prot · GP0947 · 2001-12-13 00:00:00 — , tre , satsar vi104 miljarder, varav en stor del av pengarna är öron-märkta för tjälsäkring och bärighet - sådant somkommer glesbygden till del.Jag har inga problem med att komma till Värm-land och skogslänen och försvara det här. Jag tyckeratt det är en bra satsning. Jag är stolt även över dendelen.Anf. 80 () replik:Fru talman! Först vill jag säga att jag är någotöverraskad över och över EU. Det var något nytt.Jag har också en fråga, och den gäller Vänersjö-farten. Jag har tidigare tagit upp att det finns beräk-ningar som visar att godsfrakt med sjöfart är det mil-jövänligaste transportsättet. Därför undrar jag varförVänsterpartiet och inte har agerat förett bättre stöd. vet mycket väl vilkensituation som Vänersjöfarten har hamnat i efter det attSjöfartsverket har höjt lotsavgifterna.Om det inte händer någonting kommer dettill syvende och sist inte att finnas någon sjöfart frånKarlstad och angränsande hamnar. Det skulle få kata-strofala följder för de företag som är beroende av entransport som kan frakta skrymmande gods.Nu när det har visat sig att sjöfart är det miljövän-ligaste och det finns nya säkrare fartyg undrar jagvarför inte har bidragit till att göra detmöjligt för Vänersjöfarten att överleva.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag instämmer delvis i det som säger. Men jag vet inte riktigt var Center-partiet står. Många av dem som vill underlätta förVänersjöfarten säger att man ska höja ba-navgifterna för att det ska bli konkurrensneutralitet.Det ställer jag inte upp på. Det skulle bara leda till attdet blev fler lastbilar på vägarna runt , och detvill jag inte ha.Många av de transporter som har försvunnit ingåri ett stort system där Stora transporterar från Kvarns-veden via järnväg med ökade volymer på vagnarna isystemtåg ned till för vidarebefordran medfartyg ut i stora världen. Att och ,som tillhör samma koncern, fraktar sitt gods på sam-ma sätt och kopplar in sina vagnar på dessa tåg är välinget märkvärdigt. Det kan vi inte ha några synpunk-ter på. Det är naturligt.Sedan delar jag åsikter om attfarledsavgifterna ska justeras och att vi ska försökaatt klassa som ett innanhav. Det pågår ettarbete med detta i departementet, och jag hoppas attdet ska bli bra.Anf. 82 () replik:Fru talman! En sak är och jagöverens om, och det är att detta är en kostnadsfråga.Det är främst genom att göra Vänersjöfarten kost-nadsneutral med järnvägen som man spelar på likavillkor. Så sker inte . har en fördelgenom de sänkta banavgifterna.Kärnfrågan är om Vänersjöfarten ska betraktassom insjöfart och inräknas i landtransportsystemet.Då skulle man kunna få finansiering via anslag påsamma sätt som vägar och järnvägar. Vi tycker attäven borde inse att det är en bra förmiljön att frakta gods med sjöfart och inte enbart påjärnvägen. Då kan också de som köper dessa tjänstervälja det som de finner mest attraktivt.Anf. 83 () replik:Fru talman! Då kan jag konstatera att vi är över-ens. Vi försöker gemensamt att sträva efter att Vänernska klassas som ett innanhav. Men, som sagt, någonhöjning av banavgifterna kan jag inte ställa upp på.Anf. 84 ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma i detbifallsyrkande som mina ärade partikamrater redanhar framställt.Efter många års löften kom äntligen infrastruktur-propositionen. Men trots att den är full av vackert talkan vi konstatera att det inte följs upp på sammatydliga sätt i budgetpropositionen. De vackra ordenska finansieras med början från2004. Fram till dess ska verksamheten framför alltlånefinansieras.Men denna verklighet har redanredogjort för i ett tidigare inlägg. För min egen delska jag tala om järnvägens stora betydelse för att viska få en fortsatt stark utveckling i vårt land, och dåframför allt utanför våra tre storstadsområden.Fru talman! Att järnvägen både är och har varit enav de viktigaste infrastrukturella investeringar somhar gjorts i vårt land är det ingen som i grunden ifrå-gasätter. Det är därför glädjande att se att det finns ettså stort engagemang i när det gäller attjärnvägen även framgent ska ha en oerhört viktig rollatt spela för att på ett miljövänligt sätt transporterabåde gods och människor.Tydligast ser vi järnvägens betydelse där man hargjort investeringar och satt in nya moderna person-och godståg. Sträckan ochMälarbanan visar med all önskvärd tydlighet att enmodern järnväg kan konkurrera ut både flyg och bilsom transportmedel.Samtidigt är det viktigt att utbyggnad och moder-nisering sker på ett för samhället och medborgarnaekonomiskt hållbart sätt. Vi har därför valt att säganej till bl.a. dyrgripen , och vi uppmanarriksdagens majoritet att göra detsamma. Enligt vårmening är det bättre att dessa miljarder satsas påandra alternativ till Citytunneln.På samma sätt vill vi att finansieringen och styr-ningen av ses över. Vi är således i grun-den positiva till , men vi anser att denmåste slutföras på ett ekonomiskt godtagbart sätt.Kritiken som förs fram av en del om att Botniaba-nan aldrig kan bli samhällsekonomiskt lönsam delarvi inte. Vi anser att det finns ett stort samhällsintressei att även vägar och järnvägar rustas upp.Fru talman! Vad det gäller stora järnvägsprojektsom Europakorridoren anser vi att det är bra attkommunerna engagerar sig i dessa stora och viktigainfrastrukturella framtidsfrågor, även om vi på kortsikt inte riktigt ser hur man ska kunna finansiera ochgenomföra ett så stort projekt.Samtidigt finns det flera förslag som är framarbe-tade och som man kan börja titta på. Vi har exempel-vis diskussionen om upprustning av , såatt den ska klara 25 tons axeltryck. Västkustbananoch Hallandsåstunneln bör färdigställas. Ge-tingmidjan i och järnvägsinfarkten i Göte-borg måste åtgärdas. Nyköpings- och Östgötalänkar-na bör påbörjas.Samtidigt som vi påbörjar och genomför alla des-sa projekt bör vi aktivt arbeta för att hitta synergief-fekter mellan de olika trafikslagen.Vi kristdemokrater ser därför positivt på gods-transportdelegationens förslag om knutpunkter för attunderlätta samordning mellan flyg, bil, sjöfart ochjärnväg.Utbyggnad av järnvägen, så att den knyter sam-man de olika trafikslagen, är därför enligt vår meningen ytterst viktig samordningsfråga.Grundinställningen bör vara att vi behöver fleroch bättre miljövänliga kommunikationer - inte attdet ena eller andra kommunikationsslaget ska minskaeller avskaffas. Vi ser därför positivt på all den forsk-ning som just nu pågår inom alla trafikslag för attbåde miljömässigt och ekonomiskt förbättra våraframtida kommunikationssystem.Fru talman! När det gäller finansieringen anser vii princip att det är bra att utskottsmajoriteten satsar påjärnväg, men man glömmer enligt vår mening attutnyttja de fördelar som finns med olika former avPPP-lösningar.Tittar vi på uppbyggnaden av är detuppenbart att det just inom järnvägssektorn finnsstora fördelar med att använda sig av denna typ avfinansiering. Jag tänker då framför allt på att man kantidigarelägga investeringar.Genom en mer öppen hållning i denna fråga hadeflera projekt kunnat starta mycket tidigare, vilkethade gjort att både industrin och privatpersoner hadefått möjligheter att utnyttja de nybyggda och upprus-tade järnvägarna.Kristdemokraterna beklagar därför att socialde-mokraterna trots en tidigare positiv inställning tilldenna typ av finansiering nu har lagt sig platt förVänsterns i många stycken trafikfientliga politik.Med detta, fru talman, vill jag önska alla både godjul och gott nytt år.Anf. 85 ():Fru talman! på senare delenav dömdes järnvägen ut. Åtskilliga järn-vägssträckor lades ned och ersattes av andra trans-portalternativ.I dag upplever vi en renässans för järnvägen. Viser järnvägen som ett energieffektivt och trafiksäkerttransportsystem, om nu SJ får ordning på materieloch tider.Energiförbrukningen är låg per personkilometeroch per tonkilometer. Miljöpåverkan är låg vad gällerutsläpp i luften, förutsatt att använd elenergi inteframställs i fossileldade kraftverk.Dieseldrivna lok och motorvagnar är dock källatill vissa miljöproblem. Dessa kan avsevärt reducerasmed modern teknik.Miljöpåverkan i form av buller, vibrationer ochmarkskador från järnvägarna är däremot kraftig. Pro-blem av denna art får inte viftas undan. Här behövsmer forskning och utvecklingsarbete.Folkpartiet liberalerna anser att en fortsatt avreg-lering av järnvägstrafiken medför stora fördelar.Konkurrens gynnar kunderna och sektornsmodernisering och attraktionskraft. De erfarenhetersom gjorts av konkurrensen vid länstrafikhu-vudmännens upphandling är att trafikkostnaderna harkunnat sänkas avsevärt, till nytta för såväl skattebe-talarna som resenärerna.Nya operatörer har också kunnat etablera sig, ochett stelt monopolsystem har kunnat ersättas medflexibilitet och modernare företagsformer. Vi anseratt samtliga järnvägssträckor måste konkurrensutsät-tas.I infrastrukturpropositionen markerar regeringenvissa infrastrukturprojekt på järnvägssidan som ärspeciellt angelägna att genomföra. Det gäller tunnelngenom , , iMalmö samt en förbättrad spårkapacitet genom cent-rala Stockholm.Folkpartiet anser att det är angeläget att Hal-landstunneln färdigställs. Det måste dock göras på ettsådant sätt att miljön kan säkras. Likaså måste Ci-tytunneln i byggas. Det är viktigt inte minstnu när är färdig. Fler spår genom cent-rala är en fråga av riksintresse. Folkpartietförordar här en pendeltågstunnel.Det enda av dessa projekt som vi är tveksammatill är . Ska denna järnväg färdigställasmåste inslagen av privat finansiering öka. Det verka-de på näringsministern när han talade förut som attockså han tänker så.Fru talman! Regeringen och näringsministern slårsig för bröstet och säger att de nu föreslagna in-frastruktursatsningarna är de största i modern tid. Påjärnvägssidan föreslår man en gigantisk satsning på100 miljarder kronor . Det är mycket pengar.Vi har förut hört att har kritiserat satsningen föratt vara alldeles för stor för att vara samhällsekono-miskt lönsam.Folkpartiet har också farhågor när det gäller stor-satsningar på järnvägar. Det är inte så att vi inte villha satsningar på järnvägar. Vad vi saknar är en bättreanalys av olika projekt. kan aldrig bli ettalternativ till vägarna i landets mer glest bebyggdadelar. Att bara kasta fram så stora summor som rege-ringen nu gör på järnvägssidan är inte bra. Vi kanändå aldrig få ekonomi i att bygga räls till varje hus iSverige. Det gick inte ens med den statliga bred-bandssatsningen.Fru talman! Jag skulle också vilja passa på att taupp en del frågor kring den del av som ärmitt närområde, nämligen och västraGötaland.Det behövs kraftfulla insatser, kanske främst påvägsidan, i hela . Region beräknat behovet till . Vägar-na är många: E 6, E 20, , . Det finns säkert fler vägar, men dessa förregionen viktiga pulsådror har varit aktuella i debat-ten eller rentav årtionden.Detta gäller speciellt E 6, som jag tillsammansmed kommunikations- och näringsministrar ägnatåtskillig tid och kraft åt under mina i riks-dagen. Ännu har inte denna väg motorvägsstandardgenom hela , och det är stor skam. Jag hop-pas att det ska bli verklighet , som utlovats.Det skamliga är att regeringens s.k. gigantiskasatsningar inte räcker till mycket. Av kanske femangelägna vägprojekt i regionen räcker regeringenspengar till att ordna ett projekt. Det behövs med andraord betydligt mer pengar till vägarna i Västsverige.Det har tagit med i sitt budgetalterna-tiv. Vi är dessutom, till skillnad från regeringen, villi-ga att satsa på andra ekonomiska lösningar. Manskulle kunna genomföra satsningar på kvarvarandedelar av och med annan finansiering.Därmed, fru talman, ställer jag mig bakom de re-servationer som yrkade bifall till undersitt anförande tidigare.Jag vill också rikta ett varmt tack för ett gott sam-arbete till från oss i fp. Vi hoppasatt du ska få en angenäm tid efter det att du slutat iriksdagen.Anf. 86 ():Fru talman! Visserligen gav jag en kopia på mittanförande till stenograferna, men jag är inte heltövertygad om att jag hinner med allt, trots att jag harförsökt komprimera