prot · GO0952 · 2001-01-18 00:00:00 — säger man att mångaav dem har psykiska problem och att flertalet befinnersig i riskzonen för att utveckla sådana. Varför ser maninte till att man talar med samma ord ? Dåundviker man några fällor.Man måste alltså se till att tala samma språk ochsatsa resurser på barn och ungdomar i riskzonen.Därför är den stora tillströmningen till barn- ochungdomspsykiatrin så oroväckande. Vi vet att deungdomar som behöver hjälp får vänta upp tillett år. Det är också oroväckande att antalet har för-dubblats som resurserna intehar ökat. I praktiken har det blivit en halvering av denöppna psykvården.Fru talman! Låt mig peka på de saker som Folk-partiet tycker är viktiga i det brottsförebyggandearbetet så att ungdomar inte kommer in i brottslighet.Naturligtvis handlar det först och främst om föräld-rarna. De är outstanding. Men vi har också social-tjänsten och skolan. Låt oss se till, för att ta ett exem-pel, att den gamla hederliga skolsköterskan kommertillbaka med sitt tränade öga och sitt sociala engage-mang. Det är en väldigt bra satsning.Låt oss se till att vi får ännu fler ungdomsmottag-ningar än vad vi har . Vi har ungefär 200. Det ärviktigt att ungdomsmottagningarna samarbetar medskolan, soc, och med barn- och ungdomspsykiatrin.Varför betonar jag så mycket barn- och ungdomspsy-kiatrin? Det är därför att vi vet att av deungdomar som kommer dit har psykiska problem. Vivet också att många som är inom kriminalvården harpsykiska problem. Därför är det extra viktigt att mansatsar resurser här.Någonting annat som man också måste se till närdet gäller ungdomsmottagningarna är att få dit flerpojkar. Vi vet att av de somkommer till ungdomsmottagningarna är pojkar. Detinnebär att vi alldeles för ofta missar pojkarnas be-hov. Det har vi tyvärr sett resultatet av. Därför är detså viktigt att man ser till att man får dit fler pojkar.Det är viktigt att de får sex- och samlevnadsundervis-ning och hjälp att bearbeta problem. De gäller natur-ligtvis både pojkar och flickor, men särskilt pojkar.Det gäller ångest, depressioner, ätstörning, psykoso-matiska besvär och sexuella svårigheter.Fru talman! Det är bra att vi har fått en ändring isocialtjänstlagen som ger ökade möjlighe-ter att placera barn hos släktingar och andra närståen-de. Man gjorde en enkät i 122 kommuner. Det visadesig att cirka en tredjedel av de ungdomar som hadebehov av sådan placering hamnade hos anhöriga ellerandra närstående. Man kan diskutera om det intekunde bli fler. Men vi får ha tålamod, eftersom detbara är i början. Det är också bra att portalparagrafenhar ändrats så att vi numera har fastslagit att man skase till barnets bästa.Ungdomskriminalitet och vård av unga kriminellakostar enligt väldigtmycket pengar. Av kommunernas totala socialtjänst-kostnader utgör den kostnaden . Det är ett väl-digt bra sparmoment att se till att det inte går så långt.De statliga kostnaderna blir 35 %.Fru talman! Tyvärr behövs fler platser både närdet gäller missbrukarvård och ungdomsvård och ävensluten ungdomsvård, eftersom vi inte har kommittillräckligt långt i det förebyggande arbetet. Låt detsom jag nu ska sluta med att tala om bli alltmer sällanförekommande. Blir det så har vi konkreta bevis påatt vi vuxna inte bara ser alla signaler utan även rea-gerar snabbt och hjälper dessa barn och ungdomarsom far illa eller riskerar att fara illa. Då fungerarsocialtjänstlagen så bra i verkligheten att dagensdiskussioner om åtgärder när brott begåtts inte behövspå samma sätt som nu.Då fungerar också 12 § i socialtjänstlagen sombl.a. säger att socialnämnden ska med särskilt upp-märksamhet följa utvecklingen hos barn och ungdo-mar som har visat tecken till en ogynnsam utveckling.Den ska aktivt arbeta för att förebygga och motverkamissbruk bland barn och ungdom. Den ska i närasamarbete med hemmen sörja för att barn och ung-dom som riskerar att utvecklas ogynnsamt inte ham-nar i ett missbruk.Fru talman! Så till det som jag ska berättaom, som utvecklades