prot · GP0938 · 2001-11-30 00:00:00 — Det är därför ihögsta grad rimligt att det finns ett samarbete mellanmedlemsstaterna. har velat ha en be-lysning av harmoniseringsprocessen på det rättsligaområdet. Och det är verkligen värt en aktuell debatt.Det är också värt en mer genomgripande beredningän den som sker.Herr talman! Grundlagen föreskriver ju ett bered-ningskrav. Det är regeringens uppgift att vidta denhär beredningen. Den brukar ske genom statliga ut-redningar, remissyttranden och sedan ytterligare be-redning i . Sedan går det vidare tillriksdagen och utskottens beredning. För det här be-hövs det ofta ett betydande tidsutrymme, i synnerhetom lagstiftningsfrågorna är komplicerade.Det som händer inom EU ställer alla de härprinciperna på huvudet. Visst befinner vi oss i enextraordinär situation genom höstens terrorattacker.Men rätten ska inte vara en samling löst hoprafsadelagar utan ska utgöra en sammanhängande enhet.Rättssystemet måste präglas av både förutsägbar-het och rättvisa. Förutsägbarheten ska skydda denenskilde mot godtycklig maktutövning.Herr talman! De finns flera områden som är be-rörda av de här harmoniseringssträvandena. Jag skakoncentrera mig något på exemplet terrorism. Detsom nu händer är att rättsliga ministerrådet i EU inärmast panikstämning genom rambeslut är på väg attskapa ett legalt paraply för kampen mot terrorism.Herr talman! Jag ifrågasätter inte syftet med detta.Såvitt jag kan bedöma är flera av de förslag som försfram bra och ändamålsenliga. Men jag ifrågasätterhanteringsordningen. I stället för en beredningspro-cess underifrån får vi klara direktiv uppifrån på hurlagstiftningen ska vara utformad på det nationellaplanet.Den 5 november delgavs en promemo-ria i ärendet om rambeslut mot terrorism. Den inne-höll punkter som var väl värda en noggrann analys.Men innehållet förändras över tiden. Först i onsdagsdenna vecka kom ett nytt förändrat förslag och justitieutskottet till handa. I går be-handlades det vid ett relativt kort sammanträde i jus-titieutskottet, och behandlas frågorna i . Jag bara frågar: Hur ska hantera så komplicerade frågor på ett relevantoch adekvat sätt? Bortsett från själva sakfrågorna äralltså hanteringsprocessen inte acceptabel.Kan vi verkligen i den kommande nationella lag-stiftningen garantera förutsebarhet och rättvisa ochundvika godtycklig maktutövning? Det är ett allvar-ligt problem om vi inte kan svara ja på den frågan.Herr talman! Det är vår bedömning att det här gåralldeles för snabbt. Det är inte bra om vi efter ett årdrabbas av eftertankens kranka blekhet. Kanske blirdet så att vi vid närmare övervägande kommer framtill att ett genomförande av rambeslutet krävergrundlagsändring. Hur gör vi då? Ska det då utlysasnyval för att genomföra rambeslutet? Vi har helt intenågon politisk beredskap för att nu ta den ställningsom borde behövas.Herr talman! Tyvärr har vi ju politiskt sett här iSverige inte någon kraftfull lagstiftning mot organise-rad brottslighet. Tafatthet och naivitet har präglat desvenska insatserna på området ,detta trots att en statlig utredning för mer än tio årsedan tog fram ett mycket intressant koncept för attbekämpa organiserad brottslighet typ den som terro-rismen utgör. Egentligen är det bara kristdemokrater-na som här i har velat använda sig av detkonceptet.I det rambeslut om terrorism som är på vägfinns det ett antal frågetecken kvar. Visst har man idet senaste förslaget som kom skärpt defi-nitionen av terroristbrott, terrorism och terroristkup-per. Men fortfarande kvarstår oklarheter. Jag ställde iEU-nämnden frågan hur ANC i skulle ha definierats med den nu föreliggandedefinitionen. Var det frihetskämpar eller var det terro-rister? Jag tycker att frågan kvarstår även efter detmer sofistikerade sättet att uttrycka saken som tagitsfram i veckans PM.Det är inga enkla definitioner vi står för. Vi måsteta det här på utomordentligt allvar. Vi måste ha enordentlig beredning så att en sådan här lagstiftning iett kommande skymningsläge inte kan användas motgrupper som kämpar för mänskliga fri- och rättighe-ter.Herr talman! Det går alltså inte an med flummig-heter på detta område.