prot · GP0937 · 2001-11-29 00:00:00 — Vi ser det som oerhört väsentligt att dennakategori av människor - mest ungdomar - inte störs isina studievisioner av att de inte har någon bostad.Vi har vidare ett nytt anslag om 25 miljoner kro-nor för att kunna förbättra inomhusmiljön i främstförskolor och skolor. Det är inte rimligt att barn skaha sitt dagliga arbete i lokaler som vi vuxna inteskulle vilja arbeta i. Allergierna ökar.För tids vinnande väljer jag att yrka bifall till re-servation 3 under punkt 2, men står givetvis bakomalla övriga reservationer. deltardock ej i beslutet vad gäller moment 1.Kristdemokraterna har yrkat avslag på regeringensförslag om investeringsbidrag för nybyggnad av hy-resbostäder, bidrag till bostadsinvesteringar somfrämjar ekologisk hållbarhet samt stöd till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet.Vi anser inte att bidrag är den rätta vägen. Det bliren rundgång om man först tar in en massa skatter förfastigheterna. Det är skatt vid nybygg-nation. Beskattning både av produktion och konsum-tion av bostäder är ett alldeles hysteriskt inslag i bo-endepolitiken.Vi kristdemokrater vill i stället fasa ut fastighets-skatten och lägga ansvaret på kommunerna, som tarut avgifter. Vid nybyggnation vill vi ha ett direktav-drag. Det innebär att av utgifterna för ny-, till-eller ombyggnad får dras av direkt. Resterande 50 %dras av enligt de vanliga avskrivningsreglerna.Vi har också i vår motion begärt en konsekvensut-redning av en sänkning av byggmomsen. Detta är enmycket bättre modell för att få i gång nybyggnation -bättre än att först ta in pengar till staten med enahanden och sedan dela ut med andra handen. De sub-ventionsregler regeringen har är dessutom så krångli-ga att de blir en broms för byggandet.Jag vill fråga statsrådet vad han tänkergöra för att stimulera byggandet i . Investe-ringsbidrag söks för mycket få lägenheter. Varje gångvi har debatter - interpellationsdebatter och annat ikammaren - kommer regeringsföreträdare med pek-pinnar riktade mot , trots att harmer resurser per barnomsorgsplats än ochMalmö och betydligt mer resurser per elev i grund-skolan och i äldreomsorgen.Om inte statsrådet förmår att föra en merframsynt och realistisk bostadspolitik kommer effek-terna att bli stora sociala problem, stora problem föruniversiteten att rekrytera studenter samt stora pro-blem för företagen att rekrytera personal.Kristdemokraterna har i reservationer pekat påbyggkonkurrensen och roll,byggmomsens effekter, behovet av student- och ung-domsbostäder, åtgärder för boendeintegration, ägarlä-genheter samt inte minst hyreslagstiftningen. Dettakommer senare att förklara, så attdet blir tydligt för åhörare här i kammaren.Fru talman! Den fastighetsägare som bygger en nyhyresfastighet är enligt dagens regler fri att sätta hy-ran när lägenheterna ska hyras ut. Hyresgästen hardock möjlighet att ansöka om prövning avhyran. I praktiken kan hyresgästen få hyran ändradredan efter sex månader. Vid prövningen görs då enjämförelse med liknande lägenheter som hyrs ut avkommunala bostadsföretag.Detta innebär att den privata fastighetsägare somplanerar att bygga en ny hyresfastighet blir mer bero-ende av hyran i en hyresfastighet än kost-naderna för uppförandet av fastigheten. Att allmän-nyttan inte är byggledande innebär dessutom attinga nyproduktionshyror finns att tillämpa.Dagens hyror är ett resultat av tre olika system.Bruksvärdessystemet kom till för att skydda denenskildes besittningsrätt när hyresregleringen avskaf-fades. Det grundas på en jämförelseprövning utifrånprincipen att likvärdiga lägenheter ska ha liknandehyror. Hyresförhandlingssystemet innebär fria för-handlingar mellan fastighetsägare och hyresgäster.Här bestäms skillnaderna i hyra mellan lägenhetersom är olika. Allmännyttans hyresledande roll inne-bär att en hyras skälighet ska utgå från allmännyttanshyror, och den har kommit att utgöra en brygga mel-lan bruksvärdessystemet och hyresförhandlingssys-temet.I 48 § hyreslagen talades det fram omatt