från strulpelle, vidaretill småbrottsling och vidare till fullfjädrad lagbrytare.Från det att fyllt och blivit straffmyndighar han fram till sin 29-årsdag dömts för 384 brott.Samhällets reaktion har varit att ge honom 20 åtal-sunderlåtelser och han har blivit dömd vid 16 tillfäl-len till sammanlagt 102 månaders fängelse.Samhällets åtgärder har bevisligen inte lett till attAnders avhållit sig från brottslighet och drogmiss-bruk. Risken är mycket stor att under mångaår kommer att göra sig själv och sina medmänniskorilla. Samhället har misslyckats med därför atthan inte fick den hjälp han behövde när han som barnsände sina signaler.(forts. 4 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.3 § FrågestundAnf. 159 TALMANNEN:Denna vecka besvaras frågor av kulturministerMarita , statsrådet , socialmi-nister , statsrådet justitieminister . Kulturminis-tern besvarar såväl allmänpolitiska frågor som frågorinom sitt ansvarsområde. Övriga statsråd besvararfrågor var och en inom sitt eget ansvarsområde.Jag lämnar ordet fritt för frågor.Säkerheten i skolornaAnf. 160 (m):Fru talman! Vi har haft en intressant debatt underförmiddagen om barn och ungdomars möjligheter.Strax före lunchtid trängde sig verkligheten på. En16-årig pojke är skjuten på en skola här i -på gymnasium. Han är skjuten i halsen, ochförövaren är förmodligen en annan ung pojke.Detta belyser direkt det allvar som gäller ung-domskriminaliteten och svårigheten vad gäller attsäkra tryggheten vid våra skolor. Min fråga till berörtstatsråd är därför vilka konkreta insatser regeringenkommer att vidta för att säkra tryggheten för barn ochungdomar i våra skolor.Anf. 161 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill först på regeringens vägnardjupt beklaga det som har inträffat, men jag vill ocksåunderstryka att vi ännu inte har fått mer än mycketknapphändig information om vad som har hänt. Jagtror inte att någon annan har mer information. Vi kaninte nu diskutera utifrån denna händelse. Vi vet heltenkelt alldeles för lite. Jag är därför inte beredd attsvara på frågan om eventuella åtgärder som kan vid-tas utifrån denna händelse.Säkerheten på skolan ska naturligtvis vara så braatt alla elever kan känna den trygghet som de har rätttill.Anf. 162 (m):Fru talman! Det kan inte vara någon nyhet attungdomskriminaliteten har blivit grövre och grövre.Vi har ungdomsbrottslingar runtom i hela Sverige.Det som har hänt och som vi vet, eftersom det ändåfinns viss information, är att det har funnits vapen, attdet har varit bråk, att en elev eller ung person - det ärinte klarlagt om det är en elev eller inte - har blivitdödad på en skola. Detta att ungdomar har vapen somär dödliga måste ändå föranleda en debatt om hur vistoppar detta elände.Det är en tragedi, och det är en tragedi när detgäller den tilltro som jag tror att många föräldrar ochelever känner när de går till skolan. Den är nu rubbad,och någonting måste naturligtvis göras.Jag vill veta vad justitieministern planerar attvidta för åtgärder.Anf. 163 Justitieminister ():Fru talman! Jag tycker faktiskt att det är liteosmakligt att genast försöka att göra partipolitik av ensådan händelse. Vi är alla, över partigränserna, månaom att barn och ungdomar inte ska handskas medskjutvapen. Det är många saker vi inte är överens om,men där tror jag att det råder en total enighet mellanalla partier.Det markbundna TV-nätetAnf. 