prot · GP0914 · 2001-10-18 00:00:00 — Ett annatexempel är att vi bildar regionala rovdjursgrupper,som kan öka möjligheterna för människor i de bygdersom berörs att vara med direkt och indirekt för attpåverka utvecklingen.Jag tycker - det kanske inte är så konstigt att jagsom miljöminister gör det - att vi har fått en väldigtbra balans mellan å ena sidan respekt för dessa män-niskor och å andra sidan vår uppgift att se till att vikan ha, bevara och utveckla hållbara rovdjursstammari vårt land. Det är en uppgift som är viktig för mångamänniskor i vårt land, också i glesbygd - det kan jagverkligen intyga. Det är en uppgift som är viktigdärför att det är ett sätt för oss att leva upp till vårainternationella åtaganden och också sätta press påandra länder när det gäller internationella åtagandensom avser deras djur.Anf. 76 ():Fru talman! Jag skulle vilja lägga ett vidare per-spektiv på begreppet omtanke. De människor i t.ex.norra som inte vågar släppa sina hundaroch den jägare som blir dömd till fängelse för att hanskyddar sin hund vid ett rovdjursangrepp känner noginte någon särskilt stor omtanke från regeringens sida.Anf. 77 Miljöminister ():Fru talman! Det finns möjligheter, som väl känner till, att skydda sina tamdjur. Mendet ställs självfallet vissa krav på när man kan göradet. Det finns också möjligheter - det vet jag ganskaväl, eftersom jag har diskuterat det här med jägare,hundägare och annan expertis - att skydda sina hund-ar på olika sätt i dessa situationer. Jag är övertygadom att många jägare och andra med hundar i dessabygder känner till och använder de metoderna ochinte behöver befara att hundarna tas av rovdjur.Skydd för kulturarvet i händelse av konfliktAnf. 78 ():Fru talman! Jag vill vända mig till kulturminis-tern.Sverige har undertecknat Haagkonven-tion om skydd för kulturarvet i händelse av konflikt. Islutet av 90-talet togs ett beslut om ett tilläggsproto-koll som innebär att skyddet gäller inte bara i händel-se av konflikt mellan länder utan också inom länder.Det har ju viss bäring på f.d. . Detta harSverige, trots att var mycket aktivt underdenna process, ännu inte ratificerat.Då är min fråga till kulturministern: När avser re-geringen att ratificera tilläggsprotokollet?Anf. 79 Kulturminister ():Fru talman! Det pågår ett arbete i Kulturdeparte-mentet som jag hoppas ska vara avslutat inom enmycket snar framtid. Det finns särskilda skäl till att viinte redan har ratificerat detta. Det har att göra medvår egen lagstiftning, som kräver en del förändringar.Det är inte så att vi inte vill ratificera det. Vi är numycket nära målet.Anf. 80 ():Fru talman! Jag är tacksam för det positiva beske-det. Jag kan ha förståelse för att det har tagit ,med tanke på EU-ordförandeskapet och att flera de-partement är inblandade. Jag ser därför nu fram motatt denna fråga blir löst mycket snart.ID-kort för hemlösaAnf. 81 ():Fru talman! En grupp i vårt välfärdssamhälle somi dag uppenbarligen kommer i kläm är de hemlösa.En viktig demokratifråga för den här gruppen är derasmöjligheter att få . Jag har ställt enfråga om det till näringsministern men inte fått ettnöjaktigt svar.Jag vill fråga demokratiministern hur hon ser pådet här problemet. Hemlösa i kan inteerhålla på grund av att de saknar adress. Detär en viktig demokratifråga. Vad kommer man attgöra?Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Jag ber att få tacka för frågeställning-en, därför att den uppmärksammar mig på någontingsom jag inte visste var ett problem.Att det finns många hemlösa, särskilt i den stadsom den här befinner sig i, vet vi - alldelesför många - och att det också tas för få politiskainitiativ för att råda bot på det. Att det också finnsproblem med att få var en nyhet för mig, menjag tar gärna med mig den frågan för att se om detfinns någonting vi kan göra för att förändra situatio-nen.Anf. 83 ():Fru talman! Det förvånar mig en aning, efter attjag har ställt en skriftlig fråga till näringsministernom detta problem och fått ett svar som liknade det jagfick , nämligen att man är medveten om problemet.Men några anvisningar om eller tecken på att mankommer att göra någonting visar inte det skriftligasvaret. Inte heller demokratiministern har uppenbarli-gen några åtgärder på gång.Nu förväntar jag mig, eller hoppas jag, att sakerkommer att ske efter att jag återigen har väckt frågan.Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Det är en ny frågeställning för mig,och då är det svårt att ha några konkreta förslag påhur saker och ting ska lösas. Men om det finns pro-blem här ska vi självfallet åtgärda dem. Det finns ettantal rättigheter som varje medborgare i har,och dit hör bl.a. att kunna styrka sin identitet. Själv-fallet ska de ha ID-kort.Säkra telefonförbindelser i hela landetAnf. 85 ():Fru talman! Jag får rikta min fråga till statsrådetUlvskog, med anledning av att det här kan sägas varaen allmän fråga.Förra torsdagen avskars från Norr-land. Efter vad jag har förstått gick det ganska braändå. Min fråga är på vilket sätt regeringen agerar föratt kunna garantera säkra telefonförbindelser i helalandet. Det var faktiskt så att under fem tim-mar var avskuret i en linje mellan ochSundsvall. Jag vore tacksam för en kommentar frånstatsrådet . 86 Kulturminister ():Fru talman! Det var ju skönt att det inte var Norr-land som avskars från . Då känner jagmig som norrlänning lite tryggare.Detta är naturligtvis en mycket allvarlig fråga. Detär något som med automatik utvärderas, eftersom vihar mängder av viktiga funktioner som inte får slåsut. Det tillhör ju vår beredskapslagstiftning att se tillatt det här fungerar.Jag kan inte ge ett mer konkret svar, men en ut-värdering ska göras. Ambitionen är naturligtvis att detinte ska kunna upprepas - inte i tider som vi befinneross i nu och inte i tider då vi kan befinna oss i enkrissituation.Anf. 87 ():Fru talman! Inte minst det sista är oerhört viktigt,eftersom en mängd människor svävade i stor okun-skap och ovisshet om vad som faktiskt hade hänt.Den fasta telefontrafiken stoppades helt. Rikssamtalgick inte att ringa. Stora delar av mobiltelefontrafikenvar helt avskuren. Själv skulle jag ha ett telefonsam-manträde med . Det omöjliggjordes.Larmnumret 112 gick bara att nå från fast telefoni.Bankerna hade stora problem med både in- och utbe-talningar. Bankomater fungerade inte.Samtidigt var det ett faktum att exempelvis läns-styrelsen och i inte fick någoninformation om vad det faktiskt var som hade hänt.Jag tycker att det är viktigt att ta till sig den bristpå information som fanns i ett sådant läge. Jag skullevara intresserad av att höra regeringens kommentartill detta faktum.Anf. 88 Kulturminister ():Fru talman! Man kan naturligtvis säga att den be-skrivning som ger och som vifick information om i är en godbild av sårbarheten i det moderna samhället. Det är judetta som försvarsministern, men också andra delarav , och tillsammansmed olika kommittéer har arbetat med.Nu pågår en genomlysning av vad som faktisktinträffade, och ambitionen är självfallet att se till attdetta icke upprepas, varken i lugna tider eller i kristi-der, för det får inte upprepas.Humanitärt visum i SverigeAnf. 89 ():Fru talman! Jag tänkte rikta en fråga till statsrådetKlingvall. svarade statsrådet på eninterpellation från rörande hu-manitärt visum i att hon inte avsåg att verkaför det och inte heller såg något behov av att utredafrågan. Men , efter av intensiv medialdebatt om flyktingpolitik och efter att vi harsett verkningarna av Schengeninträdet med dess hu-manitära katastrofer längs EU:s gränser, undrar vi omministern inte är beredd att ompröva detta och verkaför att man åtminstone utreder ett humanitärt visumför de människor som har akut skyddsbehov men intehar några papper med sig.Anf. 90 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först kommentera verkning-arna av Schengen. Dem har vi sett väldigt tydligt i enmycket kraftig ökning av antalet asylsökande tillSverige, en effekt som vi också