prot · GO0968 · 2001-02-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:68Fredagen den 16 februariKl. 9.00 - 9.45Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2000/01:68--------------------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTalmannen meddelade att Per () fr.o.m. den17 februari skulle återta sin plats i , varige-nom uppdraget som ersättare skulle upphöra för Han-na Ericson-Broberg.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Vice statsminister , jord-bruksminister , statsrådet , näringsminister ochfinansminister § Svar på interpellation 2000/01:192 ompremiepensionsrättenAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser att vidta för att pensionsrätt inompremiepensionssystemet som är intjänad mellan 1995och 2000 kan överföras till make eller maka.Inledningsvis konstaterar jag att det första inkom-står för vilket det fanns möjlighet att överföra pen-sionsrätt inom premiepensionssystemet var 1999 dåde nya intjänandereglerna trädde i kraft. Makar somville föra över premiepensionsrätt kundeanmäla detta till under hela 1999.Fr.o.m. inkomstår 2000 gäller att anmälan ska görassenast det första inkomståret. Anmälansom görs får alltså verkan fr.o.m. . Det är således enbart för inkomståren1995-1998 som möjlighet till överföring av premie-pensionsrätt saknas.Syftet med överföring av premiepension är attåstadkomma en utjämning av makarnas pensionsrätts-förhållanden. Grundtanken med att införa en möjlig-het till överföring av premiepensionsrätt är att makar-na i förväg och mot bakgrund av långsiktiga övervä-ganden ska avgöra om överföring ska ske. Det ärsåledes inte meningen att en överföring vid varjetillfälle ska föregås av beräkningar av vad som ärmest fördelaktigt med hänsyn till hur inkomsternaunder ett visst år har fördelat sig. Utrymmet föreventuell spekulation, bl.a. med hänsyn till makarnasskattesituation, skulle öka om en anmälan även skullekunna gälla förfluten tid. Även administrativa skältalar emot en sådan ordning.Vidare ska överföring enbart avse sådan pensions-rätt som tjänats in fr.o.m. de reformerade reglernasikraftträdande, dvs. Pensionsrätter förinkomstår har fastställts utifrån ATP-systemets regler om pensionsgrundande inkomst. Föråren 1995-1998 har avsättning till premiepensiongjorts ur de medel som betalats in till staten i tilläggs-pensionsavgift. Avsättningarna har beräknats schab-lonmässigt utifrån de regler som gällde före ikraftträ-dandet av de reformerade reglerna.Roy refererar också till den tidigare för-da debatten om de avgifter som tas ut vid överföring-ar av pensionsrätter och att jag där varit kritisk. Minkritik då gällde att kvinnor och män behandladesolika. Vad gäller premiepensionen minskas pensions-rätten om den förs över från den ena ma-ken till den andra. Anledningen till avgiften är att dekostnader som är förenade med att föra över premie-pensionsrätt mellan makar inte ska belasta hela kol-lektivet utan enbart de som utnyttjar möjligheten. Denbetydelsefulla skillnaden är dock här att reglerna ärkönsneutrala eftersom avgiften är lika stor oavsettvilken av makarna det är som överlåter sin premie-pensionsrätt.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret på mininterpellation om premiepensionsrätten, och jag öns-kar statsrådet tillfrisknande från förkylningen snarast.Svaret kunde dock ha varit lite mer positivt. Detborde vara ett betydande intresse att försöka jämna utpensionen mellan män och kvinnor. Bakgrunden äratt det i många familjer - och kanske är så- har varit mannen som har haft den största inkoms-ten. Inkomsterna har varit ojämnt fördelade. Somregel är det kvinnan som har den lägre inkomsten.Detta får då återverkningar på kommande pensionmed fortsatt lägre inkomst i form av lägre pension tillkvinnorna. Ett sätt att rätta till detta är att mannenöverför en del av pensionsrätten till hustrun.Det var därför med tillfredsställelse jag tog uppdiskussionen med min hustru, som i likhet medmånga andra kvinnor arbetat deltid, när premiepen-sionskatalogen kom . I katalogen fannsbeskrivet hur överföring av pensionsrätten ska gå tillgenom anmälan till . Det innebardessutom att mina funderingar kring fondval reduce-rades något.Fru talman! visade det sig att för att dettaskulle vara möjligt skulle anmälan ha varit inlämnadlångt tidigare till . Av interpella-tionssvaret framgår det att det varit möj-ligt att anmäla överföring, och för år2000 skulle det ha varit gjort före den 31 januarisamma år. Det är säkert korrekt, men väldigt få kändetill detta.Fru talman! Jag kan gärna erkänna att jag intevisste om detta, och jag vill nog anse mig ganskavälorienterad. Det var först när komhösten 2000 som möjligheten bekantgjordes. Jag harviss förståelse för att pensionsrätt intjänad ,i ett annat system, kan vara svårare att hantera. Menjag vidhåller att pensionsrätten i PPM-systemet bordeha varit möjlig att överföra i sin helhet när systemetpåbörjades genom det aktiva val som gjordes hösten2000. När det nu har visat sig att reglerna inte hargjort detta möjligt, borde ansvarig minister ha tagitnågon form av initiativ för att möjliggöra detta somen engångsföreteelse. Jag har även förståelse för attdet framöver ska ske en anmälan när överföring på-börjas. Men jag beklagar tonen i interpellationssvaretdär det talas om "spekulation". Jag tycker att det ärviktigt att tro människor om gott och inte i varje lägemisstänka att medborgarna är ute för att otillbörligtskaffa sig fördelar.Det hade varit värdefullt för många familjer att inågon mån kunna rätta till tidigare ojämlika inkoms-ter genom att i varje fall se till att denna ojämlikhetinte fullt ut slår igenom för pensionsinkomster. Jagkan möjligen förstå att utredningen inte beaktat ellerglömt bort möjligheten att omfördela intjänad pen-sionsrätt, men jag tycker att ansvarig minister inteborde ta detta på allvar och i stället undersöka allamöjligheter till att utjämna inkomstskillnader inom enfamilj.Fru talman! Vad sedan gäller reduceringen näröverföring sker inom pensionssystemet kan det möj-ligen ligga försäkringstekniska skäl för detta. Efter-som interpellationssvaret framhåller att reglerna ärkönsneutrala har jag svårt att förstå den stora reduce-ringen på . Det kan rimligen inte vara enbartökade kostnader för att föra över pensionsrätten somdet beskrivs i interpellationssvaret. Jag tror att vi ärrelativt överens om att det i de flesta fall är kvinnansom har haft lägre inkomst och därmed får lägre pen-sion. Risken är uppenbar att med den stora reduce-ringen på , som jag har svårt att se skälen till, attmånga familjer inte kommer att göra detta, trots attdet för många familjer vore bra - i första hand förkvinnorna. Jag har svårt att se skälet till den storareduceringen på 14 %.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Det är naturligtvis beklagligt att ävenen så väl informerad person som inteuppmärksammade att man under hela detåret hade möjlighet att göra en fördelning av sin pen-sionsrätt. Jag utgår från att vi är överens om att närdet gäller 1995-1998 var det ett annat system, det varen annan typ av schablonmässighet och det var enannan typ av avgiftsuttag. Därför berörs inte de årenav diskussionen.När det gäller 1999 var just skälet till att detskulle gälla att skapa ett utrymme förmänniskor att uppmärksamma frågan. Att det sedanvar enbart januari hänger sammanmed det som framgår av mitt tidigare inlägg. Det ärnaturligtvis beklagligt.Återigen kvarstår dock frågan om att göra dettaretroaktivt. Det är dels, jag kanske inte ska användaordet spekulation, en fråga om annorlunda planering,dels är det fråga om administrativ hantering. Går manin retroaktivt behöver man riva upp fattade pensions-rättsbeslut. görs ett individuellt pensions-rättsbeslut. Ska man gå tillbaka måste man gå in ivarje enskilt fall och riva upp tidigare beslut.När det gäller kostnadsaspekten vill jag säga attdet inte enbart gäller den administrativa kostnaden urett byråkratiskt perspektiv. Det är ett stort kollektiv.Man får förluster i arvsvinster när denna överföringgörs. Om vi ser till det fördelningspolitiska systemetkan den typen av överföringar inte göras av det skäletatt man ska se på systemet som en helhet.Detta är en överenskommelse. Jag kan inte nukomma ihåg om vi diskuterade eller ellerom vi diskuterade , men beräkningen av summansom sådan gjordes i en allmän beräkning för att manskulle kunna säkerställa hela premiepensionssystem-et. Då bestämde man att det ska vara . Omdet framöver kommer att bli någon annan summadärför att man gör andra bedömningar kan jag inteavgöra i dag.Jag vill ändå understryka att just rätten till överfö-ring av premiepensionsrätten är till för att trygga detsom beskrev i sitt inlägg, nämligenöverföringar mellan olika inkomster vad gäller makareller inom ett partnerskap.Jag har inte för avsikt att gå tillbaka och göra någ-ra förändringar och därmed riva upp pensionsbeslut,utan det är min uppfattning att den ordning som gälleri dag är tillfyllest.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tackar för de vänliga orden inled-ningsvis. Tydligen var jag inte så välinformerad attjag kände till detta 1999. Det var som sagt först närjag fick katalogen som jag fick veta det. Jag tror intejag var ensam om detta, utan det hade inte marknads-förts på rätt sätt.Vad gäller det som införts i tidigare system 1995-1998 vill jag säga att jag tror att det hade varit möj-ligt. Det gick faktiskt att beräkna denna summa, ochden fanns med på den valblankett som alla fick. Dåborde man ha kunnat föra över detta belopp som enengångsföreteelse när man gjorde detta val just för attjämna ut de orättvisor som finns inom många famil-jer.Framöver tror jag att det är viktigt att man harmöjlighet att göra årliga val, och det ska ske före den31 januari. Jag har lärt mig hur systemet fungerar.Det här är som sagt första gången.Jag beklagar att ministern inte vidare har under-sökt möjligheterna att göra det som en engångsförete-else. Då kunde man även ha tagit med det tidigaresystemet. Det hade inte varit så svårt, eftersom belop-pet var identifierat och fanns angivet på alla medbor-gares valblanketter.Vad sedan gäller reduceringen på fick jaginget bra besked av ministern. Den debatt som fördesförra året gällde just att kvinnors medellivslängd ärhögre. Vi var många som var väldigt kritiska mot hade valt den indelningen i försäkringsbolagen -inte minst ministern.Nu är det inte så. Då har jag väldigt svårt att förståvari skillnaden ligger. Det kan rimligen inte varanågon stor administrativ uppgift att föra över, som imitt fall, min intjänade pensionsrätt till min hustru.Det kan inte innebära en kostnad på . Det görman med en knapptryckning på en datamaskin, såkostnaden kan inte ligga där. Bakgrunden måste varanågot försäkringstekniskt. Jag beklagar att ministerninte kunde göra det trovärdigt på bättre sätt.Jag tror också att en viktig del är just att man kanöverföra pensionsrätten. Jag efterlyser en bättremarknadsföring från ministern. Hur ska fler kunna blibekanta med detta och kunna göra det ?Det är dessvärre i de flesta familjer så att in-komsterna är ojämna, och kvinnan är den som harlägst inkomst. Det skulle man kunna rätta till. Jaghoppas att ministern här kommer med något initiativnär det gäller hur man ska kunna marknadsföra dettabättre, så att vårt samhällssystem blir jämlikare.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! I anslutning till det besked somskickades ut fanns en väldigt tydlig in-formation. Svenska folket - vi alla - hade kanske interiktigt vant sig vid att vara uppmärksamt. Det fördesockså en diskussion om huruvida informationen vartillräckligt väl formulerad.Vi kan i efterhand konstatera att information ombåde pensionsrätt och allmän pensionsinformation imånga olika sammanhang har fått fina utmärkelserför att den har varit så bra. Vi kan alltid ha olikatycke och smak när det gäller huruvida informationenär bra eller inte, men det gick ut en information. Kan-ske var vi inte riktigt uppmärksamma på just pen-sionsinformationen. Jag tror att vi vänjer oss vid denalltmer.Sedan går jag tillbaka till 1995-1998. Det var inteenbart andra avgiftsuttag, utan schablonberäkningenskedde, vill jag stryka under, också på ett annat sätt.Det grundade sig på ATP-systemet, vilket är en annantyp av underlag. Därför är det enligt min uppfattninginte något skäl att gå tillbaka till 1995-1998.Sedan går jag till frågan om de . Detär som jag sade inte enbart fråga om tryckknapps-hanteringen, som sade. Det är ocksåfråga om ett kollektiv. När man för resurser från ettkollektiv och fördelar dem sinsemellan minskas kost-naderna för hela kollektivet. För att undvika den för-lusten får makarna eller de som lever i ett registreratpartnerskap ta den gemensamma förlusten. och hans fru får ta den gemensamma för-lusten, men det övriga kollektivet ska inte ta den.Anledningen till den tidigare diskussionen var ju,precis som sade, att systemet inte varkönsneutralt. Här är det könsneutralt. Det är inteskilda livslängder eller något annat som ligger bakomdenna beräkning, utan här är kvinnor och män ge-mensamt i samma kollektiv.Jag vill avsluta, fru talman, med att säga att jagsäkert på olika sätt kan försöka bidra till att öka in-formationen för att uppmärksamma medborgare på attdenna möjlighet finns. Jag vet inte om sett ett antal TV-filmer om just delad pensions-rätt. Det är inte säkert att alla uppskattade just dereklamfilmerna, men jag tror att den fortlöpandeinformationen där denna kunskap finns medkommer att skapa en helt annan förståelse för dennamöjlighet för makar. Kan jag på olika sätt bidra till attöka den kunskapen ska jag naturligtvis göra det.Anf. 6 ():Fru talman! Låt oss konstatera att den informationsom gick ut inte var tillräckligt tydlig. Detär faktiskt fler än jag som har missat detta. Det varväldigt lite diskussion kring detta. Eftersom det tydli-gen inte gick hem borde man tagit möjligheten atträtta till det när vi gjorde det stora premiepen-sionsvalet hösten 2000.Det som gick ut var tydligt. Jag trorinte att många företeelser i samhället diskuteradesmer ingående det var aktuellt. Dåborde man haft med denna möjlighet.Jag kan i och för sig se svårigheten när det gällerdet som är intjänat i ett annat system - 1995-1999 -men jag inser också att det hade varit möjligt att göranågot. Eftersom man kunde identifiera beloppet hadedet inte varit någon omöjlighet.Vad gäller reduceringen tyckte jag inteatt ministern kom med något speciellt bra svar dennagång heller. Om det, som det står i interpellationssva-ret, ska vara könsneutralt måste det rimligen vara helakollektivet - hela svenska samhället - som avses.Vari består då förlusten?Jag blev lite bekymrad när jag hörde att ministernanförde att det skulle ske en utjämning mellan minhustru och mig. I så fall skulle det ha varit ett full-ständigt unikt försäkringssystem där kollektivet be-står av familjen, och det tror jag inte att ministernavsåg. Det borde väl vara hela svenska folket - helasamhället - som utgör kollektivet i detta fall. Då kanjag absolut inte se varför denna reducering är aktuell.Det finns ingen rimlig grund för detta.Försäkringsbolagen kritiserades tidigare med rät-ta. Det berodde på att man där delade upp i två kol-lektiv - män och kvinnor. Men så är inte fallet här,och därför bör reduceringen möjligen vara delar avprocent om den ska täcka administrativa kostnader.Det kan rimligen inte vara så att kollektiven är hänvi-sade till familjerna. Jag hoppas verkligen att det inteär så och att ministern inte menade detta.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! tror jag att miss-förstod, och det är naturligtvis inte bra. Jag hade inteför avsikt att ta ytterligare en replik, men jag måstereda ut det där.Kollektivet är inte i denna mening - försäkrings-mässigt - makarna, utan kollektivet är alla premie-pensionsspararna. Om för över sinapremiepensionspoäng och delar dem med sin hustruinnebär det en förlust för det övriga kollektivet ominte lever extremt . Det är dettasom kallas för arvsvinstförlust.När man gör denna omfördelning mellan makarfinns det risk för att det sker arvsvinstförluster. Manutjämnar därför mellan dem som gör en omfördelningsinsemellan och de övriga i kollektivet och gör sys-temet neutralt. Och har man inom systemet beräk-nat detta till att vara ; jag kom-mer inte ihåg, som jag sade tidigare, om vi har dis-kuterat någon annan siffra. Då täcker det både denkollektiva förlusten och de administrativa hantering-arna. Men det är rätt att de administrativa hantering-arna i dagens tekniska system inte är särskilt omfat-tande.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2000/01:177 om ut-värdering av ÖstersjömiljardenAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder som avses vidtas med anledning av dekritiska synpunkter som kommit fram vid utvärde-ringen av Östersjömiljarden 1.Den första Östersjömiljarden anslogs för att stärkasamarbetet och utvecklingen i . Detvar en i många stycken djärv och nydanande satsningsom syftade till att snabbt och konkret bidra till attomsätta det starka svenska stödet för Östersjösamver-kan i handling. Det är regeringens bedömning att denära 70 projekt som stötts från anslaget sam-mantaget på ett värdefullt sätt stimulerat samverkan,framåtskridande och ekonomisk verksamhet i områ-det. De har främjat det svenska näringslivet i Sverigeoch i de aktuella länderna. Många av insatserna för-väntas skapa jobb i svenska företag, inte minst pålängre sikt.Sveriges handel och investeringar har utvecklatspositivt med länderna i fråga. Sålunda har exempelvisvår export till , , och Litauenökat , vilketnaturligtvis har bidragit till den stora sysselsättning-sökningen i . Östersjömiljar-den har varit en väsentlig komponent i de svenskasatsningarna för att nå dessa resultat, även om, somnäringsutskottet också har påpekat, det är svårt atthärleda exakta effekter av var och en av de olikainsatserna.Verksamheten av Ös-tersjömiljard 1 var på många sätt nyskapande. I efter-hand kan vi konstatera att inslag i beredningsordning-en för den första Östersjömiljarden har varit behäfta-de med vissa nackdelar. Det är enligt min meningnaturligt att kontinuerligt pröva om inriktning ochadministration kan vidareutvecklas och förbättras.Det interna arbetspapper som refere-rar till ska ses som ett led i detta fortlöpande gransk-ningsarbete.I slutet av 1998 tillkallade regeringen en särskildkommitté, samarbete iÖstersjöregionen (Östersjöberedningen), med ett brettdeltagande bl.a. från näringslivet. Kommittén lämna-de i sitt betänkande (SOU 1999:125) förslag till hurÖstersjömiljarden nr 2 skulle användas och hur an-slaget skulle administreras. Hanteringen av den andraÖstersjömiljarden har också utformats i skenet averfarenheterna från den första miljarden och har enbred förankring hos berörda intressenter. sam-ordnas administrationen av såväl Östersjömiljard 1som Östersjömiljard 2 av ett särskilt sekretariat inomUtrikesdepartementet.I enlighet med Östersjöberedningens intentionerhar ambitionsnivån vad gäller riktlinjer, verksamhets-planering och rutiner för avrapportering höjts. Vikommer att löpande fortsätta att ytterligare finslipahanteringen av anslaget. Jag ser det som ett led i ettallmänt och viktigt kontinuerligt förbättringsarbetevad avser rutiner i Regeringskansliet.Regeringen driver vidare stödet för näringslivsut-veckling i på det sätt som utarbetatsi nära samråd med näringslivet. Det är naturligt attdessa näringslivsinriktade insatser vidareutvecklas itakt med den ofta snabba och positiva förändring somsker i regionen. Vi välkomnar självfallet konstruktivaidéer och förslag som kan bidra till den processen.Anf. 9 ():Fru talman! Som jag skrev i min interpellation ärdet mycket kritiska synpunkter som kommit fram idepartementets interna PM med . Där står det att läsa följan-de: "De uppställda målen för Östersjömiljarden ärtämligen vaga och detta kan ha medverkat till attprojekten inte fått det resultat man förväntat sig". "Ett antal projekt erhöll bidrag från anslaget trotsatt de inte uppgav några sysselsättningseffekter i sinmålangivelse. ""Mycket talar för att upprättandet av Östersjö-miljarden gärna kunde ha varit mer genomtänkt ochvälplanerad. ""Det fanns egentligen inga riktlinjer eller en klarutformning för hur programmet skulle administrerasoch vad medlen skulle användas till. "Detta interna PM pekar, som sagt, inte bara påbrister utan framför också mycket kritiska synpunkterinom de flesta områden. Självklart har man rätt attkräva att alla satsningar ska vara genomtänkta ochvälplanerade, så att de resurser som ställs till förfo-gande används på ett effektivt sätt.Fru talman! Jag måste tyvärr konstatera att stats-rådet tar väldigt lätt på kritiken om Österjösmiljarden1. Det är inga små saker som har kommit fram vidhanteringen av denna miljard, utan det brister i kon-troll och uppföljning. Dessutom saknas regelbundenutvärdering och en enhetlig rapportering. Vidarefanns det inte några regler om avrapportering i rege-ringsbesluten. Man har inte ens krävt en ekonomiskredovisning. Villkor som förknippats med projektenhar inte efterlevts. Det saknas rutiner för återbetal-ning, och det går inte att påvisa sysselsättningseffek-ter.Fru talman! Jag skulle kunna fortsätta länge medatt uppräkna all kritik kring Österjösmiljarden 1. Detmärkliga är att regeringen själv istället för att ta åt sig av kritiken enbart har framhållitatt allt fungerat mycket bra. får vi höra sammavisa om Östersjömiljarden nr 2, som ska vara mycketvälplanerad och givetvis bara ge goda effekter. kommer det att fungera mycket bättre denhär gången. Tyvärr talar mycket för att jag om etteller kanske kommer att stå här på nytt i talar-stolen och tvingas framföra kritiska synpunkter påanvändningen av Östersjömiljarden 2. Det enda rättavore att upplösa Östersjömiljarden och att pengarna istället fick ingå i det ordinarie öststödet, som är kva-litetssäkrat. Där finns det klara rutiner, och vi vet attpengarna då kommer till god nytta.Fru talman! Det sägs mycket lite i interpellations-svaret om alla brister som har kommit fram vid hante-ringen av Östersjömiljarden 1. Mot bakgrund av dettaställer jag följande fråga till statsrådet: regering-en verkligen tagit till sig alla kritiska synpunkter ochbearbetat dessa så att inte samma misstag kommer attupprepas?Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte riktigt hur jag ska tolkaStefan kommentarer. Först läser han in-nantill i självkritik. Sedansäger han att regeringen tar lätt på den kritik som harframförts.Den analys som baserar hela sininterpellation på är ju vår interna, vår egen, uppfölj-ning som syftar till att vi själva ska förbättra, effekti-visera och finslipa det här systemet. De analyser somdetta gäller avser ju en period som har förflutit. Erfa-renheterna har legat till grund för kraftfulla föränd-ringar, byte av huvudman, byte av administrativasystem, byte av uppföljningsrutiner och nya ambi-tionsnivåer vad gäller planering, uppföljning ochresultat.Jag tycker inte riktigt att det hänger ihop när Ste-fan använder kraftfulla ord om att vi ärsjälvgoda och säger att allt fungerar väl somhan citerar oss när vi säger att saker och ting inte harfungerat väl på alla fronter.Jag tycker att vi i stället för att kivas om historienpå det här sättet - om huruvida redovisningen, som viär överens om inte längre sköts på just det sätt somdiskussionen gäller, var dålig eller bra för flera årsedan - skulle kunna enas om att nu diskutera hur viska kunna göra det här bättre.Verkligheten är ju att vi nu har en unik chans attbryta århundraden av dåliga relationer, spänning,misstänksamhet och dålig ekonomisk utveckling iÖstersjöområdet och göra en stark, konstruktiv ochoffensiv insats för att skapa ett bättre Östersjöområdemed mer avspänning, samarbete och ekonomisk ut-veckling för kommande generationer. Det är en storoch viktig uppgift. Näringslivet har en viktig roll attspela i detta.