prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — Det är ingenpolitik som en ansvarsfull regering kan leva på.Anf. 12 ():Fru talman! , är det så att statsfinanser-na blir starkare med era skattesänkningar? Jag harsvårt att tro det.Karin är rädd att jag ska ta ifrån hennepensionspengarna och använda till statsutgifter. Detär faktiskt era egna vänner i EU som hävdar att manska bedöma hela den offentliga sektorns finanser,t.ex. när det gäller bruttoskulden, när man ska bedö-ma vad man har råd med och inte råd med.Det är en sak att vi här i väljer att fördelaolika delar av den offentliga sektorn mellan statenoch socialförsäkringar, och kommuner och landsting.Man håller för övrigt nu på att arbeta om måtten påskatteuttag och utgiftsuttag med hänsyn till att manska ta med hela den offentliga sektorn. Vi här i Sveri-ge klarar en högre andel i förvärvsarbete och samti-digt en högre andel skatt, jämfört med t.ex. länder avden typ som styrs av kristdemokrater. Kanske erpartivän snart kommer att ta över i Italien.Den stora skillnaden är att i t.ex. ochSverige är kvinnor ute på arbetsmarknaden i betydligtstörre utsträckning, och det är samhällsekonomisktlönsamt. Det finansierar så att säga sig självt.Jag vill inte skönmåla på något sätt. Vi har storakvarvarande problem när det gäller jämställdhet,miljö och annat. Men jag vill ändå påstå, , att i konsten att städa är jag sämre än min fru,men jag tror att jag är bättre än genomsnittet när detgäller män i södra , män i länder där mandriver en politik av den typ som ni borgare vill ha.Jag tror också att s, v och mp städar betydligt bätt-re än det borgerliga alternativet.Anf. 13 ():Fru talman! Jag är lite förvånad över att landetsfinansminister icke med ett ord kommenterar uppgif-terna att statens finanser redan under det kommandebudgetåret kommer att gå back. Detstår i alla fall i budgetpropositionen attstatens finansiella sparande går back avbruttonationalprodukten och , ca 20miljarder, 2003. Är det helt fel? Har jag fel här? Jo-han ska göra väldigt mycket med statensstarka finanser, och även finansministern. Det voreintressant att få en liten kommentar omkring detta.Sedan är finansministern snabb att avfärda struk-turella reformer. Han skåpar ut det som föreslås avoppositionen. Han tycker att det är trist att höra sam-ma argument år från år.De förslag som här liksom bara avfärdas är hansjälv med och rekommenderar, i sin egenskap avordförande i , till resten av Europa.Jag tycker att man måste bestämma sig. Är det såatt den borgerliga oppositionen, ,, , och andra har fel i sinarekommendationer om vad borde göra för attkomma till rätta med den långsiktigt mycket svagatillväxten? Det är klart att det kan vara jobbigt attsvälja ett piller eller att läggas på operationsbordet.Det kan göra ont. Men det är bättre än att till sluthamna på obduktionsbordet. Man måste göra någon-ting för att rätta till det som uppenbart är så fel.Johan säger om rekommendationerna i och inte vet hur vi ska städa iSverige. Men, , det torde väl ändåvara så att grundläggande ekonomiska lagar överleveren resa mellan och , eller frånParis till Stockholm.Anf. 14 ():Fru talman! Det handlar om amerikansk kon-junkturavmattning, säger finansministern lite raljant.Men är en tredjedel av de anställda på Erikssoni sjukskrivna därför att de inte orkar medsituationen att 1 400 varslas på deras jobb.För mig handlar i stället den här debatten om hurvi använder de resultat som saneringsarbetet ochhögkonjunkturen har gett. Det handlar om hur viskapar en långsiktigt uthållig och hållbar ekonomi,miljömässigt, globalt och socialt.Det handlar inte om att sprätta i väg pengar, somYvonne Ruwaida sade. Det handlar om att ge männi-skor chanser att lyfta ur fattigdomsfällorna. Varförska unga människor och föräldrar i med låginkomst eller som studerar ha de högsta skattenivåer-na i och bara i för-äldraersättning, ? Är det ansvars-full socialdemokratisk politik?Var åttonde person i arbetsför ålder är sjukskriveneller förtidspensionerad och