kunde se när andraländer tidigare anslöt sig till Schengen. Det tycker jagär viktigt att notera, eftersom det var väldigt mångasom innan vi blev fullvärdiga medlemmar i marsmenade att detta skulle innebära stora svårigheter närdet gällde att komma till vårt land och söka asyl.Verkligheten visar att så inte är fallet, utan vi hartvärtom fått en mycket kraftig ökning av asylsökandetill vårt land.När det sedan gäller frågan om humanitärt visumkan jag säga att det är på det sättet att den som flyroch måste lämna sitt land därför att han eller hon ärutsatt för förföljelse ofta inte har några som helstmöjligheter att söka upp myndigheter - i detta fall ensvensk ambassad - för att söka visum. En person somflyr ifrån sitt land lämnar naturligtvis landet så obe-märkt som möjligt.Anf. 91 ():Fru talman! Vi ser en ganska enkel möjlighet.Man kan t.ex. ge ett tilläggsdirektiv till utredningenom transportöransvaret, där man kan se över frågan,eftersom trycket mot Schengens gränser och ävenSveriges gränser är stort. Det kan vara svårt att få enasylsökningsprocess i godan ro. Har man ett humani-tärt visum kan man få en . Det gäller ett papperför att kunna få ett papper.Anf. 92 Statsrådet ():Fru talman! Lösningen som anvisar är ingen lösning för den person somflyr. Den som är förföljd lämnar naturligtvis landet såobemärkt som möjligt. Vi har sett exempel på attmänniskor som har sökt upp ambassad för att eventu-ellt få ett visum utverkat sedan har straffats t.o.m.med döden av dem som har förföljt. Detta är ingenlösning.Lösningen för de människor som flyr är att vi skaha en generös politik och en samordning i EU av vårasylpolitik. Det är på det sättet vi kan hjälpa de män-niskor som verkligen behöver komma till oss och fåskydd här.Agenda 21-arbetetAnf. 93 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillmiljöminister . Lokala investeringsme-del har bidragit till mer än 1 000 projekt i mer än 100kommuner i landet. Vad gäller det regelsystemet ochsyftet har miljöministern och undertecknad vid olikatillfällen rett ut plus och minus.Min fråga handlar mer om att LIP-systemet tagitsådan kraft från kommunerna att Agenda 21-arbetethar hamnat i skymundan. Det är ju i Agenda 21-arbetet som varje medborgare kan få med sina miljö-fingrar. Det är här som mycket händer i skolor ochförskolor.Jag undrar om miljöministern har några idéer omhur man sätter fart på det slumrande Agenda 21-arbetet igen.Anf. 94 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror nog att jag kan få plus och minus att gå ihop här också.Min bedömning är inte att LIP-projekten har varit ettproblem för Agenda 21-arbetet, utan precis tvärtom. Idet lokala Agenda 21-arbetet i - ärnog det land som har mest aktivitet av alla länder -har möjligheterna att få statligt stöd för finansieringav olika investeringar varit en starkt pådrivande kraft.Det har varit en väldigt positiv bieffekt av de lokalainvesteringsprogrammen.Nu närmar vi oss Johannesburgsmötet. Agenda21-arbetet är ett barn av Riomötet. Jag är övertygadom att Agenda 21-samarbetet i kommunerna kommeratt få inspiration från Johannesburgsmötet och förbe-redelserna för det. Vi ska också lägga upp förberedel-serna för Johannesburgsmötet så att vi stimulerarAgenda 21-arbetet igen, för det lokala arbetet påmiljöområdet är viktigt.Anf. 95 ():Fru talman! Det låter positivt från miljöministern,men jag tror att det finns fler minus än miljöministernkan komma på i Agenda 21-arbetet. Det jag tycker ärviktigt är att det samlas in material, så att det finnsidéer, osv., hos t.ex. ekomyndigheten i , somandra kommuner kan ta till vara.Miljöinvesteringarna går över från LIP tillKLIMP. Vi har lite konstigheter med våra förkort-ningar. Det gäller klimatinvesteringarna. Här är vikristdemokrater mera positiva till miljöministernsarbete jämfört med hur vi har tyckt att det har hante-rats tidigare.Jag undrar hur Agenda 21-arbetet kommer in idenna del och om miljöministern har idéer om det.Det gäller inte bara vad som bestäms i Johannesburgutan det som sker här hemma.Anf. 96 Miljöminister ():Fru talman! Jag är en positiv person, och då kan-ske det är lättare att se plustecknen än minustecknen.Jag menar inte att vi ska vänta på föratt kunna fortsätta att driva ett aktivt Agenda 21-samarbete i , utan vi ska under förberedelser-na inför se vad vi kan göra för att sti-mulera Agenda 21-arbetet.Det är också intressant att den myndighet i som jag har inrättatoch som just har till uppgift att fånga in erfarenheter-na från dessa investeringar och se till att de kommertill användning i andra kommuner också utan förlokala investeringsprogram. Jag tror att effekten av deerfarenheterna blir större än av själva investeringarna.Jag tycker nog att det i be-skrivning av detta ligger en väldigt positiv grundton.Jag tror att vi är överens om att dessa satsningar harvarit väldigt positiva både för Agenda 21-arbetet ochför arbetet på att skapa ett hållbart samhälle. Jag be-klagar bara att inte parti harstött detta arbete lite mer helhjärtat.BoxerAnf. 97 ():Fru talman! Det helstatliga bolaget harstartat dotterbolaget för att hyra ut mottagare,s.k. boxar, till det digitala marknätet för TV. Eftersomtittarna inte vill betala vad boxarna kostar har Boxerinfört stora subventioner för dem som hyr de härboxarna. För att man nu ska få in pengar till kalasetsäljer Boxer information om TV-tittarna.Boxer har dels reklaminslag, dels en portal, lik-nande den som finns på Internet. Boxer registrerartittarna varje gång de ser reklaminslaget, och de re-gistrerar vilka hemsidor som tittarna besöker viaportalen. Bolaget har tillgång till namn- och adressre-gister och erbjuder därför hugade spekulanter att motbetalning få information om vad och Pet-tersson har valt att titta på.Den här frågan kan nog delas mellan kulturmi-nistern och statsrådet , tror jag. Den lig-ger i häradet mittemellan. Men min fråga är vilkasynpunkter ministern eller statsrådet har när det gällerdetta förfaringssätt.Anf. 98 Kulturminister ():Fru talman! Det här är frågor som man naturligt-vis måste rikta till företaget , som har ettdotterbolag som heter , som i sin tur till en delägs av men till en del också av försäkrings-bolaget principiellt kan man väl säga att detta är enverksamhet som mig veterligt alla typer av distribue-rande TV-företag ägnar sig åt, alltså både kabelföre-tagen och satellitföretagen. Det är mig veterligt ingetsom är unikt för Boxer.I övrigt vill jag inte ha någon synpunkt på saken idetta läge, utan jag tycker att företagen själv bör svarapå dessa frågor.Anf. 99 ():Fru talman! är ett till statligt fö-retag. Såvitt jag vet är Boxer till ägt av staten.Det här är en fråga som av olikaskäl har diskuterats. Jag tror att det var i går ellerförrgår som vd:n för gick ut och meddelade attBoxer av integritetshänsyn inte gör på detta sätt. Mansäljer inte uppgifter om dem som har varit inne påföretagets portal eller tittat på reklamerbjudanden.Om vi däremot läser det avtal som Boxer har meddem som köper de här boxarna finner vi att det stårmycket tydligt att man kommer att registrera de in-trång, om man kan kalla dem så, som de gör via denhär portalen, och man registrerar när de går in ochtittar på reklamen. Man kommer också att försäljadessa uppgifter. Det verkar som om det är dubblabudskap när det gäller detta.Kanhända är den här frågan mer av integritetska-raktär, så om jag får vända den andra halvan till stats-rådet vore jag tacksam.Anf. 100 Kulturminister ():Fru talman! Jag tycker att väldigt tyd-ligt redovisar att detta är en fråga för företaget . vd har uppenbarligen uttalat sig omdetta. Detta är icke något som ägs till av - det ärett dotterföretag - och till av det privata försäk-ringsbolaget . Det är väl bra om medier, riks-dagsledamöter eller medborgare ställer frågor till vd:nför eller till chefen för och får svar pådessa frågor. Det intressanta är dock att detta görockså andra företag som distribuerar television viakabel, satellit och på andra sätt. Men om Boxers kun-der inte vill att det ska vara på det viset är det någotsom man bör ta upp med företaget. Det är en väldigttydlig illustration till att vi har företagsledningar ochstyrelser som har att fatta självständiga beslut också istatliga eller delstatliga företag.Skyddet för homosexuella i asylärendenAnf. 101 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Den gäller skyddet för homosexuellai asylärenden.Personer som förföljs på grund av sin homosexu-alitet har enligt utlänningslagen rätt till skydd. Mensamtidigt kan vi läsa i medierna om att t.ex. personerfrån , som öppet har manifesterat sin homosexua-litet, får avslag på sin ansökan från utlänningsmyn-digheterna.Då vill jag fråga statsrådet: Hur ser utlänning-smyndigheternas praxis ut i det här avseendet? Hardet hänt någonting sedan den senaste lagändringen?Vad avser regeringen att göra för att stärka skyddetför de homosexuella?Anf. 102 Statsrådet ():Fru talman! Precis som sägerhar vi en väldigt tydlig skyddsgrund i utlänningslagensedan den 1 januari 1997. Det finns också ett praxis-beslut som regeringen fattade 1998 som just har deninnebörden att den som öppet manifesterar sin sexu-ella läggning och därmed kan riskera förföljelse i sitthemland får uppehållstillstånd. Och den person somomfattades av det här praxisbeslutet fick då uppe-hållstillstånd av humanitära skäl i Sverige.Vad jag har sagt tidigare här i är ju attdet är dags att göra en utvärdering av den förändringsom gjordes i lagen . Det här äröver huvud taget någonting som det just nu pågår endiskussion om både internationellt och i EU, så det ärväldigt mycket på gång. Men vad som har hänt precisi dag är att regeringen har gett ett uppdrag till att se över hur praxis tillämpas i prakti-ken. Man ska titta på skäl för uppehållstillstånd menockså på vilka som har fått avslag. Man kan alltsåutveckla arbetssättet också när det gäller den härgruppen, som söker asyl på grund av homosexualitet.Anf. 103 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Det betyderalltså att de homosexuella som har ett skyddsbehov iSverige inte ska behöva gå igenom det som vi har fåttläsa om i massmedierna.Om det nu skulle behöva göras några förstärk-ningar av lagstiftningen undrar jag hur snart vi kan fåse dem.Anf. 104 Statsrådet ():Fru talman! Jag kommer att lämna be-sked om regeringens förhandlingsposition när detgäller det lagförslag som vi har fått från EU, som ärmycket långtgående. Det är ett väldigt bra förslag omhur vi ska tolka flyktingparagrafen inom EU. Kom-missionen föreslår att frågor som rör kön och sexuellläggning ska finnas med i tolkningen av Genèvekon-ventionen.Inom bara några veckor kommer regeringens po-sition alltså att presenteras för när det gällerdet här lagförslaget. Och sedan kommer, som sagt,den här rapporten från i början avnästa år. Det är det beslut som regeringen har fattat när det gäller hur praxis ser ut.Jag vill också säga att vi i det här arbetet ska hamed de organisationer som arbetar just med de härfrågorna.Granskning av legitimerad vårdpersonalAnf. 105 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern. Itidningen i går kunde man läsa om en tandläkare somtydligen har klarat sig från åtgärder från Socialstyrel-sen, trots anmälningar från sex patienter för felbe-handling.Socialstyrelsen har lagt ned ärendet, skriver man,eftersom tandläkaren vägrar att samarbeta. Han harinte skickat in de journaler man har frågat efter, intesvarat på brev och inte kommit till avtalade möten.Socialstyrelsen tror sig också veta att han har slutatarbeta.Då undrar jag om socialministern anser att det ärrimligt att legitimerad vårdpersonal kan klara sig frånnärmare granskning genom att vägra samarbeta.Anf. 106 Socialminister ():Fru talman! Två principer är viktiga när det gällertillsynen av svensk sjukvård. Den ena är att vi haroberoende tillsynsmyndigheter som är effektiva ochsom har goda instrument i sina händer. Den andraprincipen är att vi inte här i avgör individu-ella