prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — Jag vill uppmana led-ning: Fullfölj er nya öppna stil, erkänn att hade rätt när han motsatte sig rän-tehöjningen, sänk räntan !Inflationen är extremt låg, och det finns stora out-nyttjade arbetskraftsreserver inte minst i skogslänenoch i några av storstädernas ytterområden. Mångaskulle gärna gå upp i heltid, och många skulle låta sigrekryteras om våra löner höjdes och stressen minska-de. En stark fördelningspolitik är också bra för job-ben. Rättvisan är produktiv. Vänsterpolitik och sam-arbetet, , mellan Vänstern, Social-demokraterna och är bäst både för lönta-gare och för flitiga företagare. De lata kapitalisternamå sura, men det kan vi bjuda på.(Applåder)Anf. 6 ():Fru talman! Den här debatten har begärts medanledning av, som det heter, en särskild händelse.Denna särskilda händelse är att den korta lyckliga tiddå haft en ekonomisk utveckling som varitlika bra som genomsnittet av nu avallt att döma är över.Den här lyckliga parentesen innebar att eftersläp-ningen, som vi haft ända och som be-kräftades av de siffror som finansministern själv gavhär, överfylldes och utvecklingenbakåt hejdades. Men den grundläggande svaga till-växten, den som kallar normalläge,har funnits i ungefär . Vådan av detta kan vemsom helst se med egna ögon. Gå ut i ett svensktäldreboende, gå ut på ett svenskt sjukhus, besök densvenska skolan, titta på nedrustningen av det svenskarättsväsendet. Ändå tar vi ut världens högsta skatter.Det här är ett faktum. Det kallar förnormalläge.Det allvarliga, fru talman, är inte att konjunkturenviker av just , det allvarliga är att vi har just segatoss upp till genomsnittet av , och nubär det utför.Ovanpå detta kommer någonting som väldigt fåtycks vara medvetna om, allra minst är att de svenska statsfinanserna befinner sig i ettmycket svagt läge. De offentliga finanserna talarBosse om. Det skulle vara intressant atthöra, , hur vi ska ha tillgång till depengar som finns i pensionssystemet. Hur har BosseRingholm tänkt sig att vi ska möta en amerikanskkonjunkturnedgång med starka offentliga finanser närhela överskottet ligger i pensionssystemet?Sanningen, fru talman, är att statens löpande fi-nanser går back. Om vi räknar bort engångsef-fekter, utförsäljning av Teliaaktier, överföring avhundratals miljarder från AP-fonderna, den senasteinjektionen med från ,går det back i de offentliga affärerna, trots att vi hardessa oerhört höga skattesatser. Är inte oroad över att staten har så svaga finanser närnu konjunkturen viker?Det allvarliga är också att socialdemokraterna ochderas stödpartier bygger hela sin politik på att den härhögkonjunkturen ska fortsätta. Vi kristdemokraterdäremot har, alltsedan de företagarfientliga återstäl-larna av våra reformer, föreslagit åtgärder som lång-siktigt skulle kunna skapa en bättre välfärdsutveck-ling. Men regeringen har slagit dövörat till olikalarmklockor både på kort och på lång sikt. Vi har enmycket allvarlig demografisk utveckling framför oss.I dag går det 3,3 personer i förvärvsaktiv ålder perpensionär. Om kommer det att finnas 1,8 perso-ner i förvärvsaktiv ålder per pensionär somäldrevårdskostnaderna enligt Långtidsutredningenkommer att öka . Här lutar man sig bakåtmot en högkonjunktur som har överfyllts genom attdet har strömmat in jättemycket pengar i de offentligafinanserna tack vare det höga skatteläget. Det har pånågot sätt fått överskyla behovet av de långsiktigareformer som både och har talat om.Hur kan man ta så lätt på t.ex. att vår snart unikaförmögenhetsskatt fortsätter att driva kapitalet urSverige? Hur kan man ta så lätt på att dubbelbeskatt-ningen av svenskt risksparande gör att vi i snabb taktblir av med svenska företag, att vi får ett utländsktägande? Svenska experter straffbeskattas medan viger gräddfil åt utländska experter. Det här en politiksom är oansvarig. Det är strutspolitik för både ungaoch gamla i vårt land.Vi ser t.ex. att den svenska kronan noterarsin absolut lägsta nivå någonsin mot USA-dollarn,trots den