prot · GP0920 · 2001-10-30 00:00:00 — Likaväl som att stimulera fas-tighetsägare med extra investeringsmedel skulle sta-ten kunna stimulera småskalig uthyrning genom lägreskatteuttag.Fru talman! Det är lätt för finansministern atthänvisa till grändsdragningsproblem, men det kaninte vara så svårt i dessa datoriserade tider att vetavem som är student eller inte. Man måste också iförsta hand förutsätta att människor är ärliga och intefuskar. Det kan också innebära en trygghet för enungdom som kommer till storstaden för att studera attfå starta sitt boende hos t.ex. en familj.Det finns ca 62 000 studentrum i landet men femgånger så många studenter. utlystelandshövding en landsomfattande täv-ling för att locka fram kreativa lösningar på den svårabostadsbristen för studenter. I slutbetänkandet avBostadsrättsutredningen (SOU 2000:2) Olika bo-stadsrättsfrågor föreslås i kapitel 14 att andrahands-uthyrning ska underlättas. Denna utredning har intelett till någon proposition . Därför vill jag ställaen fråga till herr finansministern: När kommer denpropositionen?Anf. 25 Finansminister ():Fru talman! Vi har ökat antaletplatser vid universitet och högskolor med nära100 000 från 200 000 studentplatser till 300 000 stu-dentplatser. Det har varit en del i hela vår utbild-ningssatsning för att bygga för ett framtida ,se till att vi kan få en bra tillväxt för framtiden och gevåra ungdomar en bra start.Det är oerhört viktigt att vi också kan fullfölja densatsningen som också har varit en viktig regionalpo-litisk satsning. Den gäller inte bara stora städer utanockså många växande orter i vårt land. Det är ettfyrtiotal orter som har högskolor och olika universi-tet.Det är naturligtvis viktigt att studenterna också fårbra boende- och studieförhållanden på sina orter. Detär kommunerna som i första hand har ansvaret för attdet finns också studentbostäder i , ,, eller var det nu kan vara någonstansi landet.Även om kommunerna har huvudansvaret för stu-dentbostäder har staten velat stimulera tillgången påstudentbostäder på olika sätt. Vi gör det genom deuthyrningsregler som jag redovisade alldeles nysssom innebär en viss skattelättnad för den som hyr ut.Vi gör det också på olika sätt genom ett direkt inves-teringsbidrag, framför allt riktat direkt till de kommu-ner som vill bygga studentbostäder.Det är glädjande att investeringsbidraget om 400miljoner kronor har använts i stor utsträckning av deolika studentorterna och kommunerna. Tyvärr harman just där har ett visst inflytan-de, i varje fall formellt - exempelvis i det moderat-styrda , där styr och Kristde-mokraterna och hänger på - byggt ganskafå studentbostäder.Stockholms stad är en av de kommuner som haranvänt det statliga erbjudandet allra minst. Det bordekanske vara en uppgift för atttala med sina partivänner i om hur manska ta vara på de erbjudanden som staten ger och andra men som inte används i mode-rat styrda och kristdemokratiskt styrda kommuner.Det är bra om långt över 10 000 studenter via bi-draget på olika håll i landet - även om det inte sker såmycket i händer saker på annat håll i lan-det - får del av detta bidrag. Det är viktigt att vi sedankan gå vidare med ett allmänt stöd till bostadsbyg-gandet.Regeringen har föreslagit och kammaren ocksåbeslutat att vi ska satsa 2 ½ miljarderkronor för att bygga bostäder. Det ärbostäder som självfallet också kan komma att utnytt-jas av studenter.Anf. 26 ():Fru talman! Jag undrar om finansminister också får ett antal vykort med e-posten från studenter som förtvivlat vill ha bostad nu.I varje fall har jag fått väldigtmånga sådana. Ungdomarna är förtvivlade och vill attvi politiker ska lyssna. Jag försöker att svara på varjebrev. Men jag inser vilka problem ungdomarna har.Om man reser över till finns där möjlighetatt få skattebefrielse om man hyr ut avbostaden. Det passar tydligen studenter bra. Finans-minister vill gärna ta upp Stock-holmsproblematiken. Det är här det behövs så oerhörtmånga lägenheter. Det finns en väldig brist.Här medverkar