hyresprövningen skulle ta sin utgångspunkt i lik-värdiga lägenheter. tillfogades 55 § inbegri-pande detta med likvärdiga, men det ordet ersattesmed "allmännyttiga". Allmännyttans hyror blev väg-ledande, och bruksvärdessystemets ursprungligaintentioner kullkastades.När bruksvärdessystemet tillkom var dess syfte attskapa en form av hyresreglering byggd på avtalsfri-het, men med vissa begränsningar. Den väsentligabegränsningen var besittningsskyddet, innebärandehyresgästens rätt till förlängning av kontraktet. Sys-temets intention var till en början marknadsbaserad.Hyresrelationerna skulle återspegla marknaden.Bruksvärdessystemet har emellertid tillämpats på ettsådant sätt att den relativa hyresstrukturen i vissa fallmarkant avviker från ett tänkt resultat.Utifrån tanken om ett individuellt skydd har lag-stiftningen tolkats som en ram för kollektiva för-handlingar. Sammantaget har detta lett till att mycketfå hyresrätter byggs. Regelverket är i dagens läge denallra största bromsen för nybyggnation. Särskilt tydlighar denna effekt varit efter S:t Eriksmålet i Stock-holm sommaren 1999.Den svarta hyresmarknaden växer dramatiskt, ochdet är denna som våra studerande ungdomar och våraunga som vill bilda familj hamnar i händerna på ochfår sina förebilder från. Tala om katastrof på det etis-ka området!Fru talman, en slutkläm: anseratt hyreslagstiftningen måste reformeras. Det är rim-ligt att införa fri hyresrätt vid nyproduktion. För attboendekostnaderna ska vara förutsägbara kan lång-siktiga avtal slutas. Den enskildes besittningsskyddska vara starkt.I ett sådant system mister hyresgästen rätten attinom överklaga den överenskomna hy-ran. Hyresgästen kan inte kräva villkorsändringarmen kan givetvis vid behov säga upp lägenheten.Hyresgästens allmänna värderingar om ett tryggt ochsäkert boende - nära till affärer, i en vacker fastighetoch med en trevlig utemiljö - måste få genomslag vidhyressättningen. Attraktionskraft och lägesfaktormåste få större betydelse.Med ett lagstadgat besittningsskydd som skyddarhyresgästen mot godtycklighet i behandlingen gynnasalla. Det kommer att byggas fler lägenheter så att allafår en bostad. Också hemlösa kan få del av besitt-ningsskyddet. Fastighetsägarna kan våga bygga ochbyggentreprenörerna veta att det går runt ekonomiskt.Anf. 4 () replik:Fru talman! talar väl om denenskildes rätt till en bostad och det håller jag med om.Men i nästa andetag säger hon: Nej, vi ska inte hanågra lagstiftningar över huvud taget som reglerar dethär.Jag måste därför fråga : Omdet allmänna bostadsbolaget eller de privata fastig-hetsägarna i en kommun inte är intresserade av soci-ala kontrakt eller ger möjligheter för utsatta grupperatt få en bostad, hur ska vi då göra?Om man nu släpper loss allt, säger , skulle det byggas mycket mer. Ja, menproblemet i är att hyresnivåerna ligger pårunt per kvadratmeter. Genomsnittshyran ilandet ligger på . Det går liksom inte ihop.Ungefär 3 % av stockholmarna kan efterfråga den härtypen av bostäder.Har några nya stockholmareeller andra invånare att vända sig till? Vem ska kunnahyra? Vem ska kunna ta del av de bostäder som tror att det går att bygga, om man inteser till att hyresnivåerna hamnar på lägen där männi-skor har inkomster som är sådana att de har möjlighetatt efterfråga dem?Anf. 5 () re-plik:Fru talman! , allmännyttans hyres-ledande roll driver faktiskt också upp hyran. Så är deti områden där det finns gott om lägenheter, i kommu-ner som har mycket stora bekymmer när det gäller attveta hur framtiden ska hanteras med lägenhetsöver-skott.Givetvis har vi inte talat om icke-reglering. All-deles talade jag i slutet av mitt anförande om ettlagreglerat starkt besittningsskydd. Vi har talat omsänkta boendekostnader genom sänkta skatter osv.Den enskilde ska givetvis få garantier genom social-tjänstlagen; stödet ska alltså gå till den enskilde indi-viden, inte till kollektivet.I min kommun är privata fastighetsägare egentli-gen väldigt intresserade och stöttande i den här frå-gan, så vi behöver