(Applåder)Anf. 6 ():Herr talman! Bakgrunden till att denna debatt harblivit väckt är den fruktansvärda attacken mot WorldTrade Center och Pentagon . Dettaangrepp var mer än en isolerad attack riktad motUSA; det var också ett överfall på demokratin i sigoch riktat mot det öppna samhället i hela världen.Det finns all anledning för att fortsätta sittaktiva deltagande i de internationella ansträngningar-na för att motverka terrorism och organiserad brotts-lighet. En självklar utgångspunkt i detta arbete ärdemokratins rätt att försvara sig.Ett ökat medvetande om nödvändigheten av ettkraftfullt globalt samarbete för att lösa gemensammaoch överhängande problem krävs. I arbetet med attlösa de stora globala problemen måste vår strävanvara att stärka världssamfundets, FN-organens ochEU:s effektivitet och roll.I det här sammanhanget är det därför anmärk-ningsvärt att Vänstern och uttalar en viljaatt stärka men i praktisk politikmotsätter sig de beslut som säkerhetsrådet fattar. Pådet sättet undergräver man möjligheten att åstad-komma effektiva och långsiktiga resultat.Världssamfundet måste utveckla sin förmåga tillkonfliktförebyggande och krishantering och kommain på ett tidigare stadium för att förhindra att våldetbryter ut och tar över.Regeringen förhandlar i och ställer gångpå gång inför fullbordat faktum - allt elleringet. Det visar hur vår regering behandlar de viktigaEU-frågorna. Det visar vilket systemfel vi har. Dettaär ett problem för det svenska folket, och det bordeäven vara ett stort problem för regering.Detta borde ligga i regeringens eget intresse - menicke.Vi får inte glömma bort att vi alltid - jag repete-rar: alltid - måste ställa höga rättssäkerhetskrav när viantar nya lagar och regler. Vi får inte rusa fram ochglömma den enskildes rättssäkerhet. Inga oskyldigamänniskor får bli rättslösa i moderna rättsstater somt.ex. Vi får inte glömma bort att det är vikti-gare att utföra saker rätt än att göra saker snabbt.Att FN har reagerat snabbt efter terrordådet ärkanske inte så märkligt. Det är också till viss delnödvändigt. Men det som skett har varit akut-åtgärder. ska de ersättas av ett långsiktigt tanke-och samarbete. Det får inte gå så snabbt att individerdöms utan rättegång, att man fryser in någons kapitalutan att ha kraftfulla bevis. Visst går det att rätta tillmisstag. Men processen tar , som denensamma människan inte alltid har. Har misstag skettmåste staten hjälpa den utsatta individen kraftfullt.Herr talman! På vilka principer vilar regeringensEU-politik? Den frågan är faktiskt befogad. OmThomas och regeringen släpper igenomgemensam strafflagstiftning på dessa områden - tidi-gare har bl.a. människohandelsområdet lyfts fram -öppnar man för harmoniserade straffsatser och straff-skalor även på andra områden. Detta ställer Center-partiet inte upp på. Vi manar till en ökad försiktighet,till en ökad respekt för enskildas rättssäkerhet.Självklart anser att EU under denärmaste åren måste intensifiera kampen mot terro-rister, mot den gränsöverskridande organiseradebrottsligheten och mot den avskyvärda handeln medmänniskor. Men detta arbete måste ske med rätt me-del och bedrivas mellanstatligt. Annars är riskenpåtaglig att vi öppnar för en harmoniserad straffrätts-lig lagstiftning även på andra områden, vilket vi iCenterpartiet inte är beredda att acceptera.Vad blir nästa område om vi släpper igenom dethär för ett lovvärt syfte utan att fundera på vilka prin-ciper vi då knäsätter? Blir det gemensam narkotika-lagstiftning? Vi är inte beredda att kompromissa medstraffskalor och synen på straffvärdet.För att stödja länder i arbetet med att be-kämpa grov brottslighet har föreslagitatt EU ska utarbeta konkreta program. Det är vårbestämda uppfattning att ett effektivt arbete går attåstadkomma på mellanstatlig nivå med ett nära sam-arbete och informations-, underrättelse- och erfaren-hetsutbyte mellan berörda nationella myndigheter ochde europeiska brottsbekämpande myndigheternaEuropol och Eurojust, vars framväxt vi bejakat.Kampen mot terrorismen kommer att vara effektivom alla länder involveras i en dialog med de länderoch regioner i världen där terrorismen utvecklas.(Applåder)Anf. 7 ():Herr talman! liberalerna gillar euro-peiskt samarbete. Vi tror att vi i vår del av världen harmånga gemensamma utmaningar som vi löser till-sammans. Men vi accepterar inte i detta samarbete attinnehåll och form är bra bara för att socialdemokra-tiska ministrar säger att det är bra. Vi liberaler ifråga-sätter, gillar debatten, men fattar sedan gärna svårabeslut för och framtid.En ny tid är ett begrepp som ständigt återkommernär det i västvärldens justitiedepartement nu planerasför åtgärder för att komma till rätta med terrorism ikölvattnet av . Risken är dock storatt denna nya tid i praktiken kommer att innebära enåtergång till en gammal tid, då mänskliga rät-tigheter var något udda förekommande när beslut omåtgärder för säkerheten diskuterades, då stater-nas makt var absolut, på medborgarnas och indivi-dens bekostnad. Den liberala rättstraditionen är såle-des satt under hård press. Risken finns att grundläg-gande rättssäkerhetsaspekter får ta stryk i rädslansspår. Därför är vi liberaler glada att vi har dennaaktuella debatt.Det går också väldigt fort. Åtgärderna när detgäller de finansiella tillgångarna går från viaFN:s sanktionskommitté och EU rätt in i svensk lag-stiftning. En annan stat listar alltså ca 150 personeroch organisationer. Listan passerar två skapligt byrå-kratiska organisationer. Pang, så ska tillgångarnafrysas i !Det är i sak inte hela världen. I kampen mot inter-nationell brottslighet måste man kunna agera snabbt.Men fort kan bli fel, och snabbheten kan lätt bli detgodas fiende. Det är således anmärkningsvärt ochoacceptabelt att konstatera att det saknas möjligheterför de nu drabbade organisationerna och människornai vårt land att enkelt överklaga denna hastigt upp-komna kvarstad eller frysning av tillgångar. Här för-utsätter jag att regeringen lägger ned all kraft för atthjälpa dessa människor som kan och sannolikt ser utatt vara oskyldigt drabbade.Nästa fredag ska justitieministern bl.a. slutför-handla det s.k. terroristpaketet med övriga medlems-stater. Det handlar i huvudsak om en gemensam defi-nition av terroristbrott samt europeiska arresterings-order. Det senare handlar om att det ska bli enklareoch snabbare att tvingas lämna ut en människa till enannan medlemsstat om personen är misstänkt förvissa listade brott.Det är viktigt att konstatera att det inte är någrahelt nya frågor som kommer upp. EU har under långtid försökt att komma överens om en hyggligt gemen-sam linje på detta område. Men man har inte lyckats.Det beror på att rättssystemen inom EU har växt framur helt olika rättstraditioner, och att sammanjämkadessa är inte problemfritt. Det handlar om att ge ochta.Efter har det dock blivit en väl-dans fart. Borta är till synes problemen med oenighet.Nu vill alla komma överens till varje pris. Detta skerför vår del genom skickligatjänstemän under ledning av är dock i detta sammanhang viktigt att kon-statera att den svenska minoritetsregeringen har ettstort ansvar när den företräder hela riksdag.Vi har fått löpande information i justitieutskottet, menmöjligheten till förankring är på grund av tidsbristoch arbetsbelastning begränsad. Det är t.ex. oaccep-tabelt och ofattbart att de s.k. vägransgrunderna förutlämnande av en misstänkt person till ett annatmedlemsland ännu inte har diskuterats på ministerni-vå, innan slutförhandling. Detta är ett avgö-rande kriterium för att försöka värdera detta nya ut-lämningsförfarande, som den intehaft tillräcklig möjlighet att förankra, åtminstone intei justitieutskottet.Jag vill understryka att när det gäller definitionenav terroristbrott har den svenska delegationen ochregeringen genom justitieminister lyckatstrycka tillbaka de mest häpnadsväckande