prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — Men säger att när-hetsprincipen är så jobbig, som hon sägeratt man bara befinner sig vid domstolen i 1,6 dagar.Då behöver den inte ligga så nära, det spelar ingenroll. Men var det inte rättssäkerheten, ,som vi var ute efter? Och var har vi den högsta rätts-säkerheten? Har vi det med en tingsrätt i varje länmed långa avstånd där man känner sig främmandeoch inte har någon som helst personkännedom? Ellerblir det högre rättssäkerhet med ett större antal dom-stolar?Till sist: Om nu tycker att domsto-larna och rättssäkerheten är så viktiga, varför skullevi då inte kunna pumpa in lite mer pengar så att viinte behöver lägga ned alla tingsrätter, även om detbehöver göras förändringar för att kompetensen skakunna ökas?Anf. 209 () replik:Fru talman! drar det härväldigt långt. Mycket av det som låter som att vi bara skulle ha en tingsrätt i varjelän. Det har inte genomförts, och det har inte sagtsfrån politiskt håll att det ska vara en tingsrätt. Vi villinte se en utveckling med en tingsrätt i varje län. Dettror inte jag heller skulle gagna rättssäkerheten.När det gäller närhet och trygghet tror jag att detkan kännas bra för många. Men jag tror inte att detpåverkar rättssäkerheten och kvaliteten på dömandetoch domen. Det är ju den uppgiften som domstolarnahar att lösa.Det är inte så enkelt att närheten i sig höjer rätts-säkerheten. Skulle jag begå brott i ett annat län, dåskulle jag hamna inför den tingsrätten, inte inför densom finns på min hemort. Men rättssäkerheten fårinte hänga på det. Det är den dömande processen sommåste vara det viktigaste.Det är viktigt att vi har ett rättsväsende över helalandet. Jag vill inte att det bara ska finnas en tingsrätti varje län. Men vi får inte heller låta detta överskug-ga rättsprocessen, som är den uppgift som domstolenhar att utföra, och kvaliteten på den. Det är dennasom man måste rikta in sig på, och det är den uppgif-ten som vi i har sett som viktig i dennaförändringsprocess.Anf. 210 (m) re-plik:Fru talman! Jag kan i mångt och mycket instäm-ma i det som har sagts i dessa replikskiften om viktenav ett högkvalitativt domstolsväsende. Jag tror inte attnågon kan invända mot det.Men jag blir lite undrande och oroad när man pe-kar på de brister som finns i rättssäkerheten. Jag upp-fattar det så att det är bristerna i domstolsväsendetsom skulle vara det stora hotet som medborgar-na känner när det gäller rättssäkerheten. Ett sådantsynsätt skulle leda till - och jag tyckte att AliceÅström antydde det, och inte bara en gång - att dom-stolarna dömer fel. De frikänner för ofta, fäller förofta, utmäter fel straffsatser, tar på sig etc.Skulle det vara så, då finns det fog för att de som ståråtalade känner en osäkerhet inför domstolsväsendet.Jag tycker nog att det är en ganska främmande be-skrivning. Jag tror inte att domarkår riktigtkänner igen sig när de får höra en sådan beskrivning.Jag hoppas att jag uppfattade detta fel. Jag tror ändåatt oaktat om man arbetar vid en liten eller en störredomstol, en riktigt stor som tingsrätten i ,finns det nog få som klagar på kvaliteten i dömandet.Men för att säkerställa den goda kvaliteten krävsgivetvis insatser av olika slag. Jag tror uppriktigt sagtatt det största hotet mot rättssäkerheten , sominte minst unga kvinnor känner, är att det inte existe-rar några närpoliser. Polisiära resurser fattas överallt isamhället i stort sett. Det tror jag är det stora hotetmot rättssäkerheten som medborgarna känner.Sedan hade något av en profetisktalang när hon förstod att hon skulle få frågan hur hontolkar majoriteten, det som såelegant - elegant var väl en mild överdrift - totaltvägrade att svara på. Det var lite grann som BosseRingholms ekosvar. Hon läste nämligen upp sammasak gång på gång.Jag har förstått att de befarade förändringarnaav lagmännen i leder till att man måstegöra någonting. Kan jag få en synpunkt på Kalmarlän? Om nu inga lagmän faller ifrån där, kan de dåräkna med samma frid som vid tingsrätterna i västraSverige?Anf. 211 () replik:Fru talman! Jag ska börja med frågan om kravenpå kompetens och kvaliteten på dömandet. Vad jagpåpekade är att vi ser av alltfler motioner, alltflerkvinnojourer och alltfler psykologer som jobbar medbarn som varit utsatta för brott att det är en brist påkunskap och kompetens inom olika delar av rättsvä-sendet. Det här gäller inte bara domstolsväsendet. Detgäller inom många områden. Därför tog jag upp t.ex.