prot · GO09118 · 2001-05-31 00:00:00 — Men detta är inte sant, för den omfattarkategorierna äldre och handikappade. De kan över-klaga och få sin rätt. Övriga har inte den möjligheten.Här behöver man alltså göra någonting, och då fårman väga det kommunala självstyret mot en regleringsom på något sätt stöder kommunerna och tvingardem till andra åtaganden för en social bostadspolitik.Bostadsanvisningslagen är ett verktyg som man dåskulle kunna använda.Vi klarar som sagt inte detta i , utan för det krävs mera tid, och nio må-nader är inte särskilt för behandling av vikti-ga frågor om en social bostadspolitik, som är grundenför allas rätt till en bostad till en rimlig kostnad. Detär faktiskt sex partier som ställer sig bakom en por-talparagraf med det här innehållet i bostadspolitiken.De lär väl då också vara med i arbetet på att se till attden förverkligas.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Den bostadsbidragsgrundande inkomstenför m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande 2000/01:BoU12Den bostadsbidragsgrundande inkomsten för år 2001m.m.Anf. 235 ():Herr talman! Jag tänker inte använda hela den tidsom jag har anmält mig för på talarlistan. Jag inledermed att yrka bifall till reservation nr 1 i BoU12.Det gäller här, för att tala på ren svenska, en tavlasom regeringen har gjort. Den har missat någontingoch fått en effekt som inte var förutsedd. Jag skullekunna raljera och säga: Vi begär att medborgarna skakunna klara alla klurigheter, men regeringens egnaexperter kan inte hantera detta. Frågan är vem det ärfel på, på regeringen eller på människorna?Men okej: Vi moderater inser att den här juste-ringen måste göras. Nästa fråga, som är den viktigas-te, är vad som sker . Det står i betänkandetatt man förutsätter att regeringen ska utreda frågornaom de olika bidragen. Det är viktigt att vi får ett sys-tem som kommer att hålla länge framöver.I dagens bidragssystem - de må gälla bostadsbi-drag, socialbidrag och allt vad de heter - finns dettröskeleffekter, som ibland leder till att människorhelt enkelt tappar lusten att jobba.De tycker att de inte får någonting. De får ingen-ting, någon obetydlig krona eller några obetydligakronor för att kanske jobba full vecka. Människan ärbara sådan, eller i varje fall är många sådana.Det här systemet måste vi försöka komma ifrån.Hur det ska lösas vet jag inte. Det är verkligen tid attvi sätter oss ned och tänker efter så att vi får ett sys-tem som stimulerar den enskilda människan. Haneller hon ska belönas när de tar ett krafttag för attkomma ur en besvärlig situation.Herr talman! Jag skulle kunna referera till ettmycket personligt fall, nämligen min egen situation.Jag delade ut tidningar och gjorde min sistatidningstur . Sedan tog jag tågettill riksdag som nyvald ledamot.Jag skulle kunna berätta hur mycket jag fick ihanden efter skatt och med inget bostadsbidrag för attstiga upp varenda morgon från mån-dag till söndag. Men jag ska inte få kammarens leda-möter att fälla tårar . Det är lite onödigt.Jag känner att det skulle stå en benämning på minrygg, och den vill jag inte uttala här. Jag var interiktigt klok som gjorde det jobbet. Men jag hade endum idé att jag så länge jag kunde fysiskt inte skullebegära bidrag. Men att man kanske fick5 kr, och kanske , för att gå upp och jobbaen och när alla andrasover, utom tuppen möjligtvis, stimulerar inte.Vi måste ha något system som fungerar. Det äringen som är betjänt av att vi håller på att reparera detlapptäcke vi har i dag.Herr talman! Jag ska inte tala längre än så. Vimoderater säger okej till förändringen. Men vi hoppasintensivt att vi får ett system framöver som är accep-terat helt och fullt av det stora folkflertalet.Anf. 236 ():Herr talman! När jag iakttar den s.k. svenska mo-dellens välfärdssystem ser jag ofta bilden av ett spin-delnät framför mig. När en fluga flyger in i nätetgungar det till så att spindeln från sin observa-tionspunkt kan lokalisera densamma inätet. När en förändring görs i den svenska modellenhänder