är det bara vartionde av de långtidssjukskrivna som har fått någonbörjan till hjälp till rehabilitering . Är detansvarsfull socialdemokratisk politik?Skattekraften i landets kommuner varierar mellan75 % och . Är det ansvarsfull socialdemokra-tisk politik?Vi måste använda det som vi har av stabilitet föratt se till att få bort de sociala och regionala klyftorna,nu när det i behövs en ekonomisk politik somkan bygga broar över en kommande svacka och låg-konjunktur. I stället ägnar sig regeringen åt nycentra-lism och lappande på gamla system. Det drabbar demsom har det svårast - det är alltid de som slår sighårdast i en lågkonjunktur. Vi behöver i stället åtgär-der för att hindra detta medan vi kan göra det.Anf. 15 ():Fru talman! Som tidigare tog upp ökarsjukvårdskostnaderna i , och vi har mångalångtidssjukskrivna. Vi borde fråga oss vad det berorpå. En bakgrund till att fler människor i i dagblir utslitna och sjukskrivna är att vi har haft en högtillväxt och har 40 timmars arbetsvecka. En av deviktigaste reformerna för en uthållig tillväxt, en till-växt som ger livskvalitet för människor och som inteleder till att människor blir utslitna, är faktiskt attgenomföra en arbetstidsförkortning inklusive t.ex. attge arbetstagare möjlighet att ta ett friår.Detta ger också möjligheter för människor att job-ba längre upp i åldrarna. När man väl arbetar blir manmer effektiv. Detta kommer att skapa en uthålligtillväxt i Sverige.Centerpartiet talade om golvet i föräldraförsäk-ringen. Vi vill höja detta, vilket jag tog upp i mittförra anförande. vet att vi vill göra det. För-modligen kommer vi till skott på den punkten i bud-getförhandlingen.Det finns fortfarande socialt utsatta människor,och vi har en hel del att göra på den fronten, men detgår inte att åstadkomma någonting om man samtidigtvill genomföra radikala skattesänkningar som innebäratt vi riskerar att behöva spara på föräldraförsäkring-en, vården, omsorgen och skolan. De dramatiskaskattesänkningar som majoriteten av de borgerligapartierna är ute efter är ett hot mot sunda statsfinanseroch mot den välfärd som vi försöker upprätthålla iSverige. Denna välfärd är en grundförutsättning fören uthållig tillväxt.En uthållig tillväxt, , är en mil-jövänlig, resurssnål och rättvis tillväxt som baserarsig på sunda statsfinanser, inte på radikala skatte-sänkningar.Anf. 16 Finansminister ():Fru talman! har naturligtvis rätt i att denhär debatten förs mot bakgrund av att den amerikans-ka ekonomin, som har ökat , nuförutspås få en ökning om bara . Dettapåverkar Sverige.På motsvarande sätt har vi naturligtvis haft nyttaav den internationella högkonjunkturen under desenaste åren. Men det är inte så enkelt som GunnarHökmark och har försökt göra gällan-de, att det bara är den internationella konjunkturensom har skapat goda ekonomiska villkor i Sverigeunder ett antal år.Om det vore så enkelt skulle inte ha haften betydligt bättre position än exempelvis genom-snittet inom EU har. har haft en snabbaretillväxt än andra EU-länder. Det hänger naturligtvisihop med att vi också har fört en framgångsrik eko-nomisk politik.Sverige har ett offentligt finansiellt sparande somförra året uppgick till , vilket kan jämfö-ras med ett EU-genomsnitt om . Det är ocksåett resultat av en ekonomisk politik. Det är inte deninternationella konjunkturen som har fött detta.Vi har tillsammans med en infla-tion som uppgår till lite , att jämföra med ettEU-genomsnitt om nästan det dubbla. Också det är ettresultat av en ekonomisk politik. Vi har en arbetslös-het som är bara hälften så hög som EU:s. Även det ärett resultat av en ekonomisk politik.Jag tycker att vi när vi jobbar myck-et med EU-frågor och har framför osskan ägna lite uppmärksamhet åt , som jag antar att mångaledamöter i kammaren läser. Den redovisar i det se-naste numret en genomgång där det konstateras attbland de indikatorer som tagits fram inför toppmötetlåg på punkt efter punkt på topplats.Vi var bland de bästa när det gäller sysselsättning,inte minst sysselsättning för de äldre. Vi var också debästa vad avser livslångt lärande. Vi var bäst på attsatsa på forskning och utveckling. Vi var de bästa närdet gällde att satsa på IT och . var detbästa landet i fråga om att utveckla skolan och var detland där flest ungdomar genomgår gymnasieskolan.På väldigt många områden var helt enkelti toppen. Vi var också på medaljplats när det gälldeväldigt många av de indikatorer som tas fram för EU-länderna. De är viktiga, för det är de som tillsammansska göra att blir framgångsrikt de närmasteåren, kan ta upp kampen med den amerikanska eko-nomin och kan nå det mål som ställ-des upp i , att ska bli den mest dy-namiska ekonomin år 2010.Gunnar uttalar nu som en rekommenda-tion till regeringen och socialdemokraterna: med och ! Jagförstår att det är mot bakgrund av det misslyckadesamarbetet mellan de borgerliga partierna som hangärna vill bryta upp den typ av samarbete som vi harmellan Socialdemokraterna, ett läge där Socialdemokraterna, ochVänsterpartiet har kunnat peka på framgångar i denekonomiska politiken och lagt en god grund är detnaturligtvis en utomordentligt felaktig rekommenda-tion till oss att bryta upp vårt samarbete. Vi kan ocksådra nytta av de stora framgångarna. Vi hoppas nukunna göra det i de gemensamma diskussionerna omvårpropositionen. Det finns tack vare den goda eko-nomiska utvecklingen ett utrymme för att fortsättamed reformer, framför allt rättvisa sådana.Moderaterna säger att socialdemokraterna och re-geringen ska lägga om sin politik. Det finns självfal-let inget skäl att lägga om en framgångsrik ekono-misk politik. Däremot finns det skäl att på samma sättsom vi har gjort se till att det finnsett ekonomiskt utrymme, en buffert, i den ekonomis-ka politiken som gör att vi kan stå emot sämre tidersom kommer från , från eller från annathåll.Anf. 17 ():Fru talman! Det har gått bra för . Det hargått nästan lika bra som för , , Finlandoch många andra länder. Det är den situationen somvi befinner oss i. Men den verkliga arbetslösheten ärfortfarande mycket hög. Företagandet går ned, och deunderliggande finanserna är inte så bra som det kanverka.Johan , som representerar ett majori-tetsparti, framhåller att det är vännerna i EU somsäger hur vi ska redovisa våra finanser. Det är väl bramed gemensamma redovisningsprinciper, men deinnebär inte att man ska göra av med pensionspeng-arna.Kvinnors arbete finansierar sig självt, säger . Ja, tack för det! Då behöver jag inte be om ur-säkt för att jag förvärvsarbetar, men det är inte riktigtdet som det här handlar om. Det handlar om att väl-stånd måste skapas, och det sker genom arbete.Jag är ledsen, mina herrar, om jag valde kvinnligtbildspråk när jag sade att det är dags för en storstäd-ning. Jag tror inte att någon bryr sig om hur det ser uthemma hos familjen , för nu är det Sverigesom det gäller. Dagens debatt har tydligt visat att detär en splittrad och handlingsförlamad rödgrön rörasom styr , en utgiftskoalition som har svårt attta tag i att skapa förutsättningar för välstånd.Mot det, fru talman, står uppenbarligen ett rättsamlat alternativ - fyra partier som har en problemin-sikt. Där tycker jag att det stora problemet ligger. Vihar en probleminsikt, men hos er tycks verkligheteninte ge en enda repa. Vi har också förslag till lösning-ar som skulle ge bättre välstånd och som skulle gevanliga människor större makt över sin egen vardag.Anf. 18 Finansminister ():Fru talman! , och deborgerliga i övrigt vill städa ut den svenska välfärdenoch ersätta den med strukturreformer som skaparökad orättvisa i vårt land, som försämrar arbetsrätten,som tar bort 50 000 utbildnings- och arbetsplatser iarbetsmarknadspolitiken, som försämrar för de sjukaoch som på annat sätt minskar de offentliga resursersom vi har för att skapa ett gott samhälle och för attåstadkomma mer av utjämning och rättvisa i vårtland.Ibland verkar det som om flera av de borgerligaföreträdarna önskar att det ska gå sämre för Sverigeoch svensk ekonomi, önskar en lågkonjunktur, önskaratt den