prot · GO09113 · 2001-05-17 00:00:00 — Det blir ett känslomässigt inläggfrån verkligheten, där vi alla reagerar lika starkt somTommy när vi möter fattigdomen och svälten. Vi vetju om detta. Vi möter det hemmavid och även utom-lands. Men frågan är om det medel som debatterashär kan bidra till att uppnå målet.Det som är lite generande för utskottet är att efterden sakliga argumenteringen, bl.a. på den offentligautfrågningen, där man har visat på potentiella pro-blem och kontraproduktiva följder, att det inte allskommer att leda till ökat välstånd utan det kan i stäl-let bli motsatsen, står här ochsäger att Tobinskatten är värd att pröva. Ska det varaen typ av provperiod världsvitt, globalt, ellervad är det fråga om? Naturligtvis inte, men TommyWaidelich uttalar sig på ett så slarvigt sätt.Bemöt argumenten i stället! Utskottsbetänkandethar inte gjort det. Tänker ni någonsin göra det? ärdet som ska stå med frågan: "or notTobin?" Jag tycker inte att det skänker ett ökat förtro-ende för utskottet när vi inte behandlar själva sakfrå-gan. inlägg var egentligen merkänslomässigt betonat.Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är precis det PerLandgren gör, fastnar i medel. Per tar justupp diskussionen om Tobinskattens vara eller intevara, medan jag pratar om målet: att bekämpa världs-fattigdom, att stärka demokratins makt i den nyaglobala finansiella miljön. Det är det viktiga målet.För att nå dit bör olika instrument prövas, olika me-del. Tobinskatten är ett av dem.Vi socialdemokrater begär också, med stöd av flerpartier, att regeringen ska formulera en svensk globa-liseringsstrategi som just syftar till att få fram de mesteffektiva medlen för att nå målet mindre världsfattig-dom och anta utmaningen för ökad demokrati påbekostnad av de finansiella systemens instabilitet ochpåverkan på enskilda länder. Jag tycker att det ärtydligt vad utskottsmajoriteten står för.Anf. 129 PER () replik:Fru talman! Vad utskottsmajoriteten står för, ja.Men det som inte är tydligt är ju hur ni hanterar allainvändningar mot att det här medlet inte är effektivt.Waidelich säger att jag fastnar i medlet. är detändå så att själva ärendet handlar om Tobinskatten.Det handlar om medlet. Man får inte blanda bortkorten. Är detta ett verkande medel för målet som vialla delar eller inte? Waidelich tycker uppenbarligenatt det är värt att pröva i världsvid skala. Han sade:Det är värt att pröva. Men det kan ju bli helt kontra-produktivt.Som sade tidigare ska Pag-rotsky värdera och prioritera. Men mycket till värde-ring och prioritering finns inte här. Då skjuter ni helafrågan framför er. Det verkar vara en sådan het pota-tis, som jag sade tidigare, som ni gärna bollar över tillregeringen.En globaliseringsstrategi har inte vi någontingemot. Men om den ska dikteras med den här typen avremisser och rädsla för att ta ställning är det klart attvi avstår från att blanda oss i.Anf. 130 () replik:Fru talman! Vi har inte villkorat arbetet i rege-ringens globaliseringsgrupp i den meningen att visäger att man måste göra si och man måste göra så.Vi tycker att regeringen ska få möjlighet att prövaTobinskatten och andra instrument för att formuleraen svensk globaliseringsstrategi som blir effektiv.Jag är lite förvånad över att sä-ger nej till det här bara för att Tobinskatten råkarfinnas med i sammanhanget. Det är som om Tobins-katten är som ett rött skynke.Jag blir särskilt förvånad eftersom jag vet attmånga kristna organisationer har engagerat sig i dehär frågorna, världsfattigdom och svält. Det finns enlång tradition på det här området inom den kristnarörelsen. Det finns också ett samarbete mellan mångakristna organisationer och den s.k. ATTAC-rörelsen.Jag skulle hoppas att Per inser att det här ärtill stöd för de kristna värderingar och de kristnatraditioner som han själv borde stå för.Anf. 131 ():Fru talman! skrev om svårigheterna att kombinera frihandelmed ohämmade kapitalrörelser. Spekulationen är intefarlig, skrev han i sin stora bok 1936, om den bara ärsom "bubblor på en stadig ström av företagande".Men om