prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — Jag ska här kort redogöra för några avVänsterpartiets utgångspunkter i det kommande ar-betet. menar, som riktigt sade, att det är viktigt att stärka kommu-nernas möjlighet att påverka etableringen av friståen-de skolor. Kraven på den offentliga finansieringen avgodkända fristående skolor försvårar rationell planering av det kommunala skolväsen-det. Därigenom ökar kommunernas kostnader, ochkvaliteten vid de kommunala skolorna kan äventyras.Enligt den nu gällande lagstiftningen får inteSkolverket förklara en fristående skola berättigad tillkommunalt bidrag . Vi menar attlagstiftningen här borde förtydligas så att Skolverketfår förklara en fristående skola berättigad till bidragendast om kommunen i fråga tillstyrker ett sådantbeslut.Fru talman! har rapporterat attandelen obehöriga lärare är betydligt högre i de fri-stående skolorna än i de kommunala. Lärarna är till-sammans med eleverna bland de viktigaste av skolansresurser. Det är lärarnas kunskap och pedagogiskakompetens som är grunden för skolutvecklingen. Detär därför oroande att andelen lärare med pedagogiskutbildning är betydligt lägre i de fristående skolornaän i det offentliga skolväsendet. Skollagen kräver att lärare som anställs i det offentliga skolväsen-det ska ha lärarutbildning eller motsvarande, ett kravsom inte omfattar de fristående skolorna.Med tanke på att alltfler elever nu går i de fristå-ende skolorna vore det rimligt att lagstiftningen be-träffande krav på lärarnas pedagogiska utbildningockså omfattade de fristående skolorna. Det bordeinte oroa bara vänsterpartister utan i minst lika höggrad de partier som med kraft vill öka de friståendeskolornas antal. Jag kan konstatera att moderaternainte valt att lyfta fram den enskilda moderata motionsom menar att fristående skolor ska ha rätt att anställai princip vem som helst för att arbeta som lärare.Med tanke på den breda uppslutning som finns iutskottet i fråga om krav på kvalitet i de friståendeskolorna borde det vara möjligt att utan att avvakta enutredning kunna bli ense om det rimliga i att ställasamma krav på pedagogisk utbildning i de friståendeskolorna som inom det offentliga skolväsendetFru talman! De fristående gymnasieskolorna har i praktiken riksrekrytering på alla sina program.Om en elev väljer och blir antagen på en friståendeskola någonstans i , måste hemkommunenbetala för eleven enligt en statlig prislista uträknad pågenomsnittskostnaden för respektive program i helalandet. Motsvarande möjlighet har kommunala gym-nasieskolor endast om regeringen klassat program-men som riksrekryterande. Platserna i de friståendeskolorna blir alltså dyrare än i kommunens egna sko-lor om kommunen har lägre kostnader per elev änriksgenomsnittet. Systemet utgör alltså ett problemför kommunernas ekonomi och skolplanering. Sam-mantaget innebär detta givetvis att de kommunalaskolorna missgynnas på de fristående skolornas be-kostnad. Vi föreslår i stället att de fristående gymna-sieskolorna får verka under samma villkor som dekommunala skolorna.Fru talman! Utvecklingen när det gäller friståendeskolor börjar i vissa kommuner nu att närma sig denpunkt där det blir svårt eller omöjligt att välja enkommunal skola. Vi menar att det är en fullständigtorimlig konsekvens. Det borde vara en rättighet att fågå i en grundskola och i en kommunalgymnasieskola för alla barn och ungdomar som såönskar. Det rimliga vore att skollagen ändrades så attvarje kommun är skyldig att tillhandahålla kommunalgrundskoleverksamhet och gymnasieutbildning till deelever som inte vill gå i fristående skolor.Vänsterpartiet väckte under det förra riksdagsåreten omfattande motion om fristående skolor. Allaförslagen avslogs av en majoritet i trots attbl.a. Socialdemokraterna uttalat sinskepsis mot den pågående utvecklingen och framförtförslag i linje med motion. Bl.a. av-slogs vårt förslag om att stoppa vinstdrivande fristå-ende skolor, vilket var anmärkningsvärt