prot · GO09107 · 2001-05-09 00:00:00 — Självfallet måste en utvärdering in-kludera effekter på jämställdhet, på långsiktig hållbarutveckling, på sysselsättning, på regional obalans ochkostnadseffektivitet.Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag har en fråga som berör Vattenfall.Som vi alla vet expanderar kraftigt utanförlandets gränser. Man investerar i och Tyskland.Företrädesvis gäller det energiomvandling från fossilabränslen till elenergi. Man har också köpt in sig i tyskkärnkraft.Min fråga till är: Hur ställer sigVänsterpartiet till den svenska miljöpolitiken gene-rellt där man försöker minska koldioxidutsläppen?Vänsterpartiets politik syftar ju till nedläggning avkärnkraft. Staten har ett 100-procentigt ägande i ettbolag som för en expansionspolitik som går tvärtemotbåde den svenska uppfattningen och Vänsterpartietsuppfattning om hur miljöpolitiken och energipolitikenska se ut.Jag undrar om kunde säga nå-gonting om detta.Anf. 97 () replik:Fru talman! Vi i ställer oss inte po-sitiva till att tänker ställa om till koldioxid-befrämjande energi i . Vi ställer krav på attdet i ägardirektivet ska finnas mer preciserade mål förvad ägandet ska leda till. I detta ägande ska det ocksåfinnas ett ansvar för en hållbar utveckling, för enregional utveckling och för elsäkerhet.Anf. 98 () replik:Fru talman! Med tanke på att elmarknaden har av-reglerats och på att elbolagen lever i konkurrens medvarandra är det en besvärlig begränsning när man frånägarhåll - som vill - anger vissa be-gränsningar. Det rimliga vore naturligtvis att Vatten-fall fick verka på marknaden på marknadens villkor.Kanske skulle staten ägande skiljas från Vattenfallhelt och hållet så att kunde verka i olikaländer efter dessa länders lagar och regler. Som jagser det skulle detta underlätta expansionoch möjligheter att vara en stor och aktivspelare även . Vad anser omdetta?Anf. 99 () replik:Fru talman! Vi anser att staten har ett ansvar förinfrastrukturen. En del av infrastrukturen i ett land ärelförsörjningen. Eftersom det finns ett statligt ansvarför den måste man också ha kontroll över ägandet.Framför allt måste medborgarna veta vem som kanutkrävas ett ansvar för att elförsörjningen fungerar.Skulle man göra som föreslår, att manskulle dela upp i en marknadsmässig deloch en infrastrukturdel där staten tar det fulla ansva-ret, är det ingen mening med att staten ska äga Vat-tenfall om det ska drivas som ett kommersiellt bolag.I så fall ska det vara ett kommersiellt bolag. Därföranser vi att måste få klara ägardirektiv ochklara direktiv om hur verksamheten ska skötas, vadden är ämnad för och vilka krav som ska ställas påVattenfall. Men huvudkravet kan inte vara att Vatten-fall ska agera på en marknad under marknadsmässigavillkor.Anf. 100 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillvår reservation nr 2, men vi står naturligtvis ocksåbakom reservation nr 3.Jag tycker att det har varit mycket intressant attfrån mitt arbetsrum följa dagens långa debatt om EUoch framtidsfrågorna i EU. De allra flesta av oss villju så fort som möjligt få till stånd en utvidgning, ochmånga talare har tagit upp detta.Det som startade som ett fredsprojekt kan inte visom nu är med hålla för oss själva. Vi måste skapa ettenat , ett där fler länder och derasinvånare får del av de fördelar som en fri rörlighet förpersoner, varor, tjänster och kapital ger. Men vi måsteockså skapa ett där vi tillsammans kan lösanationsövergripande problem, t.ex. den internatio-nella brottsligheten eller miljöproblemen där utsläp-pen av växthusgaser får globala effekter. Här kan ochmåste EU spela en aktivare roll än i dag.Men att det inte är så enkelt att enas mellan deolika europeiska länderna framgick tydligt vid utri-kesministermötet, där några länder ville senareläggakandidatländernas tillträde till arbetsmarknaden.Ännu mer komplicerat tror jag att det blir när de nu-varande EU-länderna ska inse att hela det ekonomis-ka bidragssystemet måste förändras, både till innehålloch till nivå. För hur ska annars medlen räcka till föratt ge samma villkor för de tillkommande länderna?Fru talman! EU:s strukturfondssystem har intefungerat på ett acceptabelt sätt i . Det harpräglats av krånglighet. Regelverket har varit alltföromfattande och snårigt. Mycket tid och kraft har gåttåt till administration. Det har varit nära nog omöjligtför en liten projektägare att starta och genomföra ettEU-projekt, eftersom det krävts både byråkratiskkompetens och en stabil finansiering då EU-medlenhar betalats ut så sent. Dessutom vet vi att de lokalaskattemyndigheterna har haft olika uppfattning ommomsplikt eller icke momsplikt för strukturfondsbi-dragen.De förenklingar och förbättringar som har genom-förts inför den nuvarande är steg i rätt riktning, men det räcker inte. Detmåste bli ännu enklare. Jag menar att målet måstevara att det ska vara lika enkelt för t.ex. ett byabaseratkvinnokooperativ att starta och driva ett EU-projektsom det är för ett landsting. Möjligheten att betala uten viss del av strukturfondsstödet i förskott är ocksåett steg i rätt riktning. Men mer kan göras, och det är ihuvudsak på nationell nivå som detta ska ske.Fru talman! När det gäller är kra-ven desamma: Reglerna för den inre marknadenmåste bli enklare och färre. Regeringen bör därförkraftfullt driva kravet på ett mer intensifierat regel-förenklingsarbete. Färre och tydligare regler är enförutsättning för att de regler som finns på den inremarknaden kan tolkas och tillämpas mer likvärdigt.Då kommer vi att uppnå en större harmoni och lika-behandling, vilket är grunden för att syftet med unio-nen ska uppnås.Fru talman! Beslut måste också tas på rätt nivå iEU. Vi kristdemokrater välkomnar därför de nyaförordningar som gör det möjligt att nationellt hanteraoch besluta om stöd till utbildning, mindre stöd ochstöd till små och medelstora företag. Vi menar attvarje land bättre och snabbare än EU-byråkratin kanavgöra hur medel behövs och hur de ska nyttjas påhemmaplan. Men fler beslut borde enligt subsidiari-tetsprincipen lyftas ned till nationell nivå. Det kangälla t.ex. regionalt stöd och miljöstöd.Sedan, fru talman, vill jag gå över till avsnittet omEU och energi. Inom EU drivs en mängd olika frågoroch projekt med bäring på energifrågorna. främjande av förnybara energikällor, avregleringav el- och gasmarknaderna samt utveckling av ettregelverk och ett ersättningssystem så att handel medel kan ske över nationsgränser på den inre marknadenoch med länder utanför EU. Också forskning ochutveckling av energiteknik ingår i det gemensammaarbetet i EU, och energieffektivisering och energibe-sparing är pågående projekt. Allt detta är mycket braoch angelägna frågor som kan och bör drivas på EU-nivå.En annan viktig och angelägen fråga som EU påallvar borde ta tag i är de energirelaterade mil-jöproblemen. Här finns ett fält som ligger öppet fören mängd olika åtgärder, däribland en gemensamlägsta avgift för utsläpp av koldioxid. Vi menar attdet är skandal att regeringen inte har velat driva dettamed kraft i EU. är ett föregångsland inomdetta område med ganska höga miljöavgifter - fak-tiskt så höga att de nästan kan ses som konkurrens-hinder så länge som inte de andra industrinationernahar samma avgifter.Fru talman! Inom miljö- och energiområdet är detockså viktigt att det finns tydliga definitioner på vadsom är att betrakta som avfall och vad som ärbiobränsle, liksom på vad som ska deponeras, för-brännas eller återvinnas. Vår definition av biobränsleinnebär avfall med biologiskt ursprung, torv, halm,salix och energigräs, grot, dvs. grenar och toppar,spån och bark samt avlutar. Det, menar vi, är enmycket bra definition. Vi menar också att detta bordekunna användas som bränsle i samtliga EU-länder.Vi anser att regeringen borde ta tag i definitions-frågorna och driva dem i EU. Det handlar om eneuropeisk miljö- och energifråga där vi i ,med vårt kunnande och vårt miljötänkande, bordeagera i stället för att möjligen i efterhand försökareagera.Fru talman! Jag har redan yrkat bifall till reserva-tion 2. Jag hoppas att fler anser det angeläget att vi fåren enhetlig definition inom det här området.Anf. 101 ():Fru talman! Utskottet har ganska debatte-rat utrikeshandelspolitiska frågor. En fyllig EU-debatthar också förts i kammaren här . Jag ska inteförlänga den så väldigt mycket, men några få sakerspeciellt om internationell handel skulle jag ändå viljasäga.Fru talman! De internationella kontakterna ochhandelsförbindelserna har varit och är en förutsätt-ning för tillväxt i den svenska ekonomin. harsom en liten, öppen ekonomi med ett stort internatio-nellt beroende ett starkt intresse av att handelsförbin-delser och andra internationella utbyten kan ske såobehindrat som möjligt. Därför är från svensk syn-punkt fortsatta förhandlingar inom WTO om ytterli-gare liberaliseringar av handeln och förbättring av deinternationella spelreglerna mycket angelägna.Det är ingen slump, fru talman, att frivilliga över-enskommelser som syftar till förbättringar kallas förliberaliseringar. Även länder och regimer som på intetsätt kan kallas liberala inser i praktikenatt förändringar i den här riktningen gynnar också denegna nationen. skapar också liberaliseringarinom handelns område på lång sikt ett tryck på de-mokratiseringar i auktoritära och odemokratiska län-der.Liberalisering av världshandeln har varit en motorför tillväxt i olika länder. Det är de länder som harvarit öppna mot omvärlden som lyckas bäst sett i ettlängre perspektiv. Det finns en oro, främst i i-länderna, för att konkurrens från låglöneländer ska slåut företag och jobb i industrivärlden. Men erfarenhe-terna från vår egen industrialiseringsprocess visar attvår ökade öppenhet mot omvärlden ledde till tillväxtoch ökad sysselsättning både i och i de ländervi handlade med.Att försöka skydda sig mot omvärlden med tullaroch andra handelshinder kan verka tryggt på kort siktmen leder på bara till förstelning, sämrestandard och lägre sysselsättning. En liberal mark-nadsekonomi innebär öppenhet och snabb spridningav information. Arbetet för en öppnare handel måstedärför fortsätta både för ekonomins och för demokra-tins skull.Internationell handel, miljö och arbetsvillkor är ettmycket kontroversiellt område . Många u-länderfruktar att de krav på förbättrade arbetsvillkor somställs av i-länder i själva verket är en form av protek-tionism. Det är en berättigad fråga om inte u-länderska ha möjlighet att arbeta sig upp ur fattigdom påsamma sätt som de nuvarande i-länderna gjorde undersin industrialiseringsprocess - så också Sverige.Det finns också ett behov av att se över och för-bättra . Jag vill särskilt påtala viktenav att frågan om regelförenkling när det gäller han-delsprocedurerna drivs framåt. Ett sådant krav fram-fördes bl.a. av oss från . Sverigebör därför prioritera denna fråga inom EU, fru tal-man, som arbetar aktivt med att få in detta område inästa förhandlingsrunda.Fru talman! beslutade all-männa rådet att avskaffa tullar och kvoter för allavaror utom vapen för de 49 fattigaste länderna i värl-den. För den stora mängden varor inträdde tullfrihe-ten , medan socker, ris och bananerkommer att vara tullfria först efter en övergångsperi-od, dock . Det är glädjande att de fatti-gaste länderna kommer att få fullständig tullfrihet tillEU-länderna, om än något sent.En rapport från slog fast attEU:s handelshinder på jordbruksområdet innebärmycket höga kostnader för jordbruksbefolkningen i men också för konsumenter och skattebeta-lare i länder som tillämpar höga stödnivåer.Jag vill understryka att de nu uppnådda resultatenoch framgångarna endast bör ses som ett etappresul-tat, vilket måste följas av ytterligare liberaliseringarav världshandeln. En fri handel är en motor för till-växt i alla länder, men innebär särskilt för de fattigareländerna en möjlighet att förändra sin position.Med detta, fru talman, skulle jag bara vilja yrkabifall till reservation nr 3.Anf. 102 ():Fru talman! Jag välkomnar kommande regel-förenklingar och regelförändringar när det gällerstrukturfonderna. Detta är behövligt, och ett steg hartagits på vägen. Det behövs säkert mer av detta ocksåframöver.Jag tycker också att det är bra att strukturfondernaska följas upp i fortsättningen när det gäller jäm-ställdhet och hållbar utveckling. Detta är också nöd-vändigt. Det har ju visat sig att de inte haranvänts på ett tillräckligt bra sätt för dessa frågor.Jämställdhet och en hållbar utveckling har inte stått ifokus för de här fonderna än och det bör denaturligtvis göra.Det är också bra att vi får en större enhetlighetinom energipolitiken. Men där har regeringen missatden viktigaste delen, som en del tidigare talare ocksåhar nämnt. Det viktigaste är nämligen att vi får mini-minivåer åtminstone när det gäller miljöskatter.Mycket allvarligt är att regeringen inte vill att viska ha majoritetsbeslut vad gäller koldioxidbeskatt-ningen. Jag tycker att det är svårt att smälta att man,när vi går in för större enhetlighet i energipolitiken,inte arbetar för de allra viktigaste delarna, nämligenväxthuseffekten och hur vi ska motverka att den baraökar och ökar.Jag välkomnar att EU-länderna har bestämt sig föratt avveckla i-ländernas tullar mot de allra minstutvecklade och fattigaste . Mer kundegöras på detta område och vi kräver att detta går vida-re.En fortsatt WTO-runda och de frågor som hörihop med en sådan har vi diskuterat alldeles nyligenmed anledning av det handelspolitiska betänkandesom vi debatterade , så jag skainte säga mycket om det. Men jag anser inte att det ärtillräckligt klarlagt att de regler som råder för han-delspolitiken verkligen medför att inkomstskillnader-na minskar för de fattigaste människorna i u-ländernaoch att de får det bättre. Inte heller har det visats attmiljön far väl av den ökade handeln. Jag menar att viborde titta närmare på detta innan vi går in för nyarundor.Jag tycker inte heller om detaljregleringar när detgäller livsmedel och fröer. Många fröer som har an-vänts och varit populära kan inte användas ,eftersom det blir för dyrt att registrera dem. Det här ärganska tokiga regler som EU kör med.Jag ser gärna att reglerna för regionalpolitiken blirmer flexibla och att länderna får mer att säga till omsjälva.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillförslaget i betänkandet och avslag på reservationerna.Betänkandet berör, som vi har hört, tre områden:regionalpolitiken, energipolitiken och utrikeshandeln.Jag vill kort beröra vart och ett.Först regionalpolitiken.För gäller en nyordning för strukturfonderna. Det finns färre programoch därmed underlättas överblicken och utvärdering-arna.Det har också utvecklats indikatorer för att bättrekunna mäta resultat och effekter av programmen. Fördetta redogör utskottet närmare i betänkandet.Det tycker jag är bra. Det upptäcktes , precis som sade, att detfanns ett antal organisatoriska och administrativaproblem i den svenska hanteringen. har reglernaväsentligt förbättrats.Jag vill också i denna del hänvisa till den regio-nalpolitiska proposition som kommer , där vikommer att få en samlad bedömning.Energi är inget gemensamt politikområde i EU,och EG-fördraget har inte något specifikt avsnitt sombehandlar energi. har tidigare avvisat attenergiområdet blir ett särskilt politikområde. Motivetför detta är att energipolitiken kännetecknas av natio-nella politiska beslut och intressen.Dock är vi i positiva till ökat samarbetepå energiområdet, t.ex. när det gäller energirelaterademiljöproblem.Regeringen förbereder en proposition om klimat-politiken, och utskottet anser att ett ställningstagandetill klimatpolitiken får äga rum i samband med be-handlingen av propositionen.Utrikeshandeln har vi ju debatteratoch konstaterat att det råder en betydande samsynmellan partierna. Det som egentligen skilde oss åt ibehandlingen av detta betänkande var ordet "rättvis".För oss socialdemokrater är en rättvis och fri han-del grundläggande, liksom en