åklagarväsendet som har skaffat sig den kompeten-sen. Men just för att rättssäkerheten är en så grund-läggande och viktig princip menar jag att man intekan vänta och se att kvaliteten sjunker. Väntar vi ochbörjar se att det blir fel i dömandet osv. har det gåttför långt. Så tror jag att ingen av oss vill ha det. Detär därför reformarbetet är så oerhört viktigt.Här vill jag vara tydlig. Jag säger inte att brister idömandet existerar . Vi har många bra småtingsrätter. Men för att de ska uppfylla de ökade kra-ven måste en organisation skapas så att de ges förut-sättningarna för det.När det gäller hur man ska behandla Värmlandeller tycker jag att det är ganska tydligt vill bromsa upp. Det är bara de förändringar somär oundgängligen nödvändiga som man nu ska görainnan man sätter i gång med utvärderingen. Det tyck-er jag är en ganska tydlig signal om att alla de utred-ningar som ligger inte kommer att genomföras innanutvärderingen, utan att det bara är de som oundgäng-ligen behövs. Att jag tog som exempel varför att jag visste att det blir en utvärdering i Värm-land.Anf. 212 (m) re-plik:Fru talman! Det var glädjande att och åtminstone klargjorde att bristerna irättssäkerheten inte är kopplade till något fel i dendömande verksamheten. Det är en bra markering. Jagtror nämligen att det hade varit utomordentligt allvar-ligt om den här debatten skulle skicka signaler ut tilldomstolsväsendet om att det finns ledamöter som haruppfattningen att svenska domarkåren inte dömer påett oväldigt sätt och att den skulle sakna kompetensför att göra det.Sedan måste man givetvis gradvis hålla sig à jourmed ny lagstiftning, och det kräver säkert att en alltstörre andel av resurserna sätts av för detta.Sedan har jag bara en liten fråga. Man vill att dethär ska dröja. Vad vill och hennes par-ti?Anf. 213 () replik:Fru talman! När det gäller att dröja med de utred-ningar som finns ska jag ärligt erkänna att Vänster-partiet kanske tillhör dem som skulle kunna tänka sigatt gå något längre när det gäller att vänta på en ut-värdering. Vi får böja oss för argumentet att det ärviktigt att förändringar inte genomförs på precis allatingsrätter innan man gör en utvärdering. Den balan-sen måste man hitta.Jag och har tagit till oss debattenoch diskussionen om vikten av utvärdering. Vi ser detsom utomordentligt glädjande om det inte bara blirden vanliga majoriteten i utskottet utan flera partiersom stöder det här reformarbetet. Då måste manockså kunna väga in och ta hänsyn till vilka föränd-ringar man kan göra och hur utvärderingen ska göras.Jag ser det som glädjande om också ärmed i det här arbetet, för jag tror att vi kanske i grundoch botten har en ganska gemensam syn på det för-ändringsarbete som behöver göras.Anf. 214 ():Fru talman! Först får jag anmäla att genom olyck-liga arbetskrockar kunde representantinte delta i slutjusteringen. Därför saknas vi i betän-kandet bland de undertecknade reservanterna. Jagvill ändå yrka bifall till reservationerna 1, 2 och 3.Den skrivelse som regeringen lämnat till riksda-gen och som följts upp med ett antal motioner är inteså dagsfärsk som den kan se ut. Domstolars sätt attfungera har det funderats över, och frågan har bear-betats i många år.Domstolsutredningen kom med olika uppslag menlandade till slut på att det fanns anledning att varaytterst återhållsam med nedläggningar av tingsrätteroch deras breda verksamhet. Men den utgången varförmodligen inte förväntad av regeringen. Den förrajustitieministern entledigade utredningen och rege-ringen tog hand om