prot · GP0917 · 2001-10-24 00:00:00 — Detta har också verifierats när jag haft kontaktermed Ungdomsstyrelsen.Jag är övertygad om att ungdomspolitiken blir alltviktigare, att det inte längre går att säga till unga: Ertid kommer. Ni får vänta på inflytande och delaktig-het. Unga vill påverka, bli lyssnade på och vara denkraft de faktiskt är.Vår syn på ungdomspolitiken ligger fast. Vi anseratt målen ska vara kvar till dess att Ungdomsstyrelsenkommer in med en fördjupad analys, vilket ska skevart fjärde år.Dan lyfte upp välfärdsbokslutet. Jaghar inte heller kunnat läsa hela detta utan har bara settpressmeddelanden och vad medierna har rapporterat.Men jag utgår från att det inom alla politikområdenfunderas över vad man nu har kommit fram till ochvilka förändringar som ska ske. Det här gäller ocksåungdomspolitiken: Vad är det som har skett, och vadkan vi göra för att förändra utvecklingen? Jag förut-sätter att regeringen funderar över detta även på ung-domsområdet.Herr talman! I betänkandet finns två reservationertill. Den första handlar om en begäran om en utred-ning för att få bättre kunskap om mediernas påverkanpå ungdomars bild av könsroller och vad som ärmanligt och kvinnligt. Alla i utskottet anser att det ärviktigt att ungdomar inte får en vrångbild av vad detinnebär att vara vuxen kvinna eller man. Det är ocksåviktigt att det förs en ständig debatt om dessa frågorsamt att snedvridna och stereotypa uppfattningar omjämställdhet inte får stå oemotsagda. Här har vi allaett ansvar som medborgare. Jag är övertygad om attdet är oerhört viktigt att både föräldrar och andravuxna i ungdomars vardag diskuterar detta. Här spe-lar naturligtvis skolan en viktig och betydelsefull roll.I den ungdomspolitik som fattade beslutom sade man att just jämställdhetensärskilt skulle beaktas. Här handlar det mycket omforskning. I reservationen lyfter man fram detta medatt få en samlad bild av hur det här området har ut-vecklats. har i en rapport bedömtatt det även i fortsättningen finns behov av en särskildungdomsforskning. Jag vet att man jobbar med dethär på . Det är av den anledningen,och med anledning av att vi vet att det sker mycketforskning och annat arbete på annat håll i samhället,som vi , , inte tycker att detär aktuellt att initiera en statlig utredning på det härområdet.Den sista reservationen handlar om ungdomarsmöjlighet att delta i planeringen och utformningen avkulturverksamhet för unga. Jag har redan i början avmitt anförande lyft fram de ungdomspolitiska målen,där vi säger att ungdomars delaktighet är viktig, lik-som att unga ses som den resurs i samhället de fak-tiskt är. Även i de kulturpolitiska målen lyfter vi framvikten av delaktighet och eget skapande. Det är vik-tigt att kulturpolitiken för unga tar sitt avstamp i ung-as eget skapande och egen kreativa förmåga.Jag är övertygad om att skolan har en central platsnär det handlar om kulturen för unga. Det är där allakan få möta kulturen på lika villkor och kanske mötaalla kulturgenrer. Därför måste skapande verksamhetfinnas i den dagliga verksamheten i skolan. I det stöd som ges till ungas egna kulturaktivite-ter, genom , och All-männa arvsfonden. Jag vet att dessa alltid ser till attdet finns unga med i verksamheten och att det inteska vara enbart vuxna som ska styra över verksam-heten. Bland de 41 delmål som regeringen fastställtfinns dessutom även kulturen och möjligheten tilleget skapande med.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till ut-skottets förslag i dess helhet.Anf. 54 () replik:Herr talman! Just alla som förväntas ha ansvar förungdomars situation och verklighet skulle be-höva få en belysning av mediernas genomslagskraft,de medier som när vi växte upp inte alls hade detinflytande som de har . Jag tror inte att vi allariktigt förstår vilken påverkan som medierna har , då ungdomarna umgås med dem från morgon tillkväll. Det är viktigt, tycker jag, att samla all den härkunskapen nu genom att tillsätta en utredning.När säger att det inte är aktuellt"" tolkar jag det som att socialdemo-kraterna själva kommer att komma med ett sådantförslag om kanske , och det är ju positivt.Då kan man se att man gjort lite grann för att påverka.Men min fråga handlade om skolan som en cen-tral plats för medvetandegörande om mediernas på-verkan. Vi tycker att skolan har en central roll här. Viär överens om det. Varför kan då inte lärarna få ut-bildning i medier?Anf. 55 () replik:Herr talman! Det är upp till att tolkadet jag säger på sitt sätt.Jag tycker att det är viktigt att de här frågorna dis-kuteras. Jag tycker att det är viktigt att de finns. Jagtror inte alltid att det är vi vuxna som ska initiera det,utan jag vet att man i många ungdomsföreningar ochungdomsverksamheter diskuterar detta. Det är ocksådär som det är viktigt att debatten hålls levande.Jag tycker inte riktigt att det är en statlig utredningvi behöver på det här området. Jag tror att man behö-ver jobba med det här på väldigt många olika områ-den, men inte med kartläggning genom en statligutredning. Det är det jag framför allt vänder migemot.Anf. 56 () replik:Herr talman! Här tycker vi uppenbart olika. Ung-domar diskuterar svårigheten i problematiken, men vihär i har möjlighet att besluta om den. Detkan inte ungdomarna göra. Vi kan besluta att ge demett redskap, nämligen genom att tillsätta en utredningoch samla all den kunskap som finns för att sevartåt det barkar.Men min fråga var: När vi nu är så rörande enigaom skolans roll när det gäller mediekunskap för atthjälpa ungdomarna att förstå mediernas påverkan ochinflytande så att de ska kunna hantera detta och kunnagöra egna motbilder, varför kan inte lärarna på Lärar-högskolan få utbildning i medier?Anf. 57 () replik:Herr talman! Jag är inte helt säker på att ett red-skap till ungdomarna i den här frågan är en statligutredning. Jag tror att det kanske behövs andra red-skap i så fall.Jag vet inte hur den exakta utformningen av lärar-utbildningen ser ut, men jag vet att man lyfter framdetta i bl.a. vidareutbildningen, på studiedagar förlärare och vid andra tillfällen. Åtminstone har jagmött flera lärare som har diskuterat detta. Men denexakta utformningen av lärarutbildningen känner jaginte till, så det kan jag inte svara på.Anf. 58 () replik:Herr talman! Att skolan är mycket viktig för kul-turen stryker vi också gärna under. Men eftersomdetta inte är en skoldebatt tänker jag inte ta upp allt vihar poängterat på det området.Däremot vill jag när det gäller medierna ta uppderas ansvar. Vi pratar mycket om att föräldrarna haransvar och att skolan har ansvar, men jag anser ocksåatt medierna måste ta på sig en del av det här ansvaretoch inte exponera på det sätt de gör i väldigtmånga tidningar.Vad gäller ungdomarnas möjligheter att få hjälptill olika aktiviteter vet vi via Ungdomsstyrelsenatt det ibland är lite för krångliga regler. Det tar tidatt få pengar. Jag har pratat med ungdomsorganisa-tioner som har sökt pengar och de säger: får vivänta upp till innan vi får besked om vi fårpengar till det här projektet eller inte. I bästa fall gårdet på några månader.När det tar så här är det inte realistiskt atttro att ungdomarna ska känna att det är meningsfullt.Därför måste vi försöka få till stånd regler som gör attde snabbt kan söka resurser och att vi ger dem sådanasom, som sagt, inte är låsta i kommunerna utan somfinns övergripande att få.När det gäller att få del av Ungdomsstyrelsenspengar är det problem för dem som är föreningslösa.Jag skulle vilja veta hur ser på möj-ligheten att de lättare ska komma åt pengar för attordna aktiviteter.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag tror att vi är helt överens, Bir-gitta och jag, om att medierna måste ta ettansvar och vara väldigt självkritiska när det gäller hurde lyfter fram och belyser könsroller, vilken kroppman ska ha och annat. Jag hoppas att man är bereddatt ta det ansvaret.När det handlar om stöd från Allmänna arvsfon-den till egna aktiviteter och kulturaktiviteter för ung-domar kan man kanske uppfatta att det är lite krångli-ga regler och att det tar lite tid. har Allmännaarvsfonden den utformningen, och jag är inte heltsäker på att vi genom de statliga myndigheterna allti-genom kommer att kunna möta önskemålet att spon-tant kunna söka pengar för att man vill att det skavara väldigt mellan idé och genomförande.Däremot har jag i många kommuner mött att man harvalt att göra det. Jag har suttit med i juryntill Årets ungdomskommun. Där har jag sett att manpå kommunnivå väljer att ge pengar till ungdomsrå-det, som de själva får lov att disponera och göra olikaaktiviteter för.De här ungdomsråden har naturligtvis attraheratmånga som har varit aktiva i andra föreningar, menhar också lyckats nå många av de ungdomar som intehar varit föreningsaktiva. Jag tror att en viktig del i attkunna stödja de ungdomar som inte är föreningsakti-va är att stödja ungdomsråd och andra lokala gruppersom faktiskt har växt fram under de här åren.Anf. 60 () replik:Herr talman! På respektive ort måste det vara pre-cis som säger, att det är ungdomsrå-den eller vad man kallar dem, det är lite olika på olikaplatser, som har huvudansvaret. Det finns goda ex-empel. Jag gav också några exempel och skulle kunnata ännu fler, för det händer väldigt mycket som är bra.Men det finns kommuner som är så pass små, somär så pass fattiga att de inte anser sig ha möjligheteratt avsätta pengar till en ungdomspott. Därför skulledet vara intressant att höra hur ser påden tanke som vi i har, att det ska finnaspengar som ligger på en statlig nivå för att även desmå kommunerna lätt ska kunna få pengar.Anf. 61 () replik:Herr talman! Vi har i vår budget inte valt att görasom , utan vi har valt att på annat sättstödja ungdomsverksamheten. Men jag är inte heltsäker på att inte varje kommun har en möjlighet, ävenom man har lite dålig ekonomi. Jag har träffat påmånga kommuner som ansökt om Årets ungdom-skommun, men även andra, som valt att inse att dethär är en framtidsfråga. Ska man behålla ungdomarnapå orten måste de också känna att de är delaktiga, attde finns där, att de tas till vara och att de får lov attgöra allt det de har idéer till.Både Kommunförbundet och Ungdomsstyrelsenvittnar om det oerhörda intresse som faktiskt finnsoch som har förändrats hoskommunerna som vänder sig till dem för att få hjälpoch stöd: Hur kan vi göra för att uppmärksamma...,hur ska vi göra för att utveckla ungdomspolitiken ivår kommun?Den bild jag har är att man talar om att det är vik-tigt att stödja sådana här ungdomsråd och att ge demlov att verka utifrån sina egna villkor. Då tror jagockså att det kommer en pott pengar som ungdomar-na faktiskt kan styra över själva.Anf. 62 ():Herr talman! Jag ska tala om en gammalmotion som handlar om åldersgränser och som ävenBirgitta har berört lite grann på grund av mot-svarande yrkande i motion K397.Den här motionen aktualiserades för ganska längesedan. Det är alltså den väcktes, men denaktualiserades i min hemkommun underden tid jag var kommunalråd. Bakgrunden var attpolisen var bekymrad över att en mycket stor del avde ingripanden man gjorde helt enkelt berodde påokynnesmissbruk av legitimationshandlingar.Vid möten med diverse olika företrädare för ung-domar, ungdomsorganisationer, ungdomsverksamheti kommunen, de sociala myndigheterna och polisenåterkom frågan om vilken splittring och vilka mot-sättningar åldersgränsen ibland kunde ha i ålders-grupper där man ofta umgås årsklassvis.Det här var ett problem för idrottsrörelsen . Men idrottsrörelsen hittade ganska tidigten modell för att lösa detta. Man kvalificerade inte försitt fotbollslag den dag man fyllde , utan det årman fyllde åtta. Man kvalificerade inte för att delta ivissa tävlingar den dag man nådde en viss ålder, utandet år man kom upp i en viss ålder. Därmed kundeman skapa en gemenskap mellan de ungdomar somumgicks i det vanliga livet även i den fritidsverksam-het de ägnade sig åt.I den lagmässiga regleringen av åldersgränserfinns däremot ingen sådan hänsyn. Det här leder tillolika former av manipulationer av de åldersgränsersom finns.Det dök upp en situation då en hel skolklass varpå skolresa. Halva klassen hade fyllt och denandra halvan fyllde och hade alltså inte fyllt15 år. Men klassen hade kollektivt gått på en barnför-bjuden bio under skolresan. Det blev ganska storuppmärksamhet kring detta och läraren i fråga, somhade sett mellan fingrarna med åldersgränsen, råkadeilla ut.Utskottet har avstyrkt mitt motionsyrkande, somjag själv egentligen tycker är ganska försynt. Jagföreslår att regeringen ska återkomma med en över-syn av bestämmelserna mot bakgrund av den argu-mentation jag har fört fram i min motion. Utskottetavstyrker min motion, men skriver utskotteti sitt ställningstagande med hänvisning till att regeringen då ansågatt frågan om de författningsreglerade åldersgränsbe-stämmelser som bl.a. jag tar upp i min motion bordeundersökas närmare. Det är lite motsägelsefullt närutskottet så distinkt och bestämt avstyrker motionsyr-kandet som utskottet konstaterar att rege-ringen faktiskt hade sammauppfattning.Inför behandlingen av motionen har jag blivitkontaktad av några poliser på hemmaplan som kändetill att motionen hade väckts. De undrade vad somhade hänt med den. De lämnade några konkreta ex-empel på vad man kan tycka är bagatellartade förseel-ser men som ändå leder till en skyldighet att anmälatill sociala myndigheter. Visserligen avskrivs miss-tanke om brott, men det måste ske en formell process.I det här fallet gällde det pojkar som lånade varandrasmopeder.När halva klassen fyller år fården halva klassen åka moped när de kommer fram iapril maj, och den andra halvan av klassen har intefyllt . En del föräldrar kan inte stå emot trycketfrån sina ungdomar utan låter dem få mopeden någramånader i förväg. En del andra föräldrar står emottrycket, men finner då att ungdomarna lånar varand-ras mopeder oavsett när de fyller år. Detskapar en misstro mot rättssamhället. Det skapar enmisstro hos föräldrarna och inte minst hos ungdomar-na själva. Det är ett problem. Om vi tror på att vi skavara normgivare för våra ungdomar, att ge dem reglersom är lätta att följa, då ska vi också ta hänsyn till deproblem den typen av åldersgränser medför.Jag har själv fyra barn - ungdomar. Två av dem ärfödda , i januari och februari.Två av dem är födda . Jag vetinte om någon annan har samma erfarenheter - menjag skulle tro det. Jag minns de ständiga konflikterna ifrågor om barnförbjudna biofilmer och disco medåldersgräns och liknande som ungdomarna som råka-de händelsevis vara födda konfronteradeoss föräldrar med. Det är onödiga problem som ettbifall av denna motion ändå skulle ge förutsättningaratt plöja vidare i, för att kanske ledatill ett förslag om förändrade åldersgränser av dentypen som skapar spänningar och konflikter mellanungdomar i samma åldersklasser och som dessutomminskar förtroendet för rättssamhället och de reglersom vi ska leva efter.Det finns ingen reservation till förmån för mittförslag, men det finns ett särskilt yttrande. Där närman ändå en viss förhoppning att regeringen skafundera vidare och möjligen återkomma med förslag iden riktningen. Jag får väl dela den förhoppningen,och jag hoppas att om motionsyrkandet kommer uppvid ett senare tillfälle att utskottet behandlar det medlite större vidsynthet än i dag.Anf. 63 ():Herr talman! har inga yrkan-den vad gäller ungdomspolitiken eftersom vi har gjortupp med regeringen om den, och vi har gjort upp medregeringen om budgeten. Jag vill dock beröra en delav betänkandet, nämligen humanistisk konfirmation -som jag känner stark sympati för. Det är en motionsom har väckts av , socialdemokrat.I betänkandet står det att det är regeringen sombeslutar vilka samfund som ska få statliga bidrag, ochdet är den statliga myndigheten statsbidrag till trossamfund som har att besluta omfördelning av bidragen. Nämnden granskar att stats-bidragen används i enlighet med lagen om stöd tilltrossamfund. Utskottet uttalar också att humanisternakan använda verksamhet. Jaghoppas att båda dessa bidrag ska kunna komma hu-manisterna till del.Vänsterpartiet har även motionerat om att en nybidragsform bör införas som stimulerar generations-överskridande verksamhet.Den humanistiska konfirmationen anser jag börerbjudas fler ungdomar på fler platser i landet. Omdet ska kunna genomföras krävs det att humanisternafår möjligheter att bygga ut sin handledarutbildning.Många ungdomar i tänker att de kan kommaatt träffa någon, bli förälskad i någon, från en annankultur eller religion än vad de själva har. De vill intelåsa sig utan hålla sina sinnen öppna. Det är mångatjejer och killar som vill läsa och lära om värdegrun-derna. De vill lära sig om och diskutera livsåskådningmed varandra, med ungdomar och också med andravuxna. vill de sätta sig själva i centrum,och de vill också skapa ett bättre samhälle för fler.Det är svåra frågor som ungdomar behöverdiskutera. Alla vill inte diskutera frågorna med enpräst och känna sig tvungna att binda sig viss religion. För dessa tjejer och killar kan justhumanistisk konfirmation vara ett bra alternativ.Jag har inga yrkanden, men jag yrkar bifall till ut-skottets förslag. Jag hoppas att den humanistiskakonfirmationen kan få större genomslag i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )8 § Spel och lotterierFöredrogskulturutskottets betänkande 2001/02:KrU3Spel och lotterier.Anf. 64 ():Herr talman! I betänkande KrU3 behandlas mo-tioner från allmänna motionstiderna 1999 och 2001inom området spel och lotterier. De moderata insla-gen är dels ett antal enskilda motioner som jag intekommer att beröra närmare - motionären finns med på talarlistan och återkommer självi dagens debatt - dels motioner från ett antal mode-rater som tillsammans har formulerat våra idrottspo-litiska ställningstaganden. Ur dem har vi hämtat un-derlaget till den moderata reservationen nr 5 underpunkten 12 - som jag yrkar bifall till. Vi står ocksåbakom reservation 6, som i första hand bygger på enfolkpartimotion men som också delvis tillgodoser enannan hemställanspunkt i den moderata motionen.Jag utgår från att senare kommer attfördjupa argumenten kring den reservationen.Herr talman! I går fick en propositionom vissa ändringar i lotterilagen, och ännu en lotteri-proposition är aviserad till senare under riksmötet.Ämnet lär alltså åter dyka upp på kammarens bord,och då kommer förhoppningsvis frågan om hur spe-löverskotten ska användas upp till en allsidig diskus-sion. Det är eftersom det var somriksdagen beslutade om att ett system för vinstdelningmellan staten och föreningslivet skulle ersätta denöronmärkning som vi har . Det är därför i förstahand i förbindelse med handikappidrotten som vimoderater i kulturutskottet nu har haft anledning att taställning till spel- och lotterifrågorna.Spel och lotterier är en av idrottens viktigaste in-täktskällor. Ett problem är att idrottens andel av dentotala spelmarknaden minskar. När folkrö-relserna hade totalt av spelmarknaden 1971var man ned i . Det är detstatliga bolaget som har lagt beslag påett ökat antal marknadsandelar. Visserligen har äga-ren bestämt att bolaget ska skänka en del av sitt över-skott från de s.k. värdeautomaterna till idrotts- ochungdomsverksamhet. Det handlar om de maximalt7 000 som fårplacera ut på restauranger och hotell. Verksamhetenhar inte haft en alltför snabb utveckling, men förraåret blev det att överlämna, tillUngdomsstyrelsen 50 miljoner och till 200 miljoner, som i sin tur fördelar pengar-na till barn- och ungdomsverksamhet. Dessutombestämde ägarna på bolagsstämman att bolaget ska ge60 till , . Detär alltså pengar som RF får utöver det vanliga ansla-get över statsbudgeten. "Utöver" är kanske fel attsäga; en del av dem ersätter en tidigare sänkning avstatsbudgetens anslag.Herr talman! ,, blir genom RF delaktigt av det statliga stödettill idrotten. Vi anser att de ekonomiska förutsättning-arna för handikappidrotten ska förbättras genom attinte bara en del av statsanslaget, eller de 60 generellaRF-miljonerna, utan också delar av det ökande över-skottet från värdeautomaterna ska tillfalla handi-kappidrotten. Det är utomordentligt värdefullt omhandikappade barn och ungdomar tidigt kan få kon-takt med idrotten i för dem lämpliga former. Bekym-mer för ekonomin får inte utgöra ett hinder i dessasträvanden.En viktig verksamhet är SHIF:s satsning på Pro-jekt idrottsskolor, som drivs som ett treårigt projektmed stöd från Allmänna arvsfonden genom ett beslut1999. Det vore naturligt att fortsättningen på dettaprojekt möjliggörs genom att SHIF får en stor del avJack Vegas-pengarna och genom att över-skottet från en större del av lotteri- och spelmarkna-den tillfaller folkrörelserna och därmed också handi-kappidrotten.Jag yrkar, som sagt var, bifall till reservation nr 5.Anf. 65 ():Herr talman! Spelverksamhet är en verksamhetsom inte behöver samhällets stöd - tvärtom ger spelinkomster till samhället. går en stor del av dessainkomster till ungdoms- och idrottsverksamhet via detstatliga bolaget . Andra inkomstergår direkt till liknande verksamheter från föreningar-nas egna lotterier och spel. Spel kallas också denfrivilliga beskattningen.Spelverksamheten för tyvärr också med sig pro-blem i form av spelmissbruk och kriminalitet. Därförhar staten reglerat den och lagt beslag på en stor delav spelmarknaden.Vänsterpartiet tycker att det är bra. Men vi tyckerockså att det är omoraliskt att göra så gott som obe-gränsad reklam för spel, när vi vet vilka följder spel-andet får för de spelande och för dem som blir miss-brukare av spel och också de konsekvenser som drab-bar de spelberoendes familjer och närstående.Spelbolagen lägger omdagen på reklam. Ett par hundratusen människor ilandet har enligt forskarna allvarliga problem medspelandet. Det finns också undersökningar som visaratt det är de människor som har de sämsta inkomster-na som lägger mest pengar på spel i förhållande tillvad de tjänar. Som spelverksamheten ser ut i daginnebär den faktiskt att pengarna omfördelas från defattiga till de rika.Vänsterpartiet vill begränsa spelreklamen, precissom reklam för alkohol är förbjuden i . Vi villockså att föreningslivet ska få en större andel avspelmarknaden. Vi tror att det därmed kan skapas enbättre balans på spelmarknaden. Vi har i reservation 2begärt en begränsning av reklam kring spelande.Om spelmarknaden delas upp och omfördelas en-ligt förslag innebär det dels att nyaarbetstillfällen tillkommer, dels att vissa delar kom-mer att tas över av ideellt arbetande människor. Vianser inte att föreningslivet ska ta över och drivaolika typer av nationella spel på det närmast industri-ella vis som gör . Vi vill att spel-marknaden ska förändras i riktning mot mer socialkontroll och mer lokal förankring. Därför är det intesjälvklart att idrottsrörelsen exempelvis rakt av kan taöver försäljningen av trisslotter så som den skervia Svenska Spels återförsäljare. Syftet med att idrottoch föreningsliv ska få en ökad andel av spelmarkna-den är att de ska bli ekonomiskt mer oberoende ochatt den sociala delen och den sociala kontrollen avspel bättre ska kunna tas till vara.När det gäller reservation nr 1,som vi för övrigt har med några andra partier, lyftervi åtgärder för att möta de negativa konsekvensernaav ökat spelande. Den bästa modellen för att göra detär att de snabba spelen och de snabba höga vinsternaoch förlusterna minskar i antal. Detta leder givetvistill att statens intäkter på spel kommer att minska,men i gengäld leder det också till att den problematiksom dessa spel för med sig kommer att minska. Detinnebär att kommuner och landsting kommer att fålägre kostnader för vård och behandling av spelmiss-brukare. Det är ju så att staten kammar hemvinsterna, och kommuner och landsting får ta handom problemen och kostnaderna.År 2000 avsatte staten 4 + tillforskning och åtgärder mot spelberoende. År 2001avsatte man . Det är 4 miljoner avde 5 miljarder som staten fått i intäkter på spel.Vänsterpartiet tycker att det är för lite.