inte ha några hemlösa. Man kanalltså teckna kontrakt. Också kommunerna behöverkunna få teckna kontrakt i fråga om bostadsrätter.Därför behöver förbudet mot dubbelupplåtelse kom-ma bort - där finns det mycket att göra.I är problemet att ombildning inte skeri ytterområdena utan är koncentrerad till Stockholmsinnerstad där inte alla människor kan bo. Där har vipekat på väldigt många möjligheter. Vad gäller stu-denter hade jag här i kammaren en interpella-tionsdebatt med finansminister ommöjligheterna att skattebefria del av uthyrning avbostad till studenter. Detta är ett bland många av våraexempel. Vad gäller studenter och investeringsbidragär detta den enda möjligheten som vi vill ha. Dethandlar om en styrd kategori där vi tillfälligt måstegöra något. Annars är det bättre att sänka skatter änatt ha krångliga bidrag, subventioner - något som detär mycket svårt att leva upp till.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag tror inte riktigt att nämnda åtgär-der leder till de låga hyror som om. Sänkta skatter generellt är ett dyrt sätt attsubventionera - det är ju precis det som det handlarom. Även investeringsbidrag är naturligtvis ocksåsubventioner. Det beror på hur man ser på den saken.För mig är det ingen skillnad.När det gäller socialtjänstlagen har vi samma upp-fattning, men sedan är frågan hur man hanterar det iförhållande till fastighetsägare och allmännyttigabostadsbolag. Om man inte vill teckna sådana härkontrakt behövs det t.ex. en bostadsanvisningslagsom garanterar detta om frivilliga överenskommelserinte kan nås.Sedan har vi detta med vissa skatter, Ulla-BrittHagström. Vi är ju med i Europeiska unionen. vet att momsen är generell. Vimåste tillämpa systemet och har inga möjligheter attgöra något åt det. Jag skulle gärna göra något åt detom det var möjligt. Det handlar då om en sänkningeller t.o.m. om att ta bort den här delen. Men vi hardet system vi har, och då får man kompensera viainvesteringsbidrag. har dock inteförstått att man måste göra det. I stället tar ni bort denmöjligheten att bygga billiga bostäder. Jag tycker attdet är ett orimligt sätt att tänka. Man måste ju liksomhandla i den situation som är, i överensstämmelsemed de möjligheter som finns.Anf. 7 () re-plik:Fru talman! , jag kan se till min fa-milj. Jag har fyra barn. Om de arbetar och får eninkomst kan jag som förälder välja att säga: skajag ha si och så mycket av er inkomst. Sedan ska jagdela ut till den som bäst behöver i familjen. Detskulle vara ett solidariskt tänkande, men det skulle bliganska upproriskt i min familj. Jag tycker faktiskt attdet är mycket bättre att få behålla så mycket sommöjligt, att staten tar in den del som är nödvändig -dock inte för att sedan dela ut.Vidare finns det en god sed i de privata fastighets-ägarnas villkor - man ska stödja den enskildes behov.I hade vi en diskussion om huruvidaallmännyttan skulle ha ett ansvar för att stödja socialabehov eller inte. Givetvis anser jag det vara en själv-klarhet. Tyvärr ansåg inte alla det. Då kan man frågasig: Varför ska man annars ha allmännyttan?När det gäller momsen är det så lätt att skylla påEU. Det är detta över huvud tagettogs upp och man gjorde ändringsförslag. UnderSveriges EU-ordförandeskap hade vi möjligheter. Detfinns två olika system inom byggbranschen. Det finnsländer som har lägre momssatser. Jag tror inte att manska skylla på EU.Sedan föreslår vi, , direktavskriv-ning för nybyggnation av fastighet i stället för inves-teringsbidrag till nybyggnation. Vi har alltså kontratmed en annan åtgärd. Vi har ett minskatskatteuttag med 4,5 miljarder på fastighetsskatten omman återgår till taxeringsvärden, vilket vikristdemokrater har finansierat i vår budget.Anf. 8 ():Fru talman! Det känns väldigt bra att bostadsut-skottet får börja dagens arbete här i kammaren. Det ärvi inte vana vid. Vi brukar, som regel, debattera dessafrågor sent - ibland mycket sent - när allaandra har dragit ned sina rullgardiner.Någon bostadsminister brukar vi inte heller sealltför ofta i de här debatterna. Därför är det roligtoch trevligt att statsrådet är medoss här i dag.