frågan på egen hand.Jag har för egen del i några debatter påpekat idenna kammare att det som regeringen tydligentänkte sig från början, att via Domstolsutredningenkunna få klartecken för en mer centraliserad enhet,skulle kunna förverkligas. När nu utredningen så attsäga trilskades valde man en annan strategi, dvs. att iadministrativ ordning göra sig av med en och annantingsrätt.Jag har också visat på vad som händei bl.a. , där man inte återbesatte lagmanstjänstenoch inte förnyade hyreskontrakt. Några månadersenare satte man upp en nymornad uppsyn och förkla-rade att man inte kunde ha en dömande verksamhetutan lokaler och domare. Det var ett understatementså gott som något, men illustrerar hur statsmakten ochregeringen tar över när den folkliga viljan inte passar.Vi har för övrigt, fru talman, haft sådana exempelden . var det en stor debatt häri kammaren om hur regeringen kör över folkviljan ilänsindelningsfrågan i . Just nu ser det ut attvara ett lågt kursvärde på regeringens egen demokra-tibörs.Sedan dess har motsvarande problem diskuteratsflera gånger. Fler tingsrätter har hamnat i farozonenoch löper risk att läggas ned, som för övrigt redanbeslutats när det gäller ett antal tingsrätter och någratill ser ut att vara på väg till den "juridiska slaktbän-ken".Parallellt med denna centraliseringsiver har andraverksamheter vid tingsrätterna avlövats och försvagatverksamhetens samlade underlag. Det gäller i högstagrad inskrivningsmyndigheterna som har centralise-rats till sju områden, dvs. ungefärligen lika storageografiska sjok som håller sig med. Ut-tunningen av tjänstemannakåren vid aktuella tings-rätter är kännbar därför att kringverksamheter i tek-nisk service m.m. får ett starkt försvagat underlag.Med dessa servicefunktioner kvar skulle den aktuellatingsrätten ha större chans att överleva då det nu skaske en granskning.Nu säger utskottets talesman , med instämmande av , att småtingsrätter inte får bli hinder. Man frågar sig: Förvad? Är det för en decentraliseringsreform eller är detför det funktionella? Det har också sagts att restideninte bör vara längre än , men detkommer ju inte att hålla med tanke på de planer somhar skissats.Nu säger regeringen i skrivelsen, med instäm-mande av utskottsmajoriteten, att det ska ske en ut-värdering och att den t.o.m. ska ha "parlamentarisktinslag". Att överlåta det till en tydlig parlamentarisköversyn vore ett alltför djärvt grepp med tanke på attregeringen i den här frågan inte synes ha full kontrollpå utfallet. Styrning och kontroll är mycket viktigt förden nuvarande regeringen, även om man har som expeditör av sina önskemål. Att detsedan blir till förfång för den service som man också ijuridiskt avseende har rätt att kräva ute i landet bort-ses det tyvärr från.Symtomatiskt är ju också att man ska se över deriktigt stora domstolarna. ärsärskilt omnämnt i betänkandet. Det indikerar myck-et klart att de stora domstolarna har bekymmer avannan art men att de rakt inte är effektivare eller någ-ra kvalitetshöjare.Alice talade här om rättssäkerheten ochatt man behöver ett lyft där. Det gäller en rad mål;kvinnomål, rasistiska mål osv. Men hela resonemang-et i skrivelsen, som utskottsmajoriteten instämmer i,tar ju sikte på att göra det till en fråga om förmentrationalitet där fortbildning och kvalitetsfrågor sägs fåstörre utrymme. När det gäller antalet domstolar, frutalman, tror jag att man tryggt kan påstå att en halve-ring av antalet förrättningsställen rakt inte fördubblarvare sig service eller rättssäkerhet.Regeringen och tycks ha bekym-mer för att man inte kan rekrytera goda jurister. Jaghar tidigare anmält stor skepsis beträffande att detbara skulle vara storstadsområden och andra tätbe-byggda platser som skulle ha den möjligheten. Om enarbetsplats är attraktiv eller inte är inte bara beroendeav mängden människor som finns på den aktuelladomstolens lönelista. Jag har i den motion som jaghar väckt och som också behandlas i betänkandetframför allt tagit upp medborgarperspektivet