prot · GO09125 · 2001-06-14 00:00:00 — Vi anser att staten istället ska ha en stödjande roll där de ekonomiskaresurser som passerar den offentliga sektorn inte skahindra och begränsa utan tvärtom skapa valfrihet ochflexibla lösningar. För att uppnå detta behöver dettotala skattetrycket sänkas och marginaleffekterna,som jag tidigare beskrivit, naturligtvis minskas.Det svenska grundavdraget, som i internationelljämförelse är väldigt lågt, vill vi höja till 20 000 kr.Det innebär att man kan tjäna innanman behöver betala skatt jämfört med ungefär 10 000kr . Kommunerna bör naturligtvis kompenserasfullt ut för intäktsbortfallet.Vi vill dessutom minska marginalskatten för allaförvärvsaktiva genom enstatlig skattereduktion. Målet bör vara ett avdrag påuppemot av inkomsten. Det här skulle, förutomatt ge hushållen ett ökat ekonomiskt utrymme, minskamarginaleffekterna med ungefär lika mycket.Därutöver föreslår vi en skattereduktion för lågin-komsttagare på totalt per person och år påpensionsgrundande inkomster.Ett avskaffande av värnskatten reducerar margi-naleffekten för dem som harinkomster över den högre brytpunkten.Vi vill också ge en skattereduktion på förhushållens köp av tjänster - ett förslag som vi hartillsammans med de andra borgerliga partierna. På såsätt elimineras nästan hela den extra skattekil somuppstår när man ska anlita extern arbetskraft medredan beskattade pengar.Fru talman! lite grann om ett förbättrat fö-retagsklimat. Också där står sänkta inkomstskatterhögt på åtgärdslistan. Det är bara genom en god till-växt i den privata sektorn som det offentliga kan fåskatteinkomster och som gör att vår välfärd kan tryg-gas.Om ska vara ett land för företagande, in-vesteringar och tillväxt kan vi inte ha kvar regler somgör att företag, kapital och kompetens har starkaekonomiska skäl att lämna landet. Vi kan inte ha kvaren orimligt hög beskattning av det som brukar kallaslättrörliga skattebaser. är ett litet land med enöppen ekonomi gentemot omvärlden. Detta medföratt vi i stor utsträckning är beroende av hur skatte-system och regler ser ut i omvärlden. Vad hjälper detom vi i har aldrig så höga skattesatser, omskattebaserna i en globaliserad ekonomi flyr ur lan-det?Om vi inte justerar dessa regler är riskenstor för att många skattebaser snabbt försvinner. Detfinns sådana exempel , och vi har diskute-rat det förut i kammaren. Uppskattningsvis ligger 400miljarder kronor "gömda", sparade i utlandet, efter-som kapitalskatten där är mycket lägre eller i prakti-ken noll, då många av tillgångarna inte deklarerasalls. En rad svenska företag har flyttatsina huvudkontor utomlands till följd av skillnader ibeskattning. Vi riskerar att en alltför stordel av viktiga resurspersoner flyttar utomlands.Kristdemokraterna vill att förmögenhetsskatten,som förut motiverats av fördelningspolitiska skäl mensom får helt andra effekter och många gångerstrider mot principen om skatt efter bärkraft, skaavvecklas.Vi vill att dubbelbeskattningen på utdelningsin-komster från risksparande, som innebär att svenskainvesterare missgynnas i förhållande till utländskainvesterare, också ska avskaffas.Alla typer av avgifter som debiteras arbetsgivarensom ett direkt pålägg på lönekostnaderna fungerarsom en löneskatt och driver upp lönekostnaderna.Detta försämrar i sin tur företagens konkurrenskraftgentemot omvärlden. Därför vill vi sänka arbetsgi-varavgifter och löneskatter.Flera näringar är särskilt utsatta. Inte minst jord-bruket och åkerinäringen lider på grund av högreskatter och sämre konkurrensvillkor jämfört medandra länder t.ex. inom EU. Det är för oss kristdemo-krater att skattelagstiftningen anpassas på rad områ-den för att man ska skapa en rimlig konkurrenssitua-tion för vårt näringsliv.Fru talman! De förändringar som jag har redogjortför och som vi kristdemokrater anser brådskar finnsredovisade i bl.a. reservation nr 12 i det betänkandesom vi nu behandlar. Men för tids vinnande instäm-mer jag i de yrkanden om bifall som , dvs. bifall till reservationerna nr 