Är det sammantaget ett omen att alla nu börjarförstå att bostadsfrågorna och bostadspolitiken är avoerhörd stor betydelse i dagens svenska samhälle? Vii har gång på gång påtalat detta. Själv-kritiskt har vi nu även inom avsatt enhandläggare för bostadsutskottets ärenden. Därför ärdet trevligt att få presentera för er idag.De frågor som vi behandlar inom bostadsområdetberör inte bara hus utan de omspänner vida mer. Detbetänkande som vi nu ska debattera har rubrikenSamhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande.Fru talman! Den rubriken pekar på att området ärvitt till sin omfattning och ger förutsättningar för allannan verksamhet i hela samhället. Utan en välgrun-dad genomarbetad samhällsplanering fungerar intesamhället. Utan en väl genomtänkt bostadspolitikhaltar betydligt.Dessvärre ser vi att har problemtrots att landet i sig har så mycket stor rikedom. Härfinns en mångfald av stora mått. Man behöver bara sepå landets riksdagsledamöter och tänka sig in i frånvilken del av landet de kommer, så inser vi snabbt attde representerar och har med sig skilda erfarenheterfrån olika bostadsorter.Somliga bor i slott, andra bor i koja. Dessvärrefinns det också människor i vårt land som inte harnågonstans att bo. Då tänker jag inte på den unge mansom skickade ett meddelande - jodå, Ulla-BrittHagström, vi har fått massor av mejl - där han påstodatt han hade sin tillflykt bakom TV-apparaten. Deflesta ungdomar brukar ju sitta framför TV-apparaten.Nej, min tanke går till de hemlösa. Vad gör vi fördem, statsrådet ?Fru talman! Boendet har varit en viktigdel i människors liv. Hemmet har större betydelse änatt bara skydda oss mot väder och vind. Hemmetborde vara en plats för människor att hämta vila ochkraft i.Sverige är ett i många avseenden delat land.Bostadsmarknaderna visar på det. Olika orter skiljersig åt på ett anmärkningsvärt sätt. som detråder brist på bostäder i våra storstäder och på mångahögskoleorter, gapar fönstren tomma i hus där ingenbor på andra håll i landet. Men, låt oss inte bli förla-made av denna olikhet utan låt oss ta den som enutmaning att vända det negativa till något positivt.Tyvärr blir man nedstämd när man följer rege-ringens bostadspolitik. Jag undrar ibland hur detkommer sig att vi kan se så olika på problem sommåste lösas. Trängseln i storstäderna kan ju knappastlösas eller bli bättre av att flytta hus från landsbygdenoch hit. anser inte att vi löser olikheter-na mellan landets olika delar genom att låta flyttlas-sen återigen gå från land till stad.Utmaningen i morgondagens bostadspolitik liggeri att låta olikheterna vara en styrka. serstyrkan i vårt land. ser att stad och landär helt beroende av varandra. Tänk er en landsbygdutan liv. Inte ens för den mest stadsbitne är detta ettönsketänkande. Tänk er en stad utan liv. Nej, inte förden mest landsbygdsfrälsta är detta en dröm. Helavårt land måste leva! Utifrån den ambitionen formarvi i ett samhälle där livskraft, livskvali-tet och självbestämmande är rådande.Fru talman! För att möta morgondagen och för attforma en hållbar bostadspolitik som kan möta männi-skors behov, individens behov, och de skilda förut-sättningarna som finns i landet, måste samhällsplane-ringen enligt politik utgå från att allamänniskor har lika värde och samma rättigheter, har ansvar för varandra och för naturen. Det ärdet som ska vara vägledande när samhället formas.Vi vill ha valfrihet och mångfald. Vi är inte lika.Vi har olika behov under livets olika skeden. Det ärdärför nödvändigt med en mångfald av boendefor-mer. Man ska kunna äga eller hyra sin villa ellerlägenhet. Det måste finnas möjligheter att bo i Ulvs-bygden, i eller någon annanstans i Sverige.Fru talman! Det måste också råda neutralitet mel-lan boendeformerna, dvs. en ekonomisk rättvisa mel-lan olika boendeformer samt en positiv syn på vadmångfald innebär. Det är nödvändigt för att mötamänniskors olika önskemål. Staten ska inte, bästeminister, styra