prot · GP0948 · 2001-12-14 00:00:00 — Det är riktigt att vi för-fogar över dem nationellt, men de blir långt mer verk-samma om vi kan få EU att verka i den riktningen.Jag vill inte ge upp hoppet om att EU ska kunnaha ett effektivt bistånd. Får vi det därhän så kommerdet att bli oerhört verkningsfullt i världen.Anf. 45 ()replik:Herr talman! Utifrån det tycker jag att skulle ha stött vårt förslag om att EU bordelåta en oberoende expertgrupp, där även NGO:erfinns representerade, göra en analys av sambandetmellan EU:s handels- och jordbrukspolitik och dessbistånd och utvecklingsländernas möjligheter attsjälva försörja sig på en dräglig nivå.Som jag uppfattar det är det precis detta som detfinns behov av inom EU, dvs. att man skapar en ko-herens och en sammanhållen politik som riktar in sigpå att bekämpa fattigdomen. inriktas mycket avdet resurser som man har gemensamt och som ärstora - EU har ju oerhört mycket pengar - på byrå-krati. Det hela tar tid och biståndet ger inte de effek-ter som vi har sett att det svenska biståndet har gett.Det måste till en utredning för detta, och jag ärförvånad över att vi inte har fått stöd för det förslaget.Anf. 46 () replik:Herr talman! Vi kan vara överens om vart vi villnå med EU:s biståndspolitik. Men att tillsätta en ut-redning ger inte resultat ute på fältet. Jag är övertygadom att man har granskat EU:s biståndspolitik bådeframifrån och bakifrån för att försöka se hur man skakunna förbättra den.I reservationen ser jag i stället, och läser in, enEU-fientlighet eller en ovilja mot EU-samarbetet somgår igen i andra av reservationer påandra områden. Jag tror att vi i stället med en positivansats måste försöka se till att den nya biståndsstrate-gin och de nya aktionsplaner som kommissionenantar och som vi också kommer att fåse resultat av verkligen blir verkningsfulla. Då kan vise den kraft som EU verkligen utgör bli verklighetockså ute bland de fattiga länderna.Anf. 47 ():Herr talman! Låt mig börja detta inlägg i debattenmed att citera något ur en artikel som en kongolesiskkvinna vid namn har skrivit. Titeln på arti-keln är Det materiella är inte bestående. Jeanetteskriver:"var jag uppe tidigt påmorgonen och städade på tomten. Jag var fortfarandeklädd i morgonrock. De andra familjemedlemmarnabefann sig inne i huset, bland dem min gamla mammasom var närmare 90 år.Något senare började man att skjuta. Jag gick in ihuset för att packa det viktigaste i en väska. Underveckan innan hade det rått en otäck stämning i staden.När jag kom ut igen såg jag att två beväpnade mänhade klättrat över muren till vår tomt. Den förstepekade på mig med sitt vapen och sa: 'Upp med hän-derna och lämna huset!'. Den andre gick in i huset föratt tvinga de andra att gå ut. Jag försökte be om tillå-telse att få ta med min lilla väska, men då sköt man-nen i luften och vi fick alla lämna huset tomhänta ochmed händerna över huvudet. "fortsätter:Tillsammans med hundratals andra människorförsökte vi hitta en flyktväg. På gatorna låg mångadöda kroppar. Det var mest män som hade dödats.Flera hus stod i brand. Vi kom fram till en stadsdeldär vi fick bo hos goda vänner och under två veckorkunde vi inte bidra med någonting. Vi var tolv extrapersoner i deras hushåll.Ett av mina barn fick reda på var vi befann ossoch såg till att jag kunde komma dit. Där fick jaghjälp i form av mat och kläder från vänner, frångamla elever och från syskon i tron. Allt som jag harpå mig är sådant som jag har fått av andra.Jeanettes öde delas av så ofantligt många männi-skor i världen.Mänskliga rättigheter och demokrati är ytterst enfråga om människovärde och mänsklig värdighet. Föratt få begreppet mänskliga rättigheter begripligt måstevi nog lämna det akademiska, juridiska språket när vivill förklara för gemene man varför just detta är såviktigt i det internationella biståndet.Folkrätten slår fast att alla länder kan engagera sigi andra länders bristande respekt för mänskliga rättig-heter och humanitär rätt. Det gäller människors behovav