mot bak-grund av skolministerns uttalande i samband med enfrågestund här i :"har det visat sig, i synnerhet när detgäller gymnasieskolorna, att flera bolag direkt haraviserat att man vill starta en skola med ett vinstin-tresse. Man startar inte bara en utan man startar ettflertal skolor, och man har också gått ut offentligt ochangett att man inom anser sig kunna göraen vinst omfattande ett visst antal procent. Det anserjag inte vara förenligt med mitt synsätt på skolan. "Avslagen gjordes med hänvisning till pågåendeutredningar och överväganden inom regeringen. Vivet nu att är det att "sätta ned foten",och vi från ser, som jag harsagt, fram emot ett samarbete där utgångspunkten föross är klar - en likvärdig, sammanhållen, solidarisktfinansierad och demokratiskt styrd skola.Jag står naturligtvis bakom samt-liga reservationer, men jag yrkar för tids vinnandebifall till reservation 4, under punkterna 5 och 12.Anf. 21 () replik:Fru talman! Det säger med endemokratiskt styrd skola är att den de facto ska varapolitikerstyrd och att den politiska majoriteten helstska bestå av och hans partivän-ner.Några klarlägganden är kanske på sin plats och tilldet ett par kommentarer med anledning av inlägget.Bl.a. redovisar att samma villkorska gälla för friskolor som för kommunala skolor.Låt oss då ena oss om en gemensam slutsats. Len-nart resonemang bygger på att friskolor-na har bättre regelverk och villkor än den kommunalaskolan. Låt oss då vara överens om att vi ger dekommunala skolorna samma möjligheter som vi i dagger friskolorna. Låt oss vara överens om, t.ex., attäven de kommunala skolorna får vara riksrekryteran-de. Ge alla skolor samma möjligheter att vara riksre-kryterande. Då går vi er till mötes. Vi har nått enöverenskommelse under förutsättning att ni accepte-rar den. Vi har dessutom nått vårt mål om goda, lik-värdiga villkor som fokuserar på resultaten framförsystemet som sådant - dessutom ett politikerstyrtsystem.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Jag och har troligenlite olika syn på likvärdiga villkor.När jag pratar om att vi ska ge de kommunalagymnasieskolorna likvärdiga förutsättningar som defristående gymnasieskolorna, menar jag - det vetTomas om - den situation som faktisktråder , där en fristående gymnasieskola nära nogmed automatik blir riksrekryterande. Därmed tvingasen kommun i sin kommunala skolplanering att följade regler som vi har ställt upp i riksdag. Detinnebär att kommunen som har ansvar för att planerautbildningen för de elever som bor i kommunen intekan göra det på ett bra sätt. Det innebär också attkostnaderna för gymnasieskolan i den egna kommu-nen ökar.Jag kommer från en del av landet där kommuner-na är små. Vi vet att vi måste samordna och samverkai fråga om gymnasieskolan. Skulle den linje somTomas företräder bli riktlinje för gymna-sieskolans sätt att fungera i , skulle möjlighe-terna att bedriva en likvärdig gymnasieskola un-dandras.Jag ska ställa en fråga till , nunär jag har kvar. Är den moderatasynen att utbildning i första hand ska ses som en varapå en marknad, eller är den en gemensam angelägen-het och grundläggande rättighet för våra barn ochungdomar?Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag ska först svara på fråga. Visst är det en grundläggande rättig-het att få undervisning, att ha möjlighet att gå i skola,att det finns skolor. Därmed är vi överens.Men vi är uppenbarligen inte överens i synen omnationellt likvärdiga villkor. ochhans partiföreträdare anser inte att nationellt likvärdi-ga villkor ska gälla, utan varje kommun ska sätta detregelverk som avgör skolans villkor.Om man har synen att nationellt likvärdiga villkorär till nytta och gagn för skolans utveckling ska mananamma det moderata förslaget om att införa en na-tionell skolpeng, dvs. en nationell finansiering avskolan.I dag har ni 289 resursfördelningssystem. Ni har289 kommuner som var och en sätter upp sina villkor.Låt oss se till resultaten: Beroende på var man befin-ner sig har man större eller mindre möjligheter medutgångspunkt i ekonomiska och politiska förutsätt-ningar. De facto är möjligheterna minst i många av dekommuner där och hans partifö-reträdare regerar.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Det är intressant att höra att TomasHögström har bra kontroll på de kommuner i vilkaVänsterpartiet är med och styr. Jag kan, liksom To-mas , visa på ett antal exempel på en myck-et god och positiv skolutveckling inom ett antalkommunala skolor där är i ledningen.Det vet mycket väl.Sedan var det angående den nationella skolpeng-en. Det är ett klassiskt moderat krav som har fram-förts i ett antal gånger. Den nationellaskolpengen uppfattas inte ens på ett sådant sätt att denfår stöd från de övriga borgerliga partierna. Jag tyckeratt borde inse att talet om den nationellaskolpengen är någonting som är förlegat. Ska vi få en någorlunda rättvis fördelning avresurserna måste vi fördela resurserna utifrån behov.Tomas vet mycket väl om att vi har ettstyrsystem i skolan som innebär att vi bedömer att detlokala inflytandet och den lokala demokratin är avgö-rande för hur vi ska utforma skolan och skolsystemet.Jag återupprepar följande. Det finns ett demokra-tiskt värde i en sammanhållen skola där barn ochungdomar möts. Den moderata skolpolitiken motver-kar det. Den moderata skolpolitiken innebär segrega-tion. Skolan ska inte bara förmedla kunskaper. Denska också vara en mötesplats där människor överklassgränser och etniska gränser kan odla demokra-tiska värderingar och respekt för varandra. Den mo-derata skolpolitiken motverkar det.(forts. 9 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 25 frågestunden , , medverkarföljande statsråd: vice statsminister , statsrådet , jordbruksministerMargareta , socialminister ochfinansminister . Varsågoda och stigfram!Vice statsministern besvarar allmänpolitiska frå-gor. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.Den kommunala självstyrelsenAnf. 26 ():Fru talman! Jag vill fråga vice statsministern hurregeringen ser på demokrati och ökat självbestäm-mande.När jag är ute möter jag ofta människor som upp-lever maktlöshet. Det kan vara elever som inte tyckersig kunna påverka sin skolsituation, arbetslösa sominte tycker att någon lyssnar och t.o.m. kommunalpo-litiker som borde ha makt men som upplever att nå-gon annan dikterar besluten.Nu har företrädare för den socialdemokratiskariksdagsgruppen varit ute och sagt att man ska snävain den kommunala demokratin ytterligare. T.o.m.statsministern har enligt medieuppgifter instämt i dethär. Då vill jag fråga om regeringen är beredd att ökacentralstyrningen nu igen eller att öka självbestäm-mandet för de enskilda människorna. Vad är det somgäller?Anf. 27 Vice statsminister ():Fru talman! Självklart ska den kommunala själv-styrelsen inte snävas in. Det handlar definitivt inte omdet. Vad hela den här diskussionen har handlat om ärbalansen mellan det centrala och det lokala. Vi måstei många sammanhang också se till att människorbehandlas på ett likvärdigt sätt, så att vi kan garanteraett rättfärdigt samhälle i hela landet. Det är en väldigtviktig uppgift för liksom för regeringen.Sedan tycker jag att det på sätt och vis är ett frisk-hetstecken att många känner en frustration över att deinte får vara med och påverka tillräckligt mycket. Detkan exempelvis vara elever i skolan eller för dendelen folk som finns i kommunala organ. Det är braatt de ger den här känslan ett ordentligt uttryck och pådet viset kämpar för att vidga demokratinssfär. Demokrati får man inte uppifrån, utan det ärnågonting som man måste vilja ha och som manmåste arbeta med. Och det måste vara alla männi-skors ansvar.Anf. 28 ():Fru talman! Men då tycker jag att det är uppenbartatt för regeringen ska likformigheten ska gå föredemokratin. Jag tror att det är väldigt allvarligt omman ger sådana signaler om att man ska snäva åtdemokratin. Då får människor en uppfattning om attdet är någon ovanifrån som inte riktigt känner tillderas situation som bestämmer över dem. Den härkänslan av maktlöshet tror jag är väldigt farlig fördemokratin.Hur vill socialdemokraterna förklara att de är fören fördjupad demokrati om de nu ser till likformig-heten och därmed vill öka centralstyrningen överkommunerna?Anf. 29 Vice statsminister ():Fru talman! Det gäller att vara varsam med orden.Jag sade att ingen har talat om att snäva in demokra-tin. Det är inte bara vad vi säger; det är också våråsikt. Dessutom handlar det inte om likformighet utanom lika värde. Vi måste faktiskt se till att våra med-borgare behandlas likvärdigt i hela landet.Det har varit en svår tid för kommunalpolitikernadärför att det har varit ont om pengar. blir det jumera pengar i kommunerna. Det blir mer resurser,och det är väl så viktigt som allting annat för att manska kunna känna glädje i sitt kommunalpolitiskauppdrag. Det tycker vi är viktigt.Sedan har vi då alla de här demokratiseringspro-jekten som håller på. Vi har haft en bred demo-kratiutredning och en väldigt stor diskussion omdetta. Vi måste alla ta det här på allvar och verkligense till att vi både decentraliserar och demokratiserarså mycket det bara går.SkattepolitikenAnf. 30 ():Fru talman! Jag läser i en tidning om förslag på skatteområdet. Han aviserar för-enklingar på skatteområdet när det gäller momsredo-visningsregler, beloppsgränser, direktavskrivningar,schablonisering av bilförmåner m.m. Det här skaläggas fram i samband med budgetpropositionen ihöst. Jag vill fråga finansministern om det finns mot-svarande planer i och om destämmer överens med funderingar.Anf. 31 Finansminister ():Fru talman! Vi är just nu i färd med att förberedavårpropositionen. I höstens budgetproposition ska viåterkomma till ett stort antal av de skattefrågor somnäringsministern har nämnt. Det är väldigt viktigt,som näringsministern också har påmint om, att viunder senare tid har kunnat förbättra villkoren för vårtnäringsliv, bl.a. via skattepolitiken. Vi har ju genom-fört en stor skattereform som har kostat rätt mångamiljarder kronor som faktiskt har förbättrat villkorenför de små företagen. Vi är beredda att pröva de för-enklingsförslag som bereds inom Näringsdeparte-mentet och en del andra förslag för att också se till attvi får bättre förutsättningar för vårt näringsliv i fort-sättningen. Jag tycker att det är oerhört viktigt att viinför hösten också har en rejäl genomgång av skatte-politiken som ger goda förutsättningar för vårt nä-ringsliv.Anf. 32 ():Fru talman! Det var ju ett allmänt hållet svar omatt man ska bereda ärendena. Då får jag formulerafrågan så här: Tycker finansministern att det är viktigtmed och avser finansministern att arbeta för de för-enklingsregler som här föreslås om bl.a. schablonise-ring av bilförmåner och uppskjutning av preliminärs-katt för nystartade företag? Har finansministern sam-ma ambitioner som statsrådet har?Anf. 33 Finansminister ():Fru talman! Regeringen har ut-tryckt sin ambition att förenkla för företagen, framförallt de små företagen. Det kan ske både via regelsys-tem och via skattepolitiken, och den förändring somvi har gjort har ju inneburit exempelvis att de mindreföretagen, inte minst, kan skjuta upp vinsten till ettsenare tillfälle. Det är en bra del i vår konjunkturpoli-tik men också bra för företagen.Vi har tillbaka - flera statsråd har juvarit involverade i det arbetet - haft en särskild dele-gation som har jobbat med förenklingsfrågor. Den gårigenom allt från deklarationsuppgifter och andratekniska saker till det som är mer av politisk karaktärnär det gäller skattefrågorna. Det här kommer viockså att hantera i höst.I har vi treeller fyra stora skatteutredningar som kommer att komma med olika förslagsom berör de mindre företagen, så jag ser att vi kom-mer att behöva hantera många av de här frågornainför höstens proposition.Mul- och klövsjukanAnf. 34 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till jordbruksmi-nister grund av mul- och klövsjukan befinner sig Eu-ropas jordbruk i något som närmast kan liknas vid ettbelägringstillstånd, om jag får använda uttrycket.Storbritannien tycks ha betydande svårigheter medkontrollen över sjukdomen. Den har också spridit sigtill och Holland.Jag vill fråga jordbruksministern om regeringenavser att vidta fler åtgärder för att förhindra en sprid-ning av mul- och klövsjukan till Sverige.Anf. 35 Jordbruksminister ():Fru talman! Det här är verkligen en väldigt svårfråga för regeringar men också, kanske fram-för allt, för dess bönder. Mul- och klövsjukan är denallra mest smittsamma sjukdomen när det gäller djur.Det har gjort att kommissionen i har vidtagitett antal åtgärder. Länderna, som har drabbats, har isin tur naturligtvis följt åtgärdsplanen men också iförekommande fall hittat på egna åtgärder.Vi fick , tyvärr, besked om ett fall på ,så det är mycket allvarsamt. Våra myndigheter ochnaturligtvis också jag själv följer den här frågan näs-tan timme för timme.I dag har t.ex. , Livsmedelsverketoch haft ett mötedär man har beslutat att dra in kött från . Detär svinkött och fårkött.Anf. 36 ():Fru talman! I vissa länder diskuteras vaccineringför att stoppa sjukdomen. har jag förstått attjordbruksministern avvisar en sådan metod. Vad harjordbruksministern för motiv för ett sådant ställ-ningstagande? Det är min undran.Anf. 37 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är dessbättre inte bara jag, utanalla EU:s jordbruksministrar på mötet sadenej till en massvaccinering av det skälet att det intelöser problemet. En vaccinering betyder inte att dju-ren blir friska. Det betyder att sjukdomen inte bryterut - eller en del av sjukdomen. Det finns olika vari-anter, och en variant av sjukdomen bryter inte ut.Men djuret kan vara smittobärare och därmed smittavidare. Så det är ingen säkerhet.Vad man har diskuterat i är en s.k.nödvaccinering som inte omfattar alla djur utan somskulle omfatta en radie av från centrum, vilketskulle vara den gård där mul- och klövsjuka har brutitut. De har emellertid inte satt i gång det här pro-grammet . De avvaktar ett möte i i . Det får också påver-kan på vår handel med tredje land eftersom man kananta att om ett land gör detta kommer hela EU attbetraktas som mul- och klövsjukebesmittat.Låsta arvAnf. 38 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till biträdandesocialförsäkringsministern. Ett fall som uppmärk-sammats i den göteborgska pressen rör en kvinna sommiste sin man i en olycka . Honblev lämnad ensam med en liten son som ärvde för-säkringspengar som utlöstes i samband med fadernsdöd. Dessa pengar hanteras av en överförmyndareoch är låsta tills pojken blir myndig.En del av dessa arvspengar belastar mamman sominkomst av kapital. En följd av detta blev att bostads-bidraget försvann. Mamman var inte heller berättigadtill socialbidrag eftersom hon var förmögen i och medatt sonens arvspengar belastar henne trots att hon intefår röra dem. Min fråga till ministern blir: Vad ämnarministern göra för dem som är berättigade till social-bidrag men inte kan få det på grund av låstaarvspengar som tillhör deras barn?Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! Den fråga som be-rör handlar både om det fall som beskrivs nu och omfrågor som är knutna till skadestånd och annat. Vi seröver den här frågan - inte just med anknytning tillrätten till socialbidrag utan det gäller på vilket sättman kan skilja ut det som är barns rättigheter ochbarns pengar som är inlåsta för att god man inte med-ger att man rör medlen. Vi ser över frågan hur manska hitta en lösning på det här.Anf. 40 ():Fru talman! Det låter väldigt hoppfullt att ni seröver detta. De gläder mig. tror jag att det ärviktigt att man också tittar på kopplingen till socialbi-drag. I det här aktuella fallet var det väldigt speciellteftersom även sjukpengen försvann. Det gjorde ocksåsjukstödet i och med att hon blev nollad. Det finns ettantal sådana fall, så det gäller att man ser över heladet här systemet när pengarna är låsta och överför-myndare har ansvaret för dem.Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! blev det komplicerat att svara, förfrågan om socialbidrag är nog socialministerns an-svar. Men jag tror ändå att jag kan säga, och då fårhan korrigera mig om jag säger fel, att när det gällersocialbidrag kan man i varje enskilt fall ta hänsyn tillomständigheterna. I sådana fall där man kan konstate-ra att man inte har möjlighet att röra medlen kan mani ett enskilt fall göra en särskild bedömning. Menfrågan är ändå vidare än så, för den berör just desituationer där god man eller den som ska företrädabarnets rätt inte medger att man rör de pengar som äravsatta för barnet senare i livet.Sanering av nedlagda industrifastigheterAnf. 42 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till fi-nansministern. Det svenska samhället har genomgåtten stor omvandling under senare delen av 1900-talet.Inte minst gäller det den svenska landsbygden. Följ-den har blivit att industritomter och industrifastighe-ter lämnas för fäfot, vilket får stora miljökonsekven-ser. Det kan handla om att marken är förgiftad avkemikalier eller utsläpp. Det kan handla om fastighe-ter som har blivit allmänfarliga på grund av förfall.Många gånger är det svårt att utreda ansvarsfråganbeträffande vem som ska betala saneringen. Det ärnödvändigt att detta med marken och kostnaden förrivningen av fastigheten måste ses över.Då är min fråga till finansministern om han avseratt vidta åtgärder för att tillföra resurser till de kom-muner som i en redan utsatt ekonomisk situation fårbära ytterligare kostnader för saneringen av de gamlaindustrifastigheterna och tomterna. Det leder ofta tillväldigt stora kostnader för kommunerna att återställamarken eller fastigheten i brukbart skick.Anf. 43 Finansminister ():Fru talman! Vi har ju ettsystem som innebär att staten ger generella bidrag tillkommuner och landsting, alltså inte riktade ellerspecialdestinerade bidrag som huvudnorm. De gene-rella bidrag som vi ger till kommuner och landstingfår kommunerna och landstingen själva hantera ochanvända på olika sätt. Därför har vi inte velat införariktade bidrag av den typ som efterfrågas här. I vissasituationer har det varit så. Det gäller exempelvisregnkatastroferna , översvämningarna. Dågick regeringen in med särskilda pengar för att ersättade kommuner som hade drabbats av stora skador. Detvar i samband med en naturkatastrof, helt enkelt.Om det handlar om mer normala förändringar fårsådant vägas in i våra olika utjämningssystem. Vi harju utöver de generella statsbidragen också ett kost-nadsutjämningssystem mellan kommunerna omkommunerna kan påvisa att de har mycket speciellakostnader som andra kommuner inte har. Men vad jagvet har inte just den faktorn vägts in i detta samman-hang.Anf. 44 ():Fru talman! I den senaste budget som lades framfanns det också ett visst anslag till det här. Man skrevatt anslaget får användas till att åtgärda ur risksyn-punkt särskilt angelägna saneringsobjekt samt tilleventuella akuta saneringsinsatser. Det är kanske dedär akuta insatserna som finansministern tänker på isamband med sommarens oväder osv.Men där är det en ganska liten summa det handlarom. Min fråga gäller också allt det som inte är akutmen som ändå står där; förfallna fastigheter osv. Detgår inte att sälja dem. Ingen tar ansvar för dem. Fö-retagen som ägt dem har kanske gått i konkurs. Dåstår de bara där och ingenting händer. Det är baraallmänt farligt, och någon måste ta ansvaret. Det ärdärför jag undrar om det inte finns en möjlighet attstaten på något sätt kan försöka styra över mer pengartill kommuner och landsting så att det finns en chansför de fattiga kommunerna att sanera.Anf. 45 Finansminister ():Fru talman! Vi har genomden ekonomiska politiken haft möjlighet att föra övermer pengar till just kommuner och landsting. Sedan1994 har den kommunala sektorn förstärkts medungefär . Bara är det20 miljarder kronor mer i statsbidrag.