förslagen.Men problemet kvarstår, vissa av de påstådda terro-ristbrotten kan hänga i luften och kanske inte stäm-mer överens i alla länder.Det handlar nu om den samlade bilden, tycker jag,och de samlade effekterna av det som sker i väst-världens justitiedepartement. I införs särskildakrigstribunaler. Tusentals personer spärras in utanoffentlighet. I vidgas maffialagarna. I Storbri-tannien kan vissa misstänkta hållas häktade utantidsbegränsning. I planerades en ny lagstift-ning som fick så omfattande kritik av bl.a. Lagrådetatt förslaget drogs tillbaka av regeringen.Nu ska vi lättare kunna lämna ut någon som ärmisstänkt till andra EU-länder. Detta kan ske medtvångsmedel som är oacceptabla, häktningstider somär obegränsade och straffrättsbedömningar som kansakna rättssäkerhetens prägel.Dessutom trycker på för att ska kun-na lämna ut människor som man där funnit miss-tänkta. Om dessa ska ställas inför rätta hos Ashcroftsnyskapade militärtribunaler är det oacceptabelt. Flerborde vara oroade inför effekterna av nästa veckasmöte med EU:s justitieministrar.De enda som är glada är väl de som vill skjutasönder hittillsvarande fundamentala kännetecken påvästliga demokratier. Terrorattackernas skadeverk-ningar riskerar att rulla på. Jag hoppas att ThomasBodström känner det ansvar han har närhan slutförhandlar.(Applåder)Anf. 8 (mp):Herr talman! Varför ska vi i riksdag, somföreträder medborgarna i , acceptera lagarsom måste fattas i stor hast och som vi inte vet inne-börden av? Varför ska vi ge avkall på den sedvanligagången för stiftandet av lag endast för att vi blir be-ordrade av EU att ingå bindande avtal till ett bestämtdatum? Varför ska vi känna osäkerhet inför att vigenom förslagen i de två nu föreslagna ramlagarnager avkall på rättssäkerheten för den enskilde? Varfördenna brådska, ?Vi har lagar som är användbara. Vihar ett rättsväsende som kan hantera frågorna omutlämning samt straffa terroristhandlingar. Även omdet behövs förändringar och ett smidigare förfarandemellan medlemsstaterna finns det ingen anledning tillpanikåtgärder.Ett paket med förslag diskuteras nu inom EU. Detär inte bara dessa två ramlagar, utan det är en oerhördaktivitet efter . Min bedömning äratt regeringarnas företrädare måste visa handlings-kraft och beslutsamhet. Kanske också vissa länder serett tillfälle att forcera hela lagstiftningsproceduren.Men beslut i affekt är aldrig bra. Extrem snabbheti proceduren, för bearbetning, långtgå-ende konsekvenser för den enskilde. Miljöpartietmotsätter sig arbetsgången inom tredje pelaren ochdet rättsliga inrikesområdet som , i och med terro-rattacken, blivit tydlig och blottar bristerna.Att värna rättssäkerheten för den enskilde måstevara ett grundläggande krav för alla demokratier. Attanalysera och pröva att detta krav uppfylls tar tid. Detär det som är inbyggt i demokrati och som vi alltidhar sagt att vi värnar. Granskning av sakkunniga,remissynpunkter av myndigheter och intresseorgani-sationer, politisk diskussion, prövning av Lagrådetinnan politiker tar ställning är den gång som är dendemokratiska processen. Men detta hinns inte med.Justitieministern säger att rättssäkerhet är aktivi-tet, inte passivitet. Men om aktiviteten går till på dettavis är det inte rättssäkerhet. Jag är inte med på dendefinitionen.Justitieministern säger också att vi inte av princi-piella skäl ska säga nej. Men det är inte det som dethandlar om, utan det handlar om att jag som riks-dagsledamot inte vet vad som är bakgrunden, för jaghinner inte analysera alla dessa förslag som kommer.Amsterdamavtalet ger möjlighet till denna nyaordning att stifta lag och bindande avtal. Snabbhetoch effektivitet är ledorden. Och det sker på överstat-lig nivå. Förankring, insyn, tolkning av texter uteblireller blir mycket svåra. Som det sagts här ska vi påEU-nämnden ta ställning till en arresteringsor-der som vi inte har fått översatt till svenska. Denfinns på franska i översättning och en del på engelska.Det blir ju omöjligt när ministrarna