prot · GP0944 · 2001-12-10 00:00:00 — Det handlar om den s.k. ekologiska livs-medelsproduktionen visavi den s.k. konventionella.Det handlar, fortfarande fyra efter Björksutredning, om den s.k. ryggsäcken. Det handlar, tyck-er jag, väldigt mycket om djurskydd, om djurskydds-frågor och vad som därtill hör.Jag börjar med att något kommentera det första,nämligen de internationella förhandlingarna. Jag trorför min del att vad som kommer att ske inom WTO äratt det blir en liberaliserad livsmedelshandel, en öpp-nare livsmedelshandel. Det blir åtgärder som skullekunna åstadkomma mer, om jag får uttrycka mig så,riktiga världsmarknadspriser, alltså mer marknadsan-passad handel med livsmedel världen över. På sammasätt är det inom Europeiska unionen.Det blir ju intressant att se vad som kommer attske när vi nu ska utvärdera den europeiskajordbrukspolitiken. Jag menar, och vi från moderathåll menar, att den sammanblandning av jordbruks-politik, miljöpolitik och regionalpolitik som skerför med sig en enorm byråkrati och ger dålig målupp-fyllelse. Man kan hitta mycket talande exempel pådenna byråkrati. Jag hittade ett stycke som jag tror attjag ska citera för att ge exempel på detta i den propo-sition som vi nu behandlar. Det står följande underanslaget 44:2:"Under anslaget anvisas medel motsvarande EU:sfinansiering av strukturstöden inom jordbruket, in-vesteringsstöd till lantbrukare, startstöd till yngrejordbrukare, stöd till bearbetning och saluföring avjordbruksprodukter, regionala stöd, kompensationsbi-drag till jordbruk i bergsområden och mindre gynna-de områden, kompetensutveckling, miljöåtgärder ijord- och skogsbruket, åtgärder som främjar anpass-ning och utveckling av landsbygden m.m."Jag tycker att det är väldigt talande för att vi hållerpå att hamna i, eller redan är inne i, ett reglerings-och bidragssystem som vi på något vis måste försökata oss ur. Det visar sig t.ex. också i det svenska Sta-tens jordbruksverks storlek och administration. Manpekar också på behovet av att försöka spara och fåned kostnaderna för . Tyvärr ärdet ju på det sättet, som föreslås i budgeten, att för attspara 40 miljoner behöver man 100 nya miljoner. Detär vad som står i propositionen, och då blir det ju inteså mycket av besparing vad jag kan förstå.Jag sade att ekologisk produktion visavi konven-tionell produktion av livsmedel diskuteras mycket.Här debatteras huruvida , eller avlivsmedelsproduktionen ska ske under s.k. ekologiskproduktion. Vi har från vårt håll sagtatt det inte är vi här i riksdag som ska avgö-ra hur mycket som ska produceras på det ena ellerandra sättet. Jag har stor respekt för de konsumentersom efterfrågar ekologiskt framställda livsmedel. Jaghar lika stor respekt för de bönder som bestämmer sigför att producera ekologiska livsmedel. Men det är detvå parterna, konsumenterna å ena sidan och produ-centerna å den andra, som ska avgöra hur mycket somska produceras av vad.Framför allt ska vi från detta håll inte bibringakonsumenterna en delvis falsk uppfattning om att s.k.ekologisk produktion är miljövänlig. Med det sägsockså att den konventionella produktionen inte ärmiljövänlig. Men det är ju inte på det sättet. Och vibörjar läsa fler och fler exempel på att det inte finnsnågot självklart samband mellan god miljövård ochekologisk produktion av livsmedel. Däremot finns detexempel på motsatsen. Jag tycker därför att vi skaakta oss för att med olika typer av beslut, subventio-ner eller bidrag styra den produktionen på ett annatsätt än vad som efterfrågas av konsumenterna och vadsom erbjuds från producenterna.Många tycker att talet om ryggsäcken är uttjatat.Men, herr talman, nog är det väl en skandal att vi femår efter den s.k. björkska utredningen fortfarande intekommer att ha vetskap om vad resultatet blir avBjörks förslag.När det gäller återföringen av handelsgödsel harvi för vår del sagt att det är ett mycket orationelltsystem att först ta in skatt och sedan betala ut pengar iform av bidrag. Vi har sagt att man ska tabort skatten.Utskottet skriver på s. 58 hur denna återföring en-ligt regeringen ska ske. "Återföringen kommer att avse skattererlagda . Huvuddelen av den återförda skattenbör användas till åtgärder för att minska växtnärings-förluster från jordbruket och minska miljöriskernainom växtskyddsområdet. "Jag skulle gärna vilja ställa en fråga. Det är välInge eller jordbruksministern som ska svarapå den frågan. Vad innebär detta? Vi trodde att dessapengar åtminstone skulle återbetalas till näringen,dvs. till jordbrukarna, men så blir, såvitt jag förstår,inte fallet. Det är mycket hög tid att något sker om viöver huvud taget ska kunna konkurrera med svensklivsmedelsproduktion.När jag tidigare sade att skogen är en viktig näringför menade jag att jordbruket inklusive denmycket omfattande och skickliga livsmedelsindustrinsom vi har i vårt land också är en mycket stor ochviktig näring tillsammans. Och de två är intimt sam-manbundna med varandra, och den ena kan inte er-sätta den andra.Jag ska mycket kortfattat nämna djurskyddsfrå-gan, eftersom min talartid snart är slut. Visst är detoerhört viktigt att vi har en djuromsorg och en djur-hälsovård som är av mycket hög klass. Vi tycker allaatt det är vidrigt att se de exempel på vanvård av djursom vi tyvärr ibland ser exempel på. Vi tror emeller-tid inte att man löser dessa problem genom att tillska-pa en ny myndighet och en ny byråkrati. Jag tror istället att det blir så att tillskapandet av en ny byrå-krati i sig kommer att ta resurser från det som i ställetskulle kunna användas till en bättre tillsyn av våradjur. Det finns inga exempel på att utökad byråkratioch nya myndigheter löser problem.Detta var några kort nedslag, och jag har ändå intehunnit beröra fiskefrågorna som i sig är viktiga. Menjag tror att vi får anledning att återkomma till dem ien särskild debatt strax efter nyår.Jag ber att få yrka bifall till reservation 1 somhandlar om gremmeniellaangreppen på våra tallsko-gar. I den sakfrågan återkommer . 84 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Jag skulle vilja vrida ett annat varvpå det som jag har kunnat utläsa ur den moderatareservationen och motionen och ställa en fråga tillCarl G Nilsson.För det första: Inget mål för ekologisk produktion.För det andra: Ingen ytterligare GMO-kontroll.För det tredje: Bort med skatten på handelsgödsel.För det fjärde: Ingen särskild djurskyddsmyndig-het.Om man bryter ut dessa fyra frågor som jag hargjort så vill jag ställa följande fråga till något mönster i Moderaternaspolitik utifrån dessa fyra exempel i er reservation?Anf. 85 () replik:Herr talman! Jag ser det mönster som det ta-lades om i den förra replikväxlingen, nämligen att viser jordbruket som en näring som ska konkurrera påde villkor som finns i vår omvärld. Och jag tror attjag förklarade ganska väl vad jag menar med att viinte ska ha något mål för ekologisk odling. Jag tyckeratt det är alldeles tokigt att ha den typen av planeko-nomi som politiken för ekologisk produktion innebärmed regeringens sätt att se på saken.När det gäller frågan om genmodifierade produk-ter över huvud taget är jag väldigt kritisk till att ni förett resonemang som innebär att genmodifierade pro-dukter över huvud taget är någonting farligt, någon-ting otäckt och någonting som vi ska akta oss för, närdet i stället är på det sättet att den nya teknik somfinns härvidlag är ett villkor för och en förutsättningför att vi ska kunna försörja världen framöver. Jagtror också att jag motiverade för fru ministern att nyamyndigheter inte löser problem som vi ska klara avpå annat sätt. Nya myndigheter kostar pengar i formav overheadkostnader som vi inte får någon som helstproduktion för.Anf. 86 Jordbruksminister () replik:Herr talman! Tänk vad man kan uppfatta sakeroch ting på olika sätt. När jag läser er reservation ochmotion så utläser jag - då menar jag att politik och vipolitiker finns till för att lyssna till våra väljare ochförändra - att ni faktiskt är emot ekologisk produk-tion. Ni vill inte att den ska gå framåt. Ni är faktisktemot kontrollen av GMO. Och om man lyssnar tillmänniskor så är de faktiskt oroliga för detta. Och niär emot ekonomiska styrmedel för att minska, i dettafall, handelsgödsel. Jag uppfattar att ni också är emotett ökat djurskydd, eftersom jag är övertygad om, ochinte bara jag utan en stor opinion, att människor villha ett nytt sätt att tänka. Och är en ny djurskydds-myndighet ett sådant sätt. Er politik leder därmed slappare hållning i för människor väldigt viktigafrågor.Anf. 87 () replik:Herr talman! Man kan läsa som en visspotentat också om man vill göra det. Jag ska stannavid något av exemplen. Jag tror inte att det ländersärskilt mycket till att vi säger att vi nu har en märk-ning av livsmedel som innebär att människor intekommer att komma i kontakt med några genmodifie-rade organismer eller någon genmodifiering överhuvud taget. När ni driver frågan att vilja märka intebara genmodifierade varor utan alla produkter somöver huvud taget har haft kontakt med eller som in-nehåller genmodifierade varor då gör ni ingentingannat än att bedriva en falsk information till konsu-menterna, eftersom ingen klarar att genomföra ettsådant märkningssystem. Då tycker vi att det är ärli-gare och bättre att säga hur det ligger till.När det gäller skatten på handelsgödsel vill jagpåminna om att är ensamt i om att haskatt på handelsgödsel. Bönderna vet hur myckethandelsgödsel som de behöver använda för att grö-dorna ska ta upp den mängd näring som tillförs. Helautbildningen, hela systemet och bondens handlandegår ut på att tillföra grödorna så mycket näring somde behöver för att växa. Och behövs det inte någonskatt för att reglera detta.Anf. 88 ():Herr talman! Först yrkar jag bifall till min reser-vation, reservation nr 4.Jordbruket är i stora stycken landsbygdens motor.Således krävs det för en levande landsbygd att vi harett livskraftigt svenskt jordbruk. livsmedels-sektor tillhör världens främsta - det gäller dåallt, från kvalitet till omsorg om miljö, natur och djur.Det svenska jordbrukets utveckling och fortlevnadär emellertid en fråga som berör betydligt fler än desvenska bönderna. Vi är alla, för att ta ett exempel,beroende av lantbrukets, jordbrukets, produkter för attfå mat för dagen. För stora delar av jordens befolk-ning är detta inte en självklarhet. Historiskt har detfaktiskt inte heller i vårt land varit en självklarhet.Jordbruket ger inte bara livsmedel. Som alla kän-ner till har det också kulturhistorisk betydelse ochpåverkan. lever en stor del av befolkningen ivårt land, liksom i andra länder, i städer och tätorter.Gemensamt för de flesta av oss är de starka historiskaförhållandena och banden till landsbygden.Det öppna landskapet med hagmarker och ängarär inte något som skapar sig självt, inte något somvårdar sig självt, utan i de flesta fallen är det genera-tioner av bönder som har skapat och vårdat det somhar så stor betydelse för det öppna landskapet och förden biologiska mångfalden - något som självfallet ärtill glädje för oss som bor i men också tillglädje och gagn för dem som kommer hit till oss, dvs.våra turister.Jord- och skogsbruket har också en jätteroll, ennyckelroll, i byggandet av det ekologiskt hållbarasamhället. De förnybara resurser som produceras ärnödvändiga råvaror i omställningen till detta samhäl-le. Lantbruket producerar inte bara livsmedel ochträråvara i traditionell mening, utan det som produce-ras har också en avsättning och är nödvändigt för attvi ska få förnybar energi och annan industriråvara.Bibehålls markens bördighet och den biologiskamångfalden i växtförädling, i avel och i landskapetsamt minskas förlusterna av näringsämnen och täran-det på de ändliga resurserna, finns det förutsättningarför en ekonomiskt och miljömässigt hållbar utveck-ling vad gäller livsmedels- och energiproduktion.Det kan, herr talman, med fog konstateras attlantbruket är drivkraften och motorn på den svenskalandsbygden. Lantbruket är därtill många gångergrunden för annan verksamhet på landsbygden.Politiska beslut rörande ekonomiska villkor, miljöoch sociala aspekter är viktiga för att ge förutsätt-ningar för livskraftiga lantbruksföretag. Det är, herrtalman, nödvändigt att lantbrukare ges förut-sättningar att utvecklas som företagare.Men hur är det då med den saken? Ja, herr talman,det här med att lyfta av ryggsäcken känns som enytterst uttjatad fråga, men det måste ändå konstaterasatt de svenska lantbrukarna bär på bördor i form avhögre skatter och avgifter än vad kollegerna i grann-länderna har. Striden har stått mellan dem som vill geden svenska lantbruksnäringen möjligheter att kon-kurrera med sina högkvalitativa råvaror och dem somvill straffa ut det svenska lantbruket. villge svenskt lantbruk möjligheter att konkurrera pålikvärdiga villkor.Mot denna bakgrund var vi, herr talman, nöjda närSocialdemokraterna började svänga i synen påsvenskt lantbruk och statsministern uttalade attsvenskt lantbruk var en framtidsnäring. harlöften kommit om att den s.k. ryggsäck som Sverigesbönder bär ska lyftas av. Dieselskatten, som är entung sten i ryggsäcken, skulle snabbutredas. Handels-gödselskatterna skulle återföras till näringen.Sammantaget såg det äntligen ut som att den poli-tiska viljan fanns att ge svenskt lantbruk likvärdigavillkor, att det fanns en majoritet här i föratt ändra på saker och ting. finns dock fog för enannan oro, nämligen för detta med att löften kunnasvikas. Förslag saknas nämligen vad gäller diesel-skatten i den budget som vi under dis-kuterar här i kammaren.Lantbruksnäringen, som är en omistlig del i om-ställningen mot ett ekologiskt hållbart samhälle,kommer alltså inte att få de villkor som utlovats.Svenskt lantbruk ges inte förutsättningar att produce-ra framtidens mat och energi på en marknad somnumera utsätts för stor internationell konkurrens.Detta anser vi i vara mycket olyckligt. utredning som har rubriken visas mycket konkret de konkurrensnack-delar som svenskt jordbruk har i förhållande till vadsom gäller i och Finland.De grundläggande motiv för att förstärka detsvenska lantbrukets konkurrenskraft som låg tillgrund för utredningens förslag är lika starkasom . Det handlar om att stärka konkurrens-kraften för att skapa utrymme för nödvändiga fram-tidsinvesteringar i produktionskapacitet, produktut-veckling och marknadsföring. lönsamhet i detsvenska lantbruket och jordbruket är helt otillfreds-ställande, sett utifrån investeringsbehov liksom uti-från det förhållandet att vi måste se till att brukarenerhåller en rimlig ersättning för nedlagt arbete ocheget kapital.Herr talman! För att ge svenskt lantbruk likvärdi-ga konkurrensvillkor, framtidstro och möjligheter attdelta i omställningen mot ett ekologiskt hållbart sam-hälle måste ryggsäcken lyftas av.Den jordbrukspolitiska reformen, Agenda 2000,innebar att nya regler infördes för arealersättningen.Beslutet om Agenda 2000 ger möjlighet för enskildamedlemsländer att utbetala arealersättningar senareän som förut varit fallet. Regeringen valde att utnyttjadenna möjlighet innevarande år. Det innebar att förskjutningar av utbetalningar mot-svarande gjordes. Man hade föravsikt att göra sammalunda innevarande år. Emeller-tid framkom att budgettaket - tydligen är det så -håller på att sprängas för , varför man nu valtatt lägga fram förslag om utbetalning av ifrågavaran-de ersättningar rätt år.Centerpartiet är, och har varit, starkt kritiskt tilldetta agerande. På grund av den statliga budgetpro-cessens utformning har det emellertid varit, och är,svårt att ändra den av regeringen inslagna handlings-vägen. De försenade utbetalningarna betyder, vilketvi påpekat, ekonomiska förluster för jordbruket.Från har vi varit inställdapå att försöka avhjälpa den uppkomna situationen.Detta ledde senare till att den räntekompensationför de senarelagda betalningarna vann riksdagensgillande och är nu införd. föreslog dåäven att staten skulle gå in och garantera lösningar påeventuella likviditetsproblem, som kan uppkommahos lantbruksföretagen. Särskilt viktigt anser vi attdetta är att lösa vad gäller företag som bedrivs i ak-tiebolagsform. avslog emellertid dettaförslag, varför vi har att återkomma i år.Med detta, herr talman, yrkar jag än en gång bifalltill min reservation nr 4.Anf. 89 ():Fru talman! Gossen inom EU har jordbruks-stödet utvecklats till att bli. Systemen för struktur-och jordbruksformerna är krångliga. Det gör att deblir svåra att kontrollera. Sådana system skapar ut-rymme för fusk och bedrägerier. Bedömare har upp-skattat att fusket omfattar av budgeten, ochdet är oerhört mycket och väldigt allvarligt. Det här ärett slöseri som borde vara en signal till att jordbruks-politiken och radikalt läggs om. Detmåste reformeras helt. Det bidragsstyrda jordbruketmåste avregleras. Stort beroende av stöd och bidragfrån EU leder i många fall till felaktiga uppgifter omarealer och djurbesättningar.EU:s jordbrukspolitik försvårar unionens utvidg-ning. Den bromsas av de stater som får detstörsta stödet. Det gör det omöjligt för fattiga länderutanför unionen och främst i tredje världen att expor-tera sina produkter till . Däremot kan de sta-terna importera billigare livsmedel som är starkt sub-ventionerade genom EU:s stöd och som då undermi-nerar deras egen produktion och stryper lönsamhetenför det inhemska ofta lågproduktiva jordbruket.Regeringen anser att en översyn bör göras när detgäller skatterna på bekämpningsmedel och handels-gödsel med siktet inställt på att förbättra effektivite-ten som miljöstyrmedel men också att kraven påkostnadseffektivitet efterlevs. Man har också aviseratatt skatterna i lämplig form ska återföras till jordbru-ket och att förslag ska läggas fram under riksdagsåret.Regeringen uttalade i vårpropositionen för 2001att man tänker ta upp ytterligare diskussioner mednäringen och om hur återföringenska ske. Med ledning av storleken på uppburen skattunder har regeringen beräknatden sammanlagda skatten till 410 miljoner kronor.Huvuddelen av den återförda skatten bör enligt rege-ringen användas till åtgärder för att minska växtnä-ringsförluster för jordbruket och minska miljöriskernainom växthusområdet. Regeringen vill alltså återföraskatten men vet inte hur, utan man väljer att väntaoch också hänvisa till EU-kommissionen.Jag menar att det är lite märkligt. Man får löftenom återbetalning, men det dröjer att få besked om huroch när. Det är inte kostnadseffektivt heller. Det ra-kaste vore ju om regeringen deklarerade att återfö-ringen av skattemedlen ska vara miljöstyrande. Detkan vara tveksamt hur långt skatter i sig är miljösty-rande, men till viss grad kan man använda skattein-strumentet. Den gödsel, de bekämpningsmedel ochden diesel som bonden anser sig behöva för bästamöjliga resultat kommer han att använda. Visa migden lantbrukare som gör en extra sväng med traktorn,gödslar eller bekämpar bara för att skatten har sänkts.Skatter som inte är ett renodlat styrmedel är att lik-ställa med fiskala avgifter, och sådana är inte jord-bruket betjänt av. Med ekonomiska styrmedel, alltsåinte enbart arealrelaterade går det däremot att stimu-lera den miljömedvetenhet som finns inom lantbru-ket.Jag menar också att handelsgödselskatten är moti-verad för att minska överdosering. För att inte skapaobalans på marknaden måste sträva efter atthandelsgödsel och bekämpningsmedel beskattas ge-nom ett system som är baserat på kväveeffektivitetalternativt kväveförluster och detta på EU-nivå.Jordbruks- och livsmedelspolitiken måste baseraspå principen om öppenhet, sårbarhet, redlighet ochrenlighet. De principerna är förutsättningar för enfungerande marknadsekonomi, där varje medborgareges rätten till att bli väl informerad vid ett val och därde har fått ett ansvar för den mat de väljer att äta ochden hälsa som de strävar efter.En socialliberal miljöpolitik har sin utgångspunkti det personliga engagemanget både hos producenteroch hos konsumenter. Upplysta och medvetna kon-sumenter kan, genom att efterfråga miljövänliga pro-dukter, styra producenterna i miljövänlig riktning.Konsumentmakt är en viktig del i miljöarbetet. Miljö-förstöring och resursslöseri beror i stor utsträckningpå att miljön har betraktats som en fri tillgång.Får jag vidare, fru talman, kommentera ett par sa-ker. I reservation 7 föreslår vi tillsammans med andraanslag till . Vianser liksom socialdemokraterna i utskottet att detkan vara tveksamt om man på den här detaljnivånfrån ska anvisa medel. Vad jag tycker i dethär fallet gör det motiverat, och inte bara motiveratutan angeläget, är att det här förslaget syftar till attbetona betydelsen av forskning om det ekologiskalantbruket. Jag yrkar därför bifall till reservation 7.Den andra fråga som jag vill kort kommenterahandlar om fisket. Jag får en chans att rätta den fel-sägning som jag gjorde i torsdagens frågestund omexporten av fisk från . Det undantag somFinland och har fått när det gäller dioxinför-budet innebär att vi inte kan ge den feta fisken tillkatterna, vi får inte exportera men vi får själva ätaden. Visst har det skapat funderingar hos mångamänniskor om var vi står i miljöpolitiken. Vi säger atthär hotas näringen, och det problemet måste vi själv-klart hantera, men frågan är om vi ska hantera detgenom att medge konsumtion av starkt förgiftad föda.Anf. 90 Jordbruksminister () replik:Fru talman! talar om återföring-en av handelsgödselskatten. Han gör det rätt så enkeltför sig. Han bortser ifrån en liten men rätt så viktigdetalj, nämligen att vi är med i EU. Då kan man intepå svensk basis återföra det här hur som helst, utandet måste godkännas i . Vi har just lagt framett sådant förslag som är miljörelaterat förhoppnings-vis för ett godkännande i Bryssel.Sedan vill jag ställa en fråga. , HaraldNordlund m.fl. talar alltid om konsumentmakten ochom hur den kan styra. Jag delar uppfattningen att viborde nyttja konsumentmakten mera. Men ni får detockså där att låta så enkelt. Först ska man genomföraen avreglering och sedan låta konsumentmakten sty-ra.Då vill jag fråga: Lever vi för att konsumera? Skavi som medborgare gå genom livet och köpa? Ellerhar vi möjligen ett ytterligare ansvar där politikenkommer in? Är det möjligen så att vi måste styraockså politiskt? Eller räcker det med att vi köper ossfram i livet?Den tredje frågan som jag har gäller det som Ha-rald sade om byråkrati och andra knepig-heter. Jag delar uppfattningen att det finns väldigtmycket regler. Därför har vi ett ganska stort jord-bruksverk som måste utöva kontroll och ha till-synsansvar.Ni vill spara 100 miljoner på administrationeninom . Hur ska gå det gå till? Och hurgår det ihop med att ni kritiserar att det fuskas?Anf. 91 () replik:Fru talman! Den första frågan handlade om skat-ten och miljörelateringen. Jag tycker att man i bud-getpropositioner och i andra sammanhang har varitväldigt otydlig om på vilket sätt dessa skatter skaåterbetalas. Det har talats om en direkt arealrelate-ring, men det vänder vi oss emot. Jag tycker att det ärbra om regeringen fortsätter att på EU-nivå slåss föratt det ska bli miljöstyrande.Konsumentmakten kan inte fungera om det baraär en fråga om samspel mellan producenter och kon-sumenter. Självfallet måste vi styra i vissa avseenden,men vi ska inte styra onödigt mycket. Men inomjordbruket och miljöpolitiken är det viktigt att visätter upp tydliga politiska mål om vad vi vill åstad-komma och att vi följer upp och har sanktionssystemosv. Poltiken är viktig inom jordbrukssektorn.Det blir en tuff uppgift för attspara så mycket. Låt oss återkomma efter valet omhur det ska gå till.Anf. 92 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Svaret på min tredje fråga var ju ingetsvar. Ska man spara så mycket som 100 miljoner ochsamtidigt har åsikter om att det fuskas genom attbyråkratin är så stor måste man väl lite mer preciseravad man ska spara på. Är det på djurskyddet, på dju-romsorgen, på kontrollverksamheten, på det veterinä-ra området eller vad är det man ska spara på? 100miljoner är väldigt mycket pengar.Anf. 93 () re-plik:Fru talman!