säkerhet och skydd. Människor måste tillförsäkrastrygghet och skydd till liv och hälsa av sina egnaregeringar.Brott mot mänskliga rättigheter är och ska vara enberättigad angelägenhet för hela världssamfundet. Viska lägga oss i, vi ska lägga näsan i blöt riktigt or-dentligt och vi ska inte tystna. Att inte bry sig, att intelägga sig i, att tiga kan vara förödande för människorsom lever under stora umbäranden . Baravetskapen om att någon bryr sig, agerar, kan vara heltavgörande för den enskilda utsatta människan.Sverige måste därför i sitt internationella biståndgå i täten för att barn, ungdomar och kvinnor, inteminst, får grundläggande utbildning. I en sådan ut-bildning är det viktigt att mänskliga rättigheter ochdemokrati ingår som ämnen, för det är där vi måstebörja. Vi måste bygga demokrati och välstånd frångrunden. Kunskap, insikt, förståelse och respekt förvarandra, kunskaper om varje enskild människasunika värde är de allra viktigaste grundstenarna idetta arbete.Herr talman! Dagens krigsoffer är ett oskyldigtbarn. Det är inte den stridande soldaten. Dagensvåldsoffer är ett niomånaders spädbarn i ,våldtaget och massakrerat. Offren är inte våldsver-karna utan de hiv- och aidssmittade männen. Det ärbarnsoldaten i som är offret, inte makt-havarna. Det är barnet som säljs på den internatio-nella marknaden som sexslav som är offret, inte slav-handlaren själv.I vårt bistånd måste vi fokusera på offren, men härgäller det att måla brett och med bred pensel. Vimåste också inom ramen för vårt bistånd bekämpavåld, människohandel och korruption, ja, vad det änär som hotar människor i världen, och överordnat allt.Vi får aldrig förtröttas i vårt arbete för fred och frihet.Herr talman! är ett dystert år i många av-seenden. Många konflikter, terrorattacker, regelrättakrig och eskaleringen av konflikten i Mellanösterninger stor oro. Det är lätt att känna vanmakt, men detgäller att inte släppa taget.Jag brukar tänka på en sak som en god vän brukarsäga när det är riktigt bistert ute i världen: Tänk på attnär det är som mörkast, då lyser stjärnorna som star-kast.Låt oss ta till oss den insikten, och låt oss till-sammans arbeta för att den sämst ställda och utsattamänniskan får del av världssamfundets samlade över-flöd. Låt oss tillsammans bli framgångsrika i dettaarbete.Sedan vill jag rikta mig till ochframföra ett mycket, mycket varmt tack för allt detgoda samarbete som vi har haft i utskottet. Tack ock-så för alla trevliga stunder och alla glada skratt påvåra resor. Jag kan försäkra att även jag framöver skaförsöka att hitta vägen till för ett besök.Lycka till i det nya viktiga arbetet och uppdraget!Jag har i övrigt, herr talman, inga yrkanden utöverde som redan har framställt i sitt anfö-rande.Anf. 48 ():Herr talman! Europeiska unionen är en av värl-dens största enskilda biståndsgivare. uppgickEU:s bistånd till , varav 757 mil-joner kom från . Det är bra att EU använderen del av sin budget till bistånd. Men de pengar somavsätts för bistånd skulle lika gärna kunna avsättas imedlemsländernas nationella budgetar. För den sam-ordning som är nödvändig finns redan färdiga struk-turer och institutioner inom FN. EU har inte hellerutnyttjat alla de möjligheter som FN ger.EU:s bistånd är mätt med internationella måttstort. Just storleken på biståndet gör det extra viktigtatt det används rätt. Storleken på biståndet måsteäven sättas i relation till vad under årens loppbrandskattat biståndsländerna på.Vi menar att inom EU används biståndet som endel i en politik för EU:s egen utveckling och intealltid i första hand för mottagarländernas utveckling.Ett ytterligare bevis på att EU:s biståndspengar ävenhar denna funktion är att biståndet har ändrat inrikt-ning över tiden. koncentreradesutvecklingssamarbetet till , gick dit.Nu är det "bara" . I stället är det Medelhavslän-derna och länderna i som får den störstaandelen.Det finns projekt som skötts bra och lett till godaresultat, men tyvärr är de projekt som varit ineffekti-va och misskötts