sedan ska åka ochfatta beslut den 6 och 7 december.Men är det nya tider. Kommissionen läggerfram förslag. bestämmer, och det natio-nella parlamentet får i efterskott säga ja eller nej. Detgår ju inte att ändra i detaljer. Det är endast för med-lemsstaterna att se till att innehållet effektueras inomderas respektive rättsväsende.De folkvalda representanterna har endast möjlig-het att få information och lämna synpunkter. kan inte säga något juridiskt bindandeutan endast avge yttrande och rekommendationer.Riksdagens ledamöter kan här säga vad de tycker,men det finns ingen reservationsrätt. Det finns ingensedvanlig behandling i fackutskottet och ingen debatti kammaren. Detta är unikt. Det är därför som vi harbegärt särskild debatt, herr talman.Amsterdamfördraget är upphovet till detta. Det ärinte som säger att det beror på vil-ken minister det är. Det är helt fel. Det är procedurer-na i EU:s uppbyggnad som har gett möjlighet tilldetta system. och än mer kritiskt granska EU:s procedurformeroch vad de leder till. Det är där hela upphovet är.Vi i ville ha en folkomröstning omAmsterdamfördraget. Då skulle människor få möjlig-het till en viss folkbildning och sätta sig in i det. Hurmånga av er vet vad som stod i de artiklarna? Det ärinte lätt. Det var ett krångligt dokument att ta sigigenom och se vad det kunde leda till. På grund avfördraget blev det stora förändringar inom den tredjepelaren och möjlighet till överstatlighet. Det därför visitter i den här klämmen. Det är dålig demokrati ochrättssäkerhet.Anf. 9 Justitieminister ():Herr talman! under vårt ordförandeskap påvårt första informella rådsmöte - jag tror t.o.m. att detvar på första punkten - hade vi uppe frågan om inef-fektiviteten inom EU. Det går för långsamt. Vi lyck-ades bra under vårt ordförandeskap, som jag sade. Vihade flera överenskommelser än något annat land haftnågon gång.Jag hörde aldrig några kritiska röster från Miljö-partiet eller Vänstern när vi förhandlade om män-niskohandel. Jag hörde aldrig ellerVänstern säga: Det går för fort, stoppa överenskom-melsen om människohandel. Inte ett ord hördes. Var-för är det just terrorister och inte andra brottslingarsom ska ha något extra skydd?Vi ville att det skulle gå snabbare. Jag tyckte attdet första mötet efter var bra ävenom vi varnade för att det är en tidtabell som det inteär säkert att man kan hålla. Jag vill återupprepa att jaghåller med att det nu går för fort. Inte heller jag tyckeratt det är bra. Jag får också information . Vifår framföra det på ett bra sätt. Det är dags att börjaillustrera det fina svenska ordet "lagom". Det är därnågonstans vi ska hamna. Det var för långsamt tidiga-re, men går det för fort.Nu står vi inför överenskommelsen. Det är en delfrågor kvar, som säger, bl.a. vägrans-grunderna. Det är i och för sig inte ovanligt att svårafrågor är det sista som förhandlas. Det innebär ocksåen risk att det inte blir en överenskommelse. Det skergång efter annan att inte tidsplanen håller eftersomman varit för optimistisk. Så kanske det blir . Detvet vi inte. Jag har fått höra: Lägg in veto. Stoppaöverenskommelsen, eftersom det går för fort. Det ärväl inget skäl. Det är om man inte har klarat av att nåen överenskommelse som är acceptabel. Då ska visäga nej.Som ni alla väl känner är systemet uppbyggt så attvi gör ett parlamentariskt granskningsförbehåll. Detär som beslutar och regeringen som för-handlar. Vi ger också all information som är möjlig.Under hösten har det varit flera möten och även enriksdagsdebatt. Inget förslag har granskats och dis-kuterats så mycket som detta, vilket jag i och för sigtycker är bra. Det är stora förändringar. Vi har ocksåsagt att när som helst som justitieutskottet vill kom-mer vi dit och diskuterar hur läget är. Detta är somsagt något som man får ta upp i diskussionerna. Mendet ska inte användas som något allmänt EU-motstånd. Det är inte heller fråga om att EU-motståndär samma sak som rättssäkerhet, tvärtom. Vi skafortsätta att vara aktiva.På frågan om varför detta