1 och 8.Anf. 67 ():Fru talman! Det svenska samhället håller på attklyvas socialt och regionalt. Det innebär att mångamänniskor och många hushåll får större och störresvårigheter att få en dräglig tillvaro i sin vardag. Detleder till att dessa människor känner större och störreotillfredsställelse och utanförskap i sin tillvaro. Detleder till den sociala klyvning som sker.Den regionala klyvningen är till stor del ett resul-tat av den sammantagna sociala klyvningen. Lågainkomster och bidragsberoende finns förvisso i alladelar av landet, men genomsnittligt sett är de mestföreträdda i vissa delar. Därmed bidrar den socialaklyvningen till att t.ex. skattekraften i kommuner idessa områden halkar efter och förstärker den regio-nala klyvningen. Den regionala klyvningen förstärksockså av t.ex. bristande infrastruktursatsningar i justdessa områden.Den här sociala och regionala klyvningen skaparproblem så att sätta i bägge ändar. I områden sombrukar betecknas som tillväxtområden skapas trafi-kinfarkter, växande miljöproblem, och där skapasbostadsbrist med höga bostadskostnader som följd. Iavfolkningsbygder skapar klyvningen ytterligareuttunning av den redan klena servicen och därmedhöga kostnader för att tillgodogöra sig den samhälls-service och den kommersiella service som vi alla ärberoende av.I båda fallen leder det till problem för enskildamänniskor som inte ges möjligheter att förverkligasina drömmar och ambitioner på grund av den socialaoch regionala klyvningen. Här krävs en annan politiskinriktning som grundas på en helhetssyn och en am-bition att åstadkomma en bättre balans i det svenskasamhället och som ger enskilda människor störremöjlighet att öka sitt självbestämmande.Fru talman! Det är i detta perspektiv och mot den-na bakgrund som har utarbetat ochformulerat sina förslag på det skattepolitiska området.Vi har också ålagt oss den självklara restriktion somligger i att inte sänka skatterna på ett sätt och i enomfattning som äventyrar balansen och stabiliteten ivåra gemensamma finanser. Det har lett till att vi harprioriterat tre sjok av viktiga skattesänkningar, näm-ligen sänkta inkomstskatter i låga och normala in-komstlägen, sänkt och rättvisare fastighetsskatt samtsänkta arbetsgivaravgifter för framför allt småföretag.Det här är alla för oss viktiga skattesänkningar,men allra viktigast av dem är sänkningen av inkomst-skatten i låga och normala inkomstlägen. Det beror påatt det är i dessa inkomstlägen som den sociala klyv-ningen och det bristande självbestämmandet är mestpåfallande.Fru talman! Vi har fört en debatt iSverige om marginalskatternas storlek och den skadasom de medför. Debatten var som hetast före skatte-reformen för ungefär sedan, men denhar levt kvar fram till våra dagar. En av anledningar-na är naturligtvis att merparten av de etablerade sam-hällsdebattörerna själva befinner sig i de högre in-komstlägen där marginalskatteproblemet finns. Mar-ginalskatteproblemet består ju i att en större del av eninkomstökning går till skatt. Det berör i huvudsak deknappt av de svenska inkomsttagarna som harså höga inkomster att de berörs av statlig inkomst-skatt.I verkligheten är det ju marginaleffekten i lägreinkomstlägen som är det stora problemet i detta hän-seende för enskilda människor, till sin totala volymoch därmed för samhället. Marginaleffekten består iden samlade effekten av en ökad skatt och minskadebidrag vid en inkomstökning. Den uppgår ofta till80 % eller mer i låga inkomstlägen. I socialbidragsbe-roende hushåll är den t.o.m. ofta , dvs. att helainkomstökningen äts upp av marginaleffekten. Det ärsjälvklart att detta medför att arbetsviljan hos demsom berörs dämpas en aning - för att uttrycka sig miltoch diplomatiskt.Vårt förslag innebär ett skatteavdrag - lika stortför alla - på . Det innebär också ett för-värvsavdrag på för dem som harförvärvsinkomst av lön eller näringsverksamhet. Detger ett kraftigt incitament till att gå från bidragsbero-ende till en arbetsinkomst. Det nuvarande grundav-draget utgår enligt vårt