prot · GP0941 · 2001-12-05 00:00:00 — Allehanda obemannade flygfarkosterkommer att öka i antal. Denna typ varfarkoster är svåra att upptäcka och bekämpa och kanavfyras från långt håll. Luftvärnssystemet ärdet enda svenska system som kan uppnå kraven påallvädersförmåga och förmåga att bekämpa små mål.Eftersom Försvarsmakten alltid ska ha operativförmåga att upptäcka och möta begränsade angreppsom i första hand sker med fjärrstridsmedel är det inteacceptabelt att luftförsvarsförmågan kommer attminska med nuvarande planering. Fram till år 2010finns inga medel avdelade för anskaffning utöverredan beställd demonstrator för robotsystem 23 Bam-se. Flygstridskrafternas ökande förmåga räcker inteför att skydda basområden och arméstridskrafterna.Kristdemokraternas krav att regeringen skaåterkomma till med en redovisning av hurden samlade luftförsvarsförmågan utvecklas har ut-skottet tillgodosett. Den svenska försvarsindustrinsrobotkompetens har ett stort försvars- och säkerhets-politiskt värde. Högteknologisk kompetens är lätt-flyktig men svårfångad.Fru talman! Anpassning är det sätt på vilket vihanterar de osäkerheter som finns om den fortsattautvecklingen. Diskussionerna om vårt försvar rör sigoftast om nuvarande förhållanden. Liten tid upptas avsvagheterna med anpassningsproblematiken. En hög,inbyggd anpassningsförmåga är givetvis av avgöran-de betydelse. En kedja bestående av uttydning ochtolkning av förvarningssignaler, nödvändiga politiskabeslut, planering, igångsättning och resursuppbygg-nad får inte brista för att en tillväxt ska kunna säker-ställas. För sent, för lite och i otakt med den säker-hetspolitiska utvecklingen har nog snarare varit regelän undantag. Försvarsmaktens anpassningsförmågaligger i en ständigt pågående kärnverksamhet.För att skapa trovärdighet för anpassningsprinci-pen måste det finnas en tilltro till att statsmakternahar erforderligt beslutsutrymme. En förändring i densäkerhetspolitiska miljön i vårt närområde kan kom-ma att kräva ett snabbt beslut att höja försvarsförmå-gan. Åtgärder som behövs för att förändra försvars-förmågan i anpassningssyfte täcks ej av den årligaberedskapskrediten. Därför tror jag att det är värde-fullt att se över reglerna även om utskottet anser attregelverket medger goda möjligheter att finansieraskyndsamma åtgärder.Fru talman! Den militära ledningsstrukturen måsteutformas mot bakgrund av att totalförsvarsuppgiftenbreddas. Att lämna stöd till samhället vid svåra på-frestningar innebär stora krav på samordning civilt-militärt särskilt på den lokala och regionala nivån.Den nuvarande myndigheten ochöverbefälhavarens olika roller som operativ chef ochförbandsproducent är en viktig fråga i detperspektivet. Vi har därför i reservation 10tillsammans med Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet utvecklat en gemensam syn påFörsvarsmaktens verksamhets- och insatsledning.Ledningsbehovet ska utgå från det militära försva-rets fyra huvuduppgifter med hänsyn till det vidgadesäkerhetsbegreppet och utformas så att det möjliggören effektiv samverkan mellan totalförsvarets olikadelar. Fred, krigsfara och krig ska ledningsmässigtinte längre ses som tydligt åtskilda tillstånd. De prin-ciper och mönster som utvecklas i fred för samverkanoch samordning ska också bilda grunden för motsva-rande verksamheter under höjd beredskap.En av den regionala nivåns uppgifter ska varaledning av insatser med beredskapsförband och na-tionella skyddsstyrkor. Det är viktigt att ledningsor-ganisationen övas, prövas och utvecklas så att denkan svara mot både dagens och morgondagens krav.Kristdemokraterna anser att det måste finnas välfungerande samverkansrutiner mellan Försvarsmak-ten och andra myndigheter. Denna samverkan bördock ej begränsas till att enbart utgöra en planerings-funktion. Detta kan leda till att resurserna för dencivil-militära samverkan i fredstid försämrar möjlig-heterna för Försvarsmakten att bibehålla förmåga attsäkerställa stöd för militära operationer.Ett av målen för det