det saker på andra håll. Skillnaden mot spin-delnätet är att det är svårt att se hur förändringen slåri andra delar av systemet.Betänkandet BoU12, som vi debatterar, handlarom ett försök att rätta till en miss i bostadsbidrags-systemet därför att man förbättrat studiestödssystem-et.I ett särskilt yttrande med anledning av utskottetsberedning av ärendet i punkt 1 påtalar vi kristdemo-krater att vi reagerat mot regeringenskortsiktiga politik i fråga om bostadsbidragen.De förändringar som infördes i detta system medbörjan 1997 har lett till att bidraget sammantaget fåtten prägel av stöd till ensamstående föräldrar boende ihyresrätt. Det är i och för sig inte fel, men kretsensom borde få chansen till och har berättigade behovav att få bostadsbidrag har gjorts för snäv.Det är, såvitt jag förstår, inte så att villaboendefamiljer generellt under senare delen av 1990-taletfått så kraftigt ökade inkomster att bara halva antaletfamiljer numera är berättigade till bostadsbidrag jäm-fört med 1995. Men det är just det som skett vadavser antalet mottagare av bostadsbidrag när det gäl-ler villaboende sedan 1997.Nej, avsikten var att kraftigt minska statens kost-nader för denna stödform, och i så måtto har manlyckats. Men enligt min mening har man misslyckatsvad gäller bostadsbidragens träffsäkerhet att nå rättmottagare.Herr talman! I mitt anförande med anledning avBoU1 och BoU2 , då vi debatte-rade bl.a. bidragssystemets regelverk, framförde jagkristdemokraternas syn på hur detta borde ändras föratt rätta till de största orättvisorna.Vi kristdemokrater har inte funnit an-ledning att ändra uppfattning och jag vill upprepaförslagen som är- den samlade familjeinkomsten ska vara bidrags-grundande,- ytgränserna för oreducerat bidrag höjs med 10kvadratmeter för alla hustyper,- det särskilda bidraget för barnfamiljer höjs med100 kr per barn och månad, och- avräkningsperioderna görs halvårsvisa i stället försom nu per helår.Till den sista punkten vill jag lägga det faktum attsystemet med studiestöd omprövas varje halvår. Dåborde det också vara möjligt att avräkna eller omprö-va bostadsbidraget halvårsvis.Herr talman! Jag vill avsluta med att yrka bifalltill reservation 2.Anf. 237 ():Herr talman! Nej, jag ska inte sjunga Sjung omstudenternas lyckliga dar, även som det kan kännasrätt i denna sena timma.Först vill jag säga att jag tycker att det är mycketbra att vi i utskottet kan vara eniga om och ställer ossbakom det initiativ som de socialdemokratiska leda-möterna i utskottet har tagit. De fick signaler och togtill sig att studenterna skulle få en försämring av sindisponibla inkomst när studiemedelssystemet föränd-rades. Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag ibetänkandet.Den förändring som vi nu genomför gäller baraför detta år. Men vi tycker från att det ärabsolut nödvändigt att vi ser över studiemedelssys-temet lite vidare så att det inte får sådana felaktigakonsekvenser även . Från harvi föreslagit ett nytt studiemedelssystem som ger50 % bidrag och bibehållen totalnivå.Jag håller i min hand en liten skrift som vi riks-dagsledamöter har fått från universitetsstudentkår. Den heter Studenter utan skyddsnät. I denbelyser de väl hur studenterna har det i ,och jag skulle vilja påstå att det gäller i hela Sverige.Jag känner igen situationen från kontakterna medstudenter hemma i Uppsala.Här säger man bl.a. "att samhällets trygghetssys-tem är uppbyggt utifrån att alla vuxna människorförvärvsarbetar. Som student med studiemedel fallerDu delvis utanför sjukförsäkringssystemet, föräldra-försäkringen, a-kassan och socialbidragssystemet. Attfå någonstans att bo är inte heller det lättaste" - dethär gäller - "i en stad med 17 månaderskö till ett studentrum och med hyresvärdar som krä-ver fast anställning och i bostadskön för attkomma på fråga för en lägenhet. "Jag har också med mig ett pressmeddelande. Jaghade hoppats att bostadsministern skulle ha varit medhär så att jag skulle ha kunnat ställa frågan från . FörbundsordförandeMaria frågar: "Vill bostadsministernlägga halva lönen på hyran? Kan du leva på ca 3000kronor i månader för mat, kläder, nödvändiga resor,kurslitteratur, motion och dagstidning med mera ochsamtidigt spara pengar för att klara både mat och hyraunder två inkomstlösa månader? "Den frågan ställer man till bostadsministern. Jaghoppas att det är någon av socialdemokraterna somkanske kan förklara. Är det detta förslag som göratt studenterna inte behöver komma i den situationen?Det är helt klart att studenternas hela sociala situationmåste förbättras. Det hjälper inte bara med den rättel-se som vi gör här , utan det krävs ett helhets-grepp för hela studiesituationen.Därför har vi också från föreslagitatt en studiesocial utredning måste tillsättas. Vi kaninte från acceptera att ett dåligt studie-medelssystem hindrar människor från att ta steget attinvestera i en högre utbildning till gagn både för demsjälva och samhället.Alla som vill och som har nödvändiga förkunska-per ska kunna gå vidare till högre utbildning - oavsettkön, ålder, geografisk, kulturell eller social bakgrund.Anf. 238 ():Herr talman! När det gäller beräkning av den bo-stadsbidragsgrundande inkomsten för studerande harvi självfallet inte velat motsätta oss det förslag tilltillfällig ändring som Socialdemokraterna har tagitinitiativ till. Det är inte rimligt att vissa grupper utanmöjlighet att själva påverka sin situation plötsligt fårförsämringar på grund av förbiseenden vid utform-ningen av nya stödformer.Vi har dock i ett särskilt yttrande tillsammans medModeraterna och redogjort för vår syn påregeringens hantering av förändringen av studieme-delssystemet. Vi tycker att det är anmärkningsvärt har förbisett vilka konsekvenser ändringarnaskulle leda till. Detta visar att våra bidragssystem äralldeles för komplicerade och alltför dåligt samord-nade. Det bör vara möjligt för den enskilda männi-skan att överblicka sin ekonomiska situation på ettnågorlunda enkelt sätt.När det sedan gäller bostadsbidragens utformningefter har jag liksom övriga borgerliga leda-möter fogat en egen reservation till betänkandet.Vi i anser att dagens skatte- och bi-dragssystem skapar stora problem för många männi-skor. Vi har en situation där bostadsbidragentillsammans med skatter, barnomsorgstaxor och un-derhållsbidrag ger upphov till ofta orimliga margina-leffekter. För en barnfamilj som ökar sin inkomst gåri många fall större delen av ökningen bort i form avökad skatt, minskade bostadsbidrag och höjda barn-tillsynskostnader.Det är självfallet inte rimligt att den som t.ex. gårfrån studier eller arbetslöshet eller ökar sin arbetstidinte får något ekonomiskt utbyte av det. Ett sådantsystem ger inga incitament för den enskilde att gå ut iförvärvsarbete eller starta egen verksamhet.Därför anser vi att det är nödvändigt med åtgärdersom minskar marginaleffekterna såväl i stödsystemensom i skattesystemet. Därför bör en reformering avbostadsbidragen i enlighet med de förslag som vitidigare har lagt fram påbörjas omedelbart.Vi vill successivt minska bostadsbidragen ochsamtidigt öka det generella barnstödet, och vi anseratt ett första steg bör tas . Sedan vill vifortsätta den växlingen från individuellt till generelltstöd . Vårt förslag är enligt vårmening en väg ur den fattigdomsfälla som dagensbidragssystem utgör.Därmed yrkar jag bifall till min reservation, nr 4.Anf. 239 ():Herr talman! betänkandeBoU12 har kommit till efter ett initiativ från oss soci-aldemokrater i bostadsutskottet. Förslaget innebär enlag med särskild bestämmelse om bostadsbidrag för iår - 2001. har ställt sig bakom detförslag som vi har lagt fram, och utskottet användersig av sin initiativrätt och lägger fram förslaget förriksdagen.Initiativet omfattar inkomstberäkningen av bo-stadsbidragen för studerande. Bakgrunden är att stu-diemedelssystemet ändras fr.o.m. . Bi-dragsdelen i studiemedlen ökar och lånedelen mins-kar. Det betyder i normalfallet att studiebidraget vidheltidsstudier ökar med ,men att den totala summan studiemedel, dvs. summanav