fall. Jag vill inte gärna kommentera just det här.Jag hoppas att klarar sitt uppdrag.Anf. 107 ():Fru talman! Jag frågade inte om socialministernkunde avgöra det här speciella fallet, utan jag frågadeom det var rimligt att legitimerad vårdpersonal kanklara sig från närmare granskning genom att intesamarbeta, för det händer . Detta var ettexempel, men det var den principiella frågeställning-en jag tog upp.Det här kan i förlängningen få viktiga konsekven-ser för den enskilde patienten. Hon eller han kan juhamna i en situation där man varken får upprättelseeller ekonomisk ersättning. Enligt mitt förmenandeska det ingå i legitimationen att man vid behov harskyldighet att samarbeta. Och även om det kan se utsom att man har slutat jobba inom yrket är det juinget som hindrar att man i sinom tid, om man harlegitimationen kvar, återupptar verksamheten. Bris-tande samarbetsvilja borde möjligen i sig vara ettkriterium för indragning av legitimationen. Det är denprincipiella frågan, inte det enskilda fallet.Anf. 108 Socialminister ():Fru talman! Det är alltid så med enskilda fall attäven om vi för den principiella diskussionen är riskenstor att vi här i ändå tar ställning till denenskilda bedömningen.Men låt mig ändå göra ett försök att svara princi-piellt på frågeställningen. Ska tillsynen fungera krävsdet att de som har legitimitet - läkare eller tandläkare- också lever upp till tillsynsmyndighetens krav ochbehov av information och dialog. Det är naturligtvisrimligt att kräva att de som blir utsatta för tillsynockså svarar med att ge nödvändig kunskap och in-formation. Vägran att delta i den typen av kunskaps-spridning är naturligtvis inte acceptabelt. Jag tror attLennart Kollmats och jag har samma uppfattning omvilka krav vi ska ställa, för att nu hålla oss på denprincipiella nivån.Public service-företagenAnf. 109 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministern.Den 2 december 1999 antog propositio-nen Nationella minoriteter, vilket innebar att landetsetniska minoriteter och deras språk erkändes. Publicservice-företagen , Ra-dio och Utbildningsradion är enligt sändningstillstån-den skyldiga att beakta språkliga och etniska minori-teters behov. Samiska, finska och meänkieli ska ha ensärställning, enligt ägardirektiven.Min fråga till kulturministern är: Har någon ut-värdering gjorts av hur public service-företagen leverupp till ägardirektiven vad gäller sändningstider ochresursfördelning för de olika erkända minoritetsgrup-perna?Anf. 110 Kulturminister ():Fru talman! När det gäller kraven på public ser-vice görs det en uppföljning - ett public ser-vice-bokslut, kan man säga. Det är en utvärderingsom görs av företagen själva, eftersom detta är integ-ra medieföretag där staten icke ska gå in och vara förklåfingrig.Likväl är det i de nya tillstånden, som börjar verkaden , en mycket tydligare tyngd-punkt på de nationella minoritetsspråken, som ErlingWälivaara frågar om, och på det ansvar som publicservice-företagen har på detta område. Dessutomkommer vi att ge public service-företagen möjligheteratt ta in mer oberoende bedömare som kan göra olikatyper av bokslut över hur man har skött olika delar avsitt uppdrag.Jag tror att båda dessa förstärkningar av uppdragetkommer att ge goda resultat.Anf. 111 ():Fru talman! Det finns undersökningar gjorda somvisar att meänkieli diskrimineras av public service-företagen, både vad gäller sändningstider och resurs-fördelningar. Dessa är inte alls proportionella mot detantal som talar meänkieli och som ser och lyssnar påde här programmen.Jag skulle vilja ytterligare konkretisera frågan:Avser ministern att på något sätt vidta åtgärder så attden här misshälligheten rättas till?Anf. 112 Kulturminister ():Fru talman! Åtgärden är redan vidtagen, i ochmed att regeringen tagit del av Public service-beredningens förslag, beslutat om dem och överläm-nat dem till som i sin tur har fattat beslutom dem som innebär att de nationella minoritetssprå-ken får en starkare ställning.