den ökar så att ekonomin blir som ett kasino,som den hade gjort , kan det fåförödande följder.Efter kriget bedrevs den ekonomiska politikenefter de principer som Keynes ville ha. Sysselsätt-ningen var hög, de spekulativa penningrörelserna varlåga. Men blev Keynes varningar återaktuella. På en föreläsning 1972 lanserade JamesTobin idén om en global skatt på valutatransaktioner.Men det var andra idéer som slog igenom . Det var politikerna som skulle disciplineras,sade ekonomerna, inte spekulanterna. Som historie-materialist kan jag naturligtvis inte påstå att de häridéerna kom från himlen. Det fanns strukturella skältill ideologiskiftet. I en del länder hade det bedrivitsen ansvarslös politik. Sammanbrottet i Östeuropabidrog också till att idén om den perfekta ohämmadekapitalismen växte sig stark.Varför kom då Tobinskatten tillbaka ?Återigen bekräftades att inga torn växer upp i himlen.Historien var inte slut. Den ohämmade kapitalistiskamarknaden kunde inte lösa problemen på det sätt somvi kunde höra anföranden om också i denna kammarei 90-talets början.Erfarenheterna från krisen var viktiga. Detfaktum att länder som och , med ganskaomfattande statliga kontroller över kapitalrörelserna,klarade sig bättre än länder som och Syd-korea, som var mer öppna för kapitalet, var viktigt föratt opinionen åter började svänga.Varför har jag då gjort denna historiska genom-gång? Det är för att jag hoppas att denna kammareoch svenska folket inte alltför mycket ska låta sigimponeras av dessa härskaror av förment opolitiskaexperter som i alla tonarter trumpetar ut Tobins-kattens fördärvlighet. Ett medel som söker ett mål,kallas Tobinskatten i en liten bok utgiven av Timbrooch skriven av . Jag skulle vilja påstå attdet snarare är tvärtom: det är mål som söker sinamedel. För oss som vill ha Tobinskatten är målentydliga: det handlar om att öka den demokratiskamakten på den ekonomiska maktens bekostnad ochatt minska skillnaderna mellan fattiga och rika.Självklart ska invändningarna tas på allvar, Gun-nar . Det finns kritiker som säger att det intefinns några bevis för att de finansiella marknadernablir stabilare om kostnaderna för valutahandeln höjsoch mängden transaktioner minskar genom t.ex. enTobinskatt. En del menar t.o.m. att effekten blir denmotsatta. De säger att om det blir svårare för köpareoch säljare av valuta att finna varandra och göra affä-rer ökar svängningarna i prissättningen. Exempelbrukar tas från 70- och 80-talet.Jag är ganska säker att dessa kritiker har fel. Högakostnader för valutahandeln var knappast en viktigorsak till valutasvängningarna . Istället var grundorsakerna strukturella obalanser, somhängde samman med bl.a. och olje-prishöjningarna. Det handlade också om en svår om-ställning från ett system med fasta till ett system medrörliga växelkurser. I och med att ny informationstek-nik gjorde valutahandeln billigare och i och med attnästan alla stater minskat sina underskott och sininflation borde svängningarna i valutorna ha gått nedkraftigt om kritikerna haft rätt. Att valu-torna har fortsatt att svänga kraftigt talar för att därfinns ett tydligt samband med själva omfattningen avden spekulativa handeln.En skatt kommer inte att kunna förhindra akutavalutakriser. Sambandet mellan skatten och stabilite-ten är långsiktighet. Med en förskjutning från merkortsiktiga till mer långsiktigt inriktade affärer i ennågorlunda normal situation minskar kraven på attmycket snabbt ställa om ekonomin till nya villkor.Det finns också en kritik mot tron att Tobinskattenskulle ge mycket pengar. Det är ingen tvekan om attdet finns stora tekniska och politiska problem och attintäkterna på många håll har överdrivits. Men visstgår det om den politiska viljan finns. Den svårastefrågan är just om förslaget är politiskt genomförbart.Jag lutar nog åt samma håll som själv, somsagt att världens tio största valutor bör vara med omskatten ska fungera. Enligt ett frågesvar till JonasSjöstedt i krävs fördragsändringar föratt skatten ska kunna införas i EMU. Och att just nufå med under president verkar något svårt.Det kommer att vara en lång och svår kamp för attinföra Tobinskatten, men jag är ganska optimistisk.Kanadas federala parlament har ställt sig bakomskatten. I brittiska underhuset har en motion lämnatsin av 131 ledamöter från olika partier. I många andraländer växer intresset och engagemanget.Som framgår av och mitt särskildayttrande hade vi gärna sett att regeringen redan nudrev frågan internationellt. Men vi har inte reserveratoss utan nöjt oss med att en globaliseringsstrategi skaarbetas fram där frågan om Tobinskatten ska priorite-ras. Jag ska inte förneka att vårt ställningstagandeunderlättats av att det just är som skaleda det här arbetet. Frågan lämpar sig knappast hel-ler, anser vi, för demonstrationspolitik.Jag är, som sagt var, optimistisk. Oavsett om vifår just den konstruktion som föreslagit är jagganska säker på att den folkliga opinionen för merdemokratisk makt över de globala pengarna kommeratt växa. Det finns en rad andra förslag, som exem-pelvis att låta internationellt överenskomna kapital-täckningskrav ändras i takt med konjunkturer ochvalutasvängningarnas styrka. Om den internationellaarbetarrörelsen går i allians med ATTAC och medandra progressiva folkrörelser kan det skapas enmäktig kraft. Högern har nämligen tappat initiativet.Trenden har vänt. Världsmedborgarna är på offensi-ven.Anf. 132 PER () replik:Fru talman! Jag ska begränsa mig till en eller någ-ra frågor. sade att det politiska moti-vet var att öka den demokratiska makten på bekost-nad av den ekonomiska. Då vill jag fråga om detspeglar syn att nya skattebaser perdefinition ökar den demokratiska makten, om det ärett recept för att öka någon typ av demokratiskt delta-gande eller demokratin i sig.Lönnroth refererade till . Ifråga om Tobins led med färre valutor, hur bemöternationalekonomen och politikern dettaargument att det är klart att valutaflödena, även despekulativa, skulle minska med färre valutor och medstora stabila valutor? Skulle inte då ATTAC ochVänsterpartiet och kanske den mot EMU kritiskadelen av socialdemokratin kunna förenas i en kampför euron just för att förhindra volatiliteten?Anf. 133 () replik:Fru talman! Nej, skattehöjningar ökar inte auto-matiskt den demokratiska makten. Anledningen tillatt Tobinskatten kan öka den demokratiska makten ärjust att den ökar handlingsutrymmet för den ekono-miska politiken i förhållande till de stora kapitalspe-kulanterna.Jag behöver inte på något sätt bemöta argumentetatt färre valutor minskar spekulationen. Det är ettuppenbart argument för euron - det är t.o.m. ett ar-gument för en enda världsvaluta. Det är bara det attjag har andra, mycket starka argument mot EMU ochden gemensamma euron. Den fungerar inte, av ettantal skäl som jag inte tänker dra här. Om Per Land-gren studerar tidigare kristdemokratiska argumentfrån den tid då kd var emot EMU kan han också hittaargumenten där.Anf. 134 PER () replik:Fru talman! När säger att Tobins-katten ökar handlingsutrymmet för demokratin måsteju frågan ställas: Ökar detta handlingsutrymme juhögre skatten är? Eller vad finns det för kritiska lä-gen? Det verkar så godtyckligt, detta att samla, ellernästan jaga - det är en typ av internationell skattjakt,skulle man kunna säga - nya skattebaser för att ökapolitikens makt. I stället kan det bli helt tvärtom.När det gäller EMU och färre valutaområden tala-de för långsiktighet. Ja, varför då inte hasom mål långsiktigt stabila färre valutor och valu-taområden, och naturligtvis även ett långsiktigt målatt ha en valuta med någon typ av ekonomisk utjäm-ning? Säg bara något om långsiktigheten! Är det felatt ha det som ett långsiktigt mål? Det skulle ju lösaväldigt mycket.Anf. 135 () replik:Fru talman! Jag tror att det finns en skillnad mel-lan Per och mig när det gäller tron på vetenskapligt kan betstämma det ena eller andraexakta sambandet. Jag har mycket liten tro på att vikan bevisa det ena eller det andra.Jag har en ganska stark övertygelse att en Tobins-katt skulle kunna bidra till att något dämpa de speku-lativa rörelserna. Det skulle göra att den tidsutdräktsom vi har till vårt förfogande när vi behöver ställaom den ekonomiska politiken blir något större.Jag ska gärna sväva ut i stora utopiska visionerom både världsparlamentet och världsvalutan. Jagskulle gärna kunna tänka den tanken att alla värld-smedborgare har direktval till ett världsparlament, därman också fastställer en världsvaluta. Men det ärskäligen ointressant. Sådana filosofiska spekulationerkan Per och jag ägna oss åt på tåget hem tillGöteborg . Jag ska inte trötta kammaren.Vi har dessutom ont om tid.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! När det gäller frågan om var i världenoffensiven finns tycker jag att det är en brist i JohanLönnroths sätt att beskriva världsekonomins utveck-ling, även om han är intressant när han gör det, atthan inte erkänner och försöker dra sina slutsatser avvad som egentligen har hänt. Vi kan se att ett antaltidigare mycket fattiga länder eller ekonomier plöts-ligt har börjat växa. Vad är det som inte har hänt iandra ekonomier eller länder som vi ser sitter fast ifattigdomen?Väldigt många har dragit slutsatsen att det är justöppnare marknader och fri handel som har gett dennavitalisering. Det är det som också leder till en diskus-sion om den demokratiska makten. Det är ingen, allraminst bland dem som är anhängare av fria och öppnasamhällen, som ifrågasätter den demokratiska mak-ten. Det handlar om var skiljelinjen mellan den kol-lektiva makten och det politiska beslutsfattandet ochdet öppna samhället ska gå.Där är det så att intar en annan hållningän vad väldigt många andra gör och har gjort underårens och decenniernas lopp, dvs. att man vill att denpolitiska makten ska ha ett väldigt långt grepp in isamhälle och ekonomi. Men det blir alltid på männi-skors och konsumenters bekostnad.Den fråga som jag tycker att inte skakomma ifrån här är vad som skulle vara kon-sekvensen av att en allt större del av kapitalrörelseroch handel skulle ske inom de stora starka valutaom-rådena till nackdel för de fattiga regionerna. Vi kom-mer att ha euroområdet. Vi kommer att ha dollarom-rådet. Där kommer inte Tobinskatten att belasta. Detblir belastning på direktinvesteringar, bistånd, handeloch kapitalrörelser gällande , ellervilket annat fattigt land som helst. Vad innebär högreräntor för dessa länder, och vad innebär denna ut-veckling för möjligheten att bekämpa fattigdom ochfå mera fri handel?Anf. 137 () replik:Fru talman! får tro mig ellerinte, men jag är en mycket stark anhängare av såvälöppna samhällen som frihandel. Jag tror precis somKeynes - jag citerade honom - att det för att vi skakunna klara det är viktigt med en starkare demokra-tisk makt över kapitalets rörlighet över världen. Justden kombinationen tror jag är viktig.Gunnar har en oerhört förenklad världs-bild. Jag minns när hans partikamrater när jag var ny iriksdagen stod och predikade om hur alla de fantas-tiska tigerekonomierna - de öppna små länderna avtypen , , osv. - klarade allakriser. Sedan kom Asienkrisen, och så tvangs hanspartikamrater helt vända upp och ned på argumenten.Som jag sade klarade sig faktiskt och Kinanågot bättre, och det var delvis förmodligen beroendepå att de hade en del valutakontroll och kapitalkon-troll. Med det har jag absolut inte sagt att jag är an-hängare av det system som finns vare sig i Indieneller . Jag har bara konstaterat att världen inte ärså enkel som tror.Jag tror att Tobinskatten är till fördel för framförallt de fattiga länderna.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! Det är ju så att den reglering av eko-nomin som präglar ett land som , eller som förden delen har präglat det indiska samhället mer änvad den gör , också påverkar den politik somförs i landet. Det politiska systemet och det ekono-miska systemet hänger samman.Jag tror inte att det är någon som har sagt att ut-vecklingen i något av de utvecklingsländer som JohanLönnroth nämnde skulle vara problemfri, men detintressanta är väl ändå att det är länder som Taiwaneller som har haft en utveckling som stårsig än och som är långt bättre vad beträffