prot · GO0995 · 2001-04-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:95Onsdagen den 18 aprilKl. 12.00 - 15.17Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------1 § Anmälan om ändrad partibeteckningFrån hade inkommit följande skrivel-se:Till riksdagenHärmed tillkännages att jag den 30 mars 2001lämnat liberalerna och dess riksdags-grupp. Mitt uppdrag som riksdagsledamot kommertills vidare att utövas som partilös.Höganäs den 17 april 2001Siw PerssonSkrivelsen lades till handlingarna.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:356Till riksdagenInterpellation 2000/01:356 av () om Iran.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 4 april 2001UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2000/01:373Till riksdagenInterpellation 2000/01:373 av () om säkerheten för befolkningen i norra kommer att besvaras tisdagen den2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 9 april 2001UtrikesdepartementetAnna LindhEnligt uppdragMalin KärreTf expeditionschefInterpellation 2000/01:335Till riksdagenInterpellation 2000/01:335 av omstöd till högskolor.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 18 april 2001.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 10 april 2001UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2000/01:343Till riksdagenInterpellation 2000/01:343 av om vi-dareutbildning till lärare.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 18 april 2001.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 10 april 2001UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2000/01:350Till riksdagenInterpellation 2000/01:350 av omnationellt forskningsprogram för biologiska effekterav elektromagnetiska fält.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 18 april 2001.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 10 april 2001UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2000/01:340Till riksdagenInterpellation 2000/01:340 av () om utlokalisering av statliga verk.Interpellationen kommer att besvaras den 24 april2001.Skälet till dröjsmålet är på grund av ledighet.Stockholm den 11 april 2001NäringsdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:367Till riksdagenInterpellation 2000/01:367 av ()om Norrbotten.Interpellationen kommer att besvaras den 24 april2001.Skälet till dröjsmålet är på grund av ledighet.Stockholm den 11 april 2001NäringsdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:358Till riksdagenInterpellation 2000/01:358 av (c)om tillgången till vård och personal inom hälso- ochsjukvården.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 10 april 2001SocialdepartementetLars EngqvistEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:359Till riksdagenInterpellation 2000/01:359 av () om osteoporosInterpellationen kommer att besvaras onsdagenden 2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 5 april 2001SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:363Till riksdagenInterpellation 2000/01:363 av () om familjehemmen.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 6 april 2001SocialdepartementetLars EngqvistEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:368Till riksdagenInterpellation 2000/01:368 av ()om bemötandet inom sjukvården.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 9 april 2001SocialdepartementetLars EngqvistEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:365Till riksdagenInterpellation 2000/01:365 av () om barn och ungdomspsykiatrin.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 6 april 2001SocialdepartementetLars EngqvistEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:382Till riksdagenInterpellation 2000/01:382 av ()om förändringar i läkemedelssubventionen.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 10 april 2001SocialdepartementetLars EngqvistEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:376Till riksdagenInterpellation 2000/01:376 av ()om trafiksäkerheten.Interpellationen kommer att besvaras den 7 maj2001.Skälet till dröjsmålet är på grund av tjänsteresor.Stockholm den 11 april 2001.NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:357Till riksdagenInterpellation 2000/01:357 av omlämplighetsprövning av personal i barnomsorg ochskola.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 27 april 2001.Skälet till dröjsmålet är plenifri vecka i riksdagensamt utlandsresor.Stockholm den 9 april 2001UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 2000/01:362Till riksdagenInterpellation 2000/01:362 av samråd före vräkning.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 april 2001.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 5 april 2001.FinansdepartementetLars-Erik LövdénInterpellation 2000/01:375Till riksdagenInterpellation 2000/01:375 av bostadsbyggandet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 april 2001.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 10 april 2001FinansdepartementetLars-Erik LövdénInterpellation 2000/01:361Till riksdagenInterpellation 2000/01:361 av (v) om policy för spelfrågor.Interpellationen kommer att besvaras den 14 maj2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av ut-landsresor och inbokade engagemang inte finns nå-gon annan tid som passar mig.Stockholm den 5 april 2001FinansdepartementetBosse Ringholm3 § Svar på interpellation 2000/01:313 om dag-barnvårdarna och den allmänna förskolanAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att göra det möjligt även för dagbarnvårdar-na att ingå i den allmänna förskolan.Bestämmelserna om den allmänna förskolan iskollagen (1985:1100) träder i kraft den 1 januari2003. Enligt dessa bestämmelser ska alla barn erbju-das plats i förskola fr.o.m. höstterminen det år defyller . Det ska vara obligatoriskt för kommu-nen att anordna den allmänna förskolan, men frivilligtför barnen att delta i verksamheten. Den allmännaförskolan ska omfatta minst ochvara avgiftsfri. Kommunen ska informera föräldrarnaom verksamheten och syftet med denna.I dag omfattar förskolan av alla barn i åldern1-5 år. Av sexåringarna går i förskoleklassen,dvs. i princip alla barn i denna ålder som inte börjat igrundskolan. Förskolan fick sin första läroplan (Lpfö98) , och läroplan (Lpo 95) harreviderats för att också omfatta förskoleklass ochfritidshem. Syftet med dessa reformer har varit atttydliggöra det pedagogiska innehållet i förskolan ochatt genom en integration av förskola, skola och fri-tidshem utveckla en gemensam syn på barns utveck-ling och lärande.Det är givetvis viktigt att en allmän förskolaverkligen erbjuds alla barn, oavsett familjens socialaeller ekonomiska situation och var i landet man bor.Även de barn vars föräldrar valt eller av annat skälerhållit plats i ett familjedaghem ska givetvis kunnafå del av förskolan. Den allmänna förskola för sexår-ingar som infördes vände sigockså till alla barn i denna ålder och betraktades avföräldrar med barn i familjedaghem som ett uppskat-tat komplement.Familjedaghemmen har spelat enviktig roll inom förskoleverksamheten. Det är ettvärde att det finns valmöjligheter och att verksamhe-terna kan möta de olika behov som en barnfamilj kanha. Familjedaghemmen har dock minskat kraftigt iantal och omfattar i dagendast av alla barn i åldern 1-5 år.Enligt skollagens nuvarande definitioner omfattarförskoleverksamheten: förskola, familjedaghem ochöppen förskola. Enligt vad jag erfarit kommer skol-lagskommittén i samband med att man prövar om ochhur förskolan kan bilda en egen skolform att se överdessa definitioner, som ibland orsakar missförstånd.Förskola och familjedaghem är inte utbytbara utanstår för olika verksamheter och styrs av olika måldo-kument - dels en läroplan som gäller för förskolan,dels allmänna råd som gäller för familjedaghem.Den allmänna förskolan ska stå öppen för allabarn. Förskolan efterfrågas av de flesta föräldrar. Deföräldrar som valt familjedaghem för sina barn skadärmed inte uteslutas från förskolan. Det är givetvisviktigt att förskolan utvecklar ett gott samarbete meddagbarnvårdarna. Det finns också utmärkta exempel ikommunerna på hur förskola och familjedaghemsamverkar.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka skolminister för svaret på interpellationen.Den frågeställning som jag har tagit upp i min in-terpellation har jag diskuterat vid tidigare tillfällenmed skolministern här i kammaren, både i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen för2000/01 och i samband med behandlingen av max-taxepropositionen samt vid tidigare interpellationsde-batter. Jag har inte varit nöjd med de svar som jag harfått. Jag har känt att ministern har kringgått frågan ide här diskussionerna, och därför har jag envistkommit tillbaka.Vad som gjorde mig uppmärksam och har gjort attjag tagit upp frågan är just det somockså skolministern berör i sitt svar, att man i propo-sitionen väljer att tala om förskoleverksamhet när detgäller maxtaxan. Där inkluderar man förskolan, fa-miljedaghemmen och den öppna förskolan. Men närman sedan beskriver den allmänna förskolan nöjerman sig med att berätta att det handlar om förskola.Konsekvenserna av denna utformning kan jag intetolka på annat sätt än att den allmänna förskolaninnebär att barnfamiljer som har en annan barnom-sorg än förskola inte kan komma i åtnjutande av tretimmars avgiftsfri verksamhet annat än om barnentransporteras eller får hjälp med att gå till en förskola.Det förutsätter att det finns en förskola i någorlundanärliggande område. Det är detta som är huvudpunk-ten i min frågeställning.Jag har tolkat propositionen och beslutså att den allmänna förskolan inte innefattar de barnsom är i familjedaghem på samma villkor, eftersomman måste ta sig från en verksamhet till en annan.Ministern svarar med hänvisning till förskolansoch läroplaner att syftet med dessareformer har varit att tydliggöra det pedagogiskainnehållet i förskolan. Detta skulle då möjligtvis varaett argument för att den allmänna förskolan enbartinnefattar daghemmen.Vad svarar då skolministern till en utbildad för-skollärare som bedriver en pedagogisk verksamhet,men som har valt att arbeta som dagbarnvårdare i sinprofession? Det kan tolkas så att den personen intebedriver någon pedagogisk verksamhet eftersomarbetet sker i det enskilda hemmet. Det handlar omvar arbetet utförs.Det vore angenämt om skolministern berättadevad man säger till de dagbarnvårdare som har peda-gogisk utbildning och är förskollärare om de barn som skulle kunna vistas hos en sådandagbarnvårdare, men som ändå måste transporterastill en förskola för att få del av en pedagogisk verk-samhet. Det vore väldigt bra om man fick den fråganutredd.Om inte skolministern vill svara mig personligen- men det tror jag att skolministern vill göra - skullede dagbarnvårdare som detta gäller säkert bli gladaöver att få ett svar på den frågan. Jag tror att det ärviktigt med ett klart och tydligt besked från skolmi-nistern eftersom planeringen med att genomföra denallmänna förskolan ute i landet är i full gång.Jag kommer tillbaka med flera argument, men jagdröjer med dessa och tar upp endast denna första del.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Det är en riktig tolkning att man skil-jer på förskolan och den verksamhet som förekommerinom familjedaghemmen. Den läroplan som vi harriktar sig till förskoleverksamhet och det finns all-männa råd för den verksamhet som bedrivs i familje-daghemmen. Sedan är det kommunen som ska hante-ra hur verksamheten ska läggas upp. Vi har ocksåbetonat i propositionen att förutsättningarna ser olikaut, mycket beroende på var man befinner sig geogra-fiskt. I glesbygdsområden finns det inte alltså intesamma möjligheter som i en tätort att kunnata sig till en förskola.Modellen för att införa en allmän förskola från med möjligheter för 4-5-åringar att deltaär samma modell som vi hade när vi en gång infördeden obligatoriska verksamheten för sexåringar. Mennu omfattar den barn . Denmodellen var inriktad på den pedagogiska verksam-heten.Gunilla Tjernberg nämnde att det kan finnas för-skollärare som arbetar som dagbarnvårdare. Det finnsnågra, men det är ytterst få. Men det är själva verk-samheten som vi talar om, inte om professionen hosde människor som arbetar där. Även lärare kan arbetahemma, men därmed behöver de inte bedriva skola ihemmet. Det är hela situationen, hela omfattningenoch vilket dokument som styr det hela som är detavgörande för när vi talar om förskoleverksamhet ochnär vi talar om den verksamhet som bedrivs i familje-daghemmen.Majoriteten av dem som arbetar i de olika verk-samheterna har också olika utbildningsbakgrund, ochdet är anledningen till att vi inte ställer samma kravpå familjedaghemmen som vi gör på förskolan. Majo-riteten av dem som arbetar i familjedaghemmen harinte förskollärarbehörighet utan de har oftast enkommunal barnskötarutbildning.Anf. 4 ():Fru talman! Tack för det svaret som jag fick avIngegerd . Det är i alla fall ett steg åt dethåll som jag vill att vi ska diskutera. Jag kan skönjaen öppning som är lite tydligare än vad den harvarit tidigare. När man har skrivit det här har maninte riktigt fullt ut från regeringen satt sig in i hur detkan slå ute i landet.Ministern säger vidare som svar på min interpel-lation att det givetvis är viktigt att den allmänna för-skolan erbjuds alla barn oavsett familjens sociala ellerekonomiska situation och var i landet man bor. Dettahåller vi kristdemokrater verkligen med om, och detär just det som ligger till grund för att jag vill ta uppden här diskussionen.Om man nu ska tolka det här så stelbent som jagtycker att signalerna har varit stannar det vidvackra ord. I mitt hemlän, , finns detganska gott om glesbygd och små byar. Där har manlöst sin barnomsorg på det sätt som man har haftmöjlighet att göra genom familjedaghem och mångagånger är man också nöjd med detta. Det finns för fåbarn i en liten by. Jag kan inte se det rimliga i attdessa små barn , för att de ska få del av tretimmars avgiftsfri pedagogisk verksamhet, i vissa fallmåste åka flera mil. arbete inom för-skolan som jag har bakom mig tycker jag att det ärskillnad mellan fyra- och sexåringar.Den här tanken är alltså inte acceptabel. Det ärviktigt att det tydligt går ut i anvisningarna till detjänstemän som ska genomföra detta i landet. Det skavara öppet och flexibelt. Jag är inte helt säker på attsignalerna har varit sådana när dessa tjänstemän harvarit i kontakt med mig eller jag med dem. Menmånga föräldrar har frågat mig hur detta ska se ut.Vi ska också komma ihåg att pengar är enviktig faktor för många barnfamiljer. Det har rege-ringen sagt när man har försvaratmaxtaxan. När föräldrar anser att barnen av olika skälbehöver vistas i familjedaghem och närdet finns en bra pedagogisk verksamhet i det familje-daghemmet, ska inte dessa föräldrar då kunna få tretimmars avgiftsfri verksamhet för sina 4-5-åringar?Det tycker jag vore rimligt när så krävs.Kommunerna måste få tydliga anvisningar om attdet ska finnas en flexibilitet. Detta kan också gällabarn i tätorter. Barn är olika. Man kan inte likställaförskolan och familjedaghemmen och anse dem ut-bytbara. Det är olika verksamheter. En 4-5-åring kanav olika skäl behöva vistas i familjedag-hemmet. Ska det barnet få möjlighet till tre timmarsavgiftsfri verksamhet? Det är min nästa fråga, och jaghoppas att skolministern nu svarar på den.Är det möjligt att ordna det så även i tätort om ettbarn har behov av det? En familj kan ha en fyraåringhemma som kan behöva vistas i en liten grupp ochom man känner till en bra dagbarnvårdare, finns dådenna möjlighet med i regeringens planering när manska genomföra denna reform? Det är en viktig frågasom jag hoppas att jag ska få ett svar på av skolmi-nistern.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Situationen i glesbygden har alltidfunnits där. Det är en annan situation än det är fördem som lever i en tätort. Den verksamhet som redanhar funnits med obligatorisk förskola för sexåringarhar inte sett likadan ut i glesbygden som den kan görai tätorter. För att man ska kunna ha förskoleverksam-het har man ibland samlat timmarna för barnen underett par dagar i stället för att ha om dagen.Detta har då ordnats på olika sätt. har manskjutsat och ibland har det varit någon som har kom-mit och mött barnen. Modellerna är alltså väldigtolika.90 % av alla de här barnen finns inom förskolan.10 % är i familjedaghemmen. I de fall då det rör sigom familjedaghem måste det vara den enskilda kom-munen som kommer fram till hur det passar att justdär organisera verksamheten. Det går inte att ha enmodell. Andemeningen i propositionen är att det rörsig om de och att kommunen är skyldigatt anordna verksamheten.Sedan är det viktigt att varje förälder själv får be-stämma var de vill ha sitt barn. En del föräldrar villha sitt barn i familjedaghem, andra föredrar försko-lan. Här kommer vi absolut inte, och det har inteheller varit propositionens andemening, att göra nå-gon förändring. Det är föräldrarna som avgör. Menskillnaden är att vi talar om den allmänna förskolan,alltså inte om familjedaghemsverksamheten, när detgäller de 525 timmarna.Men det är upp till varje kommun att själv fattabeslut om hur man vill göra. Om en kommun villreducera avgiften för de barn som enbart kommer attvara i familjedaghem och inte kommer att vistas iförskola ska man också kunna göra detta.Anf. 6 ():Fru talman! Skolministern berör just den procen-tandel familjer som av olika skäl har sina barn inomfamiljedaghemsverksamheten. Jag vill inte hålla medskolministern, som skriver att det är "bara" . Detär klart att allt är relativt, men jag menar ändå att10 % är ganska många barn. Jag tycker inte riktigt kan hänvisa till att det är få barn och att man avdet skälet inte belyser situationen, som jag tycker attregeringen har valt att inte göra i propositionen.Däremot kan jag tycka att skolministern pånågot sätt gläntar på dörren mer än vad skolminis-terns partikamrater har gjort när jag har dis-kuterat detta med dem, vilket jag har gjort ett pargånger.Vi ska inte fokusera på om det är om ett eller flerabarn, utan på att det är och ska få vara valfrihet. Denreform som kommer ska kunna visa på att vi vet attdet ser ut så här och att vi respekterar olika föräldrarsrätt att välja. Reformen ska skapa utrymme för attgöra detta val möjligt, för pengar är viktigt för mångabarnfamiljer i dag.Jag skulle vara väldigt tacksam om det beskedetgavs tydligt till föräldrar, barn och olika professionernär kommunerna ska utforma den allmänna försko-lan, därför att jag är inte säker på att det har gjortstillräckligt. Jag har talat med tjänstemän i ett par storakommuner, där man inte har uppfattat att familjedag-hemmen ryms inom denna reform som de uppleversom stelbent. Är skolministern tydlig på den punkteni dag, kanske det ändå kommer att bli tydligt när dettaframgent ska genomföras.Jag tycker alltså inte att är "bara", utan detär ett stort antal barn. Det är inte antalet som är detviktiga, utan det är att alla får del av denna reform.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Vi är helt överens på den punkten attalla ska kunna få möjlighet att ta del av reformen.De fördelas väldigt olika. I vissakommuner är det betydligt färre barn som är i famil-jedaghem, medan det i andra kommuner är betydligtmer av familjedaghem och betydligt mindre av för-skola. Vad reformen nu ser till är att en kommun dären hög andel barn är i familjedaghem nu blirskyldig att se till att det finns en förskola, så att val-friheten kan finnas men att man fortfarande kan hasitt barn i familjedaghem. Men kommunen blir skyl-dig att erbjuda den allmänna förskolan till barn . Det kommer att sätta ett tryck på de kommu-ner som inte har kunnat öppna för denna val-frihet utan har haft mer av det ena alternativet.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2000/01:336 om fri-stående skolorAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat hur jagavser att agera för att säkra fristående skolors rätt att"träffa avtal med annan part" om bedrivande av un-dervisning i de fristående skolorna. Vidare har hanfrågat när jag avser att lägga fram förslag om att intemissgynna det offentliga skolväsendet på detta områ-de genom att lägga fram förslag om att generellt till-låta skolentreprenader.Frågorna har föranletts av Statens skolverks besluti två tillsynsärenden som rör Cyber Gymnasiet ochStockholms Fria Gymnasium. har i dessabeslut anmodat skolornas huvudmän att senast den17 inkomma med redovisning av vilkaåtgärder som vidtagits med anledning av Skolverketsbeslut. Som säkert vet, kan jaginte kommentera beslut i enskilda ären-den. Därför får jag begränsa mitt svar till att gälla denandra frågan om när jag avser att lägga fram förslagom att generellt tillåta skolentreprenader.Först vill jag understryka att min principiella in-ställning är att villkoren för offentliga och friståendeskolor bör vara så likvärdiga som möjligt. Jag villockså kommentera påståendet att lagens förarbetenskulle vara vaga när det gäller vilka skäl som skullekunna anses utgöra särskilda skäl. Lagen (1993:802)om entreprenadförhållanden inom skolan tillkomefter förslag från den borgerliga regeringen i proposi-tionen Valfrihet i skolan (prop. 1992/93:230). Lagengäller för kommuner och landsting, men någon mot-svarande reglering finns inte för fristående skolor.I förarbetena till lagen understryks att möjligheteratt anlita utomstående aktörer inte får leda till kvali-tetsförsämring, utan att kvaliteten i undervisningenmåste garanteras samt att det är viktigt att säkerställalikvärdigheten och en helhetssyn på utbildningen.Frågan om att generellt tillåta skolentreprenaderär komplicerad och rymmer flera frågor, som ävenberör de fristående skolornas ställning och villkor. Ensådan är huvudmannens möjlighet att till annanöverlämna den myndighetsutövning som hör till upp-giften att bedriva undervisning.Den parlamentariska kommittén som har i upp-drag att göra en översyn av skollagstiftningen skaredovisa sitt arbete . Ikommitténs uppdrag ingår bl.a. att utreda hur lagstift-ningen kan anpassas till utvecklingen av verksamhe-terna i kommunerna. Jag kan därför inte se något skälatt nu föregripa kommitténs förslag.Anf. 9 ():Fru talman! Låt mig först av allt ta tillfället i aktatt tacka statsrådet för svaret.Jag är väl medveten om att statsrådet är förhindratatt ta ställning i ett enskilt fall. Men det går inte attgömma sig bakom de enskilda fallen och bara besvaramin andra fråga. Principen, frågan om vad lagstift-ningen egentligen avser eller inte avser, måste välstatsrådet kunna ha en synpunkt på. harnämligen argumenterat enligt principen att allt sominte uttryckligen är tillåtet därmed är förbjudet. Är detinte att utsträcka lagtolkningen väl långt, statsrådet? Ialla andra sammanhang krävs ju uttryckligt lagstödför ingripanden. Det räcker inte med frånvaro avtillåtelse för att gripa in.Statsrådet verkar för övrigt hålla med mig i dettaprincipiella avseende när hon vad avser skolentrepre-nader konstaterar att någon motsvarande regleringinte finns för fristående skolor. Om vi är överens omatt en sådan reglering inte finns, är det då rimligt attSkolverket agerar på grundval av en lag som intefinns?Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Ärendet är fortfarande under bered-ning hos . Men den lagstiftning som vi hari dag innebär t.ex. att vi inte kan ha betygssättning påentreprenad.