civila försvaret och för ut-formningen av resurserna är att bidra till Försvar-smaktens förmåga vid väpnat angrepp och krig i våromvärld. Regeringen bedömer att det i nuvarandeomvärldsläge inte behöver finnas färdigställda ochbemannade organisationer för samverkan under höjdberedskap.Men för att kraven på grundläggande försvars-förmåga och grundberedskap ska kunna upprätthållasmåste den civil-militära samverkan övas i fredstid såatt inte all kunskap och kompetens skjuts till en be-redskapshöjning eller en tillväxtsituation. I reserva-tion 12 har vi därför markerat vikten av en bred sam-verkan mellan länsstyrelse och militärdistrikt, vilketockså de tre länsstyrelserna i , och har redovisat.Fru talman! Det förändrade säkerhetspolitiska lä-get från det stora angreppshotet till mer svårtolkadeoch svårförutsägbara kriser utifrån det vidgade säker-hetsbegreppet får nu glädjande nog genomslag genomden beredskap för hantering av kriser utmed helahotskalan som och fem andrapartier har ställt sig bakom i Försvarsberedningensrapport struktur för ökad säkerhet - nätverksför-svar och krishantering.Detta innebär inte att samhället går ifrån plan-läggning mot väpnat angrepp eller invasion tillkrisplanering i fred utan att försvarsplane-ring får en beredare utgångspunkt. En utvecklad hel-hetssyn och struktur för samordning och gemensamhantering av tvärsektoriella hot kommer att leda tillett säkrare och tryggare samhälle som har större mot-ståndskraft mot påfrestningar.Anf. 167 ():Fru talman! Så är vi då inne i försvarsdebatten,det här året igen. Man är glad att man står i Stock-holm, när man har haft en timmes rast och tittat påTV och sett vad som försiggår i och i Ka-bul. Vi slipper i alla fall den debatt som är runtom-kring oss ute i världen.Fru talman! Jag vill först yrka bifall till de gemen-samma reservationerna, och jag återkommer till dem.Jag yrkar bifall till våra egna reservationer nr 2 ochnr 6.Eftersom jag i mitt anförande inte nämner såmycket om reservation nr 6 vill jag påpeka att detFolkpartiförslag som följer utredningsbetänkandet omsammanslagning av den nya myndigheten , ,alltså Styrelsen för psykologiskt försvar, och kanske är typiskt för för-svarspolitik. Det är att kunna koncentrera, att kost-nadseffektivisera försvaret och försöka komma tillgemensamma, icke rivaliserande myndigheter och fåen större helhetsbild i försvarsfrågan.Regeringens proposition Fortsatt förnyelse av to-talförsvaret är en för regeringen karakteristisk upp-visning i brist på handlingskraft inför en av landetsviktigaste frågor - förmågan att försvara oss, alltsåförsvara . Terrorattackerna mot New Yorkoch satte strålkastar-ljuset på de nya förutsättningarna för internationellfred och säkerhet. Att svenskt totalförsvar står införstora utmaningar och behov av reform torde stå klartför var och en. Men regeringen tycks inte se detta. Istället skjuter man i stort sett alla förslag till beslut påframtiden - enligt propositionen mer än 30 förslag!Vi återkommer.Fru talman! Redan i försvarsbeslutet påtala-de den ökade sårbarhet som det framtidasamhället uppvisar inför nya hot och påfrestningar.Först beslutade regeringen om enutredning om en bättre helhetssyn rörande svåra på-frestningar på samhället i fred. På grund av regering-ens hantering av frågan kunde utredningen sedan intepresentera sina förslag förrän i maj 2001.Betänkandet från Sårbarhets- och säkerhetsutred-ningen är en utmärkt genomgång av de olika områdensom aktualiseras. Utredningen presenterar en välunderbyggd helhetssyn på hur sårbarhetsfrågorna skahanteras över sektorsgränserna och innehåller ocksåett väl underbyggt förslag till helhetslösning av hursårbarhetsfrågorna ska hanteras organisatoriskt frånnationell till regional och lokal nivå.Förslagen från har fått stödav en bred remissomgång och av den parlamentarisktsammansatta Försvarsberedningen.Fru talman! Trots detta förmådde regeringen inteförelägga förslag till beslut i propositionenFortsatt förnyelse av totalförsvaret. Detta är