lån och bidrag, är oförändrad.Bidragsdelen av studiemedlen ingår i den bo-stadsbidragsgrundande inkomsten. Bidragsdelen ärinte skattepliktig, men inkomsten läggs till den taxe-rade inkomsten vid avstämningen av bostadsbidragen.Det höjda studiebidraget kan medföra att bostads-bidraget minskar trots att de totala studiemedlen äroförändrade. För en ensamstående som studerar påheltid är minskningen - och det varinte avsikten när studiemedelssystemet ändrades.Avsikten var i stället att uppmuntra till studier ochförbättra för de studerande. Det är därför vi vill göraen förändring i bostadsbidragen från i år.Vi har undersökt olika lösningar, och fastnat föratt av studiebidraget ska tas upp som inkomstvid ansökan om bostadsbidrag och vid avstämning avbostadsbidrag för . av dethöjda studiebidraget motsvarar för de flesta att studi-ebidraget tas upp till ungefär samma belopp för andrahalvåret som för första halvåret 2001.Herr talman! För att de studerande som berörs inteska få sänkta bostadsbidrag så måstereglerna ändras för att långsiktigt säkerställa att höjdastudiebidrag inte automatiskt leder till sänkta bo-stadsbidrag. Utskottet gör ett tillkännagivande tillregeringen att återkomma i budgetpropositionen för2002 med ett långsiktigt hållbart förslag.Vi gör också ett tillkännagivande till regeringenom att en översyn bör göras av bostadsbidragens rolloch effekter för särskilda grupper, som socialbi-dragstagare och arbetslösa, där inkomsten kan varierakraftigt under året.Herr talman! De borgerliga partierna har lämnatsärskilda yttranden över förslaget, men inte motsattsig den tillfälliga ändringen av beräkningen av denbidragsgrundande inkomsten. När det sedan gällervad som ska göras finns det reservationerfrån samtliga borgerliga partier. De har olika förslag- alltifrån förslag om att av-veckla bostadsbidragen till för-slag om utökning av bostadsbidragen genom att höjabostadsbidragen och minska barnbidragen. Folkparti-et har ett förslag om det omvända - att minska bo-stadsbidragen och öka barnbidragen. Det finns såle-des inte något gemensamt förslag från de borgerligapartierna.Majoriteten anser att bostadsbidragen fortfarandefyller en viktig funktion i möjligheten för barnfamil-jer och ungdomar att efterfråga en bostad. har aktivt följt utfallet av den stora föränd-ring av bostadsbidragen som gjordes . Någ-ra förändringar har gjorts därefter, men det behövs enöversyn av bostadsbidragens roll och effekter försärskilda grupper, vilket utskottet nu begär av rege-ringen.Herr talman! De kostnader som uppkommer förandra halvåret kan beräknas till högst 25 miljonerkronor. Utskottet bedömer att utgiftsökningen rymsinom anslaget trots den minskning som redovisats itilläggsbudgeten . har ocksåredovisat detta till finansutskottet i ett yttrande omtilläggsbudgeten för 2001.Herr talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till ut-skottets förslag och avslag på reservationerna.Anf. 240 ():Herr talman! ställer sig naturligtvisbakom detta utskottsinitiativ till förmån för de stu-denter som har bostadsbidrag och skullefå sämre inkomster på grund av att studiebidragenhöjs, men inte det samlade försörjningsstödet.Effekten beror naturligtvis inte på det förändradestudiemedelssystemet, utan på bostadsbidragssystem-et. Regeringen har naturligtvis missat det här, vilketär pinsamt. Desto bättre är det att utskottet nu åtgär-dar problemet, om än tillfälligt.Det här, och hanteringen av frågan om eftergift tillåterbetalningsskyldighet visar att ansvarig minister,, och tar för lätt påbetydelsen av bostadsbidragen som ett bostadspoli-tiskt instrument. Målformuleringen, som sex partierstår bakom, om allas rätt till en god bostad till enrimlig kostnad går inte i takt med den kraftiga bant-ningen av anslaget till bostadsbidragen. Det harminskat från ca 9 miljarder till hälften i dag.Bostadsbidragstagarna blir fattigare och fattigare ochfamiljebilden alltmer ensidig.I och med skattereformen skenade boendekostna-derna i väg. De som inte fick