fördes in i deklarationenvill jag svara att jag fick just den frågan vid diskus-sionen. Det är 14 länder som anser att det är tillräck-ligt. Kan inte tänka sig att vi har en felaktigtolkning och att det är tillräckligt som det redan var?Då berättade jag just om den diskussion vi har haft iEU-nämnden och sade: Det är sju partier av sju somanser att det måste klart och tydligt framgå, och detfår inte vara någon som helst tvekan. Det är av denanledningen som det förhandlades in.Ingvar nämnde frihetskämpar och ANC,men det var redan med. Det var de två sakerna somdet var viktigt att ha med i en särskild deklaration ochsom också kom med. Vi gör allt vi kan för att samar-beta med . Så ska det också fortsätta. Detkan jag garantera.Anf. 10 ():Herr talman! Det är viktigt att i den här debattenlyfta fram den demokratiska processen. Det är justden frågan som jag upplever att justitieministernfortfarande undviker att debattera. Det handlar intebara om att gång på gång få snabb information i jus-titieutskottet om någonting där vi inte ens vet vadslutresultatet ska vara. Det gäller möjligheten attkunna göra en djupa analysen av ett förslag.Herr talman! Jag vill återigen poängtera, som jaggjorde i inledningen, att vi alla är överens om att vivill bekämpa terrorism och organiserad brottslighet.Men när man fattar beslut för att bekämpa brott ochterrorism och lägger fram förslag måste man samti-digt lägga fram förslag som stärker den enskildesrättssäkerhet. Det är vad vi anser är så viktigt. Deprocesserna måste gå hand i hand.Om man bara fokuserar på brottsbekämpning ochlägger fram förslagen utifrån det i snabb takt har maninte tid att analysera och lägga in den enskildes rätts-säkerhet. Det är då kritiken kommer och felen begås.Det allra tydligaste exemplet är den riktigt handfastademonstrationen av vad borttagandet av rättssäker-hetsgarantier kan betyda i praktiken. Det har de per-soner erfarit som har fått sina tillgångar spärrade pågrund av kopplingen till Al-Barakaat.Det visade sig att man genomfört ett förslag utanatt man tagit med rätten att få saken prövad i domstol.Människor vet helt plötsligt inte hur de ska gå tillväga för att få sin sak prövad. Det är därför vi iVänsterpartiet menar att det är så oerhört viktigt att vigranskar förslagen utifrån alla aspekter så att man intemissar så att de enskildas rättssäkerhet kan sättas påspel.Herr talman! Jag upplever att justitieministerThomas tar det som någon slags personligkränkning att vi lyfter upp frågan och debatterar ochkritiserar, och det är synd. Det är tvärtom. Vi tyckeratt det är väldigt bra att driver rättssäkerhets-frågorna. Jag vet att gör det med mycket storkraft. Men det räcker inte med att gör det. Vivet att man vid förhandlingarna inte alltid har sammasynpunkter. Vi vet fortfarandet inte vad resultatetkommer att vara i slutänden.Det är självklart vår skyldighet som riksdagsle-damöter att inte sätta oss med armarna i kors ochsäga: Det är bra. Den driver rätts-säkerhetsfrågor, och vi kan lita på justitieministerBodström. Därmed skulle vi lägga det på det person-liga planet. Vi måste alla aktivt delta i debatten ochlyfta upp de viktiga principerna.När det gäller t.ex. den europeiska arresteringsor-den var helt överens om det förra för-slaget när vi fattade beslut om att vi skulle kunnalämna ut svenska medborgare som hade begått brott.Vi har precis samma uppfattning som justitieminis-tern. Tre svenska pojkar som begår en våldtäkt i Bel-gien ska givetvis kunna lämnas ut. Men det beslutethar vi redan fattat i den svenska . Det före-ligger ju redan, men det används nu som exempel påatt förstärka detta.I slutändan är det ändå den verkställande och ut-färdande staten som bestämmer huruvida det helafinns med på listan. Den verkställande staten har inteens rätt att ifrågasätta andra länders bedömning, ochdärför måste man granska detta väldigt noga.Anf. 11 ():Herr talman! Det brukade sägas , dåjag fortfarande gick i lågstadiet, att borgerlighetenhade svårt att hålla ihop.