prot · GP0932 · 2001-11-22 00:00:00 — Innebär detta att man inte fårhårdgöra några ytor, att man i framtida bostadsbe-byggelse inte får asfaltera gator och vägar? Varförska man i annat fall ha en sådan målbeskrivning somvi vet att vi inte kommer att kunna upp-fylla? Det här är egentligen bara en skrivning som servacker ut. I själva verket är den orealistisk. Det är denformen av skrivningar som vi har vänt oss emot. Detfinns ingen anledning att ha den formen av skrivning-ar.Anf. 120 () replik:Fru talman! Bekymret med strandskyddet ärju att det är kommunerna som beviljar dispenser, ochdet alltför vidlyftigt på en del områden. Där behövsförmodligen en annan ordning, men låt oss återkom-ma till den frågan senare.Det står inte att inga fler ytor får hårdgöras. Detstår att andelen hårgjorda ytor inte ska öka. Det ärdärför som det är så värdefullt att ta i anspråk marksom är förorenad och använda den för att byggabostäder - eller vad det nu är för behov som finns.Men det är lika viktigt att vi planerar våra framti-da samhällen så att vi behöver ta minimalt med marki anspråk för vägar. Vi får utnyttja det som finns påett mer resursmässigt och effektivt sätt.Anf. 121 ()replik:Fru talman! Att dra fram som exempel,tycker jag var dåligt av . Risken är storatt det inte finns någon sådan skog att byta med justdär den skogsägare bor som behöver byta mark.Det var inte det jag skulle replikera på, utan detgällde kalkningen.Jag är glad att har uppfattat det somatt vi kommer igen med frågan. Det gör man när maninte har fått gehör. Då kommer man igen med frågan.Jag noterade i senaste budgeten att det fanns enpositiv glidning beträffande skogskalkningen. på ett sätt som jag uppfattade som litepositivt. Även har uttryckt en lik-nande mening. Där har man förut kategoriskt tagitavstånd från skogsmarkskalkning, medan skogsvår-dande myndigheter tycker att man ska tillgripaskogskalkning.Vi har anslagit mer medel till kalkning för att manska kunna täcka den här skogskalkningen. Jag moti-verade det också med att skogsmarken är sur ochförhindrar att vattnen återhämtar sig till mer normalsurhetsgrad. Det fördröjer tillfrisknandet. Det är där-för vi har gjort det här ställningstagandet.När kommer i opposition får han sehur man måste dra om sina yrkanden tills man fårgehör för dem.Anf. 122 () replik:Fru talman! har vid ett antaltillfällen fått gehör just när det gäller anslagen tillkalkning. Men varje gång vi har höjt anslagen har nihoppat upp ett snäpp till.Det behöver vi inte träta om.Skogsmarkskalkning är en intressant fråga, menalla är inte eniga om att det är så klokt. Det har pågåtten försöksverksamhet på vissaställen med kalkning av skogsmarker. Skogsstyrelsenvill också permanenta detta. Men forskningen är inteöverens om nyttan av skogskalkning. Man är överensom att det minskar försurningen, men det får konsek-venser för bl.a. den biologiska mångfalden. Det göratt man är osäker på det här området.Det är en av anledningarna till att era krav intefinns med i regeringspropositionen.Det finns möjlighet att återkomma till kalknings-anslagen i budgetdebatten.Anf. 123 ()replik:Fru talman! Jag tackar för svaret.Att forskarna är oeniga har vi också noterat i våramotioner. Det har varit så långvarig försurning nu attdet naturligtvis har kommit ett nytt ekologiskt systemmed sin ekologiska mångfald. Om vi ska gå tillbakatill ursprungsstatus blir det naturligtvis förändringar.Det får man vara medveten om.Vi har menat att man ska göra lite mer storskaligförsökskalkning i de riktigt försurade områdena så får större erfarenhet. Man skulle alltså ta de mestförsurade områdena där det torde vara mest behövligt.Anf. 124 () replik:Fru talman! Försurningen har pågått i ett 50-tal åroch växtligheten har anpassat sig successivt. Det somhar hänt händer om man läggerpå kalk på detta. Det klarar inte växtligheten. Därförfår man en häftig förändring av som inte ärspeciellt lyckad. Det är ett av de argument som an-vänds för att man vill vara försiktig med skogskalk-ning.Anf. 125 Miljöminister ():Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! Före-ställ er att deltar i en tävling med180 länder, och det visar sig att tar guldme-dalj.Föreställ er hur det svenska landslaget återvänderfrån detta världsmästerskap. Det är folksamling utanlike på . Det viftas med blågula fanor.Folk går omkring med blågula flaggor på kinderna.Föreställ er den efterfest som blir för det här landsla-get på . Föreställ er hur ,och komponerar särskildavisor för att hylla detta speciella tillfälle, och densjälvklarhet med vilken detta landslag belönas medSvenska bragdmedalj.För några veckor sedan beslutade The WorldConservation Union att efter en granskning av 180länder när det gäller människors välbefinnande ochmiljötillstånd och när det gäller hur man kan förenabra miljöhänsyn med bra liv för människor placeraSverige på guldplats; etta av 180 länder.Det handlar inte bara om en enkel bedömning avBNP-utveckling å ena sidan och något slags abstraktmått på miljö å den andra. Det var en samlad bedöm-ning av människors livslängd, inkomster, föda, ut-bildning, kommunikationer, frihet, grova brott, jäm-likhet och jämställdhet parat med ekosystemens håll-fasthet, vattenkvalitet, växthusgaser, freoner, skyddför arter av djur och växter, energieffektivitet ochskydd av biomångfalden när det gäller jordbruk ochfiske.Sverige tog guldmedalj.Jag tycker att det är lite märkligt att denna gläd-jande nyhet inte riktigt har förts ut till svenska folket- i varje fall inte på samma sätt som om det hade variten sportbragd vi hade bevittnat. Det säger jag somgammal hängiven idrottsälskare.Självfallet ingår miljö- och jordbruksutskottets le-damöter i detta landslag. De borgerliga ledamöternafår naturligtvis finna sig i att vara bänknötare i det härsammanhanget. Jag hoppas att de kommer att fort-sätta att vara bänknötare också efter valet nästa år.Möjligen med undantag för som enklok lagkapten ändå låter spela de fem sista minuter-na i en match där det ändå är klart att vi kommer attvinna - inte minst med tanke på uttalande fören liten stund sedan.Detta hindrar inte att vi ska vara nöjda. Generaldi-rektören i denna världsomspännande organisationsom omfattar 79 länder, 760 olika miljöorganisationeroch 10 000 vetenskapsmän, säger att slutsatsen är attdet inte är något land som har nått hållbar utveckling.Han säger att alla länder åter måste åta sig att gå mothållbar utveckling och finna praktiska vägar att kom-binera mänsklig utveckling med skyddet av ekosys-temen. Jag menar att den proposition vi diskuteraroch ska besluta om är ett gigantiskt steg vidaremot vår topposition för att ta det här vidareframtida ansvaret.Det viktiga här är kombinationen av att vi nu läg-ger fast konkreta kvantifierade målsättningar - 27olika kvantifierade mål och ytterligare ett 40-talmindre kvantifierade men tydliga kvalitativa mål -för vad vi vill åstadkomma . Men målhar ju formulerats förr, och vi har en lång rad av målsom vi inte har orkat leva upp till. Därför är det såviktigt att vi nu också förser de här målen med ettsystem för uppföljning, att vi får rapporter varje åroch fördjupade rapporter om hur ut-vecklingen ser ut jämfört med våra mål, att vi fårmöjligheter att skärpa målen, att vi får möjligheter attskärpa åtgärderna om det är nödvändigt och att vihela tiden vet att vi som politiker och som ansvarigaför den här utvecklingen kommer att ha människorsögon på oss och att man kommer att påminnaalla om hur utvecklingen går och kunna ställa oss tillsvars. Det är ytterst i en demokrati den bästa garantenför att vi ska nå framgångar.Miljömålspropositionen är ju en del i regeringensfempunktsstrategi för hållbar utveckling. Den handlarockså, som ni vet, om skärpt lagstiftning, genomfö-rande av lösningar anpassade efter lokala behov ochmöjligheter, kraftiga resursförstärkningar för skyddav miljö, forskning och sanering av gamla miljöskul-der och ett miljöanslag som har ökat mel-lan 2001 och 2004. Det handlar också inte minst omett aktivt