prot · GO0976 · 2001-03-08 00:00:00 — Därför är det naturligtvis,precis som sade, glädjande att manockså inom branschen börjar upptäcka detta faktum.Den socialdemokratiska satsningen på barn ochungdom gäller självklart också inom filmområdet.Rörliga bilder är en självklar del av barns var-dag. Vi måste därför ge barn och ungdomar möjlig-heter till ett eget skapande inom filmen.När kulturutskottet visar på hur anslagsutveck-lingen till visningsorganisationen har varit kan jagbara förvånat konstatera att trots de ökade möjlighetersom filmavtalet ger har fåttfinna sig i att få sitt anslag halverat från 600 000 till300 . Det är en sak för att funde-ra en extra sväng på, tycker jag.Jag vill också säga något om reservationerna ibetänkandet.Ewa har tidigare talat om att en särskildutvecklingsfond bör inrättas för fria filmare. Fråganhar tagits upp tidigare i utskottet, och utredarensförslag är att en fond för stöd till svensk kvalitetsfilmska inrättas. Eftersom frågan faktiskt, ,är under övervägande i regeringen, har vi inte föravsikt att nu göra några ingripanden utan avvaktarregeringens förslag. Jag vill också tillägga att redannu gällande filmavtal faktiskt innehåller bestämmel-ser om stöd till viss film, bl.a. till oberoende produ-center. Jag håller i sak med om att detta är viktigafrågor.Den andra reservation som berördehandlar om att ge samerna en positiv särbehandlinggenom att avsätta särskilda medel för samisk film-produktion. Jag tycker att det är viktigt att olika mi-noriteter får möjligheter att producera film. Sådanamöjligheter finns också. Jag vill dock un-derstryka att det också är möjligt att utanförfilmavtalet få stöd för detta. Jag syftar då på Same-tingets särskilda kulturmedel.Slutligen, fru talman, har i ett särskiltyttrande understrukit vikten av ansträngningar för attbevara äldre spel- och dokumentärfilmer. Kulturut-skottet gjorde - jag vill minnas attdet var 1996 - en extra insats för att ge Filminstitutetmöjlighet att inköpa en skanner. Detta är ett viktigtled i arbetet på att rädda inte minst gamla fina svens-ka färgfilmer.Just nu utreds frågan inom , ochdet handlar då om en diskussion om hur en film-vårdscentral i ska kunna organiseras ochfinansieras. Det finns nu inte anledning att föregripadet arbete som pågår i detta avseende.Med detta, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan.Anf. 149 () replik:Fru talman! Bara en kort fråga till . Av de 35 svenska långfilmsproduktioner som jagoch även nämnde är det bara femsom har kvinnliga regissörer. Vi har ändå här i riks-dagen beslutat att man ska förbättra de kvinnligafilmskaparnas villkor. Tycker inte attdet är märkligt att bara fem av dessa filmer är gjordaav kvinnor? Man skulle nästan kunna tro att kvinnorär en minoritet.Anf. 150 () replik:Fru talman! Jo, det tycker jag, och det säger jaginte bara därför att det är utan också därför att jag tycker att det ärviktigt att man stimulerar kvinnors filmskapande. Jagtycker att det är viktigt att man inom branschen verk-ligen har den här inställningen. Detta filmskapandetillför faktiskt en större mångfald och flera nya in-fallsvinklar på filmskapandet.Men det finns också ett problem i detta. Riksda-gen kan inte styra och ställa för att få filmkonsulen-terna att göra på något visst sätt. Det kan hamna i endiskussion om censur osv. Jag tycker att det är upptill branschen att i större utsträckning ta detta ansvar.I sak delar jag dock uppfattning.Anf. 151 ():Fru talman! Den här dagen, , inleddes bl.a. med att vi i föreningen genomförde ett program som handlade om Wen-dela , en av de ledande personligheterna i densvenska kvinnohistorien. Som en mycket viktig del idet programmet ingick ett filminslag. Vi kan meddenna insats i föreningen sägas ha kombinerat fleraaktuella saker på en gång.Lagom till dess att filmen fyllde blev denmyndigförklarad, dvs. man började då räkna den somen egen konstform. Det är lite sent att bli myndigför-klarad först då. som har gått har manockså kunnat samla ihop ganska mycket till vad vikan kalla ett filmarv.Dessvärre, fru talman, är det ett farligt och eld-fängt kulturarv. Jag tänker då inte på vad som visaspå filmerna utan på den rent fysiska materia sommånga av de tidiga filmerna består av. Det är dettasom vi har påpekat i vårt särskilda yttrande. Vi harinte reserverat oss, eftersom det , vilket gläder oss,finns särskilda medel avsatta för att renovera äldresvensk film. Vi tycker dock att man dessvärre harsatsat lite väl ensidigt på att restaurera färgfilmer från50-70-talet.Vi vet ju att det finns filmer från guldtid,när gjorde de kanske finaste filmerna överhuvud taget i världen. Jag tänker på tid och in på30-talet. Det är i första hand de filmerna som behöverräddas.När jag säger att dessa filmer är eldfängda berordet på att de t.o.m. kan råka ut för självantändning.De är gjorda på en sådan filmbas att de lätt kan för-störas.Vi är från sida väldigt glada över attfrågor som vi har drivit ganska länge delvis får enpositiv behandling i det här betänkandet. Det gällerde funktionshindrades rätt till deltagande i olika kul-turutbud. Det finns nu enligt det senaste filmavtaletmedel till detta. Det var en av de saker som gjorde attvi ställde oss bakom detta avtal.Vi ser också att s.k. filmkommissioner, dvs. resur-scentrum för filmproduktion, håller på att utvecklas iolika delar av landet. Som här har påpekats gläder detoss speciellt att det inte alls, som så ofta harvarit fallet, har hamnat i den region som vi befinneross i. Dessa centrum kan vara till stort stöd och tillstor nytta för näringsliv och för utvecklingen av kul-turen i de regioner där de finns.Åke tog upp frågan om e-bio. Detkommer att bli spännande för oss att se hur denkommer att utvecklas. Vi ser med spänd förväntanfram emot hur man på den vägen, säkert både effek-tivt och billigt, kommer att kunna underlätta distribu-tion av film.Vi vill med vårt lilla särskilda yttrande markeraatt vi är oroliga för filmarvet. Det gäller både spel-och dokumentärfilm, framför allt från den svartvitaepoken. Film från den senare epoken räddas tyvärrinte med hjälp av den skanner som här taladeom. Den filmen skulle behöva en extra skjuts. Vi harmed vårt särskilda yttrande velat markera att detta föross är en väldigt viktig fråga.Anf. 152 () replik:Fru talman! Det är riktigt att skannern är avseddför färgfilm, men jag tror å andra sidan att vi är över-ens om att den var en viktig insats, som tillkom efterett utskottsinitiativ. Jag vill bara säga att vi i sak intehar några skilda uppfattningar. Det är viktigt att räddaockså den svartvita filmen, men den får gärna fort-sätta att vara eldfängd, fast i ett annat avseende änrent fysiskt.Anf. 153 () replik:Fru talman! Då kan vi kanske sedan också hoppaspå lite mera eldfängda debatter, där vi inte tycker påsamma sätt på båda håll. Det får bli i ett annat ämne.Anf. 154 ():Fru talman! Jag vill börja med att ansluta mig tilldet som inledde med att säga omHollenders film. De sista sekvenserna i den filmenhör inte hemma inom konsten.Vid årsskiftet 2000/01 trädde det nya filmavtalet ikraft. Jag vill bara kort påminna om vad vi kristde-mokrater anförde vid behandlingen av det i riksdagen.Jag vill fortfarande göra uppmärksam på attden ordning som vi tycker ska gälla för filmavtal äratt ska ha möjlighet att besluta om de yttreramarna, om ifall vi ska ha ett samlat filmavtal ellerinte och om vad som i så fall ska ingå i detta. Detbetyder inte att vi ska gå in och peta på detaljer.Detta avtal lades på bord utan att riks-dagen hade haft någon möjlighet att diskutera det.Jag vill också säga att det är väldigt glädjande attse besökssiffrorna på biograferna. Det är många som finner ett nöje i att gå på bio och se film. Vi tyck-er att det är mycket roligt att det är så.Kristdemokraternas utgångspunkt är att film skaomfattas av en nationell kulturpolitik. Det råder deten politisk samsyn kring. Filmen har tidigare legat iskuggan