ännu fler. Det har den egna revisio-nen visat. EU har givit sig själv en uppgift som deninte klarar. En mycket omfattande byråkrati omgerbiståndsverksamheten.Flera kommissionärer, flera generaldirektorat ochmängder av kommittéer och expertgrupper finnskopplade till denna verksamhet. Medlen finns upp-splittrade på flera olika budgetposter, som var för sighar ett speciellt syfte. Detta leder till onödig byråkra-ti, och biståndsinsatserna löper stor risk att bli enstakaåtgärder som inte ger långsiktig utveckling.Kommissionären och även densvenska regeringen har gjort insatser för att öka ef-fektiviteten och ändra inriktningen. Det saknas i dagöverskådlighet och helhetssyn i EU:s biståndspolitik.Det finns nu ett program för hur förändringar ska ske,men risken är stor för att de nödvändiga effektivise-ringarna uteblir. De föreslagna åtgärderna är intetillräckliga, eftersom kommissionens organisationoch bristande öppenhet är ett hinder i sig.Vi menar att hela strukturen för EU:s bistånd börändras så att medlemsstaternas egna väl fungerandebiståndsorganisationer utnyttjas. De mottagande län-derna måste också ges ett större inflytande över hurbiståndsmedlen används. EU kan sedan bidra i rollensom samordnare och utvärderare av olika projekt.För några år sedan hade EU 50-60 miljarder kro-nor i icke utbetalt bistånd. Vi ansåg detta vara enskandal redan då. uppgår det till 200 miljarderkronor - en ofantlig och ofattbar summa.Vi i är för att ochIMF övergått till fattigdomsbekämpning som sittledmotiv. Men aldrig i mitt liv hade jag föreställt migatt denna fattigdomsbekämpning i fattiga länderskulle ske genom att man samlade pengar på hög iEuropa.Vänsterpartiet har väckt en rad motioner om bi-stånd till olika länder. Det handlar om bistånd tillArmenien som har utsatts för ekonomisk blockad avTurkiet och . Det handlar om bistånd tillnorra , som är ständigt hotat av . Det handlar om bistånd till som ocksåär ett land som har blivit pinat av krigsherrar och somär omgivet av en ointresserad omvärld. Det handlarom både ekonomiskt bistånd och demokratibistånd.Vid behandlingen i utrikesutskottet av våra mo-tioner har vi fått ett svar som i och för sig är positivt.Men detta ska skötas via EU och EU-biståndet.Vi vänsterpartister i utskottet har nöjt oss meddetta. Men vad ska vi nu tro. Saker och ting sköts juinte. De vansköts.Herr talman! Allt detta tyder på en monumentalinkompetens och en letargisk inställning hos EU:sbiståndsmyndigheter.Herr talman! Jag ska kommentera en reservationfrån där demokratikriteriet behandlas.Tanken i sig är sympatisk och god. Men det finnssjälvklart frågetecken. Jag ska ge ett exempel:Vänsterpartiet har väckt ett par reservationer un-der detta som handlar om . Den enamotionen innehåller kritik mot brott mot demokratis-ka och mänskliga rättigheter i . villvi att ska understödja bl.a. ett elkraftprojekt iEritrea. Jo, därför att man i städer och byarska få tillgång till elljus, så att man om kvällarna kanläsa och skriva, en inte alldeles oviktig förutsättningför en demokratisering. Vi drar inte slutsatsen attEritrea ska bli utan bistånd på grund av att landet intehar ett demokratiskt systemskick. Om vi skulle följaen sådan princip skulle vi snart befinna oss i densituationen att vi införde en sorts sanktioner mot ettmycket stort antal länder.Herr talman! har understött palestinierna.Detta bistånd har varit inriktat på utbildning. Det harvarit inriktat på att sprida respekt för demokrati ochmänskliga rättigheter. Detta bistånd raseras nu full-ständigt av den israeliska armén. Trots att de israelis-ka soldaterna erbjuds nycklar till svenska bistånds-anläggningar, så att de kan inspektera lokalerna, harde föredragit att sparka in dörrarna och förstöra ochslå sönder inredningen. såg vi hur denisraeliska armén med bulldozrar också fick förstöraflygplatsen i . Allt kunde vi se i TV häromda-gen. Detta är inte något annat än framfarten hos en råoch brutal soldatesk. Under blir livet intenågot annat än