det en del. Jag tänkte också attjag skulle undvika att alltför mycket kommentera vadsom har sagts , men jag kan ändå inte avhållamig från att kommentera ett par saker inledningsvis.Det är i första hand kombattanten från norra som jag vill rikta ett parord till.Han påstår - det har varit flera i debatten som harpåstått - att inte har planer för hur man skaanvända de pengar som vi vill att man ska få del av -de 100 miljarderna.Det säger är kanske sant. Men tänk ef-ter. Vad är det nu som ska hända? Jo, nu ska en nyplaneringsprocess sättas i gång - en planeringspro-cess som ska omfatta 100 miljarder i nyinvesteringar.Om det inte finns färdiga planer är det väl heltnaturligt att de ska tas fram , och sedanska de beslutas . Då kommer det med allsannolikhet att finnas färdiga planer. Att stå ochraljera över att det inte finns någonting bevisar inte har förstått vad planeringsprocessen är.Jan-Evert Rådhström raljerade också i sin debattmed över detta med att vara stolt. Jagkan säga som : Jag kan vara stolt överatt komma hem till norra och presenteradet här förslaget, som vi nu ska ta beslut om undermorgondagen. 364 miljarder till infrastrukturen - detär inget dåligt förslag, . Att det dessutomöronmärks 17 miljarder till de typer av vägar som vi iskogslänen är så beroende av är inget dåligt förslag,. Jag kan vara stolt över att presentera dessaförslag.Det finns mycket annat i detta som jag ocksåtycker att ska läsa på. För migverkar det som om endast tagit del av deförskotterade pengarna, 12 miljarder för de tre när-maste åren, och sedan slätar ut dem över hela perio-den. Läs propositionen fullt ut, !Då kanske även blir nöjd.Sedan, fru talman, vill jag också säga ett par ordangående Vänersjöfarten. Det låter på er som debatte-rar detta som om det inte är näringen i regionenVärmland eller närliggande regioner som ni ömmarför. Ni ömmar för dem som håller på med självasjöfarten på . Ge dem bara lite stöd så är dettainget problem! Sjöfarten på är i princip såsom redarna och sjöfartsnäringen på vill haden. Det är en inre vattenväg, , påVänern, och för inhemsksjöfart, men icke för utländsk sjöfart som går under-bemannad, kanske med lågprisbesättning, och inte haren kompetent befälhavare som kan vattnen och därförbehöver lots. Men för inhemsk sjöfart är det redan eninre vattenväg.Detta har konstaterats i utredningar. Godstrans-portdelegationens utredning föreligger, och det skakomma fram förslag på detta. Då tycker jag att det ärmärkligt att en samlad borgerlighet redan nu kräverstöd av ett eller annat slag för Vänersjöfarten. Dettahar jag uttryckt, fru talman, då jag också tycker att detär viktigt att vi har Vänersjöfarten kvar, i ett särskiltyttrande i betänkandet där jag just påpekar att det idetta sammanhang inte är möjligt att gå ifrån vadGodstransportdelegationen har utrett. Låt den utred-ningen få bli beredd på vanligt sätt, så är jag överty-gad om att vi kommer att ha en Vänersjöfart också iframtiden!Fru talman! Jag ska så gå tillbaka till det jag hadetänkt säga. Tanken var väl att den här delen av dag-ordningen skulle innehålla några ord om järnvägen.Jag gjorde ett omskrivet anförande och har nukomprimerat det ytterligare, för att försöka spara såmycket av kammarens tid som möjligt, och jag ska nubara dra några korta saker som vi socialdemokratertycker är positiva i det betänkande vi har att beslutaom.Ett väl utbyggt järnvägsnät anpassat för hela lan-det - det är vad vi nu skapar förutsättningar för. Vigör det bl.a. genom att via lån i Riksgälden utökabudgetmedlen för de kommande tre åren med 865miljoner till järnvägsinvesteringar. Men vi gör detframför allt genom att, som vi har hört här, i denkommande planeringsprocessen skapa ett utrymme på100 miljarder till nyinvesteringar och 38 miljarder tilldrift och underhåll.Jag har i tidigare riksdagsdebatter sagt att har viinte ett väl utbyggt järnvägsnät över hela landetkommer vi heller inte att kunna erbjuda våra industri-er alternativ för de långväga transporterna, ej hellererbjuda den enskilde alternativ till bilåkandet vidmedellånga eller längre resor. Utan utvecklade trans-portmöjligheter på spår för såväl gods som personerkommer vi heller inte att kunna nå de miljömål ochden framkomlighet som vi har uttalat oss förhär i kammaren inom det transportpolitiska området.De investeringsmedel som vi nu förhoppningsvisställer till förfogande föreslås - förutom att fyra utpe-kade projekt ska fullföljas, vilket näringsministerntidigare pratade om - gå till miljöförbättrande åtgär-der samt statsbidrag till spåranläggningar och termi-naler som staten inte är huvudman för. Vidare ska degå till bidrag till större ombyggnader av järnvägssta-tioner. I det sammanhanget är det mycket positivt attBanverket nu blir huvudman, så att säga, för de verk-samheterna. Man tar över ansvaret från Vägverket.På det sättet - detta sagt som en liten parentes,eftersom det har varit mycket Värmlandsdiskussionerhär - tror jag att det skapas bättre förutsättningar föratt det i länet och i såsmåningom kan byggas ett nytt resecentrum.Jag vill också poängtera det nya statsbidraget tilltrafikhuvudmännen vad gäller investeringar i rullandematerial. Det tycker jag också är mycket positivt. Detbetyder återigen att Värmlandstrafik, som varit påtapeten här tidigare, kanske inte behöver höja sinataxor så mycket som man varittvungen att göra, i och med man kan få statsbidrag tillsitt spårmaterial.Jag tycker också att det är väldigt positivt att nu blir ansvarigt för länsjärnvägarna. Detta göratt det utrymme som finns inom länsramarna inomrespektive region räcker till ytterligare satsningar idet glesa vägnätet eller ytterligare satsningar på bl.a.kollektivtrafik. Man behöver alltså inte användalänsanslagen till länsjärnvägarna.Vad gäller andra objekt har det frågats idebatten varför inte det projektet eller det projektet ärmed. Det beror ju på, som jag sade inledningsvis somen kommentar till , att det nu ären ny planeringsprocess som ska i gång. Därför skaman inte från regeringens och sida peka utprojekt. Det har också regeringen varit försiktig med.Man har i och för sig gett exempel i propositionen.Man säger att Nyköpingslänken, Östgötalänken ochHaparandabanan kan komma att förverkligas. Ja, detskapas möjligheter för dem med de 100 miljarder somnu ska ligga i planeringsprocessen. Men det kan ock-så gälla många andra både järnvägar och andra behovinom järnvägens område, t.ex. resecentrum - om nuregionerna tycker att de vill prioritera så.Sedan har det, fru talman, rests en del frågeteckenkring detta med att ska ta över ansvaret iplaneringsprocessen för länsjärnvägar m.m. Jag villdå poängtera vad vi har försökt göra för att förtydligaatt regionerna och länen ska ha kvar så mycket infly-tande som möjligt över hur medlen fördelas överlänsjärnvägar och liknande. Jag vill citera några raderfrån trafikutskottets betänkande nr 2 i just denna del:"Utskottet vill vidare göra klart att länen även fort-sättningsvis kommer att ha ett stort inflytande i plane-ringen. Utskottet förutsätter också att såväl Vägverketsom fördjupar sitt samrådsarbete och ökarinsynen i sin interna beslutsprocess i syfte att på bästasätt ta hänsyn till lokala och regionala strategier ochprogram. "Detta tycker jag för att regionerna kommeratt behålla sitt inflytande över var i regionen järn-vägspengarna kommer att satsas.Vad gäller de utpekade projekten i järnvägssek-torn eller de stora tunga projekten i propositionenöver huvud taget har, som jag sade, näringsministernvarit inne på dem, , kapacitetsbristen vidStockholms central, tunneln genom ochCitytunneln.Vi socialdemokrater och vänsterpartister i utskot-tet som står bakom detta förutsätter att Botniabananbyggs på det sätt som har presenterats och får deanslutningar som behövs söderut, t.ex. till Ostkustba-nan. Vi förutsätter att lösningen av spårkapacitetenfår en bred majoritet både i och iriksdagen och att färdigställandet av Hallandsåseninte gör större intrång i naturen än lagstiftningentillåter. Vi förutsätter också att i utifrån högsta tänkbara miljökrav och i sam-verkan med regionen där nere.Detta, fru talman, är de kommentarer som jagskulle vilja ge till det här betänkandet, och jag yrkarsom övriga socialdemokrater har gjort bifall tillreservation 8 i betänkande TU2 och i övrigt bifall tillutskottets förslag.Anf. 87 () re-plik:Fru talman! började med att säga att viinte har förstått vad en ny planeringsprocess innebär.Jodå, det har vi mycket väl förstått. höllju med om att det kanske inte finns förslag i storleks-ordningen 100 miljarder, men planeringsprocessenska väl se till att de kommer upp i den nivån.Det är just det som är problemet. Förslagen finnsför att åtgärda bristande vägsatsningar. Det finns hurmycket förslag som helst. Problemet är den priorite-ring som görs av regeringen tillsammans med Väns-terpartiet, eller kommunisterna som de hellre vill blikallade . Det är det som är problemet, och dettakan vi naturligtvis hålla på och debattera hur längesom helst.Att vill påstå att jag inte läst in-frastrukturpropositionen kan vi lägga därhän. Jag kangärna ställa upp på ett husförhör med omvad som står i denna proposition. Det husförhöret skajag nog gladeligen klara av. Den saken är klar.Jarl är tydligen lika stolt som över den prioritering som görs och vill prata omhur bra det är. Men frågan är: Kan man vara stolt närman inte återtar det eftersatta underhållet med, somVägverket säger, de 7,2 miljarder som kommeratt vara den nivå som vi ska ligga på? Kan stå i talarstolen och vara stolt över att vi inte gören kraftig satsning på att återhämta det förloradevägkapitalet under ?Anf. 88 () replik:Fru talman! Stolt kan jag vara över att socialde-mokratin tillsammans med vänstern har presenteratett infrastrukturprojekt som omsluter 364 miljarderkronor. Men den som vill ha mycket vill naturligtvisockså ha mer. Det är klart att jag gärna hade sett attdet varit 464 miljarder. Jag misstänker att Jan-EvertRådhström då hade sagt att det skulle ha varit minst500 miljarder. Det hjälper inte hur mycket vi säger attvi vill satsa på infrastrukturen. Det är alltid några somändå vill ha mer.Men en förklaring till att det satsas relativt settmycket på järnvägssektorn, , äratt järnvägssystem inte fungerar förrän allt i systemetär utbyggt. Se på systemen iMälardalen och ! De fungerar inte fullt utpå grund av de flaskhalsar som finns.Vi har, och jag tror att t.o.m. med på det tåget, att satsa på ,bygga ut ett tredje spår eller hitta andra lösningar. Vimåste göra det, inte för skull, utan förden tågtrafik som behöver gå förbi och förde anslutningar som ska in och ut ur . Det-samma gäller som sagt var . Detsammagäller utmed , där vi behöver ettdubbelspår till Norra stambanan. Vi behöver sorteraundan snabbtågstrafik från långsamgående godstrafik.På annat sätt får vi inte ordning i järnvägssystemen.Därför behövs det mycket pengar dit.Men, som sagt var, jag skulle gärna ha haft myck-et pengar också till vägsektorn. Men man kan inte fåallt här i livet, därför är jag glad över att vi ändå haren pott på 17 miljarder till tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion. Det gynnar Värmland.Anf. 89 () re-plik:Fru talman! Naturligtvis kan vi vara överens omvissa satsningar, och säkert ganska många satsningar,i denna proposition, om det nu kommer att finnasmedel. nämnde exemplet Stockholmspro-blematiken på järnvägssidan. Den är naturlig. Den harvi också tagit upp i våra yrkanden.Men det är lite ledsamt, måste jag säga, att höraJarl säga att han är stolt över att man äntligenåtminstone har någonting att presentera. Det är precisdet han har sagt, det är någonting, men vad det inne-håller är frågan. Det var huvudsyftet, att ni skullekunna prestera någonting. Som det sades tidigt i mor-se, det var väl tur det, annars hade vi fått en tillställ-ning där under dagens lopp fått äta upp sinhatt.Men prioriteringen är klar. Det finns inte oändligaresurser, även om ni kör mycket ofinansierat. Mankan ju ställa sig frågan: Varför körde ni inte ännu merofinansierat i infrastrukturpropositionen?