vi kristdemokrater verkligen tillatt lösa problemen inom bostadspolitiken på mångasätt. Jag har många exempel på detta. Men tydligenpassar inte investeringsbidrag så bra. Detvisar sig nu när det bara blev 99 miljoner av investe-ringsbidragen som skulle gå till att kunna bygga nyahyreslägenheter. Det skulle utgå bidrag per lägenhetmed till , till Göte-borg och och till övriga landet.Det är och som söker bi-dragen. I har sökts bidrag för endast 50lägenheter. Den här politiken passar inte Stockholm.Man måste hitta andra vägar att gå, och då är skatte-befrielse ett bra sätt. Om man tittar på taxeringsutfal-let var skattebasen hänförlig till uthyrning avprivatbostad . Det gäller då helalandet. Om vi fick in innebär det 275 miljoner iskatt.Samtidigt med denna summa - 275 miljoner - såser regeringen fortfarande mellan fingrarna när detgäller att det finns en svarthandel i somomsätter . Där försvinner pengar-na bara ut, och vi får inte in någonting till staten. Omman skulle kunna börja rucka lite på det här meduthyrningen för att få människor välvilliga till att hyraut till studenter - vilket också skulle öka gemenska-pen - så skulle vi få in lite mindre pengar till staten,men vi skulle göra så mycket för studenter-na.I min hemkommun , fru talman, försökervi verkligen se till att det byggs studentlägenheter.Där tar kommunen sitt ansvar. Många kommuner tarsitt ansvar - jag tror att t.ex. kommun har enbostadsgaranti för alla studenter. Det finns ocksåmånga andra kommuner som gör så. Men då begrän-sar vi ju studenterna till att studera i de kommunersom tar detta med bostäder på allvar. De ungdomarsom vill komma till storstäderna, t.ex. ,kan inte ta sin plats. De kan inte vänta ,vilket är tiden här för att kunna få en studentlägenhet.Jag är övertygad om att många gärna börjar med attbo i ett rum. Det kan ju också handla om en fastighetdär man gör om några lägenheter till studentlägenhe-ter intill varandra.Jag vädjar till finansministern att fundera överdetta. Jag vill också fråga om finansministern inte kanhitta något sätt för att rucka lite på det här. Man kan-ske inte generellt kan begära skattebefrielse, men detfinns fall där man kan göra en riktad insats för stu-denter.Anf. 27 Finansminister ():Fru talman! Regeringen är mycket positiv till attgöra riktade insatser till studenter och studentbo-stadsbyggande. Det är därför vi har anslagit de 400miljoner kronor som är riktade just till studentbo-stadsbyggande.Jag kan hålla med om att detär bra om olika kommuner i landet har en form avstudentbostadsgaranti, dvs. att man garanterar att denstudent som kommer till orten och ska studera påhögskola eller universitet också får en bostad. Jagtycker att det är ett stort ansvarstagande som dekommuner som ordnar detta tar på sig. De kommersäkert också att ha framgång bland studenterna, somsöker sig till orter som har så här goda förutsättning-ar.Ulla-Britt säger att det är lättare förstudenterna att få bostäder i och ,men att det är himla svårt i . Jag får välupplysa och kammaren om attGöteborg styrs av socialdemokrater och att Malmöstad styrs av socialdemokrater. Där går det uppenbar-ligen lättare att få studentbostäder, medan det är allrasvårast här i . styrs sombekant av , påhejade av Kristdemokra-terna och . Jag undrar därför vilken slutsatsUlla-Britt drar av denna politiska oriente-ring.Anf. 28 ():Fru talman! Jag får börja med att rätta till ett miss-förstånd. Det jag talade om var nämligen investe-ringsbidraget om 99 miljoner som ges av regeringenför att man över huvud taget ska bygga hyresfastig-heter. Det gällde alltså inte investeringsbidraget förstudentbostäder.Studenter har svårt att få bostad i och dehar svårt att få bostad i , som har socialdemo-kratiskt styre. Därvid ges alltså ingen skillnad. Menvad jag menade var att det är mycket svårare att lockaStockholm att vilja bygga med olika former av bi-drag. Det är inte säkert att den politik som regeringenför, där man ändå i det nya systemet försöker läggamest på - dvs. 150 000 per lägenhet -passar . Därför tycker jag att man måste gåut och fråga hur man ska bära sig åt för att det ska blifler bostäder i har t.ex. varit ute på ett studiebesök medNCC, som visade att man har jättestora markområdeni . Man skulle kunna sätta upp hur många mo-bila studentlägenheter som helst. Det sanitära varordnat osv. Men det faller på att kommunen inte vå-gar säga ja till detta eftersom man är rädd att man blirberoende, och måste betala bidrag till studenter.Adelsohn gick ut med en tävling. Man måste an-vända sin fantasi och se till att det blir bostäder tillstudenter. Det handlar ju också om de utländska stu-denter som säger att deras utbildningsdröm blev för-störd. De hittade ingenstans att bo. Jag tycker somsagt att man måste använda sin fantasi, och jag tyckeratt den lägsta fantasi man någonsin kan använda voreatt sänka skatten för dem som vill hyra ut delar avden bostad som de redan har till studenter.Anf. 29 Finansminister ():Fru talman! Det behövs ingen större fantasi för attkonstatera att det är betydligt högre boendekostnaderoch byggnadskostnader i än i exempelvisGöteborg och - både för studentbostäder ochvanliga bostäder.Det handlar helt enkelt om att kommunledningar-na i , i och på annat håll där Mode-raterna styr här i , tar ut oerhörthöga kommunala kostnader. Innan en bostad välbyggs i eller i så är kostnadenfaktiskt lika hög som den totala investeringskostna-den för en bostad i eller Malmö.Det skulle kommunpolitikerna i , Solnaoch andra kommuner här i kunnagöra någonting åt om de hade en annan politisk vilja.Men de har inte den politiska viljan, utan de låterförst de privata byggentreprenörerna husera ganskafritt med höga kostnader och begränsad konkurrens isektorn och sedan har de tyvärr väldigt höga kostna-der för mark, anslutningar och en del andra förutsätt-ningar.Jag tror därför att det enda sättet att få i gång ökatbostadsbyggande och ökat studentbostadsbyggande iStockholm faktiskt är att skifta majoritet i Stock-holms stadshus.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2001/02:36 omSvenska Spel ABAnf. 30 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag är beredd att vidta för att tillse att SvenskaSpel och dess dotterbolag följer lagen omoffentlig upphandling.I en rapport daterad att samtliga bolaginom AB omfattas av de offentligaupphandlingsreglerna. Med anledning av denna rap-port lät AB LinklatersLagerlöf göra en juridisk analys. Den ledde till slut-satsen att AB inte ska betraktas som enupphandlande enhet, varken enligt EG-direktiven omoffentlig upphandling eller enligt lagen om offentligupphandling. Analysen visade också att detta ävengäller för AB Svenska Spels samtliga dotterbolag.Lagen om offentlig upphandling är konstruerad såatt det är bolaget självt som avgör om det är en upp-handlande enhet eller inte. AB är enegen juridisk person och sköter sin löpande verksam-het självständigt. I detta fall är AB uppenbarligen avolika åsikt. Det ankommer enligt lagen dock inte påmig som finansminister att tolka lagen om offentligupphandling åt vare sig eller Nämndenför offentlig upphandling. Lagen är så konstruerad atten leverantör som anser sig förfördelad har möjlighetatt vända sig till domstol, vilken har befogenhet attavgöra hur lagen ska tolkas. I sista hand är det enfråga för EG-domstolen.Anf. 31 ():Fru talman! Finansministern har gjort det till envana att inte föra en längre debatt i frågor där hanbefinner sig på tunn is. Mot den bakgrunden ska jagvara extra tydlig i detta inlägg, eftersom jag inte för-väntar mig att finansministern är beredd att bemötamina argument och besvara mina frågor.Finansministern är ansvarig för frågor som rör of-fentlig upphandling. Finansministern är ansvarig förtillsynsmyndigheten . Finansministern är också ansvarig för det statli-ga företaget . Enligt EU:s regelverkär staten skyldig att tillse att den offentliga verksam-het som är att anse som upphandlande enheter ocksåska upphandla varor och tjänster via anbudskonkur-rens. för offentlig upp-handling har därför fått i uppdrag av regeringen attdefiniera vilka av de statliga företagen som är att ansesom upphandlande enheter. Nämnden har kommitfram till att är en sådan upphandlandeenhet och därmed ska följa lagen om offentlig upp-handling.Svenska Spel vägrar att acceptera detta, och haranlitat en advokatbyrå för att argumentera för sinståndpunkt. Finansministern, som uppenbarligensitter på två stolar i detta sammanhang, reagerar meden axelryckning. Därmed underkänner ministernkompetensen vid den egna expertmyndigheten, somhar att övervaka lagen om offentlig upphandling ochhur den följs. Han underlåter också såsom ansvarigför att vidta de åtgärder som krävs föratt företaget ska följa svensk lag och EU:s regelverk.Faktum är att det verkar som att finansministernspringer Svenska Spels ärenden då han i polemik medden egna expertmyndighetens utlåtande hänvisar tillvad den av anlitade advokatbyrån anföri frågan.När de statliga företagen, det finns det ett flertalexempel på, inte följer gällande lag minskar ävenmedborgarnas förtroende för politiskt fattade beslutoch deras vilja att följa gällande lagar och regler.Dessutom innebär avsaknaden av konkurrensupp-handling inom att företaget får onödigthöga kostnader för varor och tjänster som man upp-handlar. Det innebär att företaget faktiskt inte drivspå ett professionellt sätt - till men för folkrörelserna,statskassan och skattebetalarna.Så även om finansministern underkänner den egnaexpertmyndighetens kompetens infinner sig fråganvarför inte finansministern, som är ansvarig förSvenska , tillser att ageraraffärsmässigt och professionellt. Vore det inte rimligtatt finansministern, oavsett om den egna expertmyn-digheten säger att enligt lagen ska kon-kurrensupphandla varor och tjänster, tillsåg attSvenska Spel bedrev sin verksamhet på ett affärsmäs-sigt och professionellt sätt eftersom finansministernfaktiskt är ansvarig även för företaget ?Anf. 32 Finansminister ():Fru talman! tillhör ett parti, Mode-rata samlingspartiet, som ibland försöker göra gällan-de att de står för lag och ordning. tycker GunnarAxén att man kan bryta mot lag och ordning. Hantycker t.o.m. att finansministern kan bryta mot lagoch ordning. Jag har i mitt interpellationssvar kon-staterat att jag självfallet som finansminister har an-svaret både för AB och för Nämndenför offentlig upphandling.Men finansministern är ingen rättsvårdande myn-dighet. Finansministern är ingen domstol. Det är intefinansministern som sliter de rättsliga tvisterna. Jag ärförvånad över att som riksdagsledamotuppmanar finansministern att ta över rättsväsendetsarbetsuppgifter.Anf. 33 ():Fru talman! Ursäkta mig, men finansministernssvar är ju att beklaga. Låt mig tydliggöra. Finansmi-nistern är ansvarig för . Finansmi-nistern är ytterst ansvarig för att detta företag följergällande lag.Låt mig läsa ur den rapport som finansministernsegen expertmyndighet har tagit fram: har sommedlemsstat i EU skyldighet att känna till vilka före-tag med statligt ägande som ska följa reglerna omoffentlig upphandling. ska vidare vidta nöd-vändiga åtgärder för att garantera att en upphandlandemyndighets beslut prövas effektivt. Prövningen skadessutom göras skyndsamt, i synnerhet i de fall därupphandlingsbeslut innefattar överträdelse av gemen-skapsrätten för offentlig upphandling eller nationellabestämmelser om införande av en sådan lag. Att iförväg kunna bestämma vilka företag som omfattasav regleringen gagnar en skyndsam handläggning avupphandlingsärenden.Så står det i rapporten. Det är alltså finansminis-terns egen expertmyndighet som säger att det är vik-tigt att staten ser till att de statliga företag som skafölja om offentlig upphandling ocksåföljer detta regelverk.Finansministern är ansvarig såväl för frågor somrör offentlig upphandling som för företaget . säger att skafölja lagen om offentlig upphandling. Svenska Spelsäger: Det ska vi inte alls. Finansministern sitter för-nöjd på två stolar och lyssnar obekymrat på expert-myndigheten