164 ():Fru talman! Min fråga ställer jag till kulturminis-ter pågår en utbyggnad av det marksända digitalaTV-nätet. Tanken är att man under ganska lång tidska kunna se på digital-TV och på analog-TV paral-lellt. Det är alltså viktigt att man har båda dessa sys-tem i gång till dess att teknikskiftet är klart.Nu kan vi läsa i en annons från somgäller min hemort att man ska flytta kanal från enfrekvens eller kanal till en annan, vilket innebär attalla som tidigare kunde se kanal med en föråldradTV-antenn kan göra det. Det innebär har halverat public service-utbudet i Degerfors.Man rekommenderar TV-tittarna att köpa en ny an-tenn till gammal teknik.Min fråga är om detta är ett bra sätt att marknads-föra introduktion av digital-TV. Ökar inte risken föratt man i stället väljer att se digital-TV via satellit omdet går till på detta sätt på fler platser än ?Anf. 165 Kulturminister ():Fru talman! har alldeles rätt i attdet teknikskifte som pågår i alla TV-distributionsformer, alltså både kabel, satellit ochmarknät, åtminstone för marknätets del måste få talite tid. Det handlar om att i princip alla hushåll ska fåtillgång till det TV-utbud som går i marknätet, ochdet är enda sättet att nå alla hushåll.Jag känner inte till den förändring som Teracomhar gjort. Jag kommer att informera mig om den efterdenna frågestund. Det är som fattar beslu-ten, men dess grunduppdrag handlar självfallet om attse till att i princip hela landet kan se analog TV i dag.Så småningom ska, med det beslut vi har fattat i den-na riksdag, kunna se digital TV omTeracom anser att en sådan utbyggnad är rimlig.Anf. 166 ():Fru talman! Jag uppfattar ändå ett stöd från kul-turministern när det gäller åsikten att man ska kunnase analog TV-sändning och inom rimlig tid själv fattabeslut om när man vill gå över till det digitala TV-nätet. Vi omöjliggör inte genom denna typ av föränd-ring fortsatt tittande på det analoga nätet . Jag uppfattar ett stöd.Kulturministern kan gärna få ta del av min lillaannons här efteråt, så vi kan se om vi kan kommafram till en gemensam lösning eller gemensammaåtgärder.Anf. 167 Kulturminister ():Fru talman! Jag stöder helt i detta.Det är detta vi har beslutat om i denna riksdag undermånga år. Det är det som samarbetet och uppdragettill går ut på.I , t.ex., har man bestämt att i slutet av2006 sannolikt släcka ned det analoga nätet. I Sverigehar vi över huvud taget inte tagit ställning till dennafråga.Analog television ska nå i princip alla hushåll.TobinskattenAnf. 168 ():Fru talman! har fleraföreträdare för regeringen sagt sig ha sympati för dens.k. Man har visserligen sagt att detkanske är svårt att genomföra den, men också att detvore väldigt bra om det gick att genomföra den.Jag skulle därför vilja ställa en fråga till företräda-re för regeringen, t.ex. , som har ut-tryckt mycket sympati för detta och velat spela med idenna debatt.Tobinskatten är en tull på valutatransaktioner.Den kommer att göra det dyrare för låntagarna. Hurtänker ni, om ni skulle lyckas genomföra den, kom-pensera låntagare i fattiga länder och fattiga folk överhuvud taget när det gäller de högre räntor som blirföljden och de uteblivna investeringar som också blirföljden? Jag tycker att det är minst lika viktigt att gebesked på den punkten som att allmänt spela med enopinion i en svensk debatt.Anf. 169 Statsrådet ():Fru talman! representerar ettparti som har erfarenhet av väldigt höga räntor, väl-digt höga boendekostnader och annat som följd inteav transaktionskostnader och skatter på något mer än0,på finansiella transaktioner utan av de grund-läggande och fundamentala frågor som påverkarboendekostnader och räntor, nämligen hur man sköteren ekonomi. Det är lite övermaga, tycker jag, att taupp den diskussion som finns och påstå att skattenska leda till kraftigt höjda boendekostnader för fattigamänniskor i fattiga länder.Vad som diskuteras är en låg skattesats på denenorma mängd finansiella transaktioner som äger rumvarje dag och som har ett extremt kortsiktigt syfte.Den kommer inte att bli så betungande att den kom-mer att innebära några kraftiga räntehöjningar. Vadgäller effekten på de fattiga länderna är själva poäng-en att skatten ska tas ut på ett sådant sätt - gemen-samt för många länder - att den kan användas förgemensamma internationella ändamål. och hans grupp föreslog att det skulle användastill att finansiera FN-systemet. Det finns många andraidéer. Att det skulle komma de fattiga länderna tillgodo och inte till skada är ju själva poängen.Anf. 170 ():Fru talman! Precis som när det gäller alla andratullar är det någon som ska betala den här, och det härkommer att drabba fattiga länder allra värst.Leif tog självfallet upp regeringensautomatiska svar på allting och tittade tillbaka. Menvi kan diskutera sakfrågan. Vem betalar den s.k. To-binskatten, som man ändå säger sig ska dra in mycketpengar, om det inte är de som betalar lånen? Ochvilka är i störst behov av lån till nya investeringar omdet inte är fattiga länder och fattiga folk? Och vad blirföljden för dem om man inte kompenserar dem?Ni drivs just nu med i en opinion som faktisktkommer att drabba fattiga människor. Ni gör detkanske av partitaktiska skäl, men i vilket fall somhelst tycker jag att bör ge ett ärligtsvar i stället för att tala om 90-talets olika kriser. Detkan vi gärna ta en debatt om vid ett senare tillfälle.Svara på frågan! Hur ska man kompensera de fattigaländer världen över som har störst brist på kapital förden högre räntekostnad som Tobinskatten, liksomvarje annan tull, självfallet kommer att föra med sig?Anf. 171 Statsrådet ():Fru talman! frågar vem som skabetala. De som gör väldigt många transaktionerkommer att få betala mer. De som gör en transaktionför att finansiera import av en vara vid ett tillfällebetalar i princip ingenting. Det är en obetydlig lågskatt.Den som gör många transaktioner därpengarna går fram och tillbaka utan att det finns nå-got underliggande varu- eller tjänstehandelssamband- det kan vara en betalning för en maskin, en säckkaffe eller någonting annat - kommer att träffas mi-nimalt.Majoriteten av all valutahandel och all penning-handel sker i EU och i . Betalningsbördan för defattiga länderna blir pytteliten, men det är till de fatti-ga länderna som inkomsterna från denna skatt ärtänkta att användas. Jag tycker att det är en sympatiskidé även om också jag inser att det i dagens läge inteär realistiskt att tro att det här går att genomföra häroch . Det krävs tid och opinionsbildningsarbete föratt man ska kunna göra det här möjligt. Men om detblir möjligt tycker jag att detta är en sympatisk idé,men jag inser att den åsikten inte delas av alla. Och junärmare koppling man har till finansmarknaden destomer negativ blir man. Det har jag lärt mig.Anf. 172 ():Fru talman! Det är intressant att notera hur räddLeif är för att gå in i själva sakfrågan. Desom gör transaktionerna ska betala, men det är själv-fallet alltid låntagarna som kommer att fåbetala, och det kommer hårdast att drabba de fattigaländer som behöver låna.Leif har inte riktigt velat ta tag i denfrågan. Fattiga länder och fattiga folk som behöverbygga upp en egen industri, egna verksamheter ochen egen infrastruktur för att bli mindre beroende avden rika världen tvingas på den här transaktionskost-naden. Det är nämligen de som kommer att få betaladen.Leif är nog lika nära finansmarknadensom jag för att veta att det alltid är någon som betalarnågonting, och det är alltid konsumenten eller lånta-garen. Svara gärna, eller någon an-nan gång, och tänk efter! Hur ska vi kompensera förden skatt, som ni nu talar om för att spela med opini-onen, som allra mest kommer att drabba de som be-höver låna mest?Anf. 173 Statsrådet ():Fru talman! talar faktiskt motbättre vetande. Jag vet inte om det är medvetet elleromedvetet.De finansiella transaktionerna är kanske hundragånger så stora som de underliggande varuflödena.För varje betalning för en vara över gränsen är detkanske hundra gånger så många betalningar av annatslag som inte har en koppling till varuflödet. GunnarHökmark försöker få oss att tro att det är den härkaffedrickaren i slutändan som får betala för dessa.Men man behöver inte växla pengar hundra gångerför att betala för en säck kaffe en gång. Det är i så fallnågon annan som betalar för de andra 99 gångerna.Detta är pengar som saknar den här kopplingen. Dethär innebär inte en total fördyring just för det vanligahushåll där man i slutändan dricker kaffe. Nej, såligger det inte till, . Gå hem och läspå!RättsbildningenAnf. 174 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministernangående rättsbildningen i vårt land.Det är ju inte så att vi bildar rätt bara genom att vii den här kammaren på förslag, ofta från regeringen,stiftar lagar, utan det finns ju en lång kedja bakom.Det handlar om forskning. Det handlar om doktrin,utredning osv. Och så blir det ett lagförslag. Sedanstiftar vi den lagen.Jag menar att kvaliteten på våra lagar har att göramed vilken omfattning det är på forskningen inomolika rättsområden. Då är min fråga till justitieminis-tern om han, som relativt nytillträdd justitieminister,kan se några rättsområden där forskningen äreftersatt.Anf. 175 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan inte nu direkt nämna någotexempel. Men jag vill därmed inte säga att det intefinns något område där det behövs ökade resurser.Anf. 176 ():Fru talman! Det kan jag förstå. Det här är kanskeen lite ovanlig fråga.Men det är uppenbart att det finns områden därdet finns gott om professorer och gott om pengar förutbildning. Det finns relativt smala områden. Dethandlar om bolagsrätt, medierätt, immaterialrätt etc.Men andra områden är väldigt eftersatta. migrationsrätt och asylrätt. Där saknas det pro-fessorer i . Och det är väldigt sorgligt attse att då också systematiken och metodiken när detgäller t.ex. asylrätt är så bristfällig, enligt min upp-fattning.Anf. 177 Justitieminister ():Fru talman! Jag tycker att det är en bra synpunkt,och jag tycker naturligtvis att det här är viktigt. Jagkan väl säga att jag ska titta på den här saken. Jag beratt få återkomma. 178 ():Fru talman! Jag har en fråga till handlar om WTO-förhandlingarna.Jag kom tillbaka från . Där hoppasman på att man ska kunna bli medlem i WTO som etttullområde. Det är någonting som jag välkomnar ochsom jag tror att statsrådet också välkomnar. Sedan vetvi ju att medlemskap i i realitetenhänger nära samman med inträde.Jag har också kunnat läsa om det här i mediernasedan jag kom hem, men jag har tyvärr inte hunnitfördjupa mig ytterligare i substansen i den här frågan.Men det framkommer att det finns problem när detgäller anslutning till WTO, och det här kan dåpåverka såväl som Taiwan.Jag skulle vilja fråga statsrådet vad mangör från svensk sida och hur man följer de här frågor-na, som är viktiga för såväl omvärlden som de här tvåolika parterna.Anf. 179 Statsrådet ():Fru talman! Jag välkomnar också varmt Taiwansmedlemskap i världshandelsorganisationen medlemskap som vi hoppas ochräknar med ska kunna ske , kanske t.o.m. underden tid som vi är ordförande i räknar med att det kommer att innebära ett kraft-fullt bidrag till stabiliteten i hela den regionen attKina och börjar reglera sina mellanhavandenpå basis av lagar och regler. Det ska vara tvistlösningvid osämja i stället för maktspråk vid osämja ochsamarbete i stället för bojkotter och konflikter.Tanken är att länderna ska bli medlemmar ungefärsamtidigt, men det återstår en del tekniska frågor föratt vi i praktiken ska kunna genomföra det som vi hargjort upp i princip. Det handlar om uppföljningspro-gram och kontrollscheman för olika steg i den härprocessen när de olika överenskommelserna som vihar gjort ska genomföras. Vi följer det här nära ochdeltar i arbetet i de arbetsgrupper i där de härförhandlingarna äger rum. Vi tar den här uppgiften påstort allvar under vårt ordförandeskap, eftersom vitycker att det är en fråga av väldigt stor betydelselångt utanför det handelspolitiska området.Anf. 180 ():Fru talman! Det var väldigt intressant att få se denpositiva utveckling som har skett i när detgäller handelsfrågor, näringslivsutveckling, demo-krati och MR. Jag tror att det är oerhört viktigt har det här utbytet mellan och därman använder handelskontakter som ett sätt att knytakontakt. Det här har då en bärighet på frågor långtutöver det handelspolitiska området. Jag tror att det äroerhört viktigt att vi involverar och får medKina i samhället utanför det kinesiska geografiskaområdet. Jag tror att just det faktum att man kommermed i WTO också har fredsfrämjande