prot · GO0952 · 2001-01-18 00:00:00 — Jag undrar omRolf har någon insikt i barn- och ung-domspsykiatrins svårigheter och möjligheter att hjäl-pa barnen.Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag har en del insikter i detta. Jag kansäga att jag har arbetat som socialarbetare i mer än 20år, så jag har naturligtvis i arbetet med barnfamiljersamverkat just med barn- och ungdomspsykiatrin. Jagvet att det där finns en del problem med köer och medbristande resurser. Jag hoppas att man kommer attbörja förbättra detta i samband med de vårdmiljardersom satsas. Det gäller de 9 miljarder som vi tog be-slut om i samband med budgeten. Det finns ocksåbeskrivet i handlingsplanen.Inriktningen ska ju inte minst vara på barn- ochungdomspsykiatrin. Så jag har gott hopp om att detkommer att ske förbättringar när det gäller barn- ochungdomspsykiatrin.Anf. 103 () replik:Fru talman! Eftersom tillhör stödpar-tierna hoppas jag att han arbetar hårt med denna frå-ga.Ett litet barn på t.ex. ska inte behöva , hälften av sin levnad, för att få hjälp av barn-och ungdomspsykiatrin och under den tiden varainstängt mellan hemmets fyra väggar med en männi-ska som inte kan ta vara på sig själv.En annan sak är att tingsrätterna nu begär utred-ningar hos barn- och ungdomspsykiatrin när man intekan bestämma hos vilken förälder barnen ska vara. Ärdet något som känner till? Det är i så fallockså ett sätt att fördröja det här när det gäller bådede barn vars föräldrar ska skiljas och de barn sombehöver den här absoluta vården.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag tror att de här satsningarna kom-mer att märkas i form av förbättrade möjligheter förde drabbade barnen ute på de barn- och ungdomspsy-kiatriska mottagningarna. Det är jag rätt säker på. Dethandlar också om samverkan med vuxenpsykiatrinoch socialtjänsten.Helt avgörande är ju en bred generell satsning påvälfärdspolitik, en social reformpolitik, nu när deekonomiska förutsättningarna ges. Även om det na-turligtvis finns individuella förklaringar tror jag attt.ex. barn till psykiskt sjuka föräldrar, som självalöper förhöjd risk att bli sjuka, har en oerhört stornytta av en samlad välfärdspolitik, och den driver vi.Men jag är inte säker på att politik medskattesänkningar och privatiseringar är den rätta me-dicinen för de här barnen. Det är jag skeptisk till.Anf. 105 ():Fru talman! "Barns och ungdomars möjligheter"är en utmanande rubrik på den här delen av den all-mänpolitiska debatten. Jag har valt att fästa uppmärk-samheten på de mest utsatta barnens möjligheter. Detär trots allt de barnen som bäst behöver samhälletsstödåtgärder.I gårdagens kunde vi på första sidan lä-sa att drottning föreslår att man ska spärraInternet för barn. Anledningen är att pedofiler ochbarn alltmer knyter kontakt över Internet. Man tror attungefär 2 000 barn är inblandade i bilderna och attdet tillkommer två nya barn som intetidigare har varit kända.Rapporter till om barnpornografipå Internet har i det närmaste fyrdubblats under 1999i förhållande till föregående år. säger:Under åren 1997 och 1998 fick vi sammanlagt 320tips, över 700 tips. harindikationer på att det har förekommit s.k. webcastsvars huvudsakliga syfte har varit att visa sexuellaövergrepp mot barn. Det är övergrepp som helt enkeltvisas i realtid. De begås någonstans i världen ochläggs ut på nätet i samma stund. Tekniken är enkeloch billig och används ofta för konferens-TV övernätet. Polisen saknar, och det gäller inte bara i Sveri-ge, nödvändiga resurser för att möta problemet.Fru talman! Detta är larmklockorsom vi måste ta till oss. Det är oacceptabelt med barnsom kränks, utnyttjas och förnedras. Jag förutsätteratt vi alla försöker hitta lösningar på detta problem.Vi var många som var glada i den här kammaren närvi äntligen kunde fatta beslut om förbud mot barn-pornografiska bilder; det gäller även innehav. Vikommer ihåg att ikraftträdandet var den 1 januari1999 diskuterande. Och kommer dennya tekniken och drar med sig detta fasansfulla förvåra barn. Det handlar då om att vi, trots att Internetoch den nya tekniken är positiv, ser till att det skapasregler som befriar våra barn från detta.Fru talman! I morgonens nyhetssändning på en avTV-kanalerna berättade man att anmälningarna tillBRIS om misshandel och vanvård hade ökat med20 % jämfört med året innan. Detta är all-varliga siffror. Hur ska det gå för de barn som ringertill och ber om att få hjälp? Det är små männi-skor som kanske har lidit ganska länge innan de be-stämmer sig för att ringa.Jag tänker på barns psykiska hälsa som blir alltsämre av olika skäl. Jag tror att klimatet, den kultursom börjar växa fram i det svenska samhället, är enav orsakerna. Tyvärr säger jag att det är så. "Ensam ärstark" har börjat bli honnörsord. Barnen är på någotsätt inte egna medborgare, utan de blir slagträ i olikadebatter. Familjerna förvägras att ordna den barnom-sorg som passar dem bäst. Samhället pläderar för enlikriktning av barnomsorgen. Den härideologiska debatten kanske är den viktigaste i dag.Jag tänker på barn som drabbas av sorg. Det ärkanske en förälder som dör. Vad får dessa barn förautomatisk hjälp i dagens samhälle? Jagkanske skäms lite över att säga att hjälpen i princip ärav ekonomisk karaktär. Det finns ett bra skyddsnätekonomiskt. Det är jag glad för. Man kan få en över-förmyndare hemma i kommunen, men dennes uppgiftär enbart att bevaka de ekonomiska intressena förbarnet. Det är kanske dags för oss att plädera för atten stödperson eller en stödfamilj är ännu viktigare fördet här barnet. Den efterlevande föräldern kanske intehar möjlighet att riktigt se hur barnen mår när de harförlorat en förälder. Jag ställer den här frågan till ossdärför att så mycket i det svenska samhället utgår frånmateriella värden och allt mindre utgår från ickemateriella värden.Hur mår våra kära flyktingbarn i ,som väntar och väntar för att få veta om de ska fåstanna. Ett barn acklimatiserar sig ganska fort. Barnsitter och väntar i en förläggning på besked, och i dagkan det dröja upp till tre år.Fru talman! Jag tycker inte att detta är förenligtmed . FN:s barnkonventionomfattar också dessa barn. Vi kanske skulle säga attde ska behöva vänta max . Det är också ,men jag är medveten om att det är svåra processersom ligger bakom. Man måste göra avvägningar.Hur har våra barn det som har de dolda han-dikappen, handikappen som inte syns? Det är så lättatt tro att det som inte syns inte finns. Får de barnsom har ett hav av oro och ångest inombords, barnsom har DAMP, tillräckliga resurser? Barn till miss-brukande föräldrar och psykiskt sjuka föräldrar harnågra av er berört. Jag ska inte göra det.Men, fru talman, det jag tror är utgångspunktenoch det som avgör hur vi ska lösa alla de här proble-men är att vi inser att alla dessa utsatta barn behöverett särskilt stöd för att över huvud taget ha möjlighettill ett värdigt liv.Det andra jag tror att vi kan vara överens om är atttidiga ingripanden och agerande är A och O. Ett barnsom får vänta får alltid en sämre situation. Låt oss sedessa barn som den allra viktigaste gruppen att prio-ritera för att de ska få ett värdigt liv.Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag satt på mitt arbetsrum och hördeChatrine tala mycket varmt om de utsattabarnen. Varför är inte beredda attta de politiska konsekvenserna av det? var niensamma om att gå ihop med om attsäga nej till att barn till arbetslösa får plats i barnom-sorgen och förskolan. Det förvånar mig väldigtmycket mot bakgrund av de många varma ord somChatrine talar om utsatta barn.Anf. 107 () re-plik:Fru talman! Vi tycker att de som känner sina barnbäst är föräldrarna. Jag vet inte att partiet har sagt nejtill att de ska få ha möjlighet till en plats, men mankanske ska utgå lite grann från att de ska kommaöverens om detta och att de ska ha möjligheten.Vi har pläderat för den öppna förskolan. Vi harsagt att det är familjens behov som ska styra ochingenting annat. Men det handlar också väldigtmycket om hur man värderar föräldrarna. Jag tyckerfortfarande att föräldrarna är de viktigaste personernai ett barns liv.Anf. 108 () replik:Fru talman! Vi tycker alla att föräldrarna är deviktigaste personerna i ett barns liv. Det är inte detden här frågan handlar om. Den handlar inte hellerom något obligatorium för föräldrarna. Den handlarom föräldrarnas rätt att när de är arbetslösa få enbarnomsorgsplats till sina barn.I har vi tittat närmare på effekterna avrätten för arbetslösa att få plats i barnomsorgen. Detvisar sig att det i de stora miljonprogramsområdena,med många barn som har svårigheter med t.ex.svenskan, kan handla om hundratals barn som behö-ver plats. I andra områden, med många villor, medföräldrar med goda ekonomiska förutsättningar,handlar det om enstaka barn. Det är de utsatta barnensom ni inte är beredda att göra en ekonomisk insatsför och ge en rättighet. Det är skamligt, ChatrinePålsson. Ni står ensamma med i detställningstagandet. 109 () re-plik:Fru talman! Dessvärre är det väl så, , att vi inte är överens om att föräldrarna ochhemmet är det bästa för barnen. I så fall skulle juInger och socialdemokraterna acceptera attfamiljen får bestämma hur man vill ordna sin barn-omsorg, om man vill ordna den i det egna hemmet,genom föräldrakooperativ eller på annat sätt.Men eftersom man vill ha en likriktning - där mannu också vill införa en maxtaxa - och de familjer somväljer en annorlunda barnomsorgsform, som passarfamiljen bäst, blir utan ekonomiskt stöd, kan det ivarje fall inte för vara så att föräld-rarna är de viktigaste personerna för barnen.Anf. 110 ():Fru talman! Barn mellan tre och tillbringar2 timmar och per dag med massmedierna.Det är just barn och medierna som jag tänker ägna ettpar minuter åt under den allmänpolitiska debatten, närvi riksdagsledamöter fritt får välja ämnen att sätta upppå den politiska agendan.Barn i dricker mer änmjölk. Gör de det för att det är hälsosamt? Nej, de gördet därför att reklam fungerar även på barn. Med denmassiva barnreklam som satt in och somvi kan se på och och faktiskt ibland ocksåpå , fast de inte får sända reklam riktad till barn,vet alla barn i nu att också jultomten drickercocacola. Det här sätter sina alldeles tydliga spår ikonsumtionen. Självklart på någon annans bekostnad.I det här fallet mjölkens.Men borde inte föräldrar veta bättre? Ja, den frå-gan slutar jag aldrig att ställa mig.I är det förbjudet att rikta reklam till barnunder . Men om ett TV-bolag sänder från ettannat land är det det landets lagstiftning som gäller.Norden är lite speciellt i sin syn på barn och barnsutveckling i relation till övriga europeiska länder. Vihar en barnpsykologisk tradition där vi vill skyddasmå barn mot kommersiellt utnyttjande.Hur vi ska lyckas hålla kvar den positionen berorpå hur vi lyckas informera, utbilda och debattera medvåra samarbetsländer. Ska vi lyckas med det måste jufrågans status höjas, befintlig forskning få stöd ochriktade resurser sättas in.I februari bjuder på ett seminarium ombarn i det nya medielandskapet. menaratt det är ett gott initiativ som måste följas upp.Fru talman! Enligt Barnbarometern har inte tre-åttaåringars TV-tittande ökat , men dethar förskjutits till mer video- än TV-tittande. Video-gram har vi ingen förhandsgranskning av i ,och Biografbyråns uppgift - ni vet den där byrån somvill avskaffa sig själv och skäller på kulturministernför att hon vill ha rotation bland de anställda - är attgranska biograffilmer och videogram som visas of-fentligt, för att hindra filmer med förråande innehållatt visas offentligt och att fastställa åldersgränser somförhindrar att filmer som kan vålla barn och ungdo-mar psykisk skada visas vid offentliga tillställningaroch allmänna sammankomster där barn har tillträde.Men videogram som hyrs ut behöver inte för-handsgranskas och har därför inte heller någon ål-dersgräns. Det vore högst rimligt att kräva ålders-gränser på alla videogram. menar attåldersgränsen för när du kan anses mogen att se vux-enfilm och video borde höjas till . Det tyckeräven Biografbyråns anställda, de som vill avskaffa sigsjälva.Barn mellan tre och minskar kontinuerligtsitt läsande. läste barnen per dagoch 1999 var det . Läsfrämjande insatsertill trots är det en negativ trend och den är icke bru-ten.Vi hade ett public service-seminarium häromda-gen här i . En av dem i panelen som före-trädde de kommersiella intressena sade att bilden ärmagisk. Jag håller med. Men den mest magiska bil-den är den bild du skapar själv när du läser. Att ut-veckla sitt inre bildspråk är något som aldrig kanersättas med yttre bilder. Tvärtom kan alltför mycketpådyvlade färdiga bilder trubba av det egna inre ska-pandet. Det leder till likriktning och enfald.För att ta upp kampen mot de kommersiella kraf-terna som styr världens barns bilder och likrik-tar dem vill vi i sänka bokmomsen till6 %. Vi tror att det är en viktig politisk markering föratt visa vuxna att vi tycker att läsandet är viktigt ochatt det är de vuxna som är förebilderna för sina barn.Barn gör inte det vi säger, de gör det vi gör.Fru talman! Flickor mellan tre och tittaroftare på TV . Detta faktum synesextra allvarligt då forskare har påvisat att flickor somser mycket på TV får minskat självförtroende, medanpojkar som ser mycket på TV får stärkt självförtroen-de.Våldsskildringsrådet har belyst jämställdheten i devanligaste spelfilmerna och säger attde mest populära filmerna har populära manligahjältar. Kvinnliga stjärnor lyser till stor del med sinfrånvaro. De finns i biroller. Det finns en påtagligbrist på kvinnor i huvudroller. Huvudkonceptet är tvåmän i konflikt och våldsam upplösning. Amerikanskafilmer dominerar fortfarande kraftigt - på biooch på video.Bland de tio mest sedda filmerna finns endast enkvinna i huvudrollen, och vi vet alla att det är JuliaRoberts. Påfallande många kvinnliga biroller är be-satta med extremt unga kvinnor, vilket är en klarförändring sedan den gamla Hollywoodfilmens dagarmed starka, erfarna kvinnor med karaktär i huvudrol-len.Extra ekonomiska satsningar från sidabörjar ge utslag i mer produktion av svensk film.Miljöpartiet menar att fortsatta ekonomiska satsning-ar är viktiga från samhällets sida, men att vi ocksåmåste följa upp jämställdhetsmålet i produktionen.I amerikanska medier pågår ständigt en debatt omhur alla de våldsamma filmerna påverkar barn ochungas beteende. Det är inte så svårt att förstå i ett landdär det går att läsa på en vägskylt uppmaningen attinte skjuta från vägen. Även på politisk nivå uppma-nas TV-bolagen att sanera sitt våldsamma utbud.Miljöpartiet skulle önska att den svenska kulturmi-nistern visar lite mer pondus i frågan innan vi fårliknande vägskyltar även i Sverige.Det finns mycket forskning på området att an-knyta till. Nordicom har gjort en sammanställning avden mest aktuella forskningen just . Miljöpartietvill ge Nordicom ekonomisk trygghet att fortsätta sininternationellt erkänt högt kvalificerade verksamhet,och vi vill arbeta mot att vill göraNordicom till ett projekt i budgeten.Fru talman! av 3-8-åringarna har tillgångtill datorer i hemmen . Datorerna har en alltstörre betydelse även i de små barnens vardag. Härgår det att undra lite grann över dataspelens utveck-ling. Det finns bra och pedagogiska dataspel, menmycket är ren dynga. Vi skulle önska att branschentog ett större ansvar, att branschen införde åldersreg-ler för dataspelen och att branschen ser till att ålders-reglerna verkligen följs.Sist vill jag och påstå att hela denmassiva mediala verkligheten som barn lever i i dagökar klyftan mellan flickor och pojkar, undergräverjämställdhetssträvanden och ger felaktiga bilder avvad som krävs av en människa för att leva tillsam-mans med andra människor i ett socialt tryggt sam-hälle.Anf. 111 ():Fru talman! Först vill jag säga att jag tycker attdet är bra att vi samlar barns möjligheter i ett område.Det kan ge ett bra avstamp för att just förebyggasegregation, klassklyftor, våld och missbruk. Detkanske också kan lyfta blicken internationellt för attse hur vi kan stödja barn runt