som säger att ska följalagen. vägrar att konkurren-supphandla verksamhet. Därmed drivs det på ettoprofessionellt sätt, och för den saken har finansmi-nistern också ett ansvar.Det spelar alltså ingen roll om det är så att lagensäger att ska konkurrensupphandlaverksamhet eller inte. Om inte drivsaffärsmässigt och professionellt ankommer det ytterstpå finansministern att göra något eftersom han har detyttersta ansvaret för att detta bolag drivs på ett pro-fessionellt och affärsmässigt korrekt sätt.Anf. 34 Finansminister ():Fru talman! drivs affärsmässigt ochprofessionellt och har ett betydande ansvar i sam-hällsarbetet. ärsom statlig myndighet också en effektiv och uppföl-jande myndighet. Om det finns skilda meningar omhur man tolkar en lagstiftning, vilket det uppenbarli-gen gör i det här fallet, är jag förvånad över att Mode-rata samlingspartiets företrädare tycker att finansmi-nistern ska vara domstol. Det är faktiskt ganska ele-mentärt. Vi har ett domstolsväsende. Vi har ett rätts-väsende. Det är inte eller fi-nansministern som är denna domstol. Det trodde jagatt även en moderat riksdagsledamot kände till.Anf. 35 ():Fru talman! Finansministern verkar inte vilja sva-ra på de frågor som jag faktiskt ställer. Jag anser inteatt finansministern ska fungera som domstol. Omfinansministern har hört mig säga det så har finans-ministern hört fel. Jag säger att är ettstatligt bolag och att finansministern är den ytterstansvarige för driften av det bolager. Det är finansministern eller denhan skickar i sitt ställe som går till bolagsstämmanoch som tillsätter eller avsätter styrelsen, om nu fi-nansministern har missat det faktumet.Om finansministerns expertmyndighet, Nämndenför offentlig upphandling, säger att ärett statligt företag som bör följa lagen om offentligupphandling och finansministern inte går till bolags-stämman och tillser att företaget följer lagen om of-fentlig upphandling så vilar ansvaret för vad dettaleder till tämligen tungt på finansminis-tern.Det kan förvisso vara så att det kommer dom-stolsutslag som säger att ska följa lagenom offentlig upphandling. Men det handlar också omatt har upphandlat varor och tjänster utan att göra det i konkur-rens. Det finns uppgifter som pekar på att SvenskaSpel har haft överkostnader för produkter som manhar köpt på i storleksordningen 100-200 miljonerkronor. Det betyder ökade kostnader som innebärmindre inleveranser till statskassan, men för skatte-betalarna och minskat överskott att fördela till folkrö-relserna. Detta bär finansministern ansvaret för.Anf. 36 Finansminister ():Fru talman! Alla svenska bolag och myndigheter,liksom medborgare och även moderata riksdagsleda-möter, är skyldiga att följa lagen. Jag är glad att Gun-nar nu säger sig acceptera och inse attfinansministern inte är någon domstol och inte skapröva den här typen av ärenden. Hade han kommit tillden insikten lite tidigare hade han inte behövt ställainterpellationen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:1 om ljud-dämpare på jaktvapenAnf. 37 Justitieminister ():Fru talman! har frågat migom jag avser att låta utreda frågan om ljuddämpare påjaktvapen antingen genom att ge Rikspolisstyrelsenett formellt uppdrag eller genom att tillsätta en egenutredning i frågan.Enligt vapenlagen krävs tillstånd förinnehav av ljuddämpare. Skälet till att tillståndspliktinfördes var bl.a. att motverka olaga jakt med hjälp avvapen försedda med sådan utrustning. Ljuddämpareär vidare eftertraktade i vissa kriminella kretsar.Enligt vapenförordningen får tillstånd för ljud-dämpare meddelas till skydd för hälsa eller miljö vidjakt eller målskjutning om det är särskilt påkallat. Förinnehav av ljuddämpare för jaktändamål som reduce-rar ljudet så att det blir lägre än krävstillstånd av både polismyndighet och Naturvårdsver-ket. Enligt den praxis som tillämpas kan tillstånd förljuddämpare exempelvis ges om en jägare redan haren hörselskada som riskerar att förvärras. EnligtRikspolisstyrelsens allmänna råd bör, mot bakgrundav den restriktivitet som ska gälla vid tillståndsgiv-ningen, sådant tillstånd däremot inte meddelas för attförebygga uppkomsten av hörselskador. Det får skepå mer traditionellt vis genom användning av hörsel-skydd.Innan jag går närmare in på frågan om en eventu-ell förändring av reglerna för innehav av ljuddämparetill jaktvapen, skulle jag vilja betona att jag ser detsom viktigt att vapenlagstiftningen är så utformad attden inte onödigtvis försvårar för den som på ett seri-öst sätt vill bedriva jakt eller målskytte. Med hänsyntill det stora antalet vapenägare som vi har i Sverigevill jag nog påstå att vår lagstiftning i stort uppfyllerdet kravet. Jag anser att det är angeläget att vi ävenfortsättningsvis behåller den balans mellan olikaintressen som jag tycker karakteriserar den svenskavapenlagstiftningen. Mot den bakgrunden vore detolyckligt att införa regler som rubbar den balansen,t.ex. genom att möjliggöra missbruk. Då riskerar viatt hamna i en situation där vapenlagstiftningen somhelhet ifrågasätts från brottsförebyggande synpunkt.Som jag tidigare förklarat i ett frågesvar till delar jag uppfattningen att det i ochför sig kan finnas skäl att närmare analysera förut-sättningarna för att använda ljuddämpare som reduce-rar ljudet till för att förebygga hörselska-dor. En ljuddämpare som reducerar ljudet till 125decibel torde inte medföra att vapnets skottljud blir sålågt att det skulle underlätta olaga jakt i någon störreutsträckning. Risken för hörselskador minskar där-emot redan vid den nivån.Frågan är emellertid inte helt okomplicerad. Dettorde vara ganska lätt att manipulera en ljuddämpareså att ljudet dämpas till väsentligt lägre nivå än ex-empelvis . Det kan därför ifrågasättas omett system med ett visst tillåtet gränsvärde skullefungera i praktiken. I detta sammanhang måste ocksåden tekniska utvecklingen beaktas. Dessa frågor är avteknisk karaktär och måste genomlysas noggrantinnan ett slutligt ställningstagande görs.Rikspolisstyrelsen har, som , på eget initiativ analyserat frågan om lämp-ligheten av att liberalisera reglerna för innehav avljuddämpare på jaktvapen. Det arbetet har vad jagförstått lett fram till att styrelsen är emot en sådanliberalisering. Ett skäl till detta sägs vara risken för attljuddämpare används i brottsliga sammanhang. Detska höras när ett skjutvapen används, menar . har i sin årliga rapportpå området för civila skjutvapen följaktligeninte heller lagt fram något förslag i frågan.Rikspolisstyrelsens rapport bereds för närvarandeinom . Inom ramen för det arbetetkan det finnas anledning att överväga frågor kringljuddämpare ytterligare. Jag kommer att föra en dia-log med på den punkten. Jag villinte nu spekulera i vad denna fortsatta beredning kankomma att resultera i.Anf. 38 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka justitie-ministern för det svar som jag här har fått.Som också påtalas har jag tagit upp den här fråganett antal gånger. Det är ingen stor fråga som är avgö-rande för framtid på något sätt, men jag fårmånga samtal från med anledning av attden här diskussionen har startats.Jag vill kommentera svaret på några punkter.I svaret säger justitieministern att han inte på nå-got sätt vill vara med och skapa ett system som för-svårar för den som på ett seriöst sätt vill bedriva jakt-eller målskytte. Kan det möjligtvis vara så att justi-tieministern inte känner till vilka positiva effekter enljuddämpare på ett jaktvapen har?Ur miljösynpunkt är ljuddämparen bra för omgiv-ningen när man håller på med målskytte. Det är braför den som är handikappad att man minskar rekylenpå ett jaktvapen med . Och framför allt- och det är det som gör att jag står här i talarstolenoch tycker att vi har en lagstiftning som är genant -har vi en lagstiftning som innebär att man först skaskaffa sig en hörselskada med anledning av att manvill utöva sin sport, sedan ska man försöka att få ettverktyg, alltså en ljuddämpare, för att undvika attförvärra denna hörselskada. Detta är genant!Fru talman!