prot · GO0959 · 2001-02-01 00:00:00 — Vilken roll ska denationella myndigheterna - i vårt fall Livsmedelsver-ket - ha gentemot ? Här är vi intefärdiga, utan det är någonting vi arbetar med.Min uppfattning är att det förslag som kommis-sionen har lagt fram betyder att myndigheten inte skagå in på gårdsnivå och kontrollera. Det ska mer varaett institut där man samlar kunskap och varnar tidigtför att undvika sådana saker som t.ex. galna ko-sjukan. Det skulle vara en lämplig uppgift. Vi harnämligen ett kontor på som fungerar som kon-trollant och som kontrollerar kontrollanterna i deolika medlemsländerna.TanzaniaAnf. 58 (fp):Fru talman! Min fråga vill jag ställa till utrikesmi-nistern. har vi fått rapporter från Zanzibaroch . Det talas om 280 döda i konfrontationmed polisen i demonstrationer. Bakgrunden är deorättvisa val som ägde rum . Det är val sombetecknades som mycket dåliga. De var hårt kritise-rade, och det förekom mycket fusk. säger densvenska ambassadören där nere om massakrerna: Jaghar aldrig sett något liknande.Vad gör i den här situationen?Anf. 59 Utrikesminister ():Fru talman! har reagerat snabbt, inte barasom land utan också som EU-ordförande. Vi harfördömt det våld som vi nu har sett i . Vi harfördömt våldet som har riktats mot de civila. Vi harsagt att det oundvikligen kommer att få konsekvenserför EU:s och relationer om man inte genastkommer till rätta med det här. Vi har uppmanat Tan-zanias regering att sätta stopp för säker-hetsstyrkornas framfart.Vi är uppriktigt sagt ganska chockerade över den-na snabba, våldsamma utveckling i ett land som an-nars har varit förhållandevis lugnt. Vi ser alltså medstor oro på det inträffade och kommer naturligtvis attse vad vi kan göra både från svensk sida och vadSverige kan och bör göra som EU-ordförande.Anf. 60 (fp):Fru talman! har haft två val på 40 år.Båda valen har varit hårt kritiserade. Vid det förravalet, 1995, drog EU tillbaka sitt bistånd till Tanza-nia. Är det inte dags att också omprövar sittbistånd? Det räcker inte bara med att fördöma, ochmed ord säga någonting, utan det måste till annankraft bakom.Jag vill fråga utrikesministern om hon är bereddatt verka för att även göra indragningar i biståndet föratt lägga tryck på vad vi menar med mänskliga rättig-heter och demokrati.Jag har liberala vänner där nere i det parti som nuhar fått sina medlemmar både dödade och fängslade.Det är ett parti som tillhör den liberala internationa-len. Det gör naturligtvis otroligt ont att se hur mantrampar på demokratin i - ett land som harfått så mycket bistånd från . Ärdet inte dags att göra en kraftfull markering?Anf. 61 Utrikesminister ():Fru talman! Det framförs i de protester som hargjorts både från och från som EU-ordförande att vi kommer att se över biståndet frånSverige och även från EU om man inte omedelbarthittar en lösning på situationen. Det måste till ettordentligt uppförande, en ordentlig förklaring och engaranti om en dialog med oppositionen från den tan-zaniska regeringen.Anf. 62 (fp):Fru talman! Jag skulle bara vilja göra ytterligareen markering när det gäller det här. Jag talar om stat-till-stat-bistånd. Jag menar också att det är viktigt attvi fortsätter med kontakterna via de enskilda organi-sationer som har kontakt med gräsrotsfolk som driveropposition och som vill ha ett fritt partiväsende ochfria val i . Där kan vi med biståndsmedeleffektivt arbeta för demokratiutveckling.Jag vädjar till statsrådet att verka i den riktningen.Anf. 63 Utrikesminister ():Fru talman! Det är ett viktigt påpekande som K-GBiörsmark gör. Vi vet ju att en stor del av det svenskabiståndet används just för att uppmuntramänskliga rättigheter, en demokratisk utveckling ochcivila organisationer. Den typen av bistånd är detnästan alltid viktigt och riktigt att ha kvar. Annarsriskerar man nämligen att göra demokratin och demänskliga rättigheterna en otjänst. Jag kan bara in-stämma i det resonemanget.Förändrade a-kassereglerAnf. 