förslag ur skattesystemet.Att ta bort grundavdraget leder i sin tur till att denkommunala skattekraften ökar. Vi föreslår att denskatteökning som detta ger till kommunerna regleras ienlighet med den s.k. finansieringsprincipen, dvs. attreglering sker genom minskade statsbidrag. Det härökar också kommunens självbestämmande. Vårtförslag ökar nämligen kommunernas egen skattekraftoch minskar också kommunernas bidragsberoende.Fru talman! Vi har låtit göra en regional fördelningsanalys av vårtinkomstskatteförslag. Den bekräftar det som vi kundesluta oss till själva, nämligen att vårt förslag har storbetydelse, inte bara för den sociala utan också för denregionala klyvningen. Omfattningen visade sig dockstörre än vad vi hade förutsett. Den samlade positivaeffekten är störst för medborgare i det som indel-ningsmässigt kallas för norra inland där denuppgår till nästan per invånare på årsbasis. Detskulle föra för långt att mera detaljerat redovisaanalysresultatet, men den som har intresse är väl-kommen med en förfrågan därom.Sammanfattningsvis använder ocksåskatteinstrumentet för att minska den sociala ochregionala klyvningen och för att öka det personligasjälvbestämmandet. Vi sänker skatterna för dem sombäst behöver det, inte för dem som skriker högst.Fru talman! Men hänsyn till dagens karaktär avexamensdag yrkar jag inte bifall till reservation nr 13.Anf. 68 ():Fru talman! var statsmi-nistern på föratt tala. Statsministerns tal föranledde följande rubriki en av de tidningar som trycks på rosa papper:"lovar fortsatt höga skatter. "Ja, det sade socialdemokraternas partiordförande,men han förklarade också varför. Han sade: Skatter äringet självändamål Skatter är till för att betala våragemensamma utgifter. sade också: Enoffentlig sektor måste enligt oss socialdemokratervara stor och omfatta alla. Frågan är, sade GöranPersson, om vi kan och vill betala för att vi ställer uppför varandra.Svaret är, och det är vi socialdemokrater överty-gade om, att svenska folket är berett att betala jämfö-relsevis höga skatter för att få den trygghet som gene-rella välfärdssystem ger. Det är viktigt att dessa sys-tem omfattar alla och att tryggheten omfattar olikaskeden i vårt liv. Vi måste vara beredda att betala förde nyttigheter som vi, ofta i stor enighet, har beslutatom. Det gäller allt från vården, omsorgen och skolantill försvaret och allt däremellan.Det är så elementärt att det egentligen inte bordebehöva sägas, att om man vill ha något som kostarpengar så får man faktiskt vara beredd att betala fördet.Tage , en annan partiordförande i detparti som jag tillhör, var alldeles övertygad om att närmänniskorna får det bättre så stiger kraven på sådananyttigheter som bara samhället kan ge. Samhället,alltså vi alla tillsammans, är den enda rationella vä-gen att erbjuda detta till dem som bor och arbetar iSverige. Detta var mening. Men hansade också att välfärdssamhället inte är starkare änden vilja till gemensam finansiering som människor-na har. Det är därför som vår nuvarande partiordfö-rande formulerar sig så att det i hans anförande finnstäckning för den där rubriken som jag började med attcitera. Men, och detta är ett viktigt men, skatter har,som sade, inget egenvärde. Förutomdet ändamål som jag tidigare talade om, alltså attbetala våra gemensamma åtaganden, menar vi social-demokrater, och här är vi verkligen beredda att tastrid, att skatterna ska tas ut efter rättvisa principeroch efter bärkraft. Den som har större inkomster skabidra med en större andel av sin inkomst i skatt. Detär därför som vi tycker att det är fel att, som framförallt föreslår, slopa statsskatten.Fru talman! ska jag avslöja en hemlighet somkanske överraskar någon. Jag är, precis som OlofPalme, alldeles övertygad om att det går att övertygadem som har det relativt bra ekonomiskt att det ävenför dem är bra med minskade klyftor. Det är bra ävenför dem om klyftorna minskar i stället för att de ökar.Det är bra även för de ekonomiskt välbesuttna medminskade klyftor, därför att ökade klyftor leder, förreller senare, till social oro, och det är inte bra förnågon. En del tycker kanske att jag är blåögd, nostal-gisk eller t.o.m. dum som tror att det är så här. Menjag är faktiskt övertygad om att det är så. Minskadeklyftor är bra för alla. Detta var som jag sade en tessom drev med en viss frenesi, för attuttrycka det försiktigt. Jag lovar er som i likhet medmoderaterna vill införa en platt skatt att vi socialde-mokrater med all vår energi och all vår känsla förrättvisa kommer att slåss för dessa principer som OlofPalme var ett sådant fantastiskt bra exempel på.I motsats till Tom Clancys romanhjälte den tidiga-re säkerhetsagenten , , vilket smärtar mig att behöva säga det, numeraockså och, om jag har förstått det rätt,vill vi ha kvar progressiviteten iskatteskalan.Skattepolitiken är ett viktigt verktyg för att mins-ka klyftorna i samhället. För att uttrycka det rakt påsak och kanske lite rått, men framför allt för att tala iklartext: Jag tycker att det är fel att man ska ha enskattesänkning på genomsänkt statsskatt om man tjänar , ellersom finansministern sade, tio gånger så mycket somfolk i vanliga inkomstlägen. Detta är orationellt, detär ekonomiskt lättsinne, och det är orättvist. Framförallt är det orättvist.Hittills har jag uppehållit mig vid två aspekter påskattesystemet, två krav. Skatterna ska betala vårautgifter, och de ska minska klyftorna. För att ingenska tro att jag har glömt eller till äventyrs bortsett frånandra viktiga krav på skattesystemet och skattepoliti-kens inriktning, så vill jag påminna om, kanske literubrikmässigt men ändå, om några andra viktiga krav.Skatterna ska medverka till styra och begränsa miljö-störande verksamhet. Och dessutom skulle jag önskaatt det vore lite lättare att använda skattesystemet ikonjunkturpolitiken. Men jag vet att det är ganskasvårt. Icke desto mindre måste en ansvarsfull majori-tet alltid pröva också denna möjlighet.I vår internationaliserade värld ställs vi naturligt-vis inför stora utmaningar även på skattepolitikensområde. Hur ska våra ambitioner om välfärdspoliti-ken kunna bevaras på nuvarande höga nivåer? För attanalysera detta har regeringen tillsatt en särskildutredning, den s.k. . Dennautredning har anordnat ett antal semina-rier som ett antal av mina kolleger i skatteutskottetoch jag själv varit inbjudna till. Och dess ordföran-den, den tidigare chefsekonomen på Landsorganisa-tionen, P.-O. , har också medverkat vid en ut-frågning i skatteutskottet. Jag har genom dessa semi-narier och den utfrågning som vi hade i skatteutskot-tet faktiskt stärkts i de uppfattningar som jag hadetidigare. Den här utredningen kommer att lämna vär-defulla synpunkter på den framtida utformningen ochinriktningen av vår skattepolitik. Och det ska blispännande att se vad den kommer fram till när denavlämnar sitt förslag, troligen under första kvartaletnästa år.Företrädarna för de borgerliga partierna, och all-deles särskilt talesman - i detta avseen-de tänker jag inte på utan på enannan person - vet precis allting. De vet precis hurman ska göra. De har svaret på alla frågor. Jag harmed mycket öppet sinne försökt att hitta någon öp-penhet och kanske t.o.m. en smula ödmjukhet, menförgäves. De borgerliga företrädarna vet allt.Jag vill påminna om en tidigare folkpartiledaresom i ett helt annat sammanhang rekommenderade skulle lära av historien. Utan alla jämförelser iövrigt, fru talman, får jag påminna om historien.Kommer denna kammares ledamöter ihåg den en-da vägen? Den enda vägens politik skulle lösa allaproblem. Kommer denna kammares ledamöter ihågresultatet av den enda vägens politik? Det var denpolitiken som ändade i ett moras med 500 procentsränta, fördubblad statsskuld, tredubblad arbetslöshetoch fyrdubblat budgetunderskott. Allt detta på trekorta år.En annan sak gäller en tes som ni drev för sex-sjuår sedan. Då var det tigerekonomierna i Sydostasiensom var förebilden. Som de länderna gjorde var detnödvändigt att göra, så skulle vi göra. Hör ni nu nå-gon som talar om tigerekonomierna? Nej, det hör viinte. Förebilden bröt samman.Ett tredje exempel. , fyra-fem, var den enda lösningen för att minska arbetslös-heten det som de borgerliga företrädarna kallade enflexiblare arbetsmarknad. Vad betyder flexiblarearbetsmarknad för de borgerliga, i synnerhet för mo-deraterna och, vilket smärtar mig att säga, också förkristdemokraterna? Jo, sämre arbetsrätt, minskadtrygghet på jobbet, godtycke, lägre a-kassa.Att ni aldrig lär er! Varför inte i likhet med P.M.Nilsson i säga: Vi hade fel. Nilssonsade: Jag hade fel. Ni hade fel då, och vad är det somsäger att ni har rätt nu? Ingenting säger att ni har rättnu. Det som förvånar mig är att ni inte har förstått atttryggheten ska öka, inte minska, för att vi ska kunnahålla ihop . För att vi ska kunna hålla ihopSverige ska rättvisan öka, inte minska. För att vi skakunna hålla ihop ska klyftorna minska, inteöka.Förra året började vi med en kompensation för delav egenavgifterna - . Vi fortsätter isamma storleksordning . Om de offentliga finan-serna tillåter och den ekonomiska utvecklingen blirsådan som vi hoppas är vår ambition att fortsätta påden inslagna vägen. Detta tillsammans med exempel-vis maxtaxa på dagis kommer att minska marginalef-fekterna för en lång rad inkomsttagare i vårt land - enlång rad inkomsttagare i vanliga inkomstlägen. Jaghåller helt med och också, förstod jagdet som, om att det är marginaleffekternasom är det vi ska angripa. Det är det debatten skahandla om. Precis som sade handlardet inte om marginalskatter.Vi anser att det vi har börjat med och det vi villfortsätta med är den rätta vägen för att underlätta förde många människor som bar de jämförelsevistyngsta bördorna när vi skulle sanera eko-nomi - en sanering som hade till syfte att vårt land pånytt skulle kunna betala våra gemensamma utgiftermed pengar som kommer från arbete och inte från lånhos utländska bankirer.Fru talman! Vi vill fortsätta på den inslagna vä-gen. Det kommer vi att be väljarna om förtroende föri nästa års val.Anf. 69 () re-plik:Fru talman! Trygghet är viktigt för enskilda män-niskor, för familjer och för medborgare i allmänhet.Då gäller det hur vi definierar tryggheten. För mighandlar trygghet om att den enskilda familjen och denenskilde medborgaren ska ha ett sådant ekonomisktinflytande över sin egen vardag att det är de egnabesluten som styr hur man ska agera. Skillnaden är atttryggheten i värld består i att detoffentliga kan besluta om hur den tryggheten kan seut för de enskilda medborgarna. På den punkten skil-jer vi oss åt.Arne Kjörnsberg kritiserade den enda vägen. Självhar han nu slagit in på den rätta vägen, uppfattade jagpå slutet. Huruvida den är lika kategorisk som hansjälv kritiserar den enda vägen för att vara återstår attse.Det återstår också att se om det finns en öppenheti utskottet och om det finns en benägenhetatt ta till sig de rekommendationer eller råd i all en-kelhet som jag lämnade tidigare.Sedan gäller det rättvisa. kritise-rade oss för sänkt statlig inkomstskatt, som vi föreslår- , och därefter är vi beredda att gåvidare - och tog ett exempel med en person som haren inkomst på . Men om den inkomsttaga-ren, fru talman, är en utländsk expert går det bra - dåär det rättvist - att sänka skatten, men det gäller baraför den lilla kategorin.Vi vill sänka inkomstskatterna för alla kategorier.Vi vill slopa förmögenhetsskatten för alla - inte baraför dem som äger aktier i en viss typ av företag. Vivill skapa valfrihet inom barnomsorgen och inte ge-nom maxtaxan gynna enbart dem som har de högstainkomsterna och som kanske får en kommunalskatte-sänkning motsvarande 5-6 kr.I mitt anförande, fru talman, ställde jag två frågornär det gäller fastighetsskatten. Jag vill komma till-baks till dem. När kommer människor att få vetavilken boendeskatt de ska betala för inkomståret2001, och på vilket sätt stämmer begränsningsregelnöverens med att man ska motverka undantags- ochsärregler? Det skulle jag vilja ha besked om.Anf. 70 () replik:Fru talman! Hur definiera trygghet? Jag