Men jag fårväl ta del av och därefter återkom-ma.VattenfallAnf. 25 ():Fru talman! Jag har en fråga om tillvice statsministern.Vattenfall håller bolagsstämma . välja ny ordförande. Det är den fjärde ordföran-den i detta stora viktiga svenska bolag.Frågan om styrelsens sammansättning är ju cen-tral. Det är ju på det sättet regeringen vill utöva sinägarpolicy i de svenska statliga bolagen, i det härfallet Vattenfall.Mot bakgrund av detta vill jag fråga vice statsmi-nistern: Vilken strategi har regeringen med sin policyi ?Anf. 26 Vice statsminister ():Fru talman! En ingående diskussion om Vattenfallmåste nog tas av näringsministern.Vad gäller styrelsen är det naturligtvis inte lyck-ligt med för många skiften, men får man jukonstatera att om en ordförande avsäger sig ska enannan tillsättas.Det är det som kommer att ske vid bolagsstyrel-sen.Det är styrelsen som ska hantera så attvi får en så säker energitillförsel som möjligt, och såatt det sker så effektivt som möjligt ekonomiskt ock-så.Anf. 27 ():Fru talman! Den förra styrelsen har ju slagit in påen väg mot utlandsexpansion, som bl.a. har inneburitsatsningar i brunkolsverk i , osv. Detstår ju i tydlig kontrast mot en svensk miljöpolicy iallmänhet, där man vill minska koldioxidutsläppen.Den andra frågan för del är själva ex-pansionen som naturligtvis tarvar pengar.Det finns olika sätt att hantera detta. Antingen fårman sälja av svenska verksamheter för att finansieraexpansion, eller också får staten bidra med pengar.Det är en ledningsfråga. Det är skäligt att man frånregeringens sida här visar någon form av tydlighet närdet gäller strategin dels i fråga om miljön, dels i frågaom kapitaltillskott.Anf. 28 Vice statsminister ():Fru talman! Jag är inte så insatt i frågor som gällerekonomin och och hur mycket kapitaltill-skott som diskuteras. Det kan jag inte svara på.När det gäller miljöpolicyn är den densamma somför alla statliga bolag som verkar där miljön på etteller annat sätt blir berörd. Vi ska naturligtvis ha storakrav på statliga bolag därvidlag. Jag tycker att det ärriktigt att man diskuterar och kritiskt granskar inves-teringar som ett sådant här bolag gör och planerar attgöra utomlands.VästkustbananAnf. 29 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nister enlighet med riksdags- och regeringsbeslut harBanverket rustat upp för ca 10 miljar-der . Det har blivit dubbelspår på långa sträck-or, nya stationer och andra kapacitetshöjningar.Enligt den ursprungliga planen skulle utbyggna-den till dubbelspår mellan och varafärdig 1998. Den har kunnat tas i bruk.Ett antal boende har emellertid överklagat planen.Ärendet har bollats mellan kommunen och regeringeni fyra år.Vad ämnar göra åt det här ärendetså att den byggda järnvägssträckningen kan tas ibruk?Anf. 30 Miljöminister ():Fru talman! Min enda ambition är att så snabbt detnågonsin är möjligt komma fram till ett positivt beslutsom gör att vi får en effektiv västkustbana. Naturligt-vis måste man ta hänsyn till de boendes säkerhet ochtill miljöfrågorna i övrigt.Det har visat sig att ärendet har blivit väldigtkomplicerat. Jag har givit klara besked till minatjänstemän om att jag vill att man hanterar frågan såfort det någonsin är möjligt.Anf. 31 ():Fru talman! SLTF uppvaktade oss i trafikutskotteti tisdags. De menar att näst getingmidjan söder omStockholm är det här den största flaskhalsen i järn-vägstrafiken. För att man ska få plats med Öresunds-tågen har man fått ställa in SJ-tåg och pågatåg.Mot bakgrund av detta undrar jag om miljöminis-tern tycker att det är en lämplig avvägning mellan detallmänna intresset som talar för att mer järnvägstrafikbehövs och det enskilda intresset hos de 40 villaägar-na.Anf. 32 Miljöminister ():Fru talman! Det är starkt allmänintresse att få igång trafiken på och att få en lösningpå dessa problem. Det är, som jag sade, min ambitionatt få fram ett beslut så fort som det någonsin är möj-ligt. Vi måste dock få till stånd detta beslut i någotslags samverkan med berörda kommuner, och det ärden processen som tyvärr har tagit alltför lång tid.DemonstrationerAnf. 33 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till jus-titieminister : Vilka åtgärder avser rege-ringen att vidta för att skydda demokratiska demon-stranters möjligheter att tryggt demonstrera vid topp-mötet i ? Rapporterna från minister-mötet i förskräcker och har ju även upprörtjustitieministern.Anf. 34 Justitieminister ():Fru talman! Som alla känner till kommer natur-ligtvis varken regeringen eller jag att ha något somhelst operativt ansvar eller att lägga oss i den operati-va sidan av detta. En sak som diskuteras är identifie-ring av poliser med hjälp av nummerlapp på hjälmeller uniform. Jag tycker att det finns skäl både föroch emot detta. Det kan finnas arbetsrättsliga aspektersåsom en viss trygghet för polisen att slippa detta. Jaganser dock att man bör kunna identifiera poliser. Detär fråga om myndighetsutövning, och vi ska strävaefter största möjliga offentlighet.Detta gäller för alla inom rättsväsendet, som åkla-gare, domare, advokater, kriminalvårdstjänstemänoch inte minst poliser som gör ingripanden och kan-ske sedan vittnar i domstolar.Jag hoppas att polisen själv kommer att ta initia-tiv till att identifieringar kan ske. Annars kommerregeringen att ta initiativ i frågan genom förordningeller uppdrag till Rikspolisstyrelsen.Anf. 35 ():Fru talman! Det går tyvärr rykten om att det fannsmedvetna iscensättningar från polisens sida i Malmö.Är det något som regeringen har anledning att begärasärskild utredning om?Anf. 36 Justitieminister ():Fru talman! Precis som jag sade läggervi oss inte i några enskilda utredningar. Det somkommer att ske efter Malmömötet är att det kommeratt göras utredningar dels vad avser polismän sompolisen själv har polisanmält, dels vad avser demon-stranter som är misstänkta för brott. Detta är sedvan-liga utredningar, som regeringen inte på något sättkommer att lägga sig i. Däremot kommer det att görasen utvärdering av hela demonstrationen, och det ärnaturligtvis av stort intresse för regeringen och föralla här att ta del av denna och ta med sig den i fram-tiden.KemikaliehanteringenAnf. 37 ():Fru talman! Miljöminister har ettstort ansvar inom EU för kemikaliehanteringen.Svenska har i enrapport visat att högbromerade flamskyddsmedel harförekommit i pilgrimsfalksägg. För den som undrarvad högbromerade flamskyddsmedel är kan jag näm-na att de är förenade med ungefär samma risker somDDT. De kan anrikas i vävnader hos både människoroch djur.Min fråga till miljöministern är: Vad avser miljö-ministern med tanke härpå att göra för denna fråga iSverige - där har föreslagitett totalstopp - och inom EU?Anf. 38 Miljöminister ():Fru talman! känner förmodligentill att jag har arbetat mycket aktivt i frågan om debromerade flamskyddsmedlen under i princip heladen tid som jag har varit miljöminister, bl.a. för att tafram förslag om nationella åtgärder som vi nu bear-betar på olika sätt.Problemet är att mycket av de bromerade flam-skyddsmedlen, som är persistenta och bioackumuler-bara, kommer till oss i produkter. Det handlar bl.a.om att försöka lösa det här inom ramen för de han-delsregler som finns.Den svenska kemikaliepolitiken sammanfattas ien propositionen som ligger här i .