förödmjukelse, fattigdom, förstörelseoch förtryck för palestinierna. Den vi serhärja vill inte ha någon motpart i förhandlingarna,inte någon utveckling, inte något bistånd och ingenfred.Anf. 49 () replik:Herr talman! Helt kortfattat vill jag till protokolletfå framfört att jag inte delar och Väns-terpartiets syn att vi skulle ta tillbaka biståndsmedlenfrån EU. Som jag sade förfogar EU över alla verktygför att kunna ha ett brett utvecklingsperspektiv i bi-ståndet.Jag har stark kritik. Och i betänkandet uttrycker viockså stark kritik och tveksamhet mot det biståndsom har genomförts i EU:s regi. Men underdet svenska ordförandeskapet gjorde man stora fram-steg, och vi fokuserade då mycket starkt på hur bi-ståndet ska kunna effektiviseras. Vi ser också resultatav detta. Vi tycker att det går för långsamt. Men detär viktigt. Det handlar i grunden om ett förhållnings-sätt, en vision om att EU ska kunna spela den roll iutvecklingen i världen som man bör göra. För detbehövs ett reformerat bistånd. Men med detta someffekt och satt i arbete kan man uträtta oerhört storasaker som inte en nationell regering kan orka med.Jag tror därför att det är fel strategi att säga att viska ta bort biståndet från EU:s budget. Det är dess-utom en stor del av det som går över den reguljärabudgeten, så det kommer alltjämt att finnas ett stortEU-bistånd.Men jag tycker också att samarbetet mellan rege-ringarna visar att EU-samarbetet om biståndet ochutvecklingssamarbetet kan ge resultat, t.ex. som nuinför Monterey när man har satt upp målet att alla skanå av BNI. Jag tror inte att det hadekunnat åstadkommas om man inte hade haft biståndetsom ett gemensamt samverkansområde också i EU-kretsen.Jag vill därför gärna ha sagt att det behöver re-formeras. Men det är angeläget att vi alla stöttar detpå ett positivt sätt.Anf. 50 () replik:Herr talman! Vi är i alla fall överens om att detska reformeras och effektiviseras. Jag sade också imitt anförande att den har gjortvissa framsteg. Men här handlar det om så mångamiljarder, ca , vilket är en ofant-lig summa, som läggs på hög och inte betalas tillmottagarländerna. Då är frågan hur vi ska bekämpafattigdomen när pengarna ligger på hög i Europamedan människor i i tredje världen dör avhunger.Anf. 51 () replik:Herr talman! nämner en väldigt vik-tig sak, nämligen att EU inte har förmått att görautbetalningar. Men reformeringen syftar just till ska kunna få mer snurr på biståndsmedlen ochatt man ska kunna få pengarna att arbeta.Ett viktigt steg togs under det svenska ordförande-skapet. Det bekräftades under det biståndsordföran-demöte som jag själv var värd för att FNoch EU ska arbeta närmare varandra och att EU-biståndet i fortsättningen ska kunna finansiera helasakområden och inte bara projekt. Detta är ett stortframsteg, och rätt använt kommer det attlätta på den uppdämda mängden pengar som i i EU:s kassavalv. Det är angeläget, men vi skaarbeta för att så sker.Den konflikt i som är i hög grad beroende av ett mycket starktbistånd från en stor stark biståndsgivare, som dess-utom kan sätta politisk kraft bakom dialogen medbiståndslandet. Jag tror att EU är den rätta att göradetta och att politiken också ska åtföljas av ett kraft-fullt ekonomiskt stöd för återuppbyggnad efter detragiska händelser som vi nu ser ske där.Anf. 52 () replik:Herr talman! Det är inte bara vi som säger dettautan det är den egna revisionen som säger att bevilja-de biståndsmedel till bara växer. Följdenblir allvarliga konsekvenser för mottagarländerna.I biståndsmyndigheterna flyr personalen från justdetta. Budgeten sköts inte på ett bra sätt. Konsekven-sen blir att mottagarländerna drabbas av det. Det är200 miljarder kronor, har sagt att en del av de här pengarna vill vi hatillbaka till våra organisationer, som sköter biståndetpå ett utmärkt sätt. Vi har sagt att EU ska vara sam-ordnande och göra utvärderingar av sina projekt.Också jag vill tacka . Jag in-stämmer i alla lovord som andra representanter förolika partier uttalat och vill önska lycka till