ochdetta att det finns en juridisk, social och regionalpoli-tisk aspekt som man inte kan bortse från i någon del.Därför bör också omorganisationen få vila tills manfår sådana här utvärderingar.Sedan finns det problem med de stora avståndendå hela landskap kan bli utan domstol. Så var det,som jag nämnde, i . Där saknar land-skapet domstol. Det är inte minst nämnde-männen från ett sådant område som, då det här förut-sätter en rotation och ett relativt frekvent deltagande,ser betydande bekymmer då man får ett avstånd pånågra få kilometer till förrättningsstället omvandlattill tur och retur. Detta gäller också i hög gradvittnen, som dessutom av andra skäl kan ha svårt attgöra sin medborgerliga plikt i samband med en tings-förhandling - för att inte tala om den eller de tilltala-de. De ser ut att få nya, fräscha anledningar att inteinställa sig med bl.a. hänvisning till stora avstånd ochsvårigheter att ta sig till tingsrätten. Vi vet för övrigtatt inställda domstolsförhandlingar är mycket vanligtoch leder till en ekonomiskt betungande situation.Därför har hela den här frågan en tung minussida.I granskningen för att ernå balans och jämvikt krävsatt utvärderingen sker med stor oväld, och den möj-ligheten ökar om det egna centrala verket inte enga-geras i en sådan genomlysning. Här, fru talman, harriksdagen och vi parlamentariker, särskilt med tankepå hur regeringen hanterat frågan , ett särskiltfolkligt, för att inte säga demokratiskt, ansvar.Anf. 215 (mp):Fru talman! inställning till tings-rättsorganisationen deklarerade vi redan när vi satt i1995 års utredning. Det är inre organisationsföränd-ringar som behövs när det gäller tingsrätterna. Detgäller speciellt de små, domstolar med upp till tredomare. Det är för dem vi nu har genomfört föränd-ringar. Det gäller just små tingsrätter och att vi ska fåen inre organisationsförändring. Det behövs arbetslagsom ser ut på ett annat sätt för att renodla domarrol-len. Det behövs en beredningsorganisation med be-redningsjurister för detta ändamål, och det behövsviss specialisering. Det finns ett stort behov av för-ändringsarbete inom domstolarna, och just mycketsmå domstolar klarar inte detta.Det behövs också ändrad domarutbildning. Det ärpå gång diskussioner om att utreda detta. Det behövsen domstolsakademi där flera kategorier kan utbildasoch det behövs en ändrad notarieutbildning. Allt dettatycker jag att har klargjort tydligt, ochdärav följer den yttre förändringen med sammanslag-ning och nedläggning av små tingsrätter. Det är dettasom är orsaken.Det kan man inte tro ibland när oppositionen pra-tar. Det verkar som om vi skulle ha som mål att lägganed tingsrätter. Det kan man ju inte säga utan att insenödvändigheten av en förändring. Och, , i en reform är målet att göra förändringar tilldet bättre. Det är självklart att man tror det när mangör förändringar. Man gör väl inte medvetet motsat-sen. Vi tror att det här kan bli bra.Jag vill deklarera tydligt, inte minst till den mode-rata företrädaren här, att vi tycker att de som ärplanerade, och det står tydligt vilka som är det, sägervi ja till. Sedan tycker vi att det ska vara stopp, prin-cipiellt stopp, utom om det, som det står formulerat,skulle hända någonting som vi inte kan se i dag.Sedan ska vi ha en utvärdering, och den ska varaoberoende. Hur sammansättningen ska vara eller vemsom ska göra detta kan jag inte säga här. Jag skullevilja att någon fristående kontrollmyndighet gjordedet. revisorer är kanske inte kvar vid detlaget, men det kan gälla det som kommer att ersätta.Utvärderingen kan vi dock inte börja med bums nu.De nu planerade förändringarna måste verka, de för-ändringar som vi diskuterar i betänkandet. Detmåste ske om . Vi får vänta. Men då ska inteheller några andra förändringar ske.Det är mest det jag vill ha sagt, men jag kan intelåta bli att kommentera några reservationer från kd.Först har man en reservation tillsammans med Cen-tern om lokal förankring. Här står det väldigt under-ligt. Det