internationella ekonomiska avmattningen iUSA ska sprida sig så kraftigt till att vi drab-bas, på samma sätt som underregeringen , av en ny lågkonjunktur. Faktum ärdock att svensk ekonomi står mycket stark . Vihar bakom oss av mycket kraftig expansion.Vi går in en lugnare och mer normal ekonomiskfas, och jag tror att det är en konjunktur som ocksåkommer att ge oss möjlighet att driva reformpolitikpå ett stort antal områden.De rättvisereformer vi nu förhoppningsvis kankomma att diskutera och sedanföreslå kammaren om någon månad är baserade på attvi haft ett gott samarbete mellan Socialdemokraterna,och hållit undan förde s.k. strukturreformerna - strukturreformer somhade ökat orättvisorna i . Det är inte ett sådantvårstädat vi vill ha, med nya orättvisor. Detär tvärtom ett med fortsatta reformer - rättvi-sa välfärdsreformer.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 16 mars.3 § Ledighet, m.m.Talmannen meddelade att () an-sökt om ledighet den 26 mars-29 april.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för § AvsägelseTalmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som suppleant i lagutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.5 § Kompletteringsval till vissa utskott m.m.Talmannen anmälde att Socialdemokraternasriksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser an-mält som ledamot och som suppleant i valberedningen, som ledamot och som suppleant iriksdagsstyrelsen, som leda-mot och som suppleant i nä-ringsutskottet, som ledamot ochLaila som suppleant i krigsdelegationen, LarsLilja som suppleant i lagutskottet samt under IngerLundbergs ledighet anmält hennes ersättare som suppleant i utbildningsutskottet.Talmannen förklarade valda tillledamot i valberedningenMartin ()ledamot i riksdagsstyrelsenGöran ()ledamot i näringsutskottetKarl ()ledamot i krigsdelegationenSven-Erik ()suppleant i valberedningenMarie ()suppleant i riksdagsstyrelsenLaila ()suppleant i lagutskottetLars ()suppleant i näringsutskottetChristina ()suppleant i krigsdelegationenLaila ()suppleant i utbildningsutskottetEva Marcusdotter (s)6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2000/01:68 till lagutskottet2000/01:69 till socialförsäkringsutskottet2000/01:77 till försvarsutskottet2000/01:81 till socialutskottet2000/01:83, 86 och 91 till justitieutskottet2000/01:97 och 99 till socialutskottet2000/01:105 till lagutskottet2000/01:106 till finansutskottetSkrivelse2000/01:73 till socialutskottetMotioner2000/01:Sf26-SfU29 till socialförsäkringsutskottet2000/01:Ub25-Ub35 till utbildningsutskottet2000/01:Ju8-Ju10 till justitieutskottet7 § Fristående skolor m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande 2000/01:UbU9Fristående skolor m.m.Anf. 19 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas förslagoch problemställningar som berör de fristående sko-lorna. Att de fristående skolornas situation och möj-ligheter engagerar framgår bl.a. av det faktum attbetänkandet behandlar 49 motionsyrkanden. Detframgår också av att den utbildningspolitiska debatteni väldigt stor utsträckning är fokuserad på friskolor.Dessutom används stora delar av Utrednings-Sverigesresurser för att beskriva friskoleutvecklingen. Mångaär exemplen på rapporter och utredningar som pre-senterar olika aspekter på friskoleutvecklingen ochsom i huvudsak är positiva till de resultat som pre-senteras.5 % av landets elever går i en fristående skola.Det vill många göra till ett problem och motarbetarutvecklingen att fler friskolor startar. Att den kom-munala skolan är hotad är ett välanvänt begrepp idebatten. Jag anser att man med sådana uttalandenundergräver våra förutsättningar att utveckla desvenska skolorna till något bättre än vad de är i dag.Positiva erfarenheter och goda resultat ska tas tillvara, inte framställas som ett hot.Fakta är att elever och föräldrar är mer nöjda ochelevresultaten bättre i friskolor.Fakta är att engagemanget för barnens skolgång ärstörre bland föräldrar med barn i friskola än i kom-munala skolor.Fakta är att antalet sökande per lärartjänst är stör-re till en friskola än till motsvarande tjänst i en kom-munal skola.Fakta är att möjligheterna för personal i skolan attsöka sig till andra arbetsgivare är större i kommunermed alternativa skolformer.Fru talman! Varför ska skolans personal varatvungen att finna sig i ett system som innebär att mani praktiken begränsas till att välja en arbetsgivare,nämligen kommunen?Fakta är att friskolor är bättre på att redovisa sinaresultat och mer kontrollerade än andra skolor.Fakta är att familjer med invandrarbakgrund istörre utsträckning väljer friskola än vad svenskafamiljer gör.I ESO-rapporter slås fast att elever i kommunalaskolor gynnas av att friskolor får fler elever och attetableringen av friskolor även är positiv för denkommunala skolan.Fru talman! Det finns utrymme för både kommu-nala och fristående skolor i . Hur fördelningenblir är det elever, lärare och föräldrar som får avgöra.Det är en uppgift som jag är övertygad om att dekommer att klara. Det vi ska besluta om är vilka reg-ler som ska gälla och vilka möjligheter som ska ges.Moderaterna anser att utvecklingen mot bättreskolor måste tas till vara. I stället försöker man frånmajoritetens sida på olika sätt bygga hinder förden utveckling vi ser. Antalet friskolor ökar, och detär bra. Utvecklingen går framåt trots majoritetensinställning, inte på grund av den.I betänkandet redovisar vi några exempel på be-slut som vi anser nödvändiga för att utveckla densvenska skolan. Det är bl.a. att staten övertar finansie-ringen av den svenska skolan genom att en nationellskol- eller elevpeng införs som rätt utformad svararför utbildningskostnaderna för respektive elev. Skol-eller elevpengen ska betalas ut till den skola someleven väljer.Alla elever ska ha rätt att fritt välja skola. Möjlig-het ska finnas att godkänna särskilda antagningsreglervid fristående grund- och gymnasieskolor. Vi är be-redda att diskutera utformningen av regelverket.Bestämmelsen att kommunen i vissa fall inte skavara skyldig att lämna bidrag för elever i behov avsärskilt stöd i fristående skola bör ändras så att allaelever ges lika goda förutsättningar att fritt välja sko-la.Utvecklingen av den svenska skolan gynnas bästav att likvärdiga villkor ges för att starta, driva ochutveckla skolan. Det ser vi för lite av i dag.Vi har i tidigare debatter fått oss redovisat att detfinns ett uttalat motstånd från delar av majoritetenmot friskolor. Hur stort det är och vilken omfattningdet har ska jag låta vara osagt. Men en viss oro kän-ner jag dock på grund av en promemoria från Utbild-ningsdepartementet som enligt TT bl.a. innehållerförslag om att friskolor inte ska kunna konkurrera utde offentliga skolorna. Därför föreslås att bidrags-reglerna skärps. Det är bara ett exempel av många påhur man på olika sätt försöker bygga hinder mot en igrunden positiv utveckling mot fler friskolor.Förslaget har också som syfte att hindra borgerli-ga kommuner att genomföra egna friskolereformer.Borgerliga majoriteter som genomför det de gick tillval på anser majoriteten tydligen inte ska ges den rättsom medborgarnas mandat berättigar dem till.Det finns en rädsla och en brist på förtroende hossocialdemokrater, vänsterpartister och även miljöpar-tister för den kommunala skolans möjligheter sommanifesteras och bekräftas av förslaget i den depar-tementspromemoria som jag hänvisat till. Den pessi-mistiska synen på kommunala skolors möjligheter atthävda sig i jämförelse med friskolor har inte jag.Tvärtom. Jag kan ge många exempel på bra kommu-nala skolor som kan visa på goda resultat, engageradpersonal och föräldrar och elever som trivs och tarvara på den utbildning som erbjuds.Av betänkandet framgår att vill in-föra en regel i skollagen som innebär att varje kom-mun blir skyldig att tillhandahålla grund-skola och gymnasieskola till de elever som inte villgå i fristående skolor. I logikens namn,borde då inte motsvarande regel införas som innebäratt det ska finnas en lagstadgad möjlighet i en kom-mun att välja friskola och att det ska vara kommunensskyldighet att se till att så är fallet?Något sådant förslag lägger vi inte fram, eftersomvi anser att garantierna ska avse rätt att gå i skola, rättatt välja skola och rätt att få undervisning. Avgörandeska vara att likvärdiga villkor ges att starta, driva ochutveckla olika driftformer inom skolans område.Valet är elevens. Vi skiljer således på drift, finansie-ring och utvärdering.Bilden av motstånd mot friskolorbekräftas i förslaget att införa en vetorätt för kommu-nen vid etablering av en friskola. Där ser vi hur en delav den majoritet som regeringen stöder sig på är merintresserad av att försvara systemet än att se till inne-håll, möjligheter och resultat.Det är då lämpligt att Socialdemokraterna ochäven reder ut begreppen om vad somgäller. Är det syn som ärriktmärke i det politiska tricksandet beträffande möj-ligheterna för friskolorna efter de förslag som åter-finns i den departementspromemoria som jag hänvi-sade till och som för övrigt också återfinns i debattar-tiklar signerade av era respektive företrädare?Fru talman! Jag står självfallet bakom Moderater-nas samtliga reservationer till detta betänkande. Menför tids vinnande begränsar jag mig till att enbart yrkabifall till reservation 1 under punkt 1.Anf. 20 ():Fru talman! Som vänsterpartist tycker jag att detär viktigt att barn och ungdomar med olika erfaren-heter, kulturer och sociala tillhörigheter tillbringar tidtillsammans . Idén om en samman-hållen, likvärdig skola för alla är grundbulten i svenskskolpolitik. För är det naturligt att iförsta hand lägga ned energi och kraft på att utvecklaoch förbättra den kommunala skolan. För oss är strä-van mot ökad jämlikhet och minskade klassklyftoröverordnad rätten att få välja skola. Ytterst handlardet om demokrati. Elever med olika social och kultu-rell bakgrund och med olika förutsättningar och in-tressen ska mötas . Därför är vår prin-cipiella uppfattning att skolsystemet ska kontrollerasdemokratiskt av hela samhället, och vi är kritiska tillframväxten av de fristående skolorna. Jag menar attdet vore bättre om man talade om privata skolor imotsats till offentliga. Men jag kommer att välja attanvända begreppet fristående skolor, eftersom det ärdet som används i den allmänna debatten.Fru talman! Med tanke på den senaste tidens dis-kussion inom socialdemokratin vore det intressant attfå veta hur länge utredningstaktiken ska vara gällan-de. Jag vet att överlämnadesitt betänkande Fristående gymnasieskolor - hot ellertillgång till skolminister . Den ska till-sammans med promemo-ria om fristående skolor, som nämndes tidigare, liggatill grund för en proposition som aviserats till hösten.Socialdemokraternas i viss mån kluvna inställning ifrågan oroar mig till en del. Många av de utbildnings-politiska förslagen under den här mandatperioden hartagits fram i samverkan mellan Socialdemokraterna,och . Jag kan nämna de s.k.skolmiljarderna, maxtaxan och den allmänna försko-lan samt den nya lärarutbildningen.Med tanke på den aviserade propositio-nen om fristående skolor vore det intressant att häroch få veta med vilka socialdemokraterna tänkersamverka när det gäller utformningen av regelverketför de fristående skolorna. Det socialdemokratiskavalet av samverkanspart är i grunden ett ideologisktvägval i skolpolitiken. Jag är övertygad om att mångasocialdemokratiska skolpolitiker också är intresseradeav att veta åt vilket håll socialdemokraterna här iriksdagen tänker söka samarbete. Man säger sig sökas.k. breda lösningar, något som i sig inte är fel. utveckling där borgerliga värderingar ska varatongivande blir inte bred.Från sida vill jag säga att vi vill, vikan och vi törs. Vi är beredda att konstruktivt gå in iförhandlingar för att utifrån ett barn- och elevpers-pektiv forma en skola för att ge alla barn möjligheteratt nå målen i läroplanerna. Från regeringshåll har iolika debattartiklar andats om en utveckling som ivissa stycken ligger i linje med in-ställning. Som sagt, är redo.Fru talman!