tar ett ex-empel. Om man blir svårt och långvarigt sjuk och ärsmåbarnsförälder finns det en kvalificerad vård -exempelvis på cancerområdet - och man får sjuker-sättning så att man kan betala sin hyra och dra försorgom sina barn. Det är trygghet för mig.Att man får a-kassa om man blir arbetslös så kan betala sin hyra och köpa bröd, smör ochmjölk är trygghet för mig. Att man får chansen attutbilda sig för att kunna komma tillbaks till arbets-marknaden och gå eller arbetsmark-nadsutbildning är trygghet för mig.Så till expertskatten. Under den debatten företräd-des vi socialdemokrater av . Jag tyckteatt hon på ett alldeles utomordentligt sätt förklaradevarför vi kan tänka oss detta. Det är ingenting vi villha i första hand, men genom att man har gjort så ivissa av våra grannländer har vi tvingats till det. Detomfattar några hundra.Men argument, som jag helt ställerupp på, var detta. Dessa människor är iSverige. Det är begränsat, som vet,. De omfattas inte av hela det sociala välfärds-systemet. Därför kan man acceptera att avderas inkomst tas upp till beskattning.Begränsningsregeln vad gäller fastighetsskattentror jag kommer att presenteras under nästkommandevecka. Om inte far land och rikerunt och talar illa om begränsningsregeln kommermånga människor att förstå att den faktiskt betyderväldigt mycket för väldigt många personer i små ochmedelstora inkomstlägen.Anf. 71 () re-plik:Fru talman! Enligt vad finansministern meddeladeför eller sedan här i kamma-ren kommer ca 150 000 människor att omfattas avbegränsningsregeln. Enligt tidigare beräkningar rördet sig om 500 miljoner. är välmedveten om att fastighetsskatten omfattar samman-lagt 25 miljarder för alla typer av fastigheter och attantalet småhusägare är betydligt fler än dessa150 000. Det är trots allt en väldigt begränsad katego-ri som har glädje av denna begränsningsregel. Fram-för allt innebär regeln en ökad oförutsägbarhet genomutformningen av den. Enskilda människor kommerinte att veta hur mycket de ska betala i boendeskattfrån det ena året till nästa. Kommer man att omfattasav begränsningsregeln eller kommer man inte att göradet? Denna oförutsägbarhet skapar naturligtvis enotrygghet som är otillständig, fru talman.Vi diskuterar tryggheten. Vi hör resonemangetfrån sida att tryggheten ska baseraspå att man ska kunna påräkna det offentligas stöd.Det tycker jag att man ska göra när det verkligenbehövs. Men det är inte rimligt att vi i har enså stor andel människor som är beroende av bidragoch socialbidrag som vi har. Genom att minska skat-ten minskar också bidragsbehovet, och då har viverkligen möjlighet att med offentliga medel sätta instöd till dem som verkligen behöver det och som inteav egen kraft på grund av handikapp eller någontingannat kan ta sig ut på arbetsmarknaden eller klara sig.Det tror jag är en väsentlig skillnad. Jag tror att vibehöver göra mer för att minska bidragsberoendet förde många för att kunna fokusera oss.Vi fick besked om att begränsningsregeln presen-teras . Jag ser fram emot att få läsa detta.Men jag konstaterar slutligen, fru talman, att fastig-hetsskatten kommer att höjas på ett groteskt sätt förmånga människor runtom i landet oavsett om vi harbegränsningsregler eller inte. Det kommer jag attmotarbeta också under nästa riksmöte.Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag har här en proposition från /92 undertecknad av dåvarande statsmi-nistern och dåvarande finansministernAnne . Den handlar om fastighetsskatt. Fi-nansministern citerade för någon halvtimme sedandelar ur den propositionen. Där har ni den principiellagrunden för fastighetsskatt.Den praktiska tillämpningen skiljer sig en del åtfrån den tid då var statsminister och AnneWibble finansminister i så måtto att fastighetsskattennumera är . På tid var den 1,5 %.Hemma i äger jag tillsammansmed min fru ett gammalt hus i . Vi får en höjdfastighetsskatt i centralorten med i måna-den. utanför - åt sydost är detväl - ligger ett samhälle som heter . Därfår man sänkt fastighetsskatt .