avmattning som sker i den amerikanskaekonomin. reviderar ned sinaprognoser. Varslen har ökat , in-dustrins orderingång viker snabbt som sjuk-skrivningskostnaderna fortsätter att öka dramatisktoch arbetslösheten är högre nu än när vi hargått in i konjunkturavmattningar. Statens finanser är,som jag sade, betydligt sämre än vad de flesta tror. Vitalar om de offentliga finanserna. Det gör både Ring-holm och . Men statens finanser är betydligtsvagare än de flesta tror.Fru talman! Det som behöver göras - det är intebara vi i den borgerliga oppositionen som anser det,utan det anser , , IMF ochVärldsbanken - för att rätta till de långsiktiga struk-turproblem som har gjort att vi har halkat ut trots demycket höga skatter som vi tar ut i vårt land är attlönebildningen och arbetsmarknadens funktionssättmåste reformeras. Skattesystemet måste mera premie-ra arbete, företagande och sparande. harolika socialdemokratiska regeringar vid, tror jag, 14tillfällen sagt att de här reformerna kommer i nästaproposition. Det ska bli spännande att se den 17 aprilnär vårpropositionen kommer om regeringen harnågra skarpa förslag. Vi kristdemokrater har tillsam-mans med de övriga borgerliga partierna i vårt alter-nativ med förslag till inriktningen av enekonomiska politiken visat på en annan utvecklingför . behöver en ny regering.(Applåder)Anf. 7 ():Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! Det ärslut med de riktigt goda åren i svensk ekonomi. Olikakonjunkturbedömare spår nu att det kommer en tidmed betydligt lägre tillväxttakt än vad vi upplevt desenaste åren.Regeringen har talat om att det går bra för Sveri-ge, och det tycker vi är roligt. har varitmed och lagt en grund för åren av högkonjunkturgenom det tuffa saneringsarbetet. Men ändå harmånga människor svårt att känna igen den här fram-gången i sin egen vardag. Mitt framför våra ögonhåller på att klyvas, socialt och regionalt. Nuser det ut som att lågkonjunkturen är på väg långtinnan de här människorna över huvud taget har hunnitmärka att det går bra för Sverige.Vad betyder det egentligen för vanliga människoratt ekonomin inte växer så kraftigt? Ja, ett exempel äratt varslen i har fördubblats sedan de förstamånaderna jämfört med . I Öster-götland började man med att säga att skullesäga upp 200, sedan 500, sedan 1 000 och i går varsiffran uppe på 1 400 personer. Det är klart att detkänns för vanliga människor.Avmattningen syns också tydligt genom att hus-hållen nu inte köper så mycket. De håller hårdare iplånböckerna. Detaljhandelns omsättning visar förförsta gången negativa siffror. Det vändernedåt även där.Fru talman! Hur väl står vi då rustade inför denhär avmattningen eller den kommande lågkonjunktu-ren? Tyvärr ser det inte så bra ut på många håll. Vissamakroekonomiska fundamenta är bra. Det är möjligtatt det inger en falsk trygghet. Men på den andrasidan finns de vanliga människornas vardag. Detmåste vi kunna diskutera både prestigelöst och seriösti den här kammaren.Sanningen om arbetslösheten är att den totala ar-betslösheten är dubbelt så hög nu som den var när vigick in i den förra lågkonjunkturen. Vi har rekord-många långtidssjuka i landet. Kostnaden nästa årkommer enligt prognos från TCO att bli 100 miljar-der. Hur mycket är det? På utgiftssidan i statsbudge-ten kan vi använda 700 miljarder . Då ser nibetydelsen av dessa siffror.Vem gäller det? Det är var åttonde person i arbets-för ålder som antingen är sjukskriven eller förtidspen-sionerad. Av dem är det flest kvinnor, och de kommermest från låglöneyrken i den offentliga sektorn.I går kväll var vi några som träffade representan-ter för kommunerna, de som har det direkta ansvaretför vård, skola och omsorg. av kommunernakommer att gå back. var det bara två avlandstingen som visade plus när man räknade ihopresultatet.Både kommuner och landsting har sparat medosthyvelsmetoden . De har sparat så myck-et att det på sina håll bara återstår skalken av det somvar en god kvalitet i skola, vård och omsorg. Det är vivanliga människor som behöver