och i fattigareländer. Det är något vi måste göra på alla sätt.Barn är ingen enhetlig grupp. Förskolebarnet leverunder andra förutsättningar än tonåringen. Flickornalever i en annan situation än pojkar. Barn och unga istorstaden lever under andra villkor än barn i gles-bygd. Hälsan är fortfarande ett socialt betingat vill-kor, och villkoren är inte lika. Barn som lever undergynnsamma sociala och ekonomiska förhållanden haren bättre hälsa i nästan alla avseenden är dem som harmer missgynnade uppväxtvillkor.De allra flesta barn och unga i har ett gottliv, särskilt i förhållande till andra länder. Det har videbatterat . De har vuxna som bryrsig, de har en rik fritid och vardag där de för detmesta upplever att de bemöts med respekt för sinarättigheter. Levnadsvillkoren är generellt goda. IngelaThalén nämnde tidigare bl.a. utmärkelserna frånOECD. De lovorden var så starka att de internatio-nella utredarna själva ville ha sina egna barn i densvenska förskolan. Det ska vi naturligtvis vara stoltaöver.Men välfärden har sprickor. Alla barn och unga växer inte upp undersamma gynnsamma förhållanden. Många barnfamil-jer har det oerhört svårt att få ekonomin att gå ihop,inte minst ensamstående. Har de dessutom del-tidsjobb inom handeln eller vården är det tufft att fådet att räcka till hyra, mat, kläder och fritidsaktivite-ter. Det kan gälla småbarnsföräldrar men också ton-årsföräldrar.Barnfamiljernas ekonomi har urholkats, och derasekonomiska situation har försämrats. Alltför mångahar hamnat i fattigdomsfällan. De mest dramatiskaförändringarna skedde , dåandelen barn med arbetslösa föräldrar fördubblades.Dessutom är det dyra och påfrestande barnomsorgs-kostnader för barnfamiljerna. Det skiljer mycketmellan kommunerna i hur höga avgifter de tar ut.Åtminstone denna orättvisa kommer den efter-längtade maxtaxan och de fortsatta höjningarna avbarnbidragen att avhjälpa. -vi har diskuterat detta under förmiddagen- höjs barnbidragen från till 950 kr.Det är en viktig reform för alla barnfamiljer. Jagförutsätter att kommunerna ser till att barnbidragshöj-ningen kommer alla barn till del, även de som har detsämst.Låt mig ta ett exempel med Unga Örnar. Många av våra barn- ochungdomsledare inom Unga Örnar möter varje veckabarn som har det svårt. Unga Örnar har 25 000 med-lemmar och nästan lika många, 20 000, barn ochungdomar som finns med i den öppna verksamhetenpå bl.a. fritidsgårdar. Det finns en uppgivenhet hosdem som har det sämst ekonomiskt. Det är därförUnga Örnar kräver att kommunerna änd-rar sina beslut. Barnbidraget är generellt och skakomma barnen till godo.Bakgrunden till barnbidragshöjningen är, liksomandra familjepolitiska reformer, att alla barnfamiljerska ha möjlighet till ett rikt liv där barnen får godamöjligheter att utvecklas. Men det finns en annanviktig fråga som också skulle stärka barnfamiljernasekonomi, nämligen att se till att barn är barn tills deär . Det har slagit fast. Vi iSverige har etablerat, diskuterat och antagit barnkon-ventionen på ett mycket bra sätt. Men när det gälleratt se barn som barn tills de är , har vi inte nåttända fram. Jag tänker närmast på studiebidraget.Studiebidraget betalas inte ut under sommarmånader-na. Det är mycket kämpigt för familjer med tonåring-ar som plötsligt ska klara sig utan bidrag. Tonåringarär inte billiga i drift. Det är definitivt inte alla 16- och17-åringar som kan skaffa sig ett sommarjobb. Detborde vara möjligt, nu med goda tider framför oss, attklara även en sådan reform. Det tänker jag jobba medframöver inom mitt parti.Det viktigaste sättet att bekämpa fattigdomen ärarbete åt alla, men vi måste också jobba för en kortarearbetstid. Det var synd att vi föll på målsnöret meddet första steget i höstas.En annan positiv reform är den allmänna försko-lan, som genomförs stegvis. Barn till arbetslösa ska fårätt till förskoleplats. Barn som just har fått ett syskonska få chansen att få träffa sina förskolekompisarnågra timmar . Det är också den efterläng-tade maxtaxan. Ingen ska behöva betala mer än 3 %av inkomsten för första barnet på dagis. Det är ocksåbra att kommuner som väljer att införa maxtaxan fårextra kvalitetspengar.Nästa steg är den allmänna förskolan för 4-5-åringar. Det är bra för alla barn. Oavsett vilken barn-omsorgsform man har valt, t.ex. att vara hemma, ärdet bra att barnen får träffa sina blivande skolkompi-sar i förskolan.Även utbyggnaden av föräldrapenningen och yt-terligare en pappamånad är bra. Det har ett värde föralla familjer.Fru talman! Jag tänkte också hinna beröra skolanoch föreningslivet. Vi har på många olika sätt debat-terat och antagit . Vi går vidaremed det, inte minst genom barnskrivelsen nästavecka. I står det att ingen får dis-krimineras och att barn ska sättas i främsta rummet.Det står att barn ska ha rätt att framföra sin mening.Barn och ungdomar ska kunna påverka sin egen situ-ation genom demokrati, inflytande och engagemanginom de områden som berör dem, som fritidsaktivi-teter, skola och en trygg och säker skolväg.Unga Örnars rapport lika redovisar denstörsta undersökning bland barn som har gjorts påmycket . Där visar det sig att barnen inte är heltnöjda med skolan, även om de är nöjda med sin upp-växt. Just när det gäller skolan är det många somkänner att de inte får sina behov tillgodosedda. Detfinns uppenbara brister på ett antal skolor i kommu-nerna. Här finns det stora möjligheter att ändra påskevheterna med hjälp av sådana resurser som flervuxna i skolan. Det kan vara elevassistenter, psyko-loger, kuratorer, fritidspersonal eller lärare - det av-gör kommunerna själva.Jag vill ge en extra uppmaning till att också geföreningslivet möjlighet att komma in i skolan. Det äroerhört viktigt med föreningslivet och den demokra-tiska skolning som föreningslivet kan ge. Det behövsfler ledare inom föreningslivet.Anf. 112 ():Fru talman! Här har det pratats mycket om bar-nens villkor i på olika sätt. Jag tänkte ge enannan vinkling och prata om de barn som inte finnsännu, nämligen de ofödda barnen. Det är ett probleminte bara i utan i hela västvärlden att det födsallt färre barn. Vi vet att har an-talet barn per kvinna minskat ganska kraftigt. Statisti-ken visar att det skett en minskning från 2,1 barn till1,5. Så torr och precis är statistiken, som oroar osspolitiker och forskare i som ser framtidaproblem i detta. Vi brukar säga: Vem ska ta hand omoss när vi blir gamla? Det är en fråga som man verk-ligen kan fundera på.Vi frågar oss också - jag gör det - varför utveck-lingen har gått dithän att barn är självklarai en relation. I varje fall skjuter man upp tidpunktenför det första barnet ganska länge, och därmed kom-mer det andra barnet ganska sent, om det över huvudtaget blir något andra barn.Detta må vara ett nationellt problem , menjag väljer att i första hand tycka att det är märkligt attvi har ett samhälle som inte välkomnar och stimulerarbarnafödande rent allmänt.Fru talman! Jag blev inspirerad till detta anföran-de strax före juluppehållet då vi diskuterade den all-männa förskolan men framför allt maxtaxan på dagis.I den debatten hävdade statsrådet att detminsann skulle bli fart på barnafödandet. Avgifter pådagis skulle få fler att välja att skaffa barn. Den billi-gare avgiften för höginkomsttagare skulle minsann fåtrenden att vända.Så är det naturligtvis inte. Barn skaffar man sig avkärlek till varandra. Barn vill man ha därför att manlängtar efter barn. Men då får inte hindren upplevassom för stora. Det är vad vi ser hända just nu.Att kvinnor väntar med att skaffa barn har mångaolika orsaker, men den avgjort största orsaken be-kräftas i en Sifomätning också . Härberättas att nio av tio i angerstress som orsak till att man är tveksam inför att skaf-fa barn. För gruppen är siffran . Det äralltså en väldigt stark markering av att stressen är denär den avgörande faktorn för att man inte skaffarbarn.Sedan tillkommer ändrade livsmönster rent all-mänt, att man väljer att leva singelliv. Ekonominuppges naturligtvis också som ett stort hinder. Jagåterkommer till det.