en oac-ceptabel fördröjning av arbetet med att skapa enstruktur för att hantera svåra påfrestningar på sam-hället i fred.Riksdagens beslut och 1999 om de ekono-miska ramarna för försvaret gav enligt vår meninginte tillfredsställande utrymme vare sig för nödvändigmateriell förnyelse, för internationella insatser ellerför den nödvändiga omstruktureringen. Denna be-dömning har visat sig befogad. Inte ens den avregeringen förordade utvecklingen av försvaret kom-mer att rymmas inom nu gällande ekonomiska ramar.Effekterna av de inskränkningar som Försvarsmakteni år tvingats till är mycket kraftiga och kommer att genegativa återverkningar på försvarsförmågaför lång tid framöver.Fru talman! En successiv anpassning av försvaret,av såväl beredskap som andra uppgifter och förmå-gor, till utvecklingen i omvärlden är ett politiskt an-svar. Detsamma gäller för stabila förutsättningar förframtida investeringar i personal och materiel. Det ärdärför också ett politiskt ansvar att den långsiktigautvecklingen och nödvändiga investeringar ges till-räckliga resurser och stabilitet.Här kunde jag nämna några ord om vår reserva-tion nr 18, som gäller och de frågor somockså har nämnts här av andra talare. Det gäller möj-ligheten till helikopterverksamhet på och skydd avvästkusten, och speciellt investeringarna kring , som vi vill påpeka är mycket viktig.Vi hoppas att det finns en väl fungeran-de verksamhet, som också stöder det civila samhälletfrån sårbarhetssynpunkt. Det är en viktig fråga att vi iframtiden inte glömmer bort att också ärett viktigt område.Det är enligt mening ett misslyckandefrån regeringens sida när den gång på gång tvingastill att i efterhand skjuta till ytterligare medel därföratt de anslagna resurserna inte räcker till. Att lånapengar från framtida intäkter leder bara till ökandebekymmer. Det som erfordras är en övergripandeöversyn och ett långsiktigt ansvarstagande. Det nyasäkerhetspolitiska läget, med dagligt nyttjande avvåra stridskrafter, kräver både mer politisk ledningoch mer av den politiska ledningen. Det måste skapassmidigare strukturer och processer för beslut om detkontinuerliga nyttjandet av de militära medlen.Sårbarhetsutredningen föreslog en nationell kris-hanteringsfunktion med främst samordnande uppgif-ter knuten till . Detta avvisades avregeringen. uppdrogstatsministern åt sin statssekreterare i att inkalla en statssekreterargrupp, som skulleleda arbetet som en följd av terrordåden i . Detta motsvarar i hög grad denkrishanteringsfunktion som Sårbarhetsutredningenföreslagit ska inrättas, men i ordnade och väl förbe-redda former. Den ska då vara färdig och övad attinträda när behov uppstår och inte panikinsättas, somskedde . Behovet av en nationellkrishanteringsfunktion inom stårännu mera klart i dag.Fru talman! En av totalförsvarets huvuduppgifterär internationella krishanteringsinsatser. Förmågantill internationella insatser har därför hög prioritet,utan att den för den skull får tillåtas dominera.De hot kan komma att stå inför i framti-den kan inte bemötas på egen hand, utan måste av-värjas i gemenskap med andra fria och demokratiskastater. Den svenska säkerhetspolitiska doktrinen"militära alliansfrihet, syftande till att vårtland ska kunna vara neutralt i händelse av krig i vårtnärområde" har spelat ut sin roll. Med vårt medlem-skap i EU lämnade vi uttryckligen den traditionellaneutralitetspolitiken bakom oss. Som medlem i EUkan aldrig stå neutralt inför en extern aggres-sion mot något annat medlemsland i EU. Vår framti-da säkerhet skapar vi tillsammans med andra fria ochdemokratiska stater. Utvecklingen av EU:s gemen-samma krishanteringskapacitet ska vara normgivandeför motsvarande utveckling i Sverige.Optionen att samverka med Nato ska fördjupas,för att leda till svenskt medlem-skap. Nato utgör en omistlig del av de säkerhets-strukturer som garanterar ett i fred och demo-krati.Det finns dock ett oroväckande glapp mellan depolitiska deklarationerna och de faktiska handlingar-na. Regeringens sätt att handskas med den svenskaförsvarsmaktens kapacitet för internationella insatservisar på såväl bristande engagemang som otillräckligainsikter i vad som står på spel. De ökande kostnader-na för internationella insatser får inte finansierasgenom nya besparingar i pågående förbandsverksam-het inom landet - det är ohållbart. Likaså är det avstörsta vikt att regeringen på ett tydligt sätt redovisaraktuella internationella insatser för . Freds-främjande truppinsatser bör därför förbli ett egetanslag.Fru talman! Försvarets personalförsörjningssys-tem är i behov av nya reformer. Ett exempel är, sombl.a. har påpekats av försvaret, att det finns ett behovav att för ytterligare kunna tillgodogöra sigviss specialistkompetens hos utbildade sol-dater. Detta var också något som föreslog. Vi finner detta vara ettutmärkt förslag att pröva. Vi föreslår ju också kon-traktssoldater.Folkpartiet liberalerna har länge förespråkat enkönsneutral värnplikt. Regeringens hänvisning tillsmå utbildningsvolymer, som ett skäl för att värn-plikten inte ska omfatta även kvinnor, är en kapitula-tion inför unkna attityder från svunna tider.För det första: Försvaret behöver den kompetenssom kvinnorna besitter. För det andra: Att fullt utintegrera kvinnorna i försvaret på exakt samma vill-kor som männen är det enda sättet att verkningsfulltändra de attityder och förhållningssätt som göratt många inte känner sig välkomna i försvaret. För-svaret behöver de bästa, oavsett kön.Folkpartiet liberalerna trodde in i det längsta attregeringen skulle komma med ett förslag till en ge-nuin omställning av det svenska försvaret till ett för-svar i takt med omvärlden och med den hotbild som råder. Vi blev besvikna. Vi hoppas nu att riksda-gen ser det omöjliga och kraftlösa i regeringens pro-position och vill göra gemensam sak med Folk-partiet liberalerna och därigenom värna om ett vasstoch smalt försvar i i takt med tiden och Euro-pasamarbetet.Fru talman! ett par frågor till försvarsmi-nistern eller Försvarsberedningens ordförande: kommer nästa proposition i försvarsfrå-gan att bli? Kommer en parlamentarisk beredning attfå se skrivningarna och förbereda den nya propositio-nen som kommer? En samsyn bör ju anses vara vik-tig i försvarspolitiken, eller är det bara Folkpartietsom tycker så?Anf. 168 ():Fru talman! Den proposition som ligger till grundför det betänkande vi debatterar här bär nam-net Fortsatt förnyelse av totalförsvaret, som ocksåOlle nämnde. Det är ett logiskt och väl valtnamn. Med fasthet och substans fortsätter nu omställ-ningen av vårt försvar, bort från det stora och stelainvasionsförsvaret, mot ett rörligt insatsförsvar ochett robust samhällsförsvar.Det sker inte genom några snabba ogenomtänktaAlexanderhugg. Tvärtom har stor möda ägnats åtsamtal, analys och diskussion. Det har varit värdefulltoch märks kanske också tydligast när man läser deolika partiernas reservationer. Det står klart att detbland partier råder en stor samstäm-mighet om behovet av denna förändring.Många av slutsatserna har vuxit fram i bred sam-verkan och i en logisk process mellan partier, myn-digheter och enskilda utredare. Mycket av grundenhar lagts i Försvarsberedningens två senaste rappor-ter. Sårbarhets- och säkerhetsutredningen och dessutredare konkretiserade, regeringenformade propositionen, fortsatte samtalet iarbetet med vårt betänkande. står vi här i kam-maren, och följer fortsättningen när fleraviktiga frågor återkommer för fortsatt behandling.Det är en mogen och genomtänkt hantering av svårafrågor. Det är inget hastverk. Det är inget slarv. Detär genomtänkt, och resultatet blir också därefter.Fru talman! Betänkandet präglas naturligtvis tillstora delar av terrorattacken mot . Även om deflesta av slutsatserna redan var dragna månader och årföre , blev allt såmycket tydligare, så konkretare och så mycket meraktuellt.Terrorattackerna mot visar att de allvarli-gaste hoten mot demokratiska stater finns iskärningspunkten mellan avancerad kriminalitet ochkrig. Vår urgamla och