närmare dialog mellanWTO och . Genom Amsterdamfördraget betonasatt miljöhänsyn ska integreras i alla gemenskapenspolitikområden för att en hållbar utveckling ska kun-na uppnås.Fru talman! Jag yrkar än en gång bifall till försla-get i betänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag vill ta upp regionalpolitiken, kli-matpropositionen och infrastrukturen. Det har fram-förts tidigare från talarstolen att regionalpolitiken ochinfrastrukturen skulle sammanfalla och att intressenadärvidlag skulle kunna tillfredsställas i bägge dessadelar. Det ligger en rimlighet i detta. Dock hörde jagför ett tag sedan språkröret säga att enförutsättning för att infrastrukturpropositionen skullekomma till stånd var att klimatfrågorna behandladessamtidigt.Då är min fråga till : Vä-ger klimatfrågorna tyngre än regionalpolitiken?Anf. 105 ()replik:Fru talman! Jag tror att båda områdena är så passviktiga att det är svårt att vikta vilket som är viktigareän det andra. Dock kommer enligt de uppgifter somjag har klimatpropositionen att sammanfall i tidenmed infrastruktur- och regionalpropositionerna.Anf. 106 ():Fru talman! har en reservation tilldetta betänkande som även jag vill yrka bifall till.Utöver vad som har framförts av GunillaWahlén skulle jag vilja argumentera ytterligare förden här reservationen.Som det sagts här tidigare är det bra att antaletstrukturfondsprogram blir färre. De borde kanskekunna bli ännu färre om man låter medlemsstaternabestämma mer själva. Är det t.ex. inte större chans attrespektive medlemsland bäst vet vilka geografiskaområden som behöver regionala stöd? EU:s fyrkanti-ga regler kom ju i öppen dag när mål 1-områdena förden nya perioden skulle fastställas. Kartan fick ritasså att industriområdena kom med och bostadsområ-dena kom utanför för att passa EU:s regler.Vi har i vår motion beskrivit hur organisationenför strukturfondsarbetet ser ut. Det kännetecknas av,för att använda sig av utskottets egna ord, byråkratioch krångel. Jag skulle vilja lägga till att det dess-utom är svåröverskådligt och inte ger några garantierför att mål som jämställdhet och hållbar utvecklingblir styrande.Regeringen gav 1999 Statskontoret i uppdrag attge en samlad bild om och hur målen i struktur-fondsprogrammen har uppnåtts samt hur de har ut-värderats.Statskontorets uppdrag presenterades i Mittutvär-deringar av strukturfonderna, som lämnades till rege-ringen . Där kan man utläsa en heldel om metodiken kring utvärderingen. I denna rap-port finns ett förslag om att inrätta en kommitté somska ha ett övergripande nationellt ansvar för utvärde-ring och måluppfyllelse av strukturfonderna. FrånVänsterpartiets sida anser vi att det är ett bra förslag,och denna kommitté bör vara parlamentariskt upp-byggd för att garantera insyn från allmänhetens sida.Utskottet hänvisar till att berörda frågor kommeratt aktualiseras i samband med regionalpolitiska pro-positionen . Vad jag vet har inteden regionalpolitiska utredningen speciellt sysslatmed utvärdering och uppföljning av , men varifrån förslagen kommer är väl mindreviktigt.Fru talman! Det viktiga är att förslagen läggs framoch att förslagen blir sådana att utvärderingarna bliröverskådliga och att de också mäter kvaliteten påsådana mål som jämställdhet och långsiktigt hållbarutveckling.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )9 § revisorers årsredovisning för2000Föredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU24Riksdagens revisorers årsredovisning (re-dog. 2000/01:RR1).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 11 §. )10 § Nordiskt samarbeteFöredrogsutrikesutskottets betänkande 2000/01:UU13Nordiskt samarbete (skr. 2000/01:90 och redog.2000/01:NR1).Anf. 107 ():Fru talman! Det har gått lite fort, så jag ser att mi-na vänner engagerade i nordiskt samarbete inte harhunnit hit. Jag hoppas att det inte är tecken på attderas engagemang har svalnat snabbt utan att det ärför att de springer i korridorerna.Låt mig i alla fall göra en anknytning till den de-batt vi har haft och göra klart att det ärEU som står i centrum för utvecklingen i vår världs-del. De nordiska samhällena och det nordiska samar-betet kan frodas endast inom en vidare europeisk ramoch genom att de nordiska länderna deltar aktivt i deteuropeiska samarbetet.I dag präglas tyvärr det nordiska förhållandet tillEuropa av splittring, obeslutsamhet och halvhjärtatengagemang. De nordiska länderna sitter vid olikabord. Beskrivande för situationen är att i daghar fem olika valutor. När EU går över tillden gemensamma valutan har även fortsätt-ningsvis fem olika valutor. Här krävs ett mer kraft-fullt politiskt ledarskap för att den nordiska rösten skabli starkare i det europeiska samarbetet och en tydligvision om euron som framtida ge-mensamma valuta som uppmuntrar handel och eko-nomisk integration mellan , som firar sitt 50-årsjubileum, har genomgåttmer genomgripande förändringar än under sin tidiga-re historia. De dramatiska förändringarna i vår om-värld som inledde 90-talet påverkade redan från bör-jan rådets verksamhet. Men det var först i mitten avårtiondet som man allmänt insåg nödvändigheten aven mer genomgripande förändring av rådets arbetssättoch organisation.En av de mer påtagliga förändringarna var deökade kontakterna med de nu självständiga baltiskastaterna vars talmän inbjöds till ses-sion redan innan länderna hade uppnått sin formellasjälvständighet.I slutet av kommer vi att ha vårttredje gemensamma möte mellan ochBaltiska församlingen. De två tidigare hölls 1996 och1999 och framstår som något av det viktigaste har arbetat med . Den-na gång möts vi i . Viktiga teman för detta möteär och den nordliga dimensionen.Detta visar att de säkerhetspolitiska frågorna i vidbemärkelse intar en alltmer framträdande roll i sam-arbetet. Det är en enorm utveckling från den tid närdessa frågor över huvud taget inte fick finnas med pådagordningen i det nordiska samarbetet.Vid den senaste sessionen lade den konservativagruppen fram ett medlemsförslag om att man skulleerbjuda de baltiska länderna medlemskap i . Det finns också en moderat reservation i da-gens betänkande från utrikesutskottet till förmån förbaltiskt medlemskap. Ingen annan partigrupp varberedd att stödja vårt förslag, precis som här i riksda-gen. Rådets majoritet stannade vid en, som jag tycker,mycket urvattnad rekommendation om att samarbetetmed de baltiska staterna ska intensifieras.Jag håller med min företrädare som ordförande iden svenska delegationen, , som i rådetsdebatt påpekade att det är svårt att i längden intensifi-era samarbetet med de baltiska länderna och samti-digt förneka dem att delta fullt ut. Det kan inte i läng-den vara meningsfullt för dessa länder att försökasamarbeta med en organisation som ständigt hållersig på armlängds avstånd.Fru talman! Alla här i kammaren hade inte möj-lighet att vara med på sessionen i . Men närstatsminister avslutade generalde-batten gjorde han för sin del klart att han tror att ut-vecklingen går mot att de baltiska länderna blir med-lemmar i Nordiska rådet.Liknande tankegångar för den s.k. vismanspane-len fram i sin rapport - öppet för värl-dens vindar. De talar om att man måste gå ifrån detpatron-klient-förhållande som kännetecknar samar-betet mellan och de baltiska ländernatill ett samarbete byggt på jämställdhet parternaemellan.Jag undrar om ni som har sagt nej till att öppnaför medlemskap för , och harfunderat på vad som händer om förhoppningsvis baranågra år då de blir medlemmar i . Då kommerdessa medborgare att i praktiken få de rättighetervilka varit de mest betydelsefulla och handgripligaresultaten av det nordiska samarbetet för medborgar-na , dvs. frihet att välja var man villbo och var man vill arbeta i Norden.Vad tänker ni då säga till våra grannar på andrasidan ? Det blir svårt att säga nej till enmedlemsansökan.För mig med min vision av en dynamisk framåt-skridande är det självklart att så långt som möjligt ska bidra till att stärkarelationerna i vår del av .