i Syrien.Anf. 53 ():Herr talman! Konflikterna i har alltidkoppling till fattigdomen. Det gäller särskilt bristen ifråga om att ta till vara mänskliga resurser. Konflik-terna har också sin bakgrund i den ojämna fördel-ningen av värdefulla naturtillgångar, vilket även kanmissbrukas av den sida i konflikten som har kontrollöver dem i form av exportinkomster. Det förekommerockså en gigantisk illegal export av naturtillgångar.Världsförsäljningen av diamanter uppgicktill ett värde av . avvärldens rådiamanter passerar , motsva-rande 5-10 miljoner rådiamanter . Enligt enFN-rapport som har presenterats uppgår denillegala exporten av diamanter från till 1-2miljoner dollar per dag.Rubriken kunde läsas hos TT . Varu-märket är i fara. Världens ledande producenter, ex-portörer och importörer av rådiamanter verkar ha fåttkalla fötter och har äntligen kommit överens om enplan för att hindra att konflikter i finansierasmed diamanthandel. Då kan man fråga sig vad lillaSverige kan göra i frågan. Jag är övertygad om attSverige kan påverka genom FN och EU, men ocksågenom att ställa kravet på de länder som vi ger bi-stånd till att tillämpa det system för certifiering somhåller på att tas fram.Angola är det land som vi tar upp i vår Afrikamo-tion. Vilken framtid har befolkning? Dethandlar om ett land där krig för många är det naturli-ga tillståndet inbördeskrig - ett land somhar den högsta mödradödligheten i världen och där25-30 % av barnen dör innan de når en ålder av femår, ett land med närmare 4 miljoner internflyktingarmed allt vad det innebär av fattigdom och föräldralö-sa barn på grund av kriget men också på grund avhiv/aids. Man väntar sig en explosionsartad spridningav hiv/aids om det nås en fredsöverenskommelse.Trots allt har svårigheten att röra sig fritt i landet tillviss del hindrat spridningen.Allt går inte att skylla på krig. Transparens i deekonomiska transaktionerna mellan olika ministerier iutvecklingsländerna är viktigt. undanhållermångmiljardbelopp, allt enligt nyhetsmedier - någotsom den angolanska regeringen ännu inte har kom-menterat.Kvinnor och barn utsätts skoningslöst till följd avden enorma fattigdomen, trots oljemiljarderna.Barnen är framtid, herr talman! Kristde-mokraterna menar att ska verka för att län-derna kartlägger och upprättar åtgärdsprogram försina s.k. föräldralösa barn, som också kan kallas församhällets barn.I rapporten efter , som ECPATInternational tagit fram, kan man läsa attkommersiell sexuell exploatering av barn ökar i Lu-anda. av barnen i är utan riktigt skydd,och de är därmed väldigt utsatta för exploatering.Omkring 800 000 barn är flyktingar ochberoende av humanitär hjälp. 300 000 barn bara iLuanda prostituerar sig för att kunna överleva. Rege-ringen i står inför att lösa ett gigantiskt pro-blem.Rapporter från är lika alarmerande. An-golanska, kongolesiska och nigerianska kriminellanätverk rapporteras vara ansvariga för trafficking.Även kriminella gäng från säljer sydafri-kanska barn, bl.a. till och andra euro-peiska länder.Herr talman! Oavsett kontinent: Utsatta barn roparmen tyst.Kristdemokraterna bygger sin biståndspolitik uti-från att människovärdet är universellt och därför intekan relativiseras av geografiska gränser. Jag undrarom vi svenskar kan svara nästa generation ungdomari att vi gjorde allt vi kunde.Slutligen vill också jag rikta ett personligt tack tillViola Furubjelke. Jag har sagt till dig att dubetydde mycket för att jag skulle känna mig välkom-men i utrikesutskottet för drygt ett och ett halvt årsedan. Tack så mycket!Anf. 54 ():Herr talman! har för utskotts-majoritetens räkning väl föredragit våra ståndpunkter.Jag har redan instämt i Furubjelkes anförande från talarstolen också säga att jag ansluter mig tillhennes yrkande.Inledningsvis vill jag också säga att denna debatt för mig hänger ihop med det betänkande som vi imåndags debatterade här i kammaren, sä-kerhetspolitik, som inkluderar t.ex. hur vi solidarisktbidrar till en fredligare värld. Mitt anförande i dendebatten handlade om lätta vapen.Om vi bläddrar i dagens betänkande, där interna-tionellt bistånd behandlas, kommer vi till texten:Väpnade konflikter inom och mellan stater präglarstora delar av och utgör ett stort utvecklings-hinder för hela regionen. För att vända denna negati-va utveckling krävs samarbete mellan länder ochregioner. Det krävs solidaritet inom och mellan län-der.I det här arbetet är biståndet en viktig faktor. Jagvill redan här understryka att biståndets förutsättning-ar väldigt mycket hänger samman med andra delom-råden som berör utrikesutskottets ansvarsområde ochäven andra politikområden som andra utskott har påsitt bord. Av tidsskäl kan jag inte konkret utvecklautskottets alla överväganden på det sätt som dessaförtjänar, utan jag utgår från ett land och försöker sebiståndets förutsättningar från det perspektivet. Mittanförande fokuseras utifrån ett afrikanskt perspektiv,främst av tre skäl:· Vi måste orka se och debattera mer än en eller tvåkonflikter i taget.· En mycket stor del av vårt utvecklingsarbete skermed länder på den afrikanska kontinenten.· Under vårt ordförandeskap påbörjade vi ett arbete.Nu har den stafettpinnen gått vidare.Kung vålnad heter en bok som jag lästeunder förra julhelgen. Sedan den skrämmande läs-ningen har jag varit i och bott på ett hotellsom heter just . Bokens texter kom liksomtillbaka på hotellrummet. Det kändes t.o.m. obehag-ligt att bo på detta hotell som bar den här förfärligekungens namn. Hur ska det då inte vara för de männi-skor som fortfarande har minnen i släktens historiafrån ?Nu är ordförandeland i EU. Relationernamellan EU-ordförandelandet och ,särskilt , ska spela en viktig roll i utrikespoliti-ken. har i samband med ordförandeskapet iEU sagt sig vilja lyfta fram EU:s relationer med Afri-ka som en prioriterad fråga. Men resultatet av dennauttalade ambition och vad den kan ha för påverkan påEU:s Afrikapolitik och på biståndet lämnar jag till enframtida utvärdering; det är för tidigt att nu närmarestudera det. Jag skulle dock önska att den speciellarelation som det talas om i snart leder till får en uttalad policy om hur man internt i Belgi-en ska diskutera sin koloniala historia och hur manska undervisa om den i landets skolundervisning. Denparlamentariska utredningen om belgisk inblandning imordet på tidigare premiärminister 1961 väcker en berättigad debatt. Men för övrigt ärden här perioden i historia väldigt lite de-batterad och ifrågasatt.Fru talman! Jag kunde läsa en notis häromdagenom över 250 döda i strider i . Det var rubri-ken på en notis. Det kanske inte var så många somnoterade den, men kort därunder kunde man läsa omvåldsamma strider mellan regeringsstyrkor och . Det var inte så begripligt och inte såhoppfullt framställt.Herr talman! För att förstå den notisen och för attgöra rätt insatser i biståndet krävs också att vi har etthistoriskt perspektiv. När jag har talat med burundierhar en, här förkortad, historiebeskrivning vuxit fram.Burundi var länge ett väl organiserat kungarike.Det fanns olika socialgrupper där var och en hade singivna plats i samhället. Landet leddes av mwami,kungen vilken alla sägs ha respekterat eftersom hanvar sebarundi, landets fader.Mellan mwami och befolkningen fanns ett skikt avprinsar, ganwa. Denna buffert som prinsarna utgjordebidrog till att motsättningarna inte kom att bli likahårda som i grannlandet, tvillinglandet som manibland säger, . Mwami och ganwa levde av-skilda från den övriga tutsibefolkningen som bestodav huvudgrupper, banyaruguru och hima. Vanligatutsier och hutuer var jämställda, och giftermål mel-lan grupperna var vanligt förekommande.Burundi liksom överlämnades till Tysk-land efter . Sedan ockuperade Bel-gien dåvarande och som mandatunder . benämndes tidi-gare Urundi. I böcker från den tidiga missionärshisto-rien, inte minst i , är det detta namn som an-vänds. , som förekommer i andraböcker, har tidigare skrivit om Urundi. Det namnethar använts också i . Både och Bel-gien styrde genom indirekt styre.