internationellt arbete för att minska påver-kan utifrån samt att hantera globala miljöutmaningarsom t.ex. klimatförändringar.Två områden skulle jag helst vilja lyfta fram i da-gens debatt, och det har skett tidigare, så jag ska göradet väldigt fragmentariskt. Det första gäller satsning-en på att bevara skyddsvärda skogar, där vi mycketriktigt går längre än vad före-slagit. Jag är som miljöminister stolt över att vi nu harfunnit ett bra och hållbart underlag för att kunna gålängre, därför att det är oerhört viktigt för oss att vi nutar till vara möjligheten att för framtiden spara deunika biotoper och de unika skogsområden som finnsi den svenska skogen.Det andra, där jag inte är lika nöjd, är övergöd-ningen. Också andra företrädare för propositionen hari dag förklarat att vi inte har nått ända fram när detgäller delmålet för övergödningen, särskilt kanske närdet gäller tillstånd. Där måste vi gå längreän de i minskning av utsläppen av närsalter somvi har kunnat hitta grund för att lägga fram i proposi-tionen. Det måste ske genom att vi ser över den poli-tik vi har för reningsanläggningar, och det måste skegenom att vi tillsammans med bönderna hittar möj-ligheter att minska utsläppen av övergödande ämnenfrån jordbruket. Det här är en väldigt viktig fråga därjag hoppas att vi kan få ett positivt samarbete medbönderna för att komma längre än vad vi kangöra. Det handlar också om internationellt samarbeteför att se till att också andra länder runtom Östersjönhöjer sina ambitioner när det gäller utsläpp av över-gödande ämnen till den mycket känsliga och mycketunika resurs som utgör. Jag kommeratt ta olika initiativ framöver för att verkligen läggatryck, inte bara på oss utan också på våra grannländerrunt att ytterligare skärpa sina insatser.Jag vill också säga några ord om de lokala inves-teringsprogrammen, som visserligen inte direkt hörhemma i miljömålspropositionen, men som är ettutomordentligt viktigt stöd för miljömålsarbetet. Vihar nu kunnat göra en första summering av de förstasju kommuner som har lämnat sina slutredovisningarav hur man har använt de pengar man har fått i bidragav staten, vilka investeringar det har blivit och vilkamiljöeffekter som man har uppnått. Det är oerhörtglädjande att bidragen har blivit mindre än de beslu-tade och att miljöeffekterna har blivit större än debeslutade. Koldioxidutsläppen har minskat med 6 %mer än vad man har räknat med, utsläppen av försu-rande svaveldioxid minskade med mer än tre gångerså mycket som man hade räknat med och kväve-läckaget minskade mer än beräknat. Över-lag var det bättre miljöresultat än vad man hade trottfrån början. Om den här tendensen håller i sig kom-mer vi naturligtvis när det gäller helheten - alla deungefär 150 kommuner som har fått bidrag, alla de1 500-1 700 miljöinvesteringar som pågår just precisnu - att också få ett bättre resultat än vi har räknatmed.Detta har naturligtvis också en direkt koppling tillmiljömålsarbetet. Alla åtgärder vi uppnår berör olikamiljömål och olika delar av miljömålsarbetet. Det hargjorts en undersökning i som visaratt 170 investeringar har gjorts med stöd av lokalainvesteringsprogram - bara i - somgäller frisk luft. 260 investeringar gäller ingen över-gödning. 230 investeringar gäller god bebyggd miljö.190 investeringar gäller begränsad klimatpåverkan.Och jag tror att det här är ett mönster som vi ser överhela landet. Det är klart att de resultat som de härinvesteringarna får och den kunskap vi skapar genomatt göra dem och utvärdera dem och kan sprida tillandra kommuner och andra investerare kommer attvisa sig ha en mycket stor betydelse också för våramöjligheter att nå till de miljömål vi diskuterar.Det tycker jag är oerhört glädjande.Jag sade förut att det nog är lika bra att den bor-gerliga oppositionen sitter kvar i bänkarna och nöterdem. Varför säger jag det? Jo, jag tycker mig se litegrann av ett mönster. Särskilt , som för-söker undvika så långt det är möjligt de konkretamålsättningarna, som för min del är det starka