64 HANS ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till näringsmi-nister har ett beslut om förändrade a-kasseregler. Vihar också infört en ny åtgärd - aktivitetsgarantin.Detta kommer att tillämpas fr.o.m. den 5 februari.Riksdagsbeslutet innebar att man sköt upp tillämp-ningen på a-kasseförändringen. Återkvalifikations-villkoret försvinner i form av åtgärder.Det finns en stor otydlighet i AMS information tillde arbetslösa. Jag ser folk som slutar sina kurser,komvuxutbildningar och arbetsmarknadsutbildningardärför att man uppfattar det så att är man kvar efterden så gäller inte återkvalifikationsreglerna,och man blir utförsäkrad.Riksdagens beslut innebar att man skulle ha enförlängning i den situationen. VillBjörn deklarera att han är överens medriksdagens beslut i den frågan?Anf. 65 Näringsminister ():Fru talman! Vilket statsråd skulle inte vara över-ens med beslut?Jag vill ändå säga att detta är en fråga som vi nubereder i . Jag vet att det förs endiskussion om den och jag känner till problemet. Jagska be att få återkomma till detta.Anf. 66 HANS ():Fru talman! Det finns många oklarheter när detgäller övergångsregler och en del annat i relationenmellan a-kassan och aktivitetsgarantin. Men dennafråga är akut. är !Vi ser folkhögskoleelever, komvuxelever och folki arbetsmarknadsutbildning som slutar för att varatillförsäkrade om att återkvalificera sig på det gamlasättet till en ny ersättningsperiod. Den modell somriksdagsbeslutet innehåller innebär förlängning omdet inte är på det sättet att man bör in i aktivitetsga-rantin - men det bör sannerligen inte alla. Därförhastar ett beslut och ett konkret besked till de arbets-lösa. Det är arbetslinjen som ska gälla. Folk ska intevälja att vara passivt arbetslösa på grund av otydlig-het, näringsministern!Anf. 67 Näringsminister ():Fru talman! Som jag sade bereds detta ärende. Jagska ta i det omgående.Själva poängen med kopplingen mellan a-kassanoch aktivitetsgarantin är att ingen ska utförsäkras.Tanken är i stället att man är i aktivitet och aktivitets-garantin fram till dess att man får ett jobb eller enreguljär utbildning. Därav följer att ingen kommer attutförsäkras.Mänskliga rättigheter i IranAnf. 68 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utrikesmi-nister angående förtrycket i Iran.Jag tycker att det är viktigt att under EU-ordförandeskapet verkar för en öppen attityd motomvärlden. ska bidra till större frihet för demänniskor som bor i diktaturer utanför EU.Ett exempel på detta är . Där pågår för närva-rande en maktkamp mellan fundamentalistiska mulloroch mer demokratiska krafter. Jag tycker att det ärviktigt att EU kan lägga sig i de demokratiska kraf-ternas vågskål i den här frågan.Situationen i är bedrövlig . Ba-ra under den på det här året piskades262 kvinnor och män offentligt. Biografer utsattes förstenkastning. Händer och fingrar höggs av. Unga mänoch kvinnor avrättades för påstådda sexuella förbin-delser utanför äktenskapet. har man infört nollto-lerans för sociala förtappelser, vilket innebär att avvi-kelser i form av klädsel och beteende ska kunna ledatill spöstraff eller avrättning.Planerar regeringen några utspel på det här områ-det, t.ex. inom ramen för EU-ordförandeskapet?Anf. 69 Utrikesminister ():Fru talman! Vi både har och kommer att vid fleratillfällen ta upp den allvarliga utveckling vi ser närdet gäller de mänskliga rättigheterna i Iran.Precis som säger pågår lite grannav en maktkamp mellan de reformvänliga och dekonservativa krafterna i . sågdet ganska positivt ut, men har vi sett en rad ex-empel på att läget för demänskliga rättigheterna tvärtom har försämrats.Vi har kallat upp den iranska ambassadören - intebara som utan också som EU-ordförande - för att ta emot vår protest mot detta ochtala om hur allvarligt vi ser på det hela. den s.k. Berlinrättegång som pågår.Vi kommer att, både direkt med den iranska rege-ringen och i olika internationella organisationer, fort-sätta att framföra kravet på att man verkligen respek-terar mänskliga rättigheter. Vi försöker också stödjade reformkrafter som finns i landet.Anf. 70 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det låter somom regeringen verkligen arbetar på det här området.Den här frågan har två aspekter. Det handlar omsituationen i och att vi måste trycka på för attutvecklingen ska gå i rätt riktning. Sedan handlar detäven om de flyktingströmmar som kommer. är detju inte så många som slipper ur landet. Det finnstragiska exempel på människor som riskerar tortyr,fängelsestraff och att bli mördade av regeringen ochav sina våldsamma män i de fall det handlar om kvin-nor.Jag hoppas att regeringen uppmärksammar detta ifortsättningen och arbetar på båda fronterna för attförmå EU att hjälpa till och rädda människoliv närmänniskor lyckas fly och för att situationen blir meddemokratisk.Anf. 71 Utrikesminister ():Fru talman! Vi kommer naturligtvis att tillämpaen generös flyktingpolitik. Men det kanske allra vik-tigaste i det här fallet är att bekämpa orsakerna tillflyktingströmmarna och förbättra situationen för demänskliga rättigheterna i Iran.VattenfallAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministern.På senare tid har statliga genomfört köp avkraftverk i och . Det här har skapatstor oro i där man misstänker att aviseradeavyttringar av nätverksamheten kan vara ett led ifinansieringen av kraftverksförvärven på kontinenten.Vidare oroas man också över att de kraftverk somfinns i finns på en utförsäljningslista. Denenergi som produceras i kommer från mil-jövänlig vattenkraft. Att den typen av energiproduk-tion skulle stryka på foten för den smutsiga kolkraftensom ger stora koldioxidutsläpp verkar vara en om-vänd miljöpolitik. Man borde kunna förutsätta attstaten inte skulle ägna sig åt sådan köp-och-sälj-verksamhet. Det är ytterst angeläget att skingra oron iNorrland om och dess strategi.Min fråga till näringsministern är därför: På vilketsätt tar staten sitt ägaransvar för att inte skabyta miljövänlig energiproduktion mot miljöskadligsådan?Anf. 73 Näringsminister ():Fru talman! Som mycket väl vetkommer staten inte att sälja ut någon vattenkraft föratt köpa någonting annat. Regeringens uppfattning äratt ingen privatisering av ska ske. Däriligger också att ingenting ska säljas ut för att finansie-ra någonting annat i världen. Det ska förbli statligt.Anf. 74 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret,men jag är inte riktigt nöjd med det. Det var egentli-gen inget svar på min fråga. Frågan löd: På vilket sätttar staten sitt ägaransvar för att inte skabyta ut miljövänlig energiproduktion mot miljöskad-lig sådan? Det var den egentliga frågan.Anf. 75 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig än en gång säga att staten tarsitt ägaransvar på så vis att vi inte säljer ut vattenkraftför att köpa någon annan energi någon annanstans ivärlden. Det är väl ett tydligt svar.Vattenfalls expansion har sin grund i den avregle-ring av elmarknaden som har skett i ochNorden. Den utökas nu till övriga . Då harVattenfall behov av att få en expansion för att varamed i den utvecklingen och kontrollera prisutveck-lingen. Detta kommer att gynna Sverige.Än en gång. Vi tar ett ägaransvar. Ingenting säljsut för att man någon annanstans ska köpa en energisom inte är lika miljövänlig. Vattenkraft och desskraft är, om jag får använda det uttrycket, helig förregeringen.Det svenska näringsklimatetAnf. 76 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till nä-ringsministern om det svenska näringsklimatet. EnligtVärldsbankens lista över BNP per capita ligger Sve-rige på 22:a plats av 30 jämförda länder. För att Sve-rige ska komma upp i nivå med de tio rikaste länder-na måste vi ha en tillväxt som i ge-nomsnitt är en procentenhet högre än genomsnittetför de jämförbara länderna.I förra veckan presenterade en internationell kon-sultfirma, , en rapport. Rapportenssyfte var att analysera miljön för entreprenörer i Eu-ropa och uppmuntra förändringar . Dengranskar skatter, lagar och regler i nio länder i Europaplus . Rapporten menar att misslyckatsdrastiskt med att uppmuntra ekonomiskt välstånd ochsysselsättning genom tillkomst av nya näringar ochutveckling av tillväxtföretag. ligger lågt i allakategorier men är allra sämst inom människor pågrund av skattesystemet som överlag, enligt Ander-sen, är sämre för dem som vill starta nya företag iSverige än i andra länder.Det är värt att notera att , ochSverige inte tycks inrikta sig på att främja tillväxtgenom fördelaktiga villkor för människor, heter det.Med den här bakgrunden skulle jag vilja fråga nä-ringsministern: Vad gör näringsministern för att sti-mulera utbildning och arbetsutbud i så att vikan få ett bättre näringsklimat, vilket vi inte har enligtden här rapporten?Anf. 77 Näringsminister ():Fru talman! Det finns olika konsulter. Jag vet inteom man ska lita på dem. är ju en av destörsta. De har gjort en bedömning av ochkonstaterat att har den största potentialen iOECD-länderna när det gäller tillväxt. Det finns enannan rapport, en svensk rapport, som SNS Kon-junkturråd har tagit fram där de redovisar attSverige på alla områden, både när det gäller den tra-ditionella industrin och när det gäller den nya ekono-min, ligger mycket längre fram än de flesta andraländer.Jag är inte orolig över näringsklimatet i Sverige.Men det kan självfallet bli bättre, och jag deltar i detarbetet och hoppas att ni här i kammaren också gördet.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tycker att det är oroande att nä-ringsministern inte är orolig över näringsklimatet iSverige. Man kan i och för sig ta fram ett antal olikarapporter, och man kan se att dessa rapporter entydigttalar om att vi har dåligt entreprenörskap osv. Jag kanmycket väl förstå att ministern inte är orolig. Om mantittar i propositionslistan kan man se att det inte finnsnågonting med som kan göra klimatet bättre. Rege-ringen har gjort väldigt lite av Småföretagsdelegatio-nens förslag.Min fråga är: Tänker ministern göra någontingeller tänker han bara sitta och vänta på att situationenska förändras? Vi ser inga förslag från näringsminis-tern.Anf. 79 Näringsminister ():Fru talman! Utländska företag och investerare in-vesterar ungefär 225 miljarder i . Detgör de därför att har ett bra företagsklimat.Jag tycker att det är ett väldigt bra mått på detta.Vi har gjort en hel del för små och medelstora fö-retag. Tiden förbjuder mig att ta upp det . Vi kom-mer också att göra en hel del på det området när detgäller regelförenklingar etc. Det kommer vi att läggaförslag om så småningom.UpphandlingskravAnf. 80 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till finansminis-tern. Den upphandling som stat, kommun och lands-ting ägnar sig åt omfattar 400 miljarder . Detär en ofantlig summa. Den offentliga sektorn är där-med den största köparen i . Därför är det juväldigt betydelsefullt hur upphandlingskraven ställsoch följs upp, speciellt som man ofta tecknar långsik-tiga avtal med företagen.Inom pågår ett beredningsar-bete för att vidga gränserna för de krav som får ställasvid upphandling. Men ska ländernassynpunkter på kommissionens tolkningsmeddelandeav nuvarande upphandlingsdirektiv vara inlämnade.Vid ett rådsmöte ska EU behandla de syn-punkter som länderna lämnat. Finansdepartementetkommer där att föra fram svar. Vad kommerSverige att svara? Ska det t.ex. gå att ställa krav påhur en vara producerats?Anf. 81 Finansminister ():Fru talman! Nuvarande upphandlingslagstiftningger staten och statliga myndigheter stora möjligheteratt ställa krav vid upphandlingen. Så sker också re-gelmässigt. Vi har dessutom ett omfattande arbete igång i en särskild upphandlingskommitté som förnärvarande ser över lagstiftningen. Jag förutser att närden kommittén kommer med sina förslagkommer vi att få en intressant diskussion om hur viytterligare kan skärpa reglerna och villkoren kringupphandlingen.Det är också riktigt, som frågeställaren säger, attdet oerhört stora antal miljarder kronor som vi använ-der för statlig upphandling kan användas på ett sättsom t.ex. främjar miljöintressen och andra viktigaintressen.Anf. 82 ():Fru talman! Det är sant att det pågår en mängd ar-beten på det här området. Men problemet