prot · GP0927 · 2001-11-15 00:00:00 — Vid presskonferensen sadejag till journalisterna: I väntan på reformen måste viändå strida tappert och intensivt förmänskliga rättigheter, inte bara sitta med armarna ikors och vänta på att reformen ska genomföras.Det är sant som statsrådet säger, att hon är för-hindrad att kommentera enskilda ärenden. Det visstejag, och det var inte heller det som jag frågade om.Jag frågade: Hur tänker statsrådet handskas med deuppgifter som anförts i min interpellation? Det hand-lar alltså inte om bara ett ärende, utan det handlar omminst ytterligare nio personer. Hur tänker statsrådetöver huvud taget handskas med den situation som dethar berättats om och som tycks föreligga?Däremot fick jag svar på en massa andra frågorsom jag inte har ställt. Jag fick en redogörelse för attMigrationsverket övertagit verkställigheten från poli-sen och för att avvisning i normalfallet ska ske tillhemlandet, om inte vederbörande kan visa att motta-gande kan ske i ett annat land. Jag frågade inte hellerom normalfallet, utan jag frågade om det alldelesextraordinära fallet som det redogjordes för i TV-programmet, och det fanns alltså minst ytterligare niopersoner.Statsrådet sade att det finns ansvariga myndighe-ter som ska handskas med de frågor som inte honansvarar för, t.ex. rättsvårdande myndigheter. Jagundrar då: Har den här frågan tagits upp av denrättsvårdande myndigheten? Vet statsrådet någontingom det?Och jag frågar återigen: Ämnar statsrådet till-sammans med att ta tag i sådana fallsom det här fallet om , så att det intehänder igen? Det gäller inte hans enskilda fall, mendet finns minst nio andra.Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! Som väl vet kanjag inte gå in på enskilda ärenden, oavsett om detgäller ett eller nio ärenden.Som svar på interpellationhänvisar jag till det regelverk som styr avvisning ochutvisning. Identiteten ska vara fastställd för att manska kunna återvända till sitt ursprungsland. Det skaockså finnas kännedom om vilket land som är ur-sprungslandet, men ibland finns det anknytning till ettannat land och det gör att avvisning inte alltid sker tillhemlandet. Men det har att göra med vederbörandesanknytning till ett annat land.Anf. 31 ():Fru talman! Jag blev inte så väldigt mycket kloka-re. Jag vet fortfarande att man inte ska fråga om en-skilda fall, men här har regelverket - som statsrådettalar om - uppenbarligen inte varit tillräckligt. Då ärdet dags att ta reda på hur det egentligen ligger till. Ärdet sant att vi i bara kastar ut människor hursom helst till ett annat land? Om man har svart hud-färg passar det bra att bli skickad till där mant.o.m. riskerar att hamna i fängelse.Jag måste få veta: Är det sant att det är så illa?Den frågan kan regeringen ta tag i utan att den behö-ver lägga sig i det enskilda ärendet. Man måste kunnata tag i sådana frågor.Sedan fick jag inte svar på min fråga om denrättsvårdande myndigheten har tagit upp fallet. Jag ärlite tveksam. Enligt en journalist som medverkade iprogrammet skrev den person som eskorterade denavvisade till på ett papper om att om den avvi-sade inte hörde hemma i det aktuella landet skulleSverige bekosta resan tillbaka. Vet man om ifall denrättsvårdande myndigheten har tagit tag i detta?Det gäller fortfarande inte det enskilda ärendet.Men är det så här det går till i ?Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller eventuella felaktighetersom begås i samband med verkställighetsärenden ärdet en fråga som de rättsvårdande myndigheternasjälvständigt tar hand om. På den punkten har jag intemer att tillägga.Som jag sade i mitt förra inlägg är huvudprincipenalltid att verkställigheten ska ske till hemlandet, menibland kan verkställighet ske till ett annat land, mendå måste den avvisade ha anknytning dit. Det finnsinget utrymme för någon annan hantering i svenskrättspraxis.Anf. 33 ():Fru talman! Det är just det som är min fråga. Ock-så jag känner till huvudprincipen. Men det är avvikel-serna från huvudprincipen som jag undrar över.