står: "Medborgarnas förtroende och respektför domstolarnas avgöranden ökar med vetskapen omatt lokalt verksamma domare och nämndemän sköterden dömande verksamheten. "Jag förstår inte det resonemanget. Om det vorefolk från grannbyn eller något annat ställe skulle maninte ha förtroende för dem, för de är inte lokalt verk-samma. Har man inte blandat ihop detta med polisensverksamhet och att polisen måste ha lokal förankringi det brottsförebyggande arbetet och känna till männi-skor? Det här är ju en belastning. Det är nästan så kan misstänka jäv.Så har man från kd en annan reservation tillsam-mans med . Den handlar om domstolar-nas ställning, och där står det: "Den dömande maktenskall utövas under lagarna och präglas av opartiskhet,förutsebarhet och likabehandling. Domstolarna hardärmed en särställning jämfört med andra samhälls-organ." Det är precis motsatsen till vad man säger ireservation 1. Det är det senare, att den ska utövasunder lagarna och präglas av opartiskhet, som är såoerhört viktigt och som jag tyckte att tog framså bra här.Det är inte alltför stora skillnader. Jag menar attoppositionen, speciellt kd, har använt mycket kruthär. Det har varit höjda röster och mycket lite rök ochsubstans från dessa höjda röster. Jag tycker faktisktatt vi är ganska överens. Det som inte stämmer är justdet här med de planerade förändringarna, som ni inteär med på. Men i övrigt är det ungefär samma.Den plattform som blir efterlyst tycker jag alltsåfinns. Jag tycker att vi tar en paus inför utvärderings-arbetet. Vem som ska göra detta får vi väl kommaöverens om. Självständiga domstolar är det väl ingetsom helst tvivel om att vi alla vill ha. roll har inte alls, det har jag sagt ,inneburit att de självständiga domstolarna har blivitmindre självständiga i den dömande makten.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets förslag att lägga regeringens skrivelse till hand-lingarna.Anf. 216 ():Fru talman! Jag skulle egentligen bara vilja kom-mentera två reservationer som inte har berörts särskiltmycket under dagens debatt, nämligen reservationer-na 4 och 6. Men tycker jag ändå att mankan få göra en allmän reflexion över vad som harsagts här . Det är inte utan att det har varit en rättengagerad debatt och på sitt sätt ganska upplivande.Den återspeglar ändå i botten att det är lite av enlivsnerv ute i vårt samhälle hur rättsväsendet funge-rar. Det är ändå ytterst domstolarna som är bärare avrättsskipningen.Jag tror att man kan notera det somAlice säger, att det självklart är för parternasbästa detta är till och inte någonting annat. Rättssä-kerheten är ju det helt överskuggande. Det tror jagheller inte att någon vill diskutera. Men det är justfrågan om hur vi kommer dit som man kan ha liteolika mening om.Jag tycker ändå att man måste tillstå att det är enbrist att man inte har en ordentlig parlamentariskutredning av de här sakerna, så att under-ställs en helhetssyn på hur domstolsväsendet ska varautformat. Man har så att säga den här hackmodellen,där man ad hoc ger sig in i olika tingsrätter än hit ochän dit. Visserligen är man vägledd av vissa allmännaprinciper, men abstraktionsnivån är väldigt hög ochhur det blir i det enskilda fallet är väldigt hitan ochditan. Det har naturligtvis upprört människor alldelesoerhört.Det är ju alldeles galet att stå här och säga atträttsväsendets aktörer tillskyndar det här agerandet.Det kanske finns en och annan som gör det, men detär ju ett väldigt gny ute bland domstolarna och ävenbland allmänheten och bland socialdemokratiskaledamöter. Men man har lyckats att liksom föra ige-nom det här så att man aldrig får en samlad opposi-tion mot det.Nåväl, kvaliteten skulle vi ha en utredning om,som särskilt har understrukit. Det är julustigt, jag har ändå varit verksam i rättsväsendet iöver och aldrig egentligen hört talas om någotbehov av att lägga ned mindre tingsrätter. Det harsnarare varit precis tvärtom. De domstolar man harhaft problem med är framför allt tings-rätt, alltså de riktigt