lagbundna indelning i krig ochfred är därför inte längre giltig. Precis som i kanattacker ske i ett läge som vi uppfattar som djupastefredstid. Målet är inte vårt geografiska territoriumutan värden i vårt land; politiska, tekniska eller eko-nomiska. Det är en ny verklighet där nationalstaternastidigare maktmonopol definitivt är brutet.Borta är 91:an som utrustad med kikarespanar efter främmande fartyg på . Borta är30-talets armébrigader som man mot man skulle mötaryssen i slag på och i norra är det fasta kustartilleriet som gjutet i betong påskärgårdens klippor skulle möta de ryska landstig-ningsfartygen. I dess ställe kommer det nya. Det ären omställning som egentligen bara har påbörjats, fördet handlar inte längre om att hela landet ska försva-ras. Vi drar konsekvenserna av att det är landets hel-het som ska försvaras, vilket är en vidare uppgift meninte nödvändigtvis innebär försvar av det geografiskaterritoriet.Det råder ingen tvekan om att det är det modernasamhällets sårbarhet som är vår främsta säkerhetspo-litiska utmaning.Terrorgrupper kan via attacker mot IT-system, elförsörjning, telekommunikationer och eko-nomiska system nå samma effekt som det tidigarebehövdes militära maktmedel för att uppnå. Denskarpa åtskillnaden mellan krig och fred, där dessaföreteelser hade olika innebörd, hot och åtgärder,håller på att upplösas. Mycket lite skiljer i förödelseom stora delar av södra slås ut av en missilfrån ett fientligt land eller om ödeläggelsen uppnåsmed ett kapat civilt flygplan där den fyllda bränsle-tanken utgör sprängämnet.Juridiskt-tekniskt har inte varit i krig sedan1945. Det som därefter har hänt i bl.a. , , och i har haft andrajuridiska definitioner. Termen krig har därför enannan innebörd än tidigare, vilket också kommer attfå konsekvenser för utformandet av vårt eget landstotalförsvar.I propositionen förs flera betydelsefulla resone-mang om just detta. Regeringen skriver: "Nuvarandeformer för planering främjar inte en rationell avväg-ning av resurser mellan satsningar som avser svårapåfrestningar på samhället i fred och satsningar sommer specifikt avser kriget. Detta leder till att samhäl-let kan komma att ha en otillräcklig förmåga att han-tera krissituationer som i svårighetsgrad ligger mellannormala påfrestningar på samhället och väpnat an-grepp. "På annan plats i propositionen skriver regeringen:"Det krävs därför en utvecklad struktur för samord-ning och gemensam hantering av tvärsektoriella hot.Samhällets resurser för hantering av olika kriser skallutnyttjas på ett rationellt sätt genom en konsekventtillämpad helhetssyn på samhällets hantering av olikahot. "Detta är viktiga slutsatser. Det har inte alltid varitsjälvklara slutsatser - långt därifrån. Men samlardessa slutsatser en bred politisk enighet.Försvarsutskottet skriver i betänkandet att terro-rattacken mot belyste med skrämmande klarhetatt hoten mot folk och länder ändrat karaktär. Ut-skottet fortsätter: "Utskottet delar regeringens upp-fattning att samhällets robusthet, vår förmåga atthantera olika former av kriser och en grundläggandeförsvarsförmåga sammantaget utgör en helhet somden framtida försvarsplaneringen bör utgå ifrån. "Det är en betydelsefull grund som par-tier gemensamt och i enighet lagt för den fortsattaförnyelsen av vårt totalförsvar.Fru talman! Det mesta sker i mycket stort samför-stånd. Men naturligtvis kan inte anförande inledningsvis få passera all-deles obemärkt. Det förtjänar att kommenteras något.Det sorgliga i allt detta är att är fångade ien närmast tomt skramlande politisk retorik. Man harfångats i retoriken att ständigt upprepa: Mer pengar,mer resurser till det gamla!Man välkomnar varmt, ärligt och hjärtligt För-svarsberedningens slutsatser men tycker tydligen attdet politiska priset är för högt för att själva sitta med isamtalen. Jag tror inte ens längre att moderaternaförstår motiven för denna självvalda isolering.Det finns också i partiets reservationer, och i mo-tionerna som ibland, sorgligt att säga, är