är att Sveri-ge och måste lämna svar tillkommissionen . I utkastet till tolk-ningsmeddelande står det t.ex. att krav på grön el intefår ställas, och då kan man ju fundera. Det här ärsjälvklart någonting som vi tycker borde vara möjligt.En annan sak som absolut borde vara möjlig är atten kommun kan ställa krav när det gäller hur livsme-del har producerats, exempelvis ställa som villkor attdjuren inte har fått lida under uppfödning, transporteroch slakt. Sådana saker måste framföras till EU. Jagundrar: Hur kommer departementet att göra?Anf. 83 Finansminister ():Fru talman! Att och rege-ringen ska lämna svar i olika sammanhang till Euro-peiska unionen när det gäller dess arbete ser jag intesom något problem. Det är en möjlighet attbeskriva den ambitiösa lagstiftning och de ambitionervi har på området. När det gäller den här typen avupphandlingskriterier handlar det ofta om målkon-flikter mellan olika saker och ting, och vi är oerhörtintresserade av att få till stånd en diskussion om hurman kan lösa sådana målkonflikter. Då måste natur-ligtvis våra oerhört höga ambitioner när det gällermiljölagstiftning, energilagstiftning och annat stå iförgrunden.Arbetslösheten bland invandrareAnf. 84 ():Fru talman! Min fråga vänder sig till näringsmi-nistern.Vi hade en debatt för sedan där vi diskute-rade bekämpningen av arbetslöshet. Vi var då heltöverens om att invandrargrupper som har egna initia-tiv och egna förslag ska få möjlighet att pröva dessa.Men sedan har ingenting inträffat på området. Jag harväldigt många kontakter med folk i arbetslöshetsmas-san, och vad jag vet finns det inga direkta praktiskakontakter mellan arbetsförmedlingar, länsarbets-nämnder, olika kommunala projekt etc. och invand-rargrupper. Jag vill veta om näringsministern harpraktiska idéer om hur den här bristen på kommuni-kation kan åtgärdas.Anf. 85 Näringsminister ():Fru talman! Det görs väldigt mycket för invandra-re när det gäller arbetslösheten. Jag vill börja med attsäga det. Ett av de bättre exemplen är IFS, i , som får väldigtmycket pengar från regeringen. Det är det bästa ex-emplet jag har sett. Många invandrare startar egnaföretag med utgångspunkt i sin egen erfarenhet ochkompetens. Det är en oerhörd expansion i detta.Det andra jag vill säga är att vi har flest invandra-re i storstadsområdena, och det satsas ungefär 3 mil-jarder kronor i storstadssatsningarna. Mycket av deåtgärderna går till invandrare.Slutligen vill jag säga att när vi tittar på arbetslös-heten generellt kan vi konstatera, och det är glädjan-de, att invandrarna procentuellt sett minskar sin ar-betslöshet snabbare än genomsnittet i landet. Det ärroligt att konstatera.Anf. 86 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Men just när detgäller de här frågorna finns det fortfarande väldigtmycket att diskutera. Vi har t.ex. ett område, in-satsområde 4, inom arbetet med stöd från Europeiskasocialfonden, som är ägnat åt civilsamhället och småorganisationer. I får man 3 miljoner omåret. Det är oerhört lite pengar jämfört med de hund-ratals miljoner som går till storstadssatsningen och demiljarder som går till AMS. Jag skulle gärna viljaveta varför de här organisationerna i det civila sam-hället får så lite ekonomi för sina egna projekt?Anf. 87 Näringsminister ():Fru talman! Man måste se detta sammantaget. Detkan synas att en åtgärd för 3 miljoner är liten, mensummerar man alla dessa åtgärder handlar det ommiljarder. Det satsas t.ex. pengar speciellt på invand-rarkvinnor. Det satsas, som jag sade, på att startaeget. Det satsas generellt när det gäller storstadsom-rådena.Jag tror att det viktigaste trots allt är att invandraresom kommer hit och som har varit här en längre tidblir betraktade som en del i vårt samhälle, som en deli vår förmåga att öka vår tillväxt. Då gäller det i förstahand att använda de generella åtgärder vi har. Vimåste dock dessutom föra dit åtgärder som är speci-ella för dessa människors situation. Men det viktigaär betraktelsesättet: De här människorna betydermycket för . De har en avgörande betydelseför vår tillväxt, och de för med sig ny kunskap. Näråtgärderna styrs åt det hållet ser vi också hur bra detgår - för dessa människor och för Sverige.Begränsningsregel för fastighetsskattAnf. 88 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga finansministerBosse om den s.k. begränsningsregeln förfastighetsskatt.I en debatt här i kammaren förraåret sade finansministern att en begränsningsregel varunder utarbetande i departementet och skulle kommaatt föreläggas . Det som inte hade klarat hoppa-des regeringen klara av som man var ordfö-rande i EU.Jag uttryckte vid samma tillfälle oro över att riks-dagen fattade ett beslut om en upptining av taxerings-värdena med kraftiga skattehöjningar som följd utanatt ha något konkret förslag om en begräns-ning av fastighetsskatten. Tyvärr har mina farhågorbesannats. När vi i skatteutskottet fick vårärendeplan föredragen fanns inget förslag om en s.k.begränsningsregel med.Fru talman! Min fråga till finansministern blir där-för om och när ett förslag kan väntas och vilka beskedministern har att ge alla de småhusägare som äroroliga för sin boendeekonomi.Anf. 89 Finansminister ():Fru talman! Först vill jag gärna säga att gjorde ett utomordentligtbra jobb och lade fram ett förslag somligger till grund för det arbete som pågår i Finans-departementet.Vi har ambitionen att kunna presenteraett förslag som handlar just om en begränsningsregelsom gör att vanliga fastighetsägare, vanliga småhus-ägare, maximalt behöver betala av sin inkomst ifastighetsskatt. Det är det förslag som regeringen helatiden har talat om. Vi har ambitionen att det ska kun-na gälla från , eftersom man kaninföra en sådan här regel retroaktivt. På den punktenkan jag alltså ge ett mycket tydligt besked.Anf. 90 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret men samtidigtuttrycka en viss besvikelse. Finansministern säger atthan har en ambition att presentera ett för-slag. Om det nu är så att det är som gäller blirmin följdfråga varför ett förslag inte kan presenterasnu i vår.Orimligheten i att inte ha alla bitar på plats närman genomför förändringar som påverkar så mångaså tydligt står i tydlig dager när nu alla fastighetsäga-re i vår ska skattedeklarera. De kommer då inte attkunna räkna ut sin fastighetsskatt. Man kommer alltsåinte att veta vilka kostnader man har för sitt boende.En regel kan man måhända införa retroaktivt, menboendekostnaderna är svåra att påverka retroaktivt.Min följdfråga blir alltså varför man inte redan nukan presentera ett förslag så att alla fastighetsägarekan få besked innan det blir deklarations-dags.Anf. 91 Finansminister ():Fru talman! konstaterade i sin förrafråga att det var ett komplicerat område och att hade behövt på sig föratt diskutera bl.a. det här problemet. Då tycker jagkanske att det är ganska rimligt att regeringen i varjefall får några månader på sig att bearbeta detta ochlägga fram ett sådant förslag.Det här är komplicerat, eftersom det är ett delvisnytt inslag i vårt skattesystem. Vi är dock helt överty-gade om att det förslag som vi lägger framockså uppfyller de krav som vi har ställt påatt skydda låginkomsttagare, inte minst pensionärer,från stora höjningar av fastighetsskatten genom be-gränsningsregeln om att maximalt betala av in-komsten i fastighetsskatt.Mänskliga rättigheter i TurkietAnf. 92 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Vi diskuterade tidigare bristen på mänskliga rät-tigheter i och det på många sätt dubbla age-randet från sida för att förespegla att storaförändringar är på gång som verklighetenjust nu verkar gå åt motsatt håll, särskilt när det gällerMR-organisationernas möjligheter att arbeta. Jagskulle vilja ta upp en fråga som jag inte berörde i dendebatten.Turkiet är ju en viktig Natomedlem på grund avdet geografiska läget. Det kommer signaler om attTurkiet skulle använda Natomedlemskapet som nå-gon sorts bräckjärn när det gäller dess deltagandet iEU:s krishantering, liksom inför kraven från EU attuppfylla Köpenhamnskriterierna för mänskliga rättig-heter.