stora tingsrätterna. Där är det intebra. Och det är glädjande att det nu annonseras att vinog ska se över detta. Det tycker jag är helt berättigat.Men de mindre tingsrätterna har det egentligenaldrig varit några större problem med. Då menar jagur rättssäkerhetssynpunkt. Kommer man till en mind-re tingsrätt kan man vara ganska säker på att måletbehandlas med allra största noggrannhet och genom-lysning, under det att i de stora tingsrätterna hastarman igenom målen under stor tidspress. Det skulle viha haft en ordentlig utredning av så att vi fick se hurdet här verkligen fungerar.Jag kan inte se att det är någon brådska i det här,. Det lät verkligen som om det brinnerute i skogarna på rättssäkerhetens område. Jag skullevilja påstå att det ingalunda är så. Det känns ganskaskönt att det fortfarande finns mindre tingsrätter somorkar bekymra sig om den rättssökande allmänheten.Vi i mitt parti frågade , hovrättslag-man vid den skånska hovrätten, som varordförande i , hur han ser på dethär. Han kunde inte påstå att man från hovrättspers-pektiv kunde säga att de mindre tingsrätterna på någotsätt skulle vara av sämre kvalitet än de andra. Det ärinte alls på det sättet det fungerar. Så jag tror att manär lite snett ute. Det beror på att det här ursprungligenvar en reform för att tjäna pengar. När det inte gickhittar man på andra grunder för att genomföra detta.Allmänna domstolar och förvaltningsdomstolarbör slås ihop. Det är, tycker jag, glädjande attvi i alla fall är två partier som står bakom det. Jaginser att vi måste ha ett längre perspektiv, men urrättsordningens synvinkel är det riktigare att rätts-skipning sker inom ramen för ett system. Vi får fak-tiskt rättsbildning i olika grenar av rättsordningen ochdet är inte bra. I ytterändarna blir det Regeringsrättensom dömer på annat sätt än . Mankan alltså inte ha två högsta domstolar. Det hängersamman med t.ex. skattemålen som bygger på civil-rätt. Civilrätten är densamma men det är olika dom-stolssystem som prövar frågorna och det kan mynnaut i olika ståndpunkter.Det här blir väldigt tekniskt och det tänker jag inteutveckla mer, men det går att belägga att man fårskilda rättsutvecklingar, och det är helt galet.Dessutom skulle det här som bieffekt förstås kun-na innebära att man säkerställer det lokala rättslivet,eftersom man ju får fler mål lokalt. Därför är det liteunderligt att inte är med på detta och vidhål-ler att man ska ha centraliserade länsrätter. Manskulle kunna baka ihop det här och trycka ned det ochfortfarande få rätt stora enheter som skulle kunna levavidare. Då skulle vi inte ha bekymret om det eventu-ellt inte blir tillräcklig många mål.Vi måste också på något vis få fart på förvalt-ningsdomstolarna. Man kan inte ha handläggningsti-der på mellan fem och . Ett fel när man har pap-persmål är att man inte ser de tilltalade och inte be-finner sig i en rättskultur där man känner trycket avatt avgöra saker och ting, utan man kan lägga det påhög. Nej, man ska koka ihop det här i en rättskultur,en struktur och därigenom få fart på alltihop. Sedanfår man naturligtvis specialisera sig och cirkulerainom ramen för domstolen. Så är det i . Detmesta är redan löst i Danmark.Med ställning är det samma sak,fru talman. Där har vi gemensamt med moderaternahänvisat till det danska systemet. Det kan också före-falla tekniskt, men det är inte som att inte på något vis påverkardomstolarna. Det hela går visserligen ganska subtilttill, men genom sker anslagstilldel-ningen till domstolarna. De mindre domstolar somhar förstått att de inte har någon överlevnadsförmågaenligt har minsann fått känna av dettagenom att pengar inte avsätts och olika åtgärder vid-tas där domstolen känner sig pressad.Det är inte så svårt att föreställa sig att vederbö-rande om man får upp ett politiskt känsligt mål i vartfall inte känner sig helt bekväm i den situation somman befinner sig, därför att man ytterst är i händernapå på ett sätt som jag egentligen interiktigt hade klart för mig att man är.