insla-get i miljömålsarbetet, och försöker ersätta dem medlite glidande, mer kvalitativa formuleringar. Det ärockså ett sätt att minska medborgarnas möjligheter attse till att vi lever upp till våra åtaganden och till vårtviktiga syfte att nå en hållbar utveckling.På vissa områden - det är sant - har något bor-gerligt parti lite överbud, medan andra borgerligapartier gör betydligt sämre ansträngningar för att ökaresurserna än regeringen och samarbetspartierna. Detgäller t.ex. miljöövervakningen, där Kristdemokrater-na vill minska medan vill öka med un-gefär en fjärdedel av vad villminska. Det gäller biologisk mångfald, där modera-ter, kristdemokrater och centerpartister vill minskamedan glädjande nog vill öka anslaget.Det gäller sanering och återställning av förorenadeområden, där vill öka medan Modera-terna vill minska ungefär tio gånger så mycket somCenterpartiet vill öka.Det är lite lustigt, , tycker jag, atthela den debatt vi har haft för din del i väldigthög grad har handlat om ökade insatser till marksane-ring. När man ser på siffrorna visar det sig att detöverbud ni har här är . Ni har mer i anslag änvad regeringen och samarbetspartierna har. Och jaghar aldrig någonsin varit med om att en centerpartisthar hängt så mycket fläsk vid somvi har hört här i dag.Men det viktiga är, som det heter på finare språk,the bottom line. Det visar sig att samtliga borgerligapartier vill minska anslagen jämfört med regeringenoch samarbetspartierna frånsett , och därkan jag ge en eloge åtminstone fördetta. Värst är naturligtvis som villminska med inte jämfört med våraförslag till anslag. Jag förskräcks vid blotta tanken påvar en eventuell borgerlig regering skulle hamna medde här oerhört spretande intressena och med lägre ambition än vad regeringen har om ni skullefå ratta det här själva utan att ha de tre samverkandepartierna som ett gott positivt riktmärke att hänga uppera över- och underbud på.Man kan fråga sig om detta, när vi nu lägger fastden här strukturen, när vi lägger fast målsättningarnaoch när vi lägger fast systemet för uppföljning, engång för alla är fixat. Jag vill utfärda en varning förden tanken därför att oerhört mycket återstår att göraför att fylla den här processen med konkreta bra ochprogressiva resultat.Jag är lite oroad över det låga intresse för miljö-frågorna som man nu kan se i olika undersökningar.Men jag brukar lite grann trösta mig med tanken attdet kanske beror på att hälsan tiger still, att vi har enganska bra utveckling och att vi faktiskt för en bramiljöpolitik i . Dock kan hälsan ju ocksåtiga still så mycket att vi ser sjukdo-marna komma.Därför är mitt centrala budskap här att vi nugemensamt måste ta ett ansvar för att försöka åstad-komma det engagemang i miljöpolitiken som krävsför att vi ska få ett uthålligt miljöarbete. Vi måste setill att bejaka alla de goda krafter som finns runtom ilandet och som gör att mitt arbete egentligen är enenda helgdag - jag träffar ju så många av de engage-rade och entusiastiska människor som finns runtom ilandet.Vidare måste vi försöka lyfta miljöfrågorna ochtydligare koppla dem till andra frågor som tillfälligt-vis kanske bedöms som lite viktigare. Det kommernämligen att krävas ett fortsatt och ett uthålligt enga-gemang i miljöpolitiken för att vi ska nå delmålenoch för att vi sedan ska nå de viktiga generationsmå-len.Avslutningsvis, fru talman: mig tacka er i ut-skottet som varit med. Jag vet att det har varit enoerhört krävande hantering kring den här breda pro-positionen och alla de olika förslag som finns där. Låtmig naturligtvis också särskilt tacka ochVänsterpartiet för ett, tycker jag, väldigt positivt ochbra samarbete. Låt mig också tacka Miljömålskom-mitténs ledamöter och experter. Inte minst vill jagtacka mina medarbetare på ochpå de andra departementen, på myndigheter - etttjugotal myndigheter har varit inblandade i det här -samt på länsstyrelser och i kommuner. Det här ärkanske den bredast förankrade och bredast grundadeproposition som denna riksdag tar . Jag vill också säga, och då inte bara iegenskap av miljöminister, att den förmodligen är enav de allra viktigaste.Anf. 126 () replik:Fru talman! Självberöm är väl inte det som luktarallra bäst. Jag menar då i och för sig inte det berömsom getts internationellt, för sådant ska vivara glada över. Men i övrigt när det gäller synen påhur andra partier ser på miljöpolitiken får vi väl litegrann respektera varandra, likaså när det gäller olikametoder och åtgärder för att nå miljömålen. Ingentingsäger att och majoritetens förslag närdet handlar om att nå viktiga miljömål är bättre änminoritetens, oppositionens, förslag i olika samman-hang är.En fråga vill jag här ställa: När kommer klimat-propositionen - kommer den ? Det är en brist isammanhanget att inte också den finns framme. Un-der har vi i denna kammare väntat på klimat-propositionen. Det är angeläget att kunna få beskedfrån miljöministern om det blir någon klimatproposi-tion . Också vi måste ju lite grann kunna pla-nera arbetet i detta hus. Som jag ser saken är dettaangeläget.Sedan vill jag understryka att när vi moderaterskrivit våra reservationer har vi inte gjort det för attkomma undan konkreta åtgärder, vilket miljöminis-tern försökte antyda. I stället handlar det om att kunnabygga det hela på realistiska åtgärder.Jag har tidigare i samtal med tagit upp fråganom hårdgjorda ytor. Jag skulle kunna nämna andraexempel på, menar jag, förslag i propositionen, frånmajoriteten, som det rent realistiskt är väldigt svårt attgenomföra.När det gäller den biologiska mångfalden sademiljöministern att vi har gjort kraftiga besparingar.Men vi har gjort omfördelningar i fråga om budgetan-slagen, inte totala besparingar. Vi avsätter 1 miljardkronor till en fond för bevarandet av biologisk mång-fald. Därför har vi gjort vissa minskningar i de kon-kreta budgetanslagen, men totalt sett innebär dettafaktiskt en ökning, inte en minskning, av anslagen.Anf. 127 Miljöminister ()replik:Fru talman! Det här är gärna en trovärdighetsfrå-ga. Tror allmänheten att det är eller attdet är regeringen plus samarbetspartierna som före-träder den mest ambitiösa miljöpolitiken? Jag trorinte att det bara är fråga om att jag, som påstår,står här och skryter, utan det är en helt annan trovär-dighetsfråga.Det råder inget tvivel om att har be-tydligt mindre anslag till miljöpolitiken. Tar man baraden enkla frågan blir bevisbördan självklart väldigttung för . Om man sedan avsätter pengartill en fond, av vilken man sedan ska ta avkastningen,blir det självfallet inte mycket avkastning med tankepå att fonden är på 1 miljard kronor.När jag nu redovisat de budgetminskningar somoppositionen vill ha har jag inte gått in på de minska-de bidrag till lokala investeringsprogram som ständigthar följt er och som skulle ha inneburit att miljöef-fekterna av de lokala investeringsprogrammen helthade uteblivit eller blivit betydligt sämre än de i dagär.Slutligen: Ja, det blir en klimatproposition förejul. Jag kan nog säga att den kommer väldigt snart.Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag håller med miljöministern om attdet i hög grad rör sig om förtroende, inte bara när detgäller miljöpolitik utan när det gäller politik överhuvud taget. I frågan om förtroende är det inte baravolymen som gäller, utan det handlar också om rea-lism i politiken. Därför ser jag med stor tillförsiktfram emot den politik som vi företräder på miljöom-rådet.Beträffande detta med en fond har vi sagt att detskulle vara positivt om det kunde inrättas en fond förbiologisk mångfald som var öppen också för donatio-ner. Detta skulle också innebära att vi inte behövdeåka bergochdalbana utifrån budgetposter när det gäl-ler miljösatsningar, utan vi skulle få en mer långsiktigstabil finansiering i fråga om bevarandet av biologiskmångfald.Inte minst under den här regeringens tid har vi settatt det har varit ganska mycket av bergochdalbana närdet gällt satsningar på biologisk mångfald, så en ökadtrygghet på lång sikt skulle en