av andra kulturyttringar. Vi är glada över attfilm erkänns som en konstart.Arbetet med att säkerställa tillgången till ett brettutbud av värdefull film i olika visningsformer i helalandet är oerhört viktigt. Det är jag glad att filmavta-let också har tagit hänsyn till. Inte minst gäller dettabarns och ungdomars möjligheter till eget skapande.För att uppnå detta är uppbyggnaden och stödettill regionala resurscentrumen för film och video avavgörande betydelse. Här finns uppdraget att främjafilmpolitiska åtaganden regionalt och lokalt och attfrämja den filmkulturella verksamheten för barn ochungdomar. Det handlar om visning och spridning avvärdefull film, fortbildning på filmområdet, produk-tion av kort- och dokumentärfilm, osv. Listan skullekunna göras längre.Jag vill passa på att även peka på betydelsen av ettoffensivt arbete inom biografområdet och arbetet medatt stärka sambandet mellan de regionala resurscent-rum som finns och visningsorganisationerna ochkanske också peka på de ideella visningsorganisatio-nerna. I den här kedjan av arbetet med att stärka bio-grafernas ställning är också biograferna utanför stor-stadsområdena av stor betydelse.Fru talman! Jag vill också peka på att det finns endel problem. Jag vill göra uppmärksam påen negativ konsekvens av filmavtalets konstruktionsom begränsar möjligheten att etablera regionalaresurscentrum i de tre länen , samt . Det är de tre länsom står utanför trots att man där har kommit igång och ligger väl framme i arbetet.De extra medel som man där har fått från Framti-dens kultur är helt otillräckligt. Man tappar fart, pro-blemen skjuts och man tvingas arbeta imotvind. Vi kan bara föreställa oss vad det betyderför många barn och ungdomar. Det handlar om attskapa, producera, få möjlighet att se och uppleva filmsom skulle kunna nås av ännu fler om man hade möj-lighet att få regionala resurscentrum med det stödsom det innebär.Det här är exempel på vilka konsekvenser det blirför en viktig filmkulturell verksamhet. Det är konsek-venser som inte fick möjlighet att bli föremål för enpolitisk diskussion i just på grund av ut-formningen av avtalet. Vad svarar socialdemokrater-na t.ex. när man frågar varför maninte kan få bli ett regionalt resurscentrum för film ochvideo?Den kontrollstationsförhandling av filmavtaletsom kommer att äga rum finns det all anled-ning att följa.Fru talman! Jag kommer avslutningsvis att kort taupp ytterligare ett par områden som vi kristdemokra-ter lyfte fram i samband med att behandla-de propositionen Ny svensk filmpolitik. Dessa är minstlika aktuella i dag.Det gäller först behovet av forskning kring barnsmöte med film. Det finns viktiga obesvarade frågor.Det gäller t.ex.: Vilket slags film väljer barn självaoch suger åt sig? Vilket förhållningssätt har de tillmediebruset? Hur reagerar de på våldsskildringar?Hur bearbetar våra barn och ungdomar sina upplevel-ser av rörliga bilder? Det är intressanta och viktigafrågeställningar. Det borde ha varit självklart att ensådan forskning kunnat efterfrågas när vi behandladefilmavtalet.Likaså är vi fortfarande helt överens med Filmin-stitutet om en oberoende översyn av institutet.Fru talman! Eftersom vi kristdemokrater varkenvill eller kan ingripa, upphäva eller ändra avtaletunder pågående avtalsperiod har vi heller inte någonmotion den här gången. Men vi återkommer.Anf. 155 () replik:Fru talman! Jag fick en fråga av . Först vill jag säga att jag instämmer i att det ärviktigt att ge ett ordentligt stöd till visningsorganisa-tionerna. Det försökte jag också säga i mitt anförande,och jag vill gärna understryka det än en gång. Jagtycker också att kunde göra det litebättre.När det sedan gäller de län som står utanför är detprecis som sägs här. Det får möjligen aktualiseras isamband med kontrollstationsförhandlingarna. Jagvar iblandad i i endiskussion kring detta. ansågs detdessvärre inte tiden vara mogen.Jag stöder gärna en satsning i de tre län som ärkvar. Men det fordras också regionala insatser för attdet ska kunna bli verklighet.Anf. 156 () re-plik:Fru talman! Det är bra att visarett aktivt intresse för just den här frågan. Jag tror attvi måste tillsammans göra någonting från riksdagenoch uppmärksamma detta.Enligt vad som kommit till min kännedom har vihär tre län där man mycket väl är beredd attmöta upp de krav som ställs för att kunna bilda ettregionalt resurscentrum för film och video.Det kan tyckas märkligt om det finns stelbentaformer i ett avtal som förhindrar detta. Om vi till-sammans kan göra någonting i den här frågan tyckerjag att det är bra.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § (forts.) Filmfrågor (forts. KrU2)Anf. 157 ():Fru talman! En av de viktigaste uppgifterna försvensk filmpolitik är att säkerställa tillgången till ettbrett utbud av värdefull film i olika visningsformer ihela landet. En närliggande uppgift är att upprätthållaoch utveckla biografens roll som kulturell mötesplatsi hela landet.Detta var ett utdrag ur filmpropositionen, som viantog . Det är så bra uttryckt att detlika bra hade kunnat stå i kulturmotion.Det finns ingen annan kulturyttring, med undantagför musiken, som når så många människor som fil-men. Trots det har filmen tidigare inte haft sammaställning i det offentliga kulturlivet som andra konst-arter. Därför är det bra att filmen genom de senasteårens utveckling har kunnat skapa ett strukturbyggesom liknar det som har gjorts på teater- och musi-kområdena.Jag gillar med andra ord att man har byggt upp de17 regionala resurscentrerna för film och video. Detger möjligheter för regionerna att marknadsföra sig.Det har vi också sett när det gäller några filmer, t.ex.Dalsland med Fucking och medJägarna. Med de här goda exemplen hoppas jag nu ska våga lita på att regionerna får ansvara förkulturbudgeten, precis som folkpartisten var inne på.De olika regionala resurscentrerna skapar ocksåsysselsättning. Det har stor betydelse för både nä-rings- och regionalpolitiken. Flera regioner och orterhar engagerat sig hårt för att få filminspelningar tillsig just på grund av att man har insett de positivaeffekterna för bygden. Genom att orterna blir kändaför många människor ökar också turismen. Därige-nom kan ännu mer sysselsättning skapas ute i landet,och det är verkligen guld värt för små orter som käm-par för sin överlevnad.Fru talman! Det finns en motion i betänkandetsom handlar om textning av film. Därför vill jag säganågra ord om det. Det är viktigt att alla människorkan ta del av all kultur. När det handlar om svenskafilmer och videofilmer går tankarna till dem som ärhörselskadade. Jag anser att man har rätt att ta del avsvenska filmer även om man hör dåligt. Utländskafilmer är textade, men de svenska filmerna är i deflesta fall inte det. Det anser jag vara diskriminering.Vi har yttratoss över en handlingsplan, som tar upp bl.a. diskrimi-neringen. Trots det är inte majoriteten i utskottetberedd att stödja motionen om att utarbeta en stan-dard för dold textning. Anledningen sägs vara att nyteknik snart är på väg, och att funktionen för doldtextning då finns med. Okej, det vet jag. Det är ju bra,men som jag ser det ska inte hörselskadade tvingas attköpa nya dvd-spelare för att kunna ta del av doldtextning. De ska inte tvingas till stora utgifter. I så fallmåste vi kunna erbjuda dem att få köpa dvd-spelaretill ett lägre pris - kanske genom att visa upp ett läka-rintyg eller liknande. Principiellt tycker jag att hörsel-skadade ska kunna ta del av filmer första gången devisas, och inte först när de går som textad repris ochvi hörande redan har hunnit diskutera dem.Fru talman! På mindre orter spelar de folkrörelse-ägda biograferna en stor roll för att göra filmutbudettillgängligt. Även om TV- och videodistributionenhar ökat människors möjligheter till fler filmupple-velser så kan de inte mäta sig med de ljud- ochbildupplevelser som man får på en biograf. Den soci-ala samvaron är också viktig, där