implikationer.Jag har ytterligare en fråga med bäring på detta.Det finns ett önskemål från sida - det gällerde planer som finns och som har bärighet på budgeteni EU - om att få ett handelskontor eller någon sortsrepresentation i . Har det varit uppe i de härsammanhangen?Anf. 181 Statsrådet ():Fru talman! Den sista frågan vill jag undvika attsvara på. Det känner jag inte till. Det har inte varituppe i något sammanhang som jag har deltagit i. Menom det förekommit i någon annan miljö, som jag intehar direkt ögonkontakt med, vågar jag inte ta gift på.Men jag vill gärna understryka det som CarinaHägg pekar på vad gäller de tätare ekonomiska rela-tionernas betydelse som fredsfrämjande kraft och hurde traditionella säkerhetspolitiska begreppen vidgas.De ekonomiska relationerna, de handelspolitiskaregelsystemen, metoderna för att lösa tvister ochannat kan bli plogar som röjer för stabilare umgängemellan länder inom långt bredare områden än handelnmed bilar, motorcyklar, turism och annat. Det tror jagatt vi kommer att få se tydligare vad gäller ochTaiwan än någon annanstans. Jag hoppas att detkommer att mana till efterföljd i många andra regio-ner där vi har behov av samma avspänning och sam-ma regelbaserade umgänge mellan grannar.Kyrkoarkiven i DalarnaAnf. 182 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nistern om kyrkoarkiven i Dalarna.Som kulturministern säkert väl känner till förs deten omfattande diskussion i flera församlingar i Dalar-na om kyrkoarkiven, var originalböcker etc. ska beva-ras. Församlingar har vägrat att lämna ifrån sig mate-rial som gäller . Andra har fått uppskov, t.ex.i . Lokala aktionsgrupper har bildats, som i . Det finns en oro för attRiksarkivet och landsarkiven ska hämta in delar avkyrkoarkiven utan lokalt medgivande och lokal ac-ceptans. Man värnar om sitt, om bygdens identitetoch ser materialet som lokala kulturskatter.Enligt vad jag har erfarit avvaktas verkställighetför att få rådrum.Med respekt för att kulturministern inte kan läggasig i myndighetsutövning vill jag ändå fråga: Vilkenprincipiell uppfattning har kulturministern i fråganoch vilka besked har kulturministern att ge alla demsom engagerat sig?Anf. 183 Kulturminister ():Fru talman! Eftersom jag är väl förtrogen med denbetydelse som kyrkoarkiven har i , där Dalar-na av hävd också har haft en möjlighet att få dispensnär det gäller kyrkoarkiven - vi kallar dem för dis-pensarkiven - var det viktigt för regeringen att se tillatt vi i samband med kyrka-stat-reformen inte gjordenågra förändringar som innebar att dispensarkivennödvändigtvis måste centraliseras till andra arkiv. Detskulle finnas en möjlighet för dem som så önskade attfaktiskt ha kvar sina arkiv på plats, förutsatt att mankunde garantera vård, tillgänglighet och liknande.Jag kan som sagt var inte gå in i den direkta myn-dighetsutövningen, men principiellt har regeringenredan i samband med kyrka-stat-reformen markeratatt dispensarkiven kan fortsätta att leva som tidigare,förutsatt att de uppfyller villkoren när det gäller vård,tillgänglighet och liknande.Anf. 184 ():Fru talman! Jag tycker att man ska lyssna på ochbeakta lokala opinioner så långt det på något sätt går.Dalfolket uppskattar inte, som kulturministern vet, attcentrala myndigheter kommer och talar om hur detska vara. Integriteten är stark.Jag förstår att kulturministern inte kan gå in imyndighetsutövningen, men jag tolkar ändå svaretsom att vi är totalt överens om att det här är en viktigfråga och att vi dessutom gemensamt har stor respektför lokala opinioner.Anf. 185 Kulturminister ():Fru talman! Ja, vi är helt överens om detta.Naturligtvis kan hela landet ha intresse av att hatillgång till de uppgifter som finns i dispensarkiven iDalarna. Den tillgängligheten hoppas jag att man skakunna åstadkomma på annat sätt än att flytta arkivenfrån . Det har myndigheten att hantera. Jaghoppas att det går, därför att jag tycker att det är enmycket viktig del av kulturarvsengagemanget somfinns i .