fond faktiskt innebära idet här sammanhanget. Det är också en trovärdighets-fråga, !Anf. 129 Miljöminister ()replik:Fru talman! Jag har absolut ingenting emot dona-tioner till miljövårdande åtgärder. Det finns, ,ordentliga möjligheter att ge donationer, t.ex. tillVärldsnaturfonden eller till andra organisationer sombedriver ett praktiskt och bra, engagerat, miljöarbete.Det är väldigt intressant att , för attkunna få lite finansiering till de gigantiska skatte-sänkningar som partiet företräder, minskar anslagentill miljövården. När man sedan ställer frågor omdetta får man till svar att det som skatterna inte längrekan täcka in ska donationer täcka in. Med den kun-skap som jag har om hur människor ser på miljöpoli-tiken kan jag nog säga att det där inte har någon tro-värdighet.Vidare är det väldigt märkligt att ,som de gör i sin motion, säger att närhetsaspekteninte ska vägas in när vi skapar möjligheter att skyddaskogar. Vi menar att det är en viktig förändring inaturvårdspolitiken att försöka se till människorsbehov av att ha natur, skogar, nära sig. av allaskogspromenader i görs i tätortsnära skogar.Detta är alltså ett viktigt mål. Men då hänvisar mode-raterna till allemansrätten, som ska klara det behovet;detta som i alla andra sam-manhang mer eller mindre försöker skjuta allemans-rätten i sank.Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Det är viktigt att vi tar till oss vadmiljöministern säger om vikten av att vi inte barapekar på de stora miljöproblemen utan också kommerihåg att tala om det som är positivt och om vad vifaktiskt uträttar, inte bara här hemma utan ocksåutanför landets gränser. tror jag att vi gör det istörre utsträckning än som kan tyckas; jag tror att vigör det utanför det spel som vi ägnar oss åt i dennakammare.Vad gäller detta med lag kan jag försäkra attskulle miljöministern få se mig spela hela matchen -gärna i vänsterinnerposition - skulle han bli överras-kad.Jag vill ta upp en fråga som var innepå och som miljöministern inte berörde, nämligenfrågan om strandskydd. En del uttalanden har oroatmig. sade bl.a. att några förändringar inämnvärd omfattning inte kommer att ske när detgäller strandskyddsbestämmelserna. Kommer vi att fåse förändringar i de strandskyddsbestämmelser somgäller nu? Vilka blir de, i så fall?Anf. 131 Miljöminister ()replik:Fru talman! får gärna varavänsterinner. Det heter inte så . heterdet vänstermittfältare eller möjligen vänsterbreddare.Men okej, får spela idetta lag.Det finns problem med strandskyddet. Vi har intehaft resurser nog på myndighetsnivå att följa strand-skyddet ordentligt och ifrågasätta en del av de dispen-ser som har givits. Dispenser har givits oerhört fri-kostigt i vissa kommuner. har det i mångaglesbygdskommuner funnits en väldigt restriktivinställning.Man kan i närhet se vad som har häntmed strandskyddet. Jag tycker att det är problematisktsammantaget, och det gör att det har varit värt att geNaturvårdsverket i uppdrag att titta på reglerna menockså den praktiska hanteringen.Det ska stå fullständigt klart att jag betraktarstrandskyddet som en oerhört viktig del av densvenska miljö- och naturpolitiken. De ändringar someventuellt ska ske kommer att vara tuffa när det gällerkommuner som enligt vår uppfattning har gått förlångt. Det kan bli marginella förändringar på annathåll. Det får vi se när utredningen kommer. Jag tyckeratt det är rimligt att invänta den och sedan diskuteramed utgångspunkt från den.Min uppfattning att strandskyddet är oerhört vik-tigt befästs när jag under en veckassemester i norra träffar mängder av norr-män. Jag har hört dem beskriva de problem som deupplever med sitt obefintliga strandskydd. De tittarmed nästan längtande blickar på , somhar en natur och en tillgänglighet som är borta förlänge sedan på många håll i Norge.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Avsteg kan göras lokalt och re-gionalt. Det stora problemet är, som miljöministernnämner, att man inte har klarat att följa upp ochgranska dispenserna.