ganska slar-vigt författade, flera mycket märkliga slutsatser somvisar att partiet har valt att mäla sig ur och isolera sig.Opportunismen har genomgående ställts först, och detär sorgligt.På s. 3 i den egna motionen skriver man:"omvandlingen mot ett mindre och verkligt insatsbe-rett försvar måste fortsätta". Detta nämnde också OlleLindström i debatten. Det är riktigt. Det är ju en kor-rekt slutsats. Jag delar den fullt och fast. Men hurhade denna omvandling varit möjlig om Moderaternahade fått behålla samtliga de förband som man ansågborde behållas vid det förra beslutet? Hade det överhuvud taget gått att genomföra någon sådan omvand-ling om vi hade haft kvar samtliga de förband som niröstade nej till att de skulle läggas ned?Svaret på den frågan vet alla i kammaren och isvenska folket som helhet. Det hade inte varit möjligt.Det är en ekonomisk omöjlighet. Inte ens med för-dubblade försvarsanslag hade det i rimlighetens namnvarit möjligt att åstadkomma detta.Det är sorgligt att konstatera att väl-jer att isolera sig och upprepa: Mer pengar till gamlastrukturer! Ni vet vad som är nödvändigt att genom-föra. Ni skriver det i era egna partimotioner. Men niorkar inte leverera det i kammare. Detta ärbeklagligt när det handlar om näst störstapolitiska parti. De är fast i en gammal politisk retorik.En annan mycket märklig och faktiskt ganska in-tressant formulering i den moderata motionen är "ettstarkare försvar ger ett stöd för politiska agerande iÖstersjöområdet." Det tycker jag är en spännandemening. Den förtjänar att utvecklas här i kammaren.Vilket politiska agerande byggt på vapenmakt i Ös-tersjöområdet har tänkt sig? Jag troratt många väntar på den redovisningen.Fru talman! Låt mig avslutningsvis ge några av deviktigaste ställningstaganden som utskottet gör i dettabetänkande.· Först och främst: Utskottet tillstyrker att Översty-relsen för civil beredskap läggs ned den 30 juninästa år och att funktionsindelningen inom det ci-vila försvaret upphör.· Utskottet understryker det angelägna i arbetet medatt ökade resurser satsas på sårbarhetsreducerandeåtgärder inom samhällsviktiga system. Utskottetställer sig nu liksom tidigare positivt till att en re-gional försöksverksamhet med en permanentsamgruppering av ledningsresurser genomförs påGotland.· Ledningsbehovet ska utgå från de nya uppgifter-na. Fred, krigsfara och krig ska ledningsmässigtinte längre ses som åtskilda tillstånd.· ska utformas så att denmöjliggör en effektiv samverkan mellan totalför-svarets olika delar.· Utskottet delar regeringens uppfattning om beho-vet av områdesansvar och om att detta bör ske påtre nivåer i samhället: nationell, regional och lo-kal.· Avslutningsvis: När det gäller krishantering pånationell nivå betonar ett enigt utskott behovet avkompetens och av ett aktuellt regelverk som äranpassat till och täcker in de kriser som ska kunnahanteras.Fru talman! Detta är en viktig proposition och ettmycket viktigt betänkande från utskottet. Det har intetilldelats samma mediala uppmärksamhet som olikagrundorganisationsfrågor ibland brukar tilldra sig. Nuär ju inte nyhetsinslag och tidningsurklipp den bästavärdemätaren på betydelse av beslut. Vi behandlar ett betänkande som lägger en bra grund för enfortsatt och nödvändig förnyelse av totalförsvaret. stora och principiella frågorna sker detta i storpolitisk enighet, vilket är ett av många uttryck förbetydelsen av det som sker. Jag yrkar bifall tillförslaget i betänkandet.Anf. 169 () replik:Fru talman! beskriver lite grann detsom vi är överens om. Det är väl rätt att också tala omdet i denna kammare. När han sedan kritiserar mode-raterna för tom retorik tror jag att Juholt ska funderaöver vilket record socialdemokraterna med Juholt ispetsen har efter den förnyelse som började -åtminstone verbalt. Den hade inget innehåll att talaom.Vi har hört om det stora underskottsom finns vad gäller förmågor på vartenda område.Det är inte godtagbart. Var det detta record Juholttänkte sig 1996 när försvarsbeslutet antogs?