stora skattesänkningarskulle kompenseras med bostadsbidrag. Hyrornaökade med det dubbla, och kostnadernaför bostadsbidragen likaså. Det är en följd av en för-ändrad bostadspolitik där det mesta beror på fattadebeslut i den här kammaren.I rask takt har bidraget sedan förändrats och för-sämrats med hänvisning till främst budgetbesparing-ar. Tyvärr har väldigt lite av analys gjorts i sambandmed detta utifrån de av antagna bostadspo-litiska målen.Som kronan på verket kom utredningen om deekonomiska familjestöden där bostadsbidragen fått enomild behandling. Förslaget går ut på att bostadsbi-draget ska bort och ersättas med ett generellt stöd tillvissa barnfamiljer.Jag kan redan nu säga att vi i avvi-sar sådana tankar. Vi anser att bostadsbidraget fylleren viktig funktion för att uppnå de bostadspolitiskamålen men menar att boendekostnaden somandel av disponibel inkomst ska sänkas generellt medandra metoder, t.ex. med borttagen fastighetsskatt påhyresrätter, investeringsstöd för ny- och ombyggna-tion kopplat till krav på hyrestak osv.Vi vill inte heller avvakta längre med förslag tillatt förbättra det nuvarande bostadsbidragssystemet.Vi vill trycka på skrivningarna i betänkandet somsäger att den nu föreslagna åtgärden är tillfällig ochbör följas upp i den kommande höstbudgeten. Om detinte blir några sådana förslag får studenterna medbostadsbidrag sämre ekonomi och studiemöjligheterfr.o.m. Regeringen måste därför ta till sigutskottets skrivningar om att se över bristerna i nuva-rande bostadsbidragssystem. I vårbudgeten saknadesdetta helt. I höstbudgeten är det ett måste.Nu är det studenternas situation vi fokuserar på,men det finns ju andra grupper som lever under svå-rare förhållanden än vad många studenter gör och därbostadsbidragen är en viktig faktor för att upprätthållaen god boendestandard. Jag tänker på de arbetslösaoch på socialbidragstagare som går mellan tillfälligajobb och har osäkra inkomster och där varje inkomst-förändring påverkar utfallet av bostadsbidragensstorlek.Många är de med knappa inkomster som får kravpå återbetalning av bostadsbidrag och som har svårtatt klara sina omkostnader även utan detta krav. Möj-ligheten att få eftergift vid återbetalning är liten, ef-tersom varje inkomstförändring ska anmälas till för-säkringskassan, annars blir man inte ens föremål fören prövning om eftergift. Osäkerhet råder om hurbarns inkomster ska redovisas och behandlas i bo-stadsbidragssystemet. Föräldrar har försörjningspliktför barnen efter det att de inte längre fårräknas in i bostadsbidragssystemet utom i särskildafall. Hur ska tillfälliga inkomster behandlas, t.ex.avgångsvederlag sent , som ska vara försörjningunder nästkommande år? Det finns flera frågor.Frågorna är många, men svaren är få. Den famil-jepolitiska utredningen var inte till någon större hjälp.Här bearbetas över huvud taget inte de frågeställning-ar som utskottet skrivit om i sina betänkanden, trotslöften från tjänstemän om attdessa frågeställningar skulle framföras till utredning-en för en seriös behandling. Utredningen gör ingensom helst analys av utvecklingen och hurden förhåller sig till de bostadspolitiska målen.Då genomfördes ett flertal stora förändringar avregelsystemet, men utredningen konstaterar i ställetatt bostadsbidragen inte på något nämnvärt sätt kanbidra till att lösa dagens problem på bostadsmarkna-den. Därför bör bostadsbidragen i huvudsak ses somett allmänt konsumtionsstöd till barnfamiljer.Analysen saknas helt, varför bostadsbidragen mereller mindre slumpmässigt närmat sig att fungera somett familjepolitiskt stöd. Den utvecklingen var inteplanerad, utan är en följd av de besparingsåtgärdersom anslaget för bostadsbidragen fått kännas vid - enhalvering . Det omfattar nu ca 4 ½ miljar-der. Glömd är skattereformens förutsättning att högaboendekostnader skulle kompenseras med höjdabostadsbidrag för alla hushåll med låga inkomster,inte enbart barnfamiljer.Det är dags att utgå från de bostadspolitiska målenigen. Urholkningen av bostadsbidragen måste upphö-ra och flera viktiga förbättringar genomföras.Vänsterpartiet har lämnat en rad förslag på lämp-liga åtgärder, och jag ska redogöra för en del av demhär.För att undvika den kraftiga marginaleffekt sombostadsbidragen har vill vi tillåta en viss variation iinkomst - ca 20 000 . Den variationen ska en-bart bero på osäkerheten i att beräkna årsinkomsten,och det ska kunna styrkas att det har skett i god tro.Reglerna för att kunna slippa återbetalning av ut-kvitterat bostadsbidrag måste lindras. Om man intehar anmält varje inkomstförändring ute-stängs man från prövningsrätten. Prövningen bör iförsta hand bygga på bidragstagarens ekonomiskaförutsättningar att klara återbetalningskraven. I dagfår av dem som sökt eftergift sin sak prövad.Det är någonting som regeringen känt till sedan hös-ten 2000 utan att ändra regelsystemet.Kostnaderna för bostadsbidragen sjunker ocksåeftersom varken inkomstgränsen eller boendekost-nadsgränsen höjs i takt med kostnadsutvecklingen.Nivåerna har legat still . Det har fått tillföljd att av bidragstagarna har boende-kostnader som överstiger boendekostnadsgränsen ochatt genomsnittsinkomsten för dem som får bostadsbi-drag sjunker. Nivåerna måste höjas i takt med in-komst- och boendekostnadsutvecklingen. Den ur-gröpning som sker är inte acceptabel.I övrigt bör en mer generell analys genomföras föratt se vilka övriga förändringar som är nödvändiga attgöra för att leva upp till dem av antagnabostadspolitiska målen, nämligen allas rätt till godabostäder till en rimlig kostnad. Dessutom ska mansärskilt beakta kravet på goda boendemiljöer ochuppväxtvillkor för våra barn.Herr talman! Med det vill jag tacka för ordet.Anf. 241 () replik:Herr talman! redogör för i stort setthela regelsystemet med både för- och nackdelar. Jagkan bara konstatera att det hade varit en fördel omOwe hade påverkat sina partikamrater införförhandlingarna om vårpropositionen. Då hade vikanske kunnat lösa detta med studenternas situationredan i vårpropositionen.Vi får väl fortsätta att jobba. Om sina partikamrater och jag mina kan vi kan-ske lösa detta i budgetpropositionen.Anf. 242 () replik:Herr talman! Det är väl bara att erkänna att ni so-cialdemokrater var mer pigga och i den frågan.Det är bara att ge er beröm för att ni har tagit det härutskottsinitiativet.Jag är också glad för att vi faktiskt tog upp deandra frågor som har lyft fram i tidiga-re betänkanden. De har inte fått en bra behandling påSocialdepartementet. Frågorna skjuts åt sidan. Vi harfått löften om att de skulle behandlas seriöst i denfamiljepolitiska utredningen. Det har inte skett. Vihar lyft fram frågan om återbetalningsskyldighetenoch eftergiftsmöjligheterna. Där står regeringen ochstampar.Det är nog så att det blir vi i utskottet, , som får jobba med de här frågorna. Det är tydli-gen enbart vi som kan se helheten i bostadspolitiken.Anf. 243 () replik:Herr talman! Det låter bra. Det gör vi. Jag vill ba-ra upplysa om en sak. Vi har pratat omeftergift och likformig tillämpning, och där ligger detett uppdrag hos att de skakomma med förslag. De har förut pekat på de sned-heter som förekommer, men de har inte kommit mednågra förslag till förändringar. Det uppdraget skaredovisas senast i morgon.Anf. 244 () replik:Herr talman! När reglerna om eftergift vid åter-betalningsskyldighet infördes hade enmotion i den frågan. Vi insåg problemet. Vi haderedan dessa förslag som vi tycker är mycket bra attgenomföra och som fungerar på ett bra sätt i Dan-mark. Tyvärr fick vi inte med oss socialdemokraternai bostadsutskottet den gången, men jag hoppas att vifår gehör för våra synpunkter i nästa steg när rege-ringen förhoppningsvis kommer tillbaka med ettförslag i denna riktning.Anf. 245 ():Herr talman! Helt kortfattat tänker jag yrka bifalltill utskottets förslag. Det är flera som har gjort det,och det beror på att vi är ganska eniga om detta. Vi ärhelt oskyldiga till det som hänt. Och det är väldigt braatt socialdemokraterna uppmärksammade detta, så attvi fick en rättelse.