man kan dela sam-ma kulturella upplevelse med andra människor.Det som är extra viktigt är att nya filmer ska kun-na visas på de små biograferna - för att de ska kunnaöverleva. Därför är jag glad över att den nya e-bion ärpå gång . talade tidigare underdebatten om vilka orter som redan har fått detta ochvilka som står i tur att få det. Det är i och för sig än sålänge främst städer som har fått det, men det behövsännu mer i de riktigt små bygderna. Genom att byggaut detta till de små biograferna så tror jag att det blirett ökat intresse för folk i småorterna att gå på bio. Dåkan man i en liten bygd få möjligheter att ta del avden där nya filmen som den har premiäri storstaden. Dessutom är det oerhört positivt att slip-pa skickandet av filmrullar som lätt skadas.Jag har sett detta på nära håll i den kommun därjag bor. Där gjorde man ett försök med detta. Det varinte med den fina tekniken e-post, utan man koppladeupp sig via ADSL. En skola fick chansen att slippabeställa hem filmerna, utan kunde bara ringa in tillkommuncentrumet och säga: vill vi se den ellerden filmen!Jag ser bra möjligheter för intres-set för film - det kommer att fortsätta att öka.Anf. 158 ():Fru talman! Svensk film är inne i en mycket posi-tiv utveckling. Det görs mycket svensk film ,och folk gillar också att titta på den. Det tycker jag attvi ska vara glada för.Vi har ett filmavtal som ger möjligheter försvensk film att utvecklas. Återväxten av nya filmareär också en viktig del i vår filmpolitik. Här har Film-verkstan och de regionala resurscentrerna för film ochvideo spelat en viktig roll, tror jag.I dag, , kan jag inte låta bli att säga av filmstödet borde gå till kvinnliga filmare. Deär underrepresenterade i bidragsgivningen. Jag kanbara hoppas att filmkonsulenterna ocksåkommer att tänka på att det bör vara en jämn köns-fördelning mellan manliga och kvinnliga filmare.Sedan 1996 har vi statliga filmpolitiska mål. står det ungefär så här: Statens insatser på fil-mområdet är att utveckla svensk filmproduktion, attsäkerställa visning i hela landet, att utveckla biogra-fens roll som mötesplats och att ge främst barn ochunga möjlighet att skapa egen film. Man ska ocksåstärka filmens roll i kulturlivet, både lokalt och regio-nalt, bevara filmen och utveckla det internationellautbytet på filmområdet.Detta är viktiga mål. Dock kan man en sådan härdag säga att det saknas ett mål. Det saknas ett målsom säkerställer att medlen fördelas rättvist mellankvinnor och män. Men det, fru talman, får vi åter-komma till i kommande motioner.Fru talman! Jag känner stark sympati för reserva-tion 1, om inrättandet av en utvecklingsfond. En så-dan fond skulle verkligen behövas. harockså tidigare motionerat om det. Men , närfilmavtalet ligger fast, finns det ingen möjlighet attinrätta en sådan här fond inom filmavtalets ram. I såfall skulle vi behöva ta pengar av statens medel.Leif gjorde en utredning, där han fö-reslog att man skulle avsätta 75 miljoner kronor.Som det är kan man ändå under § 19 ifilmavtalet få loss vissa pengar just för utvecklingsar-bete inom filmen. Det är givetvis inte så mycket som75 , men det är ändå något.Jag vill också här i kammaren lyfta fram den möj-lighet som public service har. Inom ramen för , och Utbildningsradionskulle man kunna inrätta en utvecklingsfond för fil-men. Det är en idé som jag överlämnar till Sverigespublic service-bolag. Det är något att tänka över. Detvore kanske bra för filmen i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § betänkande 2000/01:KrU3Konstnärsfrågor.Anf. 159 ():Fru talman! Konstnärer ger oss ofta möjlighet attse verkligheten ur nya perspektiv. Genom konstenifrågasätts och granskas våra invanda föreställningar.Det vi såg som sanning ställs kanske på huvudet.Ibland har vi också anledning att i en offentlig debattifrågasätta och diskutera gränserna för den konstnär-liga friheten och vad som är konst. Några sådanaexempel har vi sett . Konstentvingar oss alltså till eftertanke, till att fundera öveross själva och den värld vi lever i.Flera undersökningar har pekat påatt människor som regelbundet tillägnar sig konstnär-liga upplevelser lever och mår bättre än andramänniskor. Att få tillgång till konstnärlig aktivitet kant.o.m. påskynda tillfrisknandet hos människor. Dethar bl.a. tagit fasta på i sin ut-redning Hälsa på lika villkor som kom alldeles nyli-gen. De skriver så här: Positivt engagemang ochdeltagande i kulturella aktiviteter är främjande förhälsan. Att möta nya upplevelser, delta i skapandeverksamhet, läsa böcker, få social och kulturell sti-mulans - allt handlar om att få nya perspektiv ochockså få nya redskap att tolka sig själv. Direkta kul-turaktiviteter i vården har gett positiva resultat förpatienternas hälsa. Kulturen som både en skapandeoch läkande kraft är underskattad.Hur behandlar vi då den grupp människor somtillför samhället allt detta, som ger oss möjlighet attleva och inte bara överleva? Någon har sagt att politi-ker tycker mer om kultur än om kulturarbetare. Somsituationen för konstnärerna ser ut måste vikonstatera att påståendet delvis stämmer. Trotsmånga utredningar, diskussioner och rapporter kvar-står faktum att många konstnärer har svårt att överle-va på det de tjänar på sin konstnärliga utövning.Många lever ständigt på den ekonomiska ruinensbrant. Socialförsäkringssystemen, skattelagstiftning-en, pensionssystemet och andra regler är inte anpas-sade efter konstnärernas arbetsvillkor och livssitua-tion. Deras mycket speciella arbetsvillkor med kortaperioder av intensivt arbete med en dräglig inkomstföljt av långa perioder utan arbete gör att de oftafaller utanför de generella trygghetssystemen. Ar-betsvillkoren avviker helt enkelt för mycket från deförutsättningar som de här systemen utgår ifrån.Det har resulterat i att bland de etablerade yrkes-verksamma konstnärerna ligger arbetslösheten påmellan och och inkomsterna är i genom-snitt lägre än hos befolkningen i övrigt, dettatrots att av konstnärerna har en hög-skoleutbildning som är eller längre. Siffrornakommer från TCO:s kulturrapport.Det är inte första gången som uppmärk-sammar de brister som finns. Vissa försök har gjortsför att förbättra konstnärernas arbetsvillkor. att det är positivt med det extra stödet till arbets-förmedlingen för att skapa centrumbildningar ochstödet till en tredje anställningsform inom teatern. Jagtycker att det är särskilt intressant att initiativet ochförslaget till den tredje anställningsformen kom frånTeatrarnas . Jag tror att det är så man skaarbeta. De som finns närmast problemen har ocksåofta närmast till förslagen till lösningar på dem.De här positiva förändringarna innebär ju inte attdet inte fortfarande finns mycket kvar att göra. Vimåste fortsätta att arbeta för att samtliga politikområ-den anpassas och samordnas så att rimliga hänsyn kantas till konstnärernas mycket speciella förhållanden.Jag tycker inte att det duger att, som majoritetengör, hoppas på att något ska hända när detgäller kartläggningen av bl.a. socialförsäkringsfrågori förhållande till konstnärlig verksamhet som rege-ringen aviserat. Både den kartläggningen och de vik-tiga pensionsfrågorna måste hanteras inom den allranärmaste framtiden. Det är faktiskt en stor skandal attmånga av de skådespelare - för att ta ett exempel -som brukar betecknas som folkkära därför att detillfört oss så mycket glädje under sin aktiva period,själva har svårt att klara sig när de uppnår pensions-åldern och inte längre står i rampljuset.Fru talman! Vi kristdemokrater anser att männi-skor behöver konst i sin närmiljö. Vi måste skapamöjligheter för konsten att nå ut till alla människorför att på det sättet bli en positiv kraft i samhället.Som en motvikt till den kommersialiserade masskul-turen har konsten en viktig roll att spela, bl.a. som enförmedlare av värden och som en röst i samhällsde-batten.Bildkonsten har en särställning när det gäller dennära vardagliga konsten.