människors val av boende genom attfavorisera någon boendeform framför någon annaneller genom pekpinnar påtala för kommunerna hurvarje kommun ska planera sin verksamhet. "Storebror ser dig" ska visst gälla nu i stället förstopplagstiftning. ska länsstyrelserna, statensförlängda arm, rycka ut om kommunerna inte görsom regeringen säger när kommunerna beslutar sigför att avveckla sina bostadsbolag. anseratt det är helt fel väg att gå. Bostadspolitiken skaformas underifrån med utgångspunkt i de lokala ochregionala förutsättningarna. Det är kommunpolitiker-na som själva bor i kommunerna och är kommunin-vånarnas talesmän och taleskvinnor som har ansvaretför det egna bostadsbeståndet.Centerpartiet vill inte heller se någon ny subven-tionspolitik. Det är människors efterfrågan på bostä-der som ska styra vad som byggs, inte skatter, sub-ventioner eller krångliga regler.Det behövs betydligt mer demokrati, mer av del-aktighet, bättre tillgänglighet och anpassning tillmänniskors olikheter i all samhällsplanering och i alltbyggande. Hus ska byggas och områden planeras därett livsviktigt miljötänkande ska finnas med i helaprocessen.Fru talman! Bostadspolitiken har varit eftersattunder . Jag och har tillsam-mans med de borgerliga ledamöterna i bostadsut-skottet påtalat detta vid varje debatt. Vi har sett att en"halv" bostadsminister inte hinner med frågorna i allsin bredd. Det är förståeligt. Frågorna är dessutomuppsplittrade på olika departement. Det är ingen bralösning. Det behövs en samordning. Det behövs ettdepartement och en "hel" minister som greppar hel-heten för att decentraliseringen och förutsättningarnaska fungera i hela vårt land.Fru talman! Det finns även ett antal riktade insat-ser med koppling direkt till boendet som bör genom-föras på nationell nivå. Staten kan inte frånsäga sigsitt ansvar när det gäller att se kopplingen mellan- boende och miljö- boende och hälsa- boende och arbete- boende och trygghet- boende och tillgänglighet- boende och utbildning- boende och lokala samhällen- boende och ekonomi.Fru talman! När det gäller anslagsfördelningeninom detta område har vi från valt attinte delta i utskottets beslut, men vi har lämnat ettsärskilt yttrande där vi redovisar vår fördelningsmo-dell. Jag rekommenderar det till läsning, främst förministern.Dessutom finns det många reservationer i dettabetänkande som jag står bakom, men jag yrkar bifallendast till reservation 4 under punkt 2 vid voteringen,för tids vinning.Anf. 9 () replik:Fru talman! ställde en fråga tillLars-Erik : Vad vill ministern göra för dehemlösa? Jag ställer samma fråga till : Vad vill göra för de hemlö-sa?Allmännyttan värnar om, menkommunerna ska helt fritt få sälja dem om de vill.Hur ska ni ha det egentligen? Ni får bestämma er.Den sista frågan gäller bostadsminister: äröverens om att vi ska ha en bostadsminister och han-tera frågorna i ett departement. Men var det inte bl.a.Centerpartiet som avskaffade detta ?Är överens med omatt det är den här ordningen som ska gälla framöver?Anf. 10 () replik:Fru talman! Tack för frågorna, . Jagska börja med den sista. När man ser att det inte fun-gerar i något sammanhang måste man se även möj-ligheterna att rätta till det. Jag tycker att det är bra attäven har insett det.Jag blev lite förvånad när här i ta-larstolen försökte leta efter det som skiljer de borger-liga ledamöterna och de borgerliga partierna, för att inästa steg angripa sina samarbetspartner skulle ha varit mer intressant om jag hade haftrepliktid på för att fråga: Ser inte OweHellberg att det finns större saker som vi är överensom i de borgerliga partierna än det finns mellan Mil-jöpartiet, Socialdemokraterna och ibostadspolitiken?`Anf. 11 () replik:Fru talman! Det var inte svar på nästan någon avmina frågor.Jag antar att ska ingå i en bor-gerlig regering, om vi får en sådan. Hur blir det dåmed bostadsministern och departementet?Hur var det med de hemlösa? Vad vill gö-ra för de hemlösa? Jag fick inget svar.Hur är det med allmännyttan? Ska man sälja utallmännyttan helt fritt? Ska det vara så?När det gäller samsyn på bostadspolitiken, är viöverens om en budget där alla anslag är gemensam-ma. Jag kan konstatera att på en rad områden har nihelt olika åsikter om hur det ska se ut.När det gäller bostadsbidragen blir jag lite förvå-nad när det är som ska dra ned mest på bo-stadsbidragen. Man hänvisar då till skattesänkningar.Men skattesänkningar är ju generella för alla, ochbostadsbidrag är för dem som mest behöver dem. Detdär går inte heller ihop, . 12 () replik:Fru talman! Jag glömde inte frågan om de hemlö-sa - jag hoppades att den skulle komma tillbaka. Det är självklart att vi från de olika politiskapartierna måste se på den situationen och hur vi skalösa den biten.För ett tag sedan fördelades pengar ut just för attklara den situationen. Vad man då gjorde var bara ettnedslag i storstadsområdena. De kranskommuner somfinns t.ex. runt , som jag vet att det smittarav sig på, fick ingen hjälp. Låt mig ta somett exempel. Där hade vi i en mycketbra socialnämndsordförande, , somtog itu med frågan själv eftersom hon fick nobbenfrån er som ingår i regeringen. Hon löste detta till-sammans med föreningar i , med kyrkanoch ideella organisationer. De byggde upp ett boendeför hemlösa. Jag har själv varit där. Det är ett exem-pel på när man ute i de enskilda kommunerna tar tag idessa problem.Nu ser vi att det går mot vinter och det börjar blikallt. Jag lider varje gång jag går genom Centralsta-tionen i eller sent påkvällen och ser människor och vet att de inte harnågon bostad. Jag skulle kunna öppna mitt hem, mendet är inte praktiskt möjligt för alla.När det gäller försäljning eller icke försäljning avallmännyttan har vi i sagt att vi fortfa-rande tycker att allmännyttan är en väldigt bra bo-stadsform. Vi tycker att det inte finns något självklartoch generellt i att kommunerna ska sälja ut sina all-männyttiga bostadsbolag. vet mycketväl att har den inställningen. Men mankan inte frångå det kommunala självstyret, och vi iCenterpartiet litar på våra bostadspolitiker även ute ikommunerna. Det tycks man inte göra från regering-ens sida.Jag får återkomma till frågan om bostadsbidrag -det kommer en vänsterpartist senare också.Anf. 13 ():Fru talman! När jag började mitt uppdrag somriksdagsledamot och blev ledamot ibostadsutskottet hade jag en känsla av att bostadspo-litiken inte var så väldigt intressant, i varje fall inteför mig som representant för , där de störstaproblemen var tomma lägenheter.Men har det hettat till i bostads-politiken: fastighetsskatten, omvandling av hyresrät-ter till bostadsrätt, ägarlägenheter, hyresnivåer, kon-kurrens inom byggsektorn, krångliga regler - alltdetta har alltmer kommit i blickpunkten.Enligt uppfattning fungerar densvenska bostadspolitiken dåligt - främst beroende påett, enligt vår mening, ideologiskt systemfel. Central-planering, förmynderi och subventioner har präglatden offentliga synen på bostadsmarknaden, och dettavill vi ändra på.Precis som övriga borgerliga partier har vi ett sär-skilt yttrande när det gäller anslagsfördelningen ochdeltar alltså inte i beslutet angående punkt 1.Folkpartiet har satt upp ett tiopunktsprogram förstörre egenmakt i boendet:Vi vill skärpa konkurrensen på byggmarknadenoch försöka få in fler utländska byggare.Vi vill ha en friare hyressättning i nyproduktio-nen.Vi vill att individerna ska avgöra om det ska varabostadsrätt eller hyresrätt, dvs. vi vill tillåta omvand-ling till bostadsrätter med vanlig enkel majoritet.Vi vill minska kommunernas roll som fastighets-ägare.Vi vill öka människors möjlighet att friköpa sinatomter - precis som fick göra.Vi vill röja upp i regeldjungeln, som inte baramedför förlängning av planprocessen utan ocksåinnebär dyrare material än i många andra länder.Vi vill tillåta ägarlägenheter.Vi vill sänka skatterna på boendet.Vi vill reformera bostadsbidragen.Vi vill möjliggöra byggande av fler studentlägen-heter.I bostadsutskottets betänkande finns, som nämnts,över 50 reservationer, och vi i står bakomnärmare 20.