prot · GO09118 · 2001-05-31 00:00:00 — Dessutom blir det markägaren somtvingas visa att verksamheter och åtgärder inte påver-kar miljön negativt.Vårt förslag innebär att det redan före ett beslutom att inrätta ett Natura 2000-område tydligt börframgå vilka restriktioner som kommer att gälla förden framtida markanvändningen i området. Vi anseratt detta är nödvändigt om man ska undvika påtaladeproblem . bör som sin meningge regeringen detta till känna. Jag yrkar bifall tillreservation nr 1.Fru talman! I reservation nr 3 under punkt 7 tar vimoderater upp vilka ersättningsregler som bör gälla.Det är viktigt att rättigheter och skyldigheter för-delas på ett rimligt sätt mellan myndigheter och en-skilda markägare. När ett Natura 2000-område inrät-tas måste, som jag har sagt, enligt vår upp-fattning klart framgå vilka restriktioner som ska rådaför markanvändningen. Självklart ska de då angivnarestriktionernas omfattning vara avgörande för hurstor ersättning markägaren ska erhålla. Markägarenska vara berättigad till full ersättning för de inskränk-ningar i brukande- och äganderätten som restriktio-nerna innebär.I reservation nr 6 under punkt 9 tar vi moderatertillsammans med och Centerparti-et upp den viktiga frågan om samråd mellan myndig-heter och markägare m.m.Fru talman! Människors engagemang för attskydda, bevara och rädda värdefulla naturmiljöermåste tas till vara. Detta gäller inte minst dem somgenom sitt brukande och ägande sett till attdessa värden finns kvar. Det är viktigt att deras åsik-ter och intressen tas till vara i framtiden.Det är mot den bakgrunden det är så viktigt att detråder ett förtroendefullt samarbete mellan markägareoch myndigheter inför bildandet av nya Natura 2000-områden.Tyvärr finns det åtskilliga exempel på dåligt myn-dighetsarbete där stora motsättningar med berördamarkägare blivit följden. Detta är mycket olyckligt.Arbetet med att inventera nya Natura 2000-områden pågår på många håll. Arbetetär ganska så intensivt.Det är enligt vår uppfattning mycket viktigt attmyndigheter och markägare för en öppen och breddialog vid dessa inventeringar. Det måste få ta den tidsom behövs. Det är t.ex. inte rimligt att myndighets-företrädare utfört inventeringar utan att markägarevarit medvetna eller underrättade om detta, vilketuppenbarligen skett . Sådant age-rande måste upphöra.Fru talman! Utan en öppen och bred dialog mellanmyndigheter och markägare blir det svårt att nå för-ståelse för arbetet med att skydda markområden. Såväl bevarandeintressena som mark-ägarna och samhället i sin helhet förlorar om intedetta fungerar väl.Vi moderater står självklart bakom de reservatio-ner vi undertecknat, men yrkar bifall och rösträkningendast till reservation nr 1.Anf. 27 ():Fru talman! Det här betänkandet och underliggan-de proposition grundar sig på EU:s art- och habitatdi-rektiv och fågeldirektiv som vi hörde tidigare. Dessadirektiv påbjuder skydd för livsmiljöer och djur- ochväxtarter bl.a. genom ett europeiskt nätverk av skyd-dade områden; det som kallas Natura 2000.Sverige har ansett att vi redan före vårt medlem-skap i EU väl tillgodosåg de här kraven på skydd, ochatt vi gör det i ännu högre grad nu tack vare miljöbal-ken. Men detta har inte EU ansett.Man förväntar sig vissa formuleringar i vår lagtextför att garantera skyddet. EU beslöt därför att stämmaSverige i . Regeringen ville ju ingen-ting annat än att skydda. Vi tyckte att vi hade braskrivningar. Med hjälp av den proposition som vi nubehandlar har regeringen föreslagit justeringar av elvaolika lagar, så att ingen ska kunna tveka om att vårtsyfte är att skydda dessa miljöer.Vi har uppfattat det som att det inte gäller någranya överväganden beträffande innehållet, utan att dethandlar om tekniska lagändringar för att tillgodosesyftet. Därför har inte lagt någonegen motion beträffande detta.Innehållet i direktiven har diskuterats en del närdet gäller listningen av olika arter. Framför allt harman ju diskuterat frågan om när man får jaga olikafågelarter. Men det faller inte under den här diskus-sionen.Vi delar alltså i sak regeringens åsikt. Vi tyckeratt det är bra att man har det här skyddet.De ändringar som man gör med hjälp av proposi-tionen innebär att om en verksamhet ska påbörjas i ettskyddsområde måste man först överväga om någonav de skyddade arterna eller livsmiljöerna hotas. Manska då ansöka om tillstånd. Man kan få tillstånd omman på något sätt kan kompensera eller garantera attlivsmiljöerna inte försvinner.Det var vad vi avsåg tidigare också.Under behandlingen av propositionen i utskottethar det dock framgått att bildningen av skyddsområ-dena och kontakten med markägare inte fungerar bra,åtminstone inte överallt. Vi har därför reserverat ossbeträffande ersättningsreglerna. Vi faller in i reserva-tion 4, och vi har som vi hörde också deltagit i reser-vation 6.Jag står bakom båda reservationerna, men vill yr-ka bifall till reservation 4.Det vi reserverar oss mot gäller ersättningsregler-na. När staten pekar ut vissa områden som särskiltbevarandevärda är det viktigt att markägaren intedrabbas negativt, och att han får skälig ersättning förde miljöinsatser han gör i samband med bildningen avskyddsområdet. Det kan ske genom att han erbjudsersättningsmark eller ekonomisk skogskompensation.Skogen inom sådana här skyddsområden skötsannorlunda. Det kan medföra risk för insektsangrepp.De kan sprida sig till angränsande skog som användsnäringsmässigt. Vi tycker, liksom några andra partier,att det tydligt måste framgå vem som har ansvar förde eventuella skador som kan uppstå på angränsandeskog.Arbetet med bildandet av skyddsområden skyndaspå. Det har medfört att inventeringar görs utan mark-ägares vetskap. Öppenhet och dialog krävs för att dethär arbetet ska möta förståelse hos alla berörda.Jag upprepar att jag yrkar bifall till reservation 4.Anf. 28 ():Fru talman! Alla aktörer har ett ansvar för att denbiologiska mångfalden bevaras.Med utgångspunkt i detta är det positivt om vi up-pehåller oss vid just skogsbruket . Genom detcertifieringssystem som har utvecklats tar numeraskilda kategorier ägare hänsyn till behovet av skyddav den biologiska mångfalden.Samtidigt är det viktigt att slå fast att staten har ettövergripande ansvar för att enskilda markägare ochbygder inte ska hamna i kläm. Det är därför ett måsteför alla inblandade - inte minst de enskilda småmarkägarna - att det finns långsiktiga och tydligaregler för hur skyddet av den biologiska mångfaldenska fungera.Fru talman! Det är t.ex. viktigt att en sådan pro-cess som inventering av markområden bedrivs öppetoch i en bred dialog med berörda ägare och andraintressenter.Inventeringarna i samband med Natura 2000 harenligt min uppfattning inte varit tillfredsställande idetta hänseende. Många markägare kan vittna om attföreträdare för staten inventerar marker utan attmarkägarna ens är medvetna om att så sker. Avmånga upplevs det här - låt mig kalla det så - smy-gandet från myndigheterna som mycket stötande.Utan en öppen och bred dialog blir det svårt att nåförståelse och acceptans för behovet av det skyddsom vi kanske i vissa fall vill ha.Det är nödvändigt, fru talman, och i allra högstagrad befogat att samråd mellan myndigheter, mark-ägare och andra intressenter sker i en öppen och fridialog. Jag yrkar med anledning av detta bifall tillreservation nr 6.Fru talman! När staten väl pekat ut vissa områdensom särskilt intressanta att bevara är det viktigt attden enskilde markägaren inte på något sätt drabbasnegativt. Staten måste ta sitt ansvar för att så intesker. Markägaren måste ges skälig ersättning för demiljöinsatser som görs och vid bildandet av olikatyper av reservat. Det kan ske genom ekonomiskkompensation men självklart också t.ex. genom er-bjudande av ersättningsmark.Jag tycker exempelvis att det är helt otillfreds-ställande att en markägare får ett interimistiskt av-verkningsförbud under ofta mycket långa utrednings-tider för skyddsobjekt utan att någon som helst eko-nomisk reglering sker, oavsett om området sedananses skyddsvärt och avsätts eller inte. Utan en skäligekonomisk eller annan ersättning försämras enligtmin uppfattning möjligheterna att få förståelse från demarkägare som drabbas av inskränkningar i nyttjan-det av den egna marken. Jag och tycker,fru talman, att detta är en mycket olycklig utveckling.Ekonomisk kompensation löser emellertid intealla problem. Många markägare som avstår sin marktill reservat eller accepterar andra inskränkningar föratt skydda den biologiska mångfalden vill inte ge uppden rörelse som de bedriver och på något sätt är asso-cierade med. Den behövs för att företaget ska kunnautvecklas i en positiv riktning. Jag tycker att det ärmärkligt att utskottsmajoriteten inte har velat disku-tera frågan om ersättningsmark på annat sätt än vadsom har skett i det här betänkandet.Fru talman! Jag yrkar återigen bifall till reserva-tion nr 6.Anf. 29 ():Fru talman! Jag som socialliberal ser den här de-batten som en debatt om solidaritet - global solidari-tet och solidaritet med kommande generationer. Detär en debatt om människans frihet, men en frihet sominte får inskränka en annan människas frihet. Ochmin slutsats blir att vi har ett ansvar att vårda jordensresurser för kommande generationer.Mänskligheten i den rika delen av världen utarmarför närvarande naturresurser för kortsiktig egoism.Men vi har möjligheter att stoppa den här utarmning-en. Socialliberala honnörsord som kunskap, demo-krati och marknadsekonomi ger oss dessa möjlighe-ter.Naturvård handlar om att skydda och bevara na-turvärden och om att bevara mångfalden i naturen åtkommande generationer. Den biologiska mångfaldenoch variationerna inom arterna ger uthållighet i eko-systemen.Men hur ska vi då agera för att bevara mångfaldenoch variationen? Ja, inte genom att, som vissa partieri vill, argumentera för att vi inte ska gå föreandra länder. Vi ska visa vägen.En väg är Natura 2000, av naturre-servat. har föreslagit ungefär 2 000 områdenatt upptas i Natura , men det är bara ungefär 500som passar in på EU:s lista. Inget av de områdena haren unikt nordisk natur. Här måste se till att fåtill stånd en ändring.En andra väg är att skydda värdefulla områdensom naturreservat eller att på annat sätt skapa skydd.En tredje väg är att säkerställa rekreationsmarker ioch kring tätorter. Vi socialliberaler anser att natur-hänsynen ska vara större där än i t.ex. vanlig produk-tionsskog.En fjärde väg, fru talman, är att inrätta särskildakustreservat. Vi vill att ett nationellt bevarandepro-gram för kust och skärgård upprättas.En femte väg är att ge skydd åt öppet vatten,havsbottnar och undervattensmiljöer genom att inrättamarina reservat.En sjätte väg är att ge ett starkare skydd åt våt-markerna. Här handlar det i första hand om områdensom ska skyddas enligt våtmarkskonventionen ochfågeldirektivet.Den sjunde vägen handlar om strandskyddet. Detlokala inflytandet är viktigt. Kommunerna har ettstort ansvar för att upprätthålla strandskyddet och föratt bevara grunda havsvikar ostörda. Reglerna förstrandskyddet har tyvärr i alltför stor utsträckningfrångåtts. Därför måste tillämpningen av reglerna ivissa fall bli hårdare.En del förändringar i lagstiftningen krävs. I miljö-balken bör införas ett principiellt förbud mot att be-driva verksamhet som kan orsaka skadliga effekter påett bevarandeområde. Undantag ska kunna medgesendast om det saknas alternativa lösningar, och åtgär-den ska då ha ett allmänintresse.Fru talman! Vi föreslår en del ändringar i lagtex-ten för att skapa starkare skydd. Det gäller 4 kap. 1 §,7 kap. 28 b § och 8 kap. 1 §.Bl.a. får ingrepp i miljön göras endast om det kanske på ett sätt som inte påtagligt skadar områdenasnatur- och kulturvärden.Undantag kan göras då särskilda skäl anses finnas.Vi anser att de särskilda skälen inte får strida motEU-förordning eller direktiv eller mot riksintresse.Verksamhet får inte heller medges om de artersom ska skyddas utsätts för störning av verksamhet.Här vill vi ha tillägg om habitatfragmentering. Det ärett begrepp som är aningen svårt att översätta, men visom deltar i debatten vet ändå vad det handlar om.Undantag från förbud att döda, skada, fånga ellerstöra får göras för att försvara person och värdefullegendom. Undantag bör också få göras då det är frågaom att fastställa skyddsbehov. Vi vill ha ettsådant tillägg också.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 un-der punkt 2 och reservation 5 under punkt 8.När det gäller reservation 6, som vi inte är med påoch som handlar om samråd mellan myndigheter ochmarkägare, så instämmer jag i den inriktning somuttrycks i reservationen, men menar att detta antingenredan finns reglerat i eller, i de fall detinte gör det, inte är det stora problem som man harpekat på. I de fall där det förekommer att man intesamråder har man självfallet möjlighet att påtala detfrån till berörd länsstyrelse.Anf. 30 ():Fru talman! Jag kan till stora delar instämma i Ha-rald inledning om behovet av att vi skyd-dar områden för att bevara den biologiska mångfal-den. Det gäller en av de åtgärder som vi debatterar , nämligen Natura 2000. Därför tänker jag inte gåin närmare på de andra skyddsformerna.När blev medlem i Europeiska unionen1995 så blev unionens art- och habitatdirektiv ochfågeldirektivet bindande för . begärdeinga undantag i medlemskapsförhandlingarna, utanförutsatte att de svenska reglerna för skydd av deaktuella miljöerna var tillräckliga.Det handlar främst om nätverket med Natura2000-områden, som avsätts i hela unionen. Syftet äratt bevara, och i en del fall återställa, områden somhar skyddsvärda livsmiljöer och populationer av vissadjur- och växtarter. Medlemsländerna ska anmälaförslag på sådana områden - s.k. Natura 2000-områden - till kommissionen, som sedan i samrådmed de enskilda länderna kan utse områden till beva-randeområden.Sverige har föreslagit 2 450 särskilda beva-randeområden och 395 särskilda skyddsområden förfågeldirektivet. Detta omfattar närmare fem miljonerhektar, och då är inte älvsträckorna inräknade.När dessa områden är uttagna som bevarandeom-råden ska medlemsstaterna ge dem ett visst skydd,och det är det som regeringens proposition handlarom.De svenska reglerna finns redan, men kortfattatkan jag säga att inte helt godtardet svenska regelverket. Det är olika lagkulturer sommöts, där kommissionen efterfrågar en mer detaljeradlagstiftning medan vi har en öppnare i , somvi följer upp med förordningar av regeringen. Detråder alltså ingen tvekan om att vi i genomvårt regelverk vill genomföra direktivet om skydd avområden. Men kommissionen anser att det inte finnstillräckliga garantier eftersom den inte ser förord-ningarna som lika starka som lagstiftning.För att det inte ska råda några som helst tveksam-heter om att EU:s direktiv på området blir korrektinförda i den svenska lagstiftningen föreslår regering-en och utskottet att det görs vissa förtydliganden imiljöbalken och en hel del andra lagar.Ändringarna innebär bl.a. att det krävs tillståndför att bedriva verksamheter som på ett betydande sättpåverkar livsbetingelserna för den art som har varitanledning till att området fått ett skydd.Det innebär inte att den verksamhet som på-går får några ändrade förutsättningar. Det kan i en delfall vara just den verksamheten som är orsaken till attområdet är unikt och skyddsvärt. Det är alltså ingaradikala förändringar jämfört med dagens förhållan-den och de påverkar inte nämnvärt den framtida mar-kanvändningen.I några av de sex reservationer som fogats till be-tänkandet tas frågor om ersättning till markägarnaupp. Den lagändring som föreslås ändrar inte för-utsättningarna för markanvändningen. Om någonskulle bli nekad tillstånd att exempelvis avverka skogi ett Natura 2000-område för att det skulle förstöraden skyddsvärda miljön så träder ersättningsreglerna ikraft. Då är det att betrakta som att man gör det till ettreservat.Harald går åt ett annat håll än de övrigatre partierna. vill ha fler områden som geskvalificerat skydd.Jag nämnde just att har föreslagit 2 450områden. Det var när propositionen skrevs. Till demska vi lägga de 101 områden som regeringen fattadebeslut om , och det finns ytterligare ca1 000 områden som är under beredning i Regerings-kansliet.När det sedan gäller det allmänna bevarandet, iandra former, kan vi lägga till att det har skett krafti-ga ökningar i anslagen för biologisk mångfald underde . Även i årets vårproposition, som vinu håller på att behandla, finns det ytterligare för-stärkningar på området.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskot-tets betänkande och avslag på samtliga reservationer.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! När det gäller pågående arbete medatt lämna fler områden som ska skyddas så tror jag attdet är viktigt att vi inte fastnar i en diskussion omantalet områden, utan att vi verkligen diskuterar vaddet är som vi vill skydda.Nu pågår ett arbete med ytterligare drygt 100 om-råden, säger . Det viktigaste är att deområden som vi nu rapporterar fortsättningsvis verk-ligen är skyddsvärda områden. Det är viktigt att vikommer ifrån sifferresonemanget, och mer diskuterarvad det är vi vill skydda.Anf. 32 () replik:Fru talman! Bland de anmälda områdenahar det uppenbarligen inte funnits hela den bredd somkommissionen har efterlyst. När det gäller de 1 000områden som är aktuella har man beaktat syn-punkterna och försöker få fram områden som skullegöra att vi får den bredd av miljöer som efterfrågas.Jag är övertygad om att vi, när detta är färdigt, kom-mer att ha den helhet som efterfrågas.Anf. 33 () replik:Fru talman! talade vitt och brett omde krav som vi har enligt EU-direktiven, och vi ställerupp på dem. Det är inte frågan om det.Men sedan är det lite bekymmersamt att inte AlfEriksson ser några som helst problem när det gällerhur man i praktiken handlägger eller verkar införbildande av de här Natura 2000-områdena. Vi anseratt samrådet är oerhört viktigt för att vi ska få ett brettstöd för intresset att bevara. Men det hade ingen som helst kommentar till, och det tyckerjag är lite bekymmersamt.När det gäller ersättningsfrågan säger att den redan är löst och att man tillämpar detta.Men i praktiken vet vi att det finns stora problem attkomma överens. Vi menar att principen måste varaatt inskränkningar i brukande- och äganderättenmåste ersättas till dess fulla värde. Jag skulle gärnavilja ha en kommentar från till just densynpunkten.Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag kommenterade inte samrådsförfa-randet, men jag tänker göra det . I inledningen avden här processen har det nog begåtts ett och annatmisstag. Det har också nått mina öron. Men det ärpåtalat. har jag inte hört talas omnågra sådana fall. Det är alltså länsstyrelserna somidentifierar de här områdena och har kontakt medmarkägarna. Jag ser det som en självklarhet att mankan föra den här dialogen i en öppen anda. Ingen ärbetjänt av att vi får sådana här områden utsedda motmarkägarnas vilja. Jag tror att den här processenfungerar ganska bra , precis som sade. Det finns ingen anledning att göra någraförändringar där.När det gäller ersättningsfrågorna tror jag att Ing-var har blandat ihop de här frågorna litegrann med reservatsfrågor osv. Jag sade i mitt anfö-rande att det inte blir någon inskränkning i brukande-rätten så länge man fortsätter med den verksamhetsom man har . Det är först när man börjar även-tyra den miljö som vi vill skydda som det kan blifråga om ersättning, och då först när man inte fårtillstånd att göra det man hade tänkt.Anf. 35 () replik:Fru talman! Det är glädjande att upp på att det är viktigt med en bra dialogmellan olika intressenter. Jag vill säga att det är heltavgörande för att det här ska fungera väl och att detska gå förhållandevis snabbt. Om man får stora mot-sättningar med rättsprocesser kan det ta många år.Och är risken väldigt stor för att det man vill beva-ra har försämrats . Om man inte har en bradialog och inte kan komma överens på ett vettigt sättom lösningar, finns det risk för att man begårvåld även på sådana områden som är fina och välvärda att bevara. Det är oerhört viktigt att markägareoch andra intressenter har förtroende för myndighe-ternas och politikernas sätt att agera. Jag hoppas attAlf ställer upp på detta.Det är också glädjande att misstagen har påtalats.Men det är jag var uppe inordöstra och hörde en väldigt tuff dialogdär det fanns stora motsättningar beroende på att maninte hade samrått från början. Jag hoppas att AlfEriksson har rätt när han säger att de här misstagen ärpåtalade, så att detta inte upprepas. Det gagnar intesaken om man inte lyckas här.När det gäller ersättningarna står jag fast vid detjag sade, oavsett på vilket sätt inskränkningarna sker.Nu säger att jag har missförstått det,men jag tror inte det. Om man börjar skapa restriktio-ner står man där utan inkomst. Det kan t.ex. handlaom att man får tillfälliga avverkningsförbud som kanbli ganska långa, som tog upp nyss.I det fall jag talade om var det en fastighet på 300hektar där man hade fått förbud mot att verka påhalva arealen. Var och en förstår problemen.Anf. 36 () replik:Fru talman! Vi har uppenbarligen inga delade me-ningar när det gäller samrådsförfarandet och denprocessen. Jag är övertygad om att det här ska funge-ra bättre , även om man aldrig kan garderasig för att ett och annat fall kan inträffa där man harlite dispyter. Det beror kanske mer på personkeminän på vad ärendet handlar om.Jag tror inte att vi kommer att få några större be-kymmer med ersättningarna när det här systemetkommer i gång och vi får se hur det fungerar i prakti-ken. Om man inte får tillstånd att göra vad man hartänkt och det inte går att lösa på något annat sätt,träder ersättningsreglerna in.Anf. 37 ():Fru talman! Det här betänkandet gäller skyddetför vissa djur- och växtarter och även skyddet förderas livsmiljöer. Här gäller det speciellt det s.k. art-och habitatdirektivet och fågeldirektivet.Art- och habitatdirektivet, som rör bl.a. naturty-per, växtarter, däggdjur och insekter, och fågeldirek-tivet, som gäller häckande och rastande fåglar, utgörtillsammans EU:s lagstiftning för att bevara den bio-logiska mångfalden.Det s.k. Natura 2000 har tillkommit med stöd avEG:s art- och habitatdirektiv och fågeldirektivet. EG-direktiven är en form av EU-lagar som medlemssta-terna är skyldiga att tillämpa på nationell nivå. Di-rektiven binder medlemsstaterna till ett viss mål menger de nationella myndigheterna rätt att välja hurmålen ska uppnås.Det här europeiska nätverket ska vara färdigbyggt2004. Då kommer flera tusen värdefulla naturområ-den inom EU att ingå. I dessa finns det , som jagnämnde tidigare, bevarandevärda arter och naturtypersom ska bevaras för framtiden.Men måste, liksom övriga medlemslän-der, se till att de nödvändiga bevarandeåtgärdernavidtas i områdena så att de naturtyper och arter somfinns i områdena upprätthålls i det man kallar engynnsam bevarandestatus. Om man vill uttrycka detenkelt innebär detta att ängen ska förbli äng och attnaturskogen ska fortsätta att vara naturskog samt attarterna ska få fortleva i livskraftiga bestånd.Sedan 1979 har det i EU funnits särskilda reglerför skydd av fåglar. Det var då fågeldirektivet inför-des. Att fåglarna fick särskild uppmärksamhet berod-de bl.a. på ett stort fågelintresse i flera länder och påatt många fågelarter jagas och dessutom flyttar. Attfåglarna flyttar innebär att ansvaret för att fåglarnasantal inte minskar måste tas på internationell nivå.Därför är det viktigt att vi skyddar sådana här områ-den.Det är alltså dessa två nämnda direktiv som geross uppgiften att skapa både ett områdesskydd och ettartskydd, och det behövs verkligen. Det tror jag att vialla inser när vi tittar på den utveckling eller som jagkanske hellre skulle vilja kalla det, avveckling somtidigare har varit när det gäller arter och livskraftigabestånd.För många Natura 2000-områden behöver ävenskötselplaner tas fram eller revideras.