stabila kommuneroch stabila landsting. Det gäller särskilt när vi går in ien lågkonjunktur.Ett annat faktum är att medelskattekraften i kom-muner skiljer mellan och i det här landet.Fundera över hur den regionala klyvningen -från till av medelskattekraften - ska slånär vi går in i en lågkonjunktur. Det är alltid de vanli-ga människorna som drabbas hårdast när det blir så.Vad behöver då göras? Det är ganska många sa-ker. En del har redan nämnts. Konjunkturinstitutetschef har påpekat att det behövs skattesänkningar föratt vi ska kunna dämpa nedgången. Centerpartietsinriktning är att det behövs ett sänkt skattetryck. Menvi kommer inte, och jag vill upprepa det, att medver-ka till skattesänkningar som gör att vi tappar balanseni våra gemensamma finanser. Vi ska inte behövauppleva ett nytt 90-talet på det viset.Vi vill att skattesänkningarna ska inriktas på treområden. Sänk fastighetsskatten, sänk arbetsgivarav-gifter för främst småföretagen och sänk inkomstskat-ten för människor med låga och normala inkomstlä-gen. Varför har vi de förslagen? Jo, därför att det germänniskor och företag mer i plånboken efter skatt.Deras köpkraft ökar. Det ger en positiv effekt i precisrätt tid för att låta konjunkturen i mjuklanda.Varför vill vi ha en inkomstskattereform medstark låginkomstprofil? Jo, därför att det ger enskildamänniskor möjlighet att ta sig ur de fattigdomsfällorsom finns . Marginalskatteeffekterna drabbarlåginkomsttagare mycket hårdare än höginkomsttaga-re. Det ger dem mer självbestämmande i vardagenoch mer livskvalitet. Regeringen har tyvärr inga för-slag i den riktningen.Vi måste reformera skattesystemen och trygghets-systemen samordnat så att inte fattigdomsfällorna slårigen om människor. Vårt inkomstskatteförslag till-sammans med en höjning av t.ex. grundnivån i föräld-raförsäkringen från till lyfterstora grupper upp ur fattigdomsfällorna och gör att deinte drabbas av lågkonjunktur på det vis som de an-nars skulle göra.Fru talman! Över hela världen duggar det tätt medoroande tecken på kommande lågkonjunktur. Viddenoch bredden är svår att sia om. Kanske blir det enmjuklandning, kanske blir det en hårdlandning. Helavärlden håller andan vid tanken på vad en äldre man iett badkar i på morgnarna funderar över när hantänker på räntenivåerna.Det verkar som att regeringen också sitter stillaoch tänker när det behövs strukturreformer och skat-tesänkningar. Det är alltid de vanliga människor somslår sig hårdast när en högkonjunktur står på näsanoch landar i en lågkonjunktur. Låt oss hindra dettamedan vi kan.(Applåder)Anf. 8 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att fundera överde borgerliga partiernas åsikter. känns det somatt de borgerliga partierna har allergi mot sunda stats-finanser och att man från de borgerliga partiernas sidainte kan se en budget i balans utan att vilja genomförastora radikala skattesänkningar.De vill sätta sprätt på pengarna genom skatte-sänkningar. säger de sig vilja värna vård,omsorg och skola. De skattesänkningar de talar omriskerar en budget i balans. En budget i balans ärännu viktigare om vi nu går in i av avmattningav konjunkturen. Dessa skattesänkningar riskerarockså vården, omsorgen och skolan.Samtidigt tar de borgerliga partierna sig hög tonoch varnar Socialdemokraterna för att samarbeta medMiljöpartiet och . Jag tycker att det ärlite komiskt. Vi har en handläggare på som varnar unga svenska kvinnor förarabiska män. Sedan har vi partiledareBo Lundgren och ekonomiske talesmanGunnar som varnar Socialdemokraterna förMiljöpartiet och . Om nuvill varna Socialdemokraterna kanske de själva villsamarbeta med Socialdemokraterna. Jag tycker inteatt de har den åsikten. De säger till Socialdemokra-terna: och står för utgift-sökningar.Under den kris vi hade gjordes sto-ra besparingar. Det var besparingar som främst drab-bade barnen och barnfamiljerna. har vi gjort sats-ningar på barnfamiljer och en bättre miljö. Är detsatsningar vi ska slänga bort? Enligt moderaternaspolitik är de satsningarna något negativt. De ska jugöra stora skattesänkningar, men de talar om storautgiftsökningar.Jag tycker att man lite grann glömmer bort att från1993 till har de offentliga utgifterna som andelav BNP faktiskt minskat. Statsbudgeten har från år1999 ökat . Jag ser inte deradikala utgiftsökningar som och andravarnar för. Däremot ser jag viktiga satsningar gjordapå ett ansvarsfullt sätt utan att riskera ekonomin. Viser till att satsa på de grupper som behöver det. Vissahär hoppas alltid på de dynamiska effekterna som skakomma om man radikalt sänker skatterna. Det seråtminstone vi som oansvarigt.Vad är då tillväxt? En tillväxt är inte uthållig närvi ser fler utslitna människor, en ökad miljöförstöringoch djur som transporteras kors och tvärs i Europa.Är det en uthållig tillväxt? Vi måste alltmer diskuteratillväxtens innehåll. Vi i vill ändra sam-hället efter framtidens krav. Det ska vara miljövän-ligt, resurssnålt, öppet och rättvist.Vi vill ha en tillväxt som inte ökar användningenav naturresurser och inte ökar miljöförstöringen. Detska vara en tillväxt som skapar teknikutveckling, ärmiljövänlig och använder resurssnål teknik. Vi vill seett öppet samhälle där människor kan bosätta sig varde vill och där människor är fria och inte blir diskri-minerade.Vi vill ha ett rättvist samhälle där vi lyfter allamänniskor i samhället. Det gäller speciellt dem somhar det allra sämst. Tillväxten ska fördelas så att desom har det sämst får det bättre, inte så att några fåsom har det bra får det allt bättre. Det är oftast detsom är tillväxt.Om vi ändrar samhället och satsar både socialtoch ekologiskt skapar vi förutsättningar för en godekonomi för framtida generationer. Vi har tagit någrasteg i den riktningen i det samarbete vi har mellanSocialdemokraterna, handlar det inte bara om en diskussion om till-växtsiffran eller börsnivån nästa år.Globalt sett är vi i överklass. Det vi kallarkonjunkturavmattning här i liggerlångt över den nivå som de allra flesta länder dröm-mer om att befinna sig på. De ekonomiska klyftorna ivärlden ökar, och tyvärr ökar också klyftorna här iSverige.Därför vill vi i göra stora satsningar inästa budget för dem som är mest socialt utsatta. Vifokuserar på att man ska höja golven i föräldraförsäk-ringen och arbetslöshetsförsäkringen, ge ökat stöd tillhemlösa, barn till missbrukare, psykiskt sjuka, krimi-nella eller traumatiserade flyktingar. Det är gruppersom verkligen behöver satsningar. Vi vill också haåtgärder för att motverka rasism och diskriminering.Dessutom vill vi ta ett globalt ansvar och höja bistån-det.Men vi ska göra detta på ett ansvarsfullt sätt. Viska också göra stora satsningar på en ny utveckling,en grön omställning. Vi måste satsa på miljön. Miljönär vår framtid. Utan en god miljöutveckling ochminskad miljöförstöring kommer vi inte att få enökad tillväxt i framtiden.(Applåder)Anf. 9 Finansminister ():Fru talman! Den här debatten har tillkommit där-för att vi har sett en amerikansk konjunkturavmatt-ning, och den kommer naturligtvis också att speglas iden europeiska situationen efter hand. Men när jaglyssnar till de borgerliga företrädarna tycker jag attjag hör samma argument som jag hörde när vidiskuterade budgetpropositionen och närvi diskuterade vårpropositionen. Även om det natur-ligtvis finns skäl till en debatt mot bakgrund av denamerikanska konjunkturavmattningen, är det lite tristatt behöva höra att de borgerliga argumenten uppen-barligen är desamma.Nu säger , precis som hon har sagtmånga gånger , att är speciellt konjunk-turkänsligt just . Var mindre konjunktur-känsligt när den borgerliga regeringen hade av bruttonationalprodukten för of-fentliga utgifter, ? VarSverige mindre konjunkturkänsligt när vi hade ett växande underskott i statens eko-nomi och i vår offentliga ekonomi? har vi ettöverskott i statens ekonomi och i den offentliga eko-nomin på mellan och . har vi enstatsskuld som minskar, och inte ökar som i början på90-talet. Jag tror att det är ganska tydligt vad svaret ärpå de frågorna, är i färd med att vårstäda, ochhon tar inte bara fram dammtrasan, utan hon tar ocksåfram röjsågen när hon städar. Frågan är då om honska kapa de arbetslösas ersättningar tillsammans medModeraterna. Ska hon kapa bort 50 000 arbets- ochutbildningstillfällen i arbetsmarknadspolitiken, somFolkpartiet och pläderar för i olikasammanhang? Om hon nu inte nöjer sig med röjsågenutan tar fram dammsugaren också, ska hon då damm-suga bort en del av det som hon sade var onödigt,t.ex. bredbandssatsningen som hon inte vill ha? Skahon , när vi står inför ett toppmöte i iSverige och välkomnar nya länder i EU-kretsen,dammsuga bort Östersjöbiståndet? Det handlar omstödet till vår närmaste omvärld som vi vill integrera iEuropakretsen för att skapa ett för både detgamla Öst- och och den del som i dagtillhör Europeiska unionen.Jag tycker att själv sammanfattarsin ståndpunkt ganska väl när hon, efter att ha kapat,röjsågat och dammsugit, säger att nu ska vi sälja utSverige mer eller mindre. Det brukar man höra frånModeraterna, och jag tyckte att det var anmärknings-värt att hade lagt sig till med i stort setthela det moderata synsättet.Vad är då alternativet till den socialdemokratiskaregeringens ekonomiska politik och den ekonomiskapolitik som Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet har fört fram och fått kammarens bifalltill ? Jo, det är en borgerlig politikmed en stark moderat dominans. Där talar man om ska ha strukturreformer. Vad menar man medstrukturreformer från borgerligt håll? Jo, det är attförsämra arbetsrätten. föreslår att manska införa en ny trafikförsäkring med en höjd premiepå och fordon. Det är att dra ned ar-betsmarknadspolitiken så att 50 000-60 000 männi-skor blir utan utbildning eller arbetsmöjligheter. Detär att införa ytterligare en karensdag för de sjuka. Detär att höja avgiften till a-kassan med per år.Det är borgerliga strukturreformer. Det är att minskaresurserna till vården och skolan. Vi har ökat resur-serna till vården och skolan som ett resultat av en godekonomisk politik. hastrukturreformer och försämra för kommuner ochlandsting att kunna bedriva bra skola och bra vård-verksamhet. Man vill försämra genom att göra läke-medel mycket dyrare för de sjuka. Man vill höja hög-kostnadsskyddet från till bortåt 5 000 kr.Man vill dra ned när det gäller förtidspensionärerna.Det innebär att 40 000 förtidspensionärer inte skullefå sin försörjning tryggad. Det är borgerliga struktur-reformer. Mot det står en ansvarsfull ekonomisk poli-tik som Socialdemokraterna, har drivit under senare år.Anf. 10 ():Fru talman! När jag hör prata omkonjunkturkänslighet är det inte utan att jag undrarom han över huvud taget vet vad begreppet innebär.Det var så , 1990, att vi hade ett över-skott. Sedan gick konjunkturen ned. ljuset i tunneln. Han lät då ungefär som BosseRingholm låter . Men när det går ned, går det nedväldigt mycket. När det sedan går upp, går det uppväldigt mycket. Alla bedömningar är entydiga på detsättet att känsligheten är lika stor. Jag haraldrig påstått att den inte var stor förut.Sedan pratar om att vi på någotsätt skulle vara ovilliga att öppna . Det ärprecis tvärtom. Vi säger att man ska avreglera jord-brukspolitiken. Det är en nödvändig förutsättning föratt de forna kommunistdiktaturerna ska kunna blimed i Europasamarbetet på ett vettigt och bra sätt.Men revisorers och alla andras utvärde-ringar av Östersjömiljarden visar ju att det är pengar isjön.Bosse säger att den särskilda händelsenär att den amerikanska ekonomin har gått in i enkonjunkturavmattning. Man undrar om alla rapporterom läget i inte har gett någon repa i fasadenhär. Det är ju detta det handlar om. Vi har hela tidensagt att detta kommer att inträffa. Då har vi blivitkallade dysterkvistar, och när det inträffar får dettydligen ingen som helst inverkan på regeringens synpå hur man ska bedriva den ekonomiska politiken.Det är oroande. Dessutom är ju splittringen total imajoriteten. De reformer som är gjorda förtalas. Detsom säger har varit så bra förtalas avJohan Lönnroth.I grunden handlar det om att vi måste rusta Sveri-ge för uthållig tillväxt. De välståndsbildande krafter-na måste vårdas. Välstånd måste skapas först innandet kan fördelas. sade att förhand-lingarna mellan er nu är inne i ett avgörande skede.Han pratade om hur dammet sprids. Jag hörde ju vemdet är som går och sprider ut dammet. Vi ska sänkasparmålen, dvs. göra av med mer pengar än vi har.Det talas om finansiellt svängrum, dvs. underskott,och att vi ska höja utgifterna. Och detta ska betalasmed mina pensionspengar. Jag tycker att det är upp-rörande. Statsråden reser land och rike runt och lovarut nya miljarder. Man har en känsla av de på någotsätt har missuppfattat vad talade om närhan sade att efter sju magra kommer sju feta. Dethandlar inte om statsråden.Framför oss ligger i stället ett skifte, som MatsOdell påpekade. Fler kommer att gå i pension, ochfärre finns i arbetsför ålder. Det är mycket viktigt attvi redan nu gör någonting åt det. Vi måste få in flerpå arbetsmarknaden och ha färre sjukskrivna. Dåbehöver människor få ett nytt arbetsliv. Vi behövermakt över vår arbetstid - en arbetstidsreform som göratt människor får bestämma mer själva. Vi behövermakt över vår kompetensutveckling - ett individuelltkompetenskonto. Vi behöver avreglera vården ochskolan. Om någon annan verksamhet som inte drevsav politiker hade sådana katastrofala följder för per-sonalen skulle den bli förbjuden. Det ärkvinnor som jobbar inom den offentliga sektorn somhar usla löner, kassa arbetsvillkor och ingenting attsäga till om. Detta måste vi ändra på.Vi måste se till att de som står utanför arbets-marknaden kan komma in. Privatisera arbetsförmed-lingen och ge makten till de som ska in på arbets-marknaden!Er politik när det gäller arbetsmarknaden och föratt få folk i jobb handlar om fortsatt utslagning ocharbetstidsförkortning. Jag tror att det riskerar att blipå det viset, och jag vill undvika det. Det gamla tale-sättet att aldrig har så många haft så få att tacka,kommer att få en alldeles ny innebörd.Vad vi behöver göra nu är att lägga om den eko-nomiska politiken - men inte på grund av rapporter-na. Vi har vetat att det här kommer. Vibehöver lägga om politiken så att vi rustar Sverigeoch rustar ekonomin så att människor inte kommer attdrabbas så hårt som kommer att ske när er ekonomis-ka politik havererar.Anf. 11 ():Fru talman! Jag varnade finansministern för atttalet om böckling skulle kunna leda till att den fast-nade i halsen på honom, med tanke på det enkla fak-tum att vi har den största arbetslösheten någon-sin i en högkonjunktur och att den faktiska andelensysselsatta i arbete inte ökat med en promille på treår.Det här är det som är avgörande för den svenskaekonomins förmåga att inte bara producera utan ock-så skapa välfärd och trygghet hos människan. Kam-maren kan notera att böcklingen verkade fastna ihalsen på honom. Det var nämligen ingen här somkunde höra kommentera detta rättcentrala faktum att vi har högsta arbetslösheten nå-gonsin i en högkonjunktur och att den faktiska ande-len sysselsatta i arbete trots högkonjunkturen inte harökat med en promille.Det är ju ett misslyckande. Att konjunkturen hargett dragkraft är en sak. Men politiken har inte kunnatförändra någonting.Jag såg att blev intervjuad i . Där säger han att det är bra att vi nu fåren lägre tillväxt. Annars hade vi suttit där med väx-ande inflation, överhettningsproblem, brist på arbets-kraft, löneglidning och inflation.Ja, så kan man säga. I valet mellan strukturrefor-mer eller en lägre tillväxt väljer enlägre tillväxt. Det naturliga vore att ni reformerade såatt kan tåla en långsiktigt bättre tillväxt. Detvore det rimliga av hänsyn till alla de människor sombehöver jobb, som behöver välfärd, som behövertrygghet.Men, fru talman, ett besked har den här debattengett . Medan de borgerliga har en tydlig ochgemensam agenda för reformer och för att förändraSveriges tillväxtkraft lever regeringen på hoppet attkonjunkturen inte ska bli så farlig, utan att den ska bliså bra som möjligt. Men det är hoppet.