Är det sant att det är så här? Det måste regeringenförsöka att ta reda på. Dessutom är det självklart attmyndigheterna ska kunna arbeta tillsammans. Om ettdepartement får veta att det förekommer något somde rättsvårdande myndigheterna har hand om ochsom inte är bra får man faktiskt tala med varandra.Det ska man göra. Man ska samarbeta om man anaratt någonting inte står rätt till.Det handlar inte om utlänningslagen, inte om hu-vudprinciper, utan det handlar om ifall man har till-lämpat huvudprincipen eller om det har hänt någon-ting annat som vi som ansvarigt land måste ta redapå.Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Jag måste ändå upplysa om en fundamental princip, nämligen attregeringen har sina arbetsuppgifter och de rättsvår-dande myndigheterna har sina arbetsuppgifter, ochdet går självfallet en skarp skiljelinje mellan vadregeringen gör och vad de rättsvårdande myndighe-terna gör. De arbetar naturligtvis självständigt. Så ärdet i en rättsstat.När det sedan gäller hanteringen av avvisnings-och utvisningsärenden gäller det som jag har sagt.Det handlar om att fastställa identitet. Det handlar omatt kunna återsända till personens hemland. I undan-tagsfall kan det handla om att man sänds till någotannat land där man naturligtvis inte löper någon riskför förföljelse. Skulle det vara så att det inte går attfastställa identitet och hemland, kan inte avvisningenverkställas.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:44 om desociala arbetskooperativens framtidAnf. 35 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig hurjag ser på de sociala arbetskooperativens framtid ochbehovet av stöd och ny lagstiftning.Först vill jag säga att de sociala arbetskooperati-ven är utmärkta exempel på att det går att hitta formermellan det offentliga och det privata som ger mångamänniskor nya möjligheter till arbete, större maktöver den egna situationen och ett bättre liv i gemen-skap med andra. I mina ögon är de konkreta bevis påatt social ekonomi kan erbjuda lösningar på problemoch behov som den offentliga sektorn och det privatanäringslivet av olika anledningar har svårt att klara.Det är därför min uppfattning att de sociala arbetsko-operativen fyller en viktig roll.År 1998 startade det s.k. Sociala kooperativ-projektet i samarbete mellan Föreningen i , Hälsa, RSMH, och , . Syftet med projektet är att informe-ra alla berörda parter om vad de sociala kooperativenkan göra och att stödja kooperativa projekt med råd-givning. Projektet får också ett visst statligt stöd frånanslaget för kooperativ utveckling.I dag finns ca 100 aktiva sociala arbetskooperativregistrerade. Dessa är spridda över hela landet ochspänner över ett brett spektrum vad gäller inriktning,företagsform, medlemsgrupp och affärsverksamhet.De sysselsätter uppskattningsvis ett par tusen perso-ner, med mestadels fysiska eller psykiska funktions-hinder.Trots det viktiga arbete och den stora roll som desociala arbetskooperativen fyller visar de också påflera svårigheter. Det ligger därför i regeringens in-tresse att titta på möjligheterna för den sociala eko-nomin, på samma sätt som är självklart när det gällerden offentliga sektorn och det privata näringslivet.Just nu pågår en studie som , och finansierar.Den syftar till att definiera och avgränsa begreppetsociala arbetskooperativ, beskriva den samhälleligastödstrukturen samt analysera hur stödet påverkar ochkan påverka en utveckling. En delrapport från studiensom lämnades innehåller eninventering och beskrivning av sociala arbetskoope-rativ och deras utveckling. Den innehåller också enutblick på jämförbara verksamheter i ochStorbritannien. I nästa fas ska studien analysera ef-fekterna av samhälleligt stöd och olika bidragssystempå kooperativens utveckling.När slutsatserna från den här studien är klara i ja-nuari 2002 kan vi på allvar diskutera hur man skakunna komma till rätta med eventuella problem, vilkaregeljusteringar som kan behövas och hur dessa i såfall ska utformas osv.Fram till dess vill jag, precis som , konstatera att den roll och det arbete som desociala arbetskooperativen gör är både viktigtoch värdefullt.Anf. 36 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det känns bra att vi är så överens omvikten av att hitta en långsiktig lösning för de socialaarbetskooperativen, som , Basta m.fl. ärbra exempel på.I statsrådets uppräkning av vilka som ingår i sam-arbetet var inte Skoopi med. Skoopi är de Socialaarbetskooperativens intresseorganisation, som visser-ligen är ny. Om den inte varit med i det här arbetethoppas jag att den kan komma med från och med nu.Min andra fråga är om det i den pågående studienkommer att ingå förslag på lösningar till ny företags-form. Statsrådet nämner inte i sitt svar om ,eller skatitta på detta.Jag har träffat representanter från Skoopi och frånSunderbyns kooperativ , och det är just de härfrågorna som man funderar över. Arbetskooperativenär ju egentligen inga traditionella ideella föreningar,ekonomiska föreningar eller bolag. Om en ny före-tagsreform inte finns inplanerad i den här studien trorjag att att man verkligen skulle behöva fördjupa sig idet. De här kooperativen vill ju både kunna arbetaoch känna att de behövs i samhället, men naturligtvisockså med särskilda regler.När jag träffade kooperativ jag en video som heter besegra sängen. Denär så fantastisk, så jag ska överlämna den till statsrå-det så att hon får låna den och tillsammans med sinaarbetskamrater titta på den som en inspiration för hurett socialt arbetskooperativ kan fungera.Anf. 37 Statsrådet ():Fru talman! Tack så mycket. Jag ska med nyfi-kenhet titta på filmen.Jag kan förtydliga mig för ochberätta att det arbete som sattes i gång med ,och delvis har ändrat form. Detberor på att var med inledningsvis med bl.a.finansieringen, men är det inte . har Vinovatagit den platsen. Men självklart ska man i det arbetesom man fått i uppdrag att göra också ha ett närasamarbete med Skoopi som har praktisk erfarenhet avdet arbete som görs. Jag förutsätter att man för endialog och att Skoopi är en viktig partner och aktör iutvärderingen.För att inte försvåra arbetet för de arbetskoopera-tiv som finns har i avvaktan på slutrap-porten beviljat Skoopi fortsatt bidrag. Men jag ärmedveten om att det finns ett stort intresse för denrapport som ska komma. Jag ser ett växande behov avatt förtydliga lagstiftningen så att den tar hänsyn tillden tredje sektorn i samhället, mellan den offentligaoch den privata sektorn, eftersom vi ser en framtiddär just den tredje sektorns och den sociala ekono-mins roll växer alltmer. Det ligger i mitt och allas vårtintresse att stötta den utvecklingen via lagstiftning,via förenkling av regler ibland och också genom attstötta den på så sätt att vi blir bättre på att gemensamthämta tillbaka en del av alla de resurser som ocksåmedlemskapet i EU ger oss möjligheter till.Anf. 38 ():Fru talman! Det var bra att jag fick svar, för jagkände att det här inte riktigt klargjordes i svaret.Riksdagen har besökt kooperativet som är så spännande med just är att därhar kooperativen över huvud taget en mycket störreroll än vad de har i Sverige.Jag tror, som även statsrådet skriver i svaret, attdet finns mycket att lära av de andra kooperativen,därför att vi har varit väldigt traditionella i vårt sätt attlösa frågan om arbete.Basta i har kommit väldigt långt ochbygger på tankarna från . Därför ser jag verkli-gen fram emot förslag som gör att också nya koope-rativ, som , får en bra lösning. De skakunna få lön för det som de gör, men på andra villkorän på en vanlig arbetsplats.Jag vill tacka statsrådet så mycket för svaret. Jagser fram emot att få se resultatet av den här studienunder nästa år.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 39 TREDJE VICE TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas för fråge-stunden. Jag får be statsråden komma fram och taplats. De statsråd som kommer att delta är statsrådetIngela , kulturminister , stats-rådet , statsrådet ochjustitieminister . Statsrådet besvarar såväl allmänpolitiska frågor somfrågor inom sitt eget ansvarsområde inom regeringen.Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras an-svarsområden inom regeringen.Jag lämnar ordet fritt för frågor.Bekämpande av terrorismAnf. 40 ():Fru talman! Efter den fruktansvärda terrorattackeni har arbetet i EU medatt anta ett antal rättsakter starkt påskyndats. Detgäller bl.a. två förslag till rambeslut av rådet om eneuropeisk arresteringsorder och om bekämpande avterrorism. Det gäller också förslag till frysning avterroristorganisationers finansiella tillgångar. Här iSverige har främst somaliska organisationer utpekats.Det finns starka skäl att ge hög prioritet åt EU:sarbete med dessa frågor. Men det måste ändå starktifrågasättas om det är rimligt att ha som målsättningatt nå politisk enighet om dessa frågor redan vid mi-nisterrådsmötet . Hur ser justitie-ministern på frågorna, och hur kommer regeringen attagera?Anf. 41 Justitieminister ():Fru talman! Det här är en fråga som har diskute-rats så sent som i justitieutskottet. Det brukarnästan vara fråga om att försöka övertrumfa varandrai vem som tänker mest på rättssäkerhet. Den linjentänker jag fortsätta att sträva efter. Jagkommer att skjuta fram rättssäkerhetsaspekten i dendiskussion som kommer att fortsätta ochsom förhoppningsvis kommer att leda till en överens-kommelse den 6-7 december.Jag kan påpeka att jag aldrig någonsin varit medom att det diskuteras så mycket rättssäkerhet, vilketjag tycker är positivt, som i denna fråga. Man kanjämföra med hur snabba vi var då det gälldemänniskohandeln och miljööverenskommelsen, somgick på ungefär samma tid.Men som sagt: Jag välkomnar detta, och jag troratt vi har en total enighet i den här frågan.Anf. 42 ():Fru talman! Tack för svaret! Det här är ur integri-tets- och rättssäkerhetssynpunkt ytterst känsliga frå-gor. Jag tror också att vår justitieminister inser det.Tidspressen riskerar att omöjliggöra en grundlig par-lamentarisk kontroll av förslagen. Det gäller både vårtnationella parlament och . I försvaretav demokratin och det öppna samhället får vi intefrångå de principer som det demokratiska samhälletvilar på.Anser justitieministern att man kan vidta så härlångtgående åtgärder utan föregående offentlig debattoch utan att de nationella parlamenten haft möjlighetatt påverka? Är det så lagstiftningen ska gå till?Anf. 43 Justitieminister ():Fru talman! Som sades är vi beredda attkomma med all information och ta upp all diskussioni justitieutskottet när justitieutskottet så vill. Den härfrågan har vi ändå full kontroll över. Vi kommer inteatt ingå en överenskommelse om det inte är medbibehållen rättssäkerhet, och det kan inte bli en över-enskommelse som binder om vi inte självavill det.Näringsförbud för pälsdjursuppfödningAnf. 44 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utgångspunkt, som jag tror att vi är överensom, är att regionalpolitiken är ett väldigt viktigt poli-tikområde för att skapa likvärdiga förutsättningar förtillväxt och utveckling i hela landet. Flera näringarsom totalt i landet inte är jättestora kan lokalt ochregionalt ha mycket stor betydelse. S-kongressenbeslutade med ett snabbt klubbslag om näringsförbudför pälsdjursuppfödningen. Denna är koncentrerad tillBlekinge, och och finnsäven i . Sammantaget handlar det om 600-700 arbetstillfällen i ren landsbygd. I berörda bygderhar denna näring väldigt stor betydelse.Anser ministern, som är ansvarig för regionalpo-litiken, att liknande näringsförbud stämmer överensmed den regionalpolitiska propositionen om att bl.a.ge förutsättningar även för de glest befolkade delarnai det här landet?Anf. 45 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag understryka det ÅkeSandström sade: Detta beslut togs på den socialde-mokratiska partikongressen. Det är partiets uppfatt-ning att den uppfödning av minkar som äger rumpå sikt inte längre ska göra det - av en rad skäl. Bak-grunden till beslutet hade inte så mycket med nä-ringspolitik att göra som med djuretiska skäl. Det ärklart att dessa intressen också är viktiga när man skafatta beslut.Vi får då och då, både i regeringen och i riksda-gen, göra avvägningar. Skogspolitiken är ett typisktpolitikområde där vi gör avvägningar mellan miljö-mål och näringspolitiska mål och vill att de skastämma. Här har vi också gjort en avvägning med dedjuretiska regler som vi vill stå för.Vi kommer att driva den linjen. Precis somÅke säger innebär det, då detta blir verk-lighet , en strukturförändring i Ble-kinge och . På samma sätt upplever mångaandra län en liknande förändring på sin arbets-marknad när stora arbetsgivare drar sig tillbaka ochnär näringslivet ändrar struktur. Då krävs det gemen-samma insatser - från företag, från kommuner ochfrån staten - för att göra detta skifte till ett annatnäringsliv. Det kommer vi också att vara beredda attgöra då.Anf. 46 ():Fru talman! Jag utgår från att kongressen tror attdet här ska genomföras. Det är märkligt att man jäm-ställer detta med när stora företag drar sig tillbakaosv. Jag utgår från att man gjort en bättre översiktligbedömning av den totala betydelsen. Det är ju ändåskillnad på insatser i den här formen.Jag hoppas att det inte kommer liknande formerav näringsförbud. Vilken näringsgren skulle i så fallstå på tur härnäst? Är det djurskötseln i övrigt, är detgruvbrytningen eller någonting annat där det ocksåfinns politiska motsättningar till viss del?Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Att vi fattar beslut i regeringen ellerriksdagen, eller som i ett parti, som får konsekven-ser för arbetsmarknaden och sysselsättningen är ingetovanligt. Vi har fattat en rad beslut i den här riksda-gen som haft konsekvenser på miljöområdet och somvi har vetat också har fått konsekvenser på arbets-marknaden. Vi har dock varit beredda att ta de beslu-ten, därför att vi tyckt att de haft ett eget syfte och etteget värde i sig. Miljön har varit en sådan tydlig ut-gångspunkt. Här har vi också haft de djuretiska reg-lerna som en tydlig sådan utgångspunkt.Vi kommer att fortsätta att ta politiska beslut sominnebär strukturförändringar i samhället. Därtill är viett litet land och en öppen ekonomi som konkurrerarockså med andra länder. Det betyder att andra företagoch näringar, som inte direkt påverkas av regeringenseller beslut, också genomför stora struk-turförändringar. Oavsett varför dessa förändringaräger rum är det alltid viktigt att staten, kommunenoch det lokala näringsliv som finns gemensamt sam-arbetar för att hitta nya arbetsmarknader och nyalösningar.PolisenAnf. 48 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till jus-titieministern.En av de vanligaste frågorna jag får när jag reserrunt ute i landet och möter väljarna är denna: Varförkommer inte polisen när vi ringer och anmäler ettbrott? Först kommer man fram till den lokala polis-stationen där en telefonsvarare hänvisar till kommu-nikationscentralen i centralorten. När man kommertill kommunikationscentralen i centralorten får manväldigt ofta höra: Tyvärr, vi har ingen bil på närmareavstånd än . Det blir alltså brot-tets art som avgör om polisen över huvud taget kom-mer.Har något svar till alla dessa människorute i våra stugor i som undrar: Varför finnsdet inga poliser till hands när brott begås och manringer och vill att polisen ska komma?Anf. 49 Justitieminister ():Fru talman! Låt mig först säga att det är ganskasjälvklart att det är en annan utryckningsprioriet omdet är en grov misshandel som sker än om någonrapporterar en cykelstöld. Det innebär inte att maninte ska prioritera en cykelstöld, men det är självklartatt det blir en annan utryckningsintensitet.Vad gäller antalet poliser tror jag att nu känner till att regeringen gör den störstasatsningen någonsin på poliser. Inom två veckorkommer jag att inviga ytterligare en polisutbildning iVäxjö. Vi har då gått från en till tre po-lisskolor. Vi kommer att kunna utbildabortåt 900 poliser . Fler än så går det inte attutbilda om man ska bibehålla den höga kvaliteten påpoliser. Detta är fler än som någonsin har utbildats iSverige.Anf. 50 ():Fru talman! Jag delar inte justitieministerns upp-fattning att det inte går att utbilda fler poliser. Det vetvi att det gör. har också lagt framett förslag om ett ökat antal utbildningar. Inte mindreän 3 000 ytterligare poliser skulle vara färdiga år2006 om man använde den kompetens som finns hosväldigt många av de gamla långtidssjukskrivna poli-serna, som inte kan vara ute på utryckning, men somskulle kunna fungera mycket bra som lärare.Jag tror att justitieministern lite grann försökerkomma undan frågeställningen. Det vi har ett ansvarför som politiker är att se till att människor känner attdet finns en polis tillgänglig när man ringer. Vad ärsvaret till dem?Anf. 51 Justitieminister ():Fru talman! Jag trodde att jag hade svarat på det.Låt mig ändå understryka att , precis in-nan den satsning jag talade om har påbörjats, är detinte på det sätt som bl.a. försökerpåskina. Vi har redan fler poliser än båda våragrannländer och i förhållande till in-vånare. Vi har inte den krissituation som försökerpåskinas av bl.a. . Sådan är situa-tionen , innan vi gör de här satsningarna.Vi kommer alltså att bli i särklass bäst i Nordenvad gäller antal poliser, vilket jag vill understrykabara är en del av regeringens satsning på att bekämpabrott.VälfärdstjänsterAnf. 52 ():Fru talman! På den socialdemokratiska partikon-gressen uttalade företrädare för regeringen att arbets-givaravgiften ska sänkas, men endast för den offentli-ga sektorn. Motivet för detta sades vara att skapa flerarbetstillfällen.Tidigare har man från regeringens sida uttalat attarbetsgivaravgiftens storlek saknar betydelse försysselsättningen. Det allvarliga med detta förslag äratt konkurrensen mellan privata och offentliga aktörerverksamma inom den offentliga sektorn sätts ur spel.För sjukvårdens del innebär detta att kostnaderna blirbetydligt högre för den privat drivna verksamheten,och ytterst kommer detta att drabba de patienter sompå så sätt endast kommer att få en vårdgivare att vän-da sig till, just genom att konkurrensen sätts ur spel.Därmed vill jag ställa följande fråga: Avser verk-ligen regeringen att genomföra ett förslag som kom-mer att snedvrida konkurrensen och drabba patienter-na?Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Det förslag som beskrevs av finans-ministern avser en situation där vi långsiktigt kanriskera att få problem att försörja välfärdstjänster medpersonal som vi har ett behov av att ökainsatserna när det gäller risker för långvarig arbets-löshet. Det är så man ska se det här förslaget. Det ärviktigt att man kombinerar de här två synsätten, där-för att avsikten är att underlätta för området väl-färdstjänster att få tillräckligt med personal och att setill att man utnyttjar möjligheten när det finns riskerför en ökad arbetslöshet.Jag tror inte att situationen i sig kommer att inne-bära att man får den effekt som , nämligen att man snedvrider konkurrensen. Jagtror att man också här kommer att få en jämförbarhetnär det gäller välfärdstjänsterna och de personer somska söka dessa.Anf. 54 ():Fru talman! Tack för svaret. Huruvida förslagetsnedvrider konkurrensen eller ej tycker jag säger sigsjälvt eftersom kostnaderna blir högre för de aktörersom ej är offentliga.När det gäller att tillgodose behovet av personal,varför inte satsa på ökade utbildningsinsatser? Redani dag finns det de facto åtskilliga vakanta tjänster,men det finns ingen personal som söker dessa. Vägenur problemet står att finna i andra lösningar än attsänka arbetsgivaravgifterna.Vidare behöver verksamheterna utvecklas. Vi haråtskilliga exempel där före detta offentligt anställda,numera anställda inom privat verksamhet, exempelvissjukvård, uttalar enbart positiva erfarenheter. Varförvill därför regeringen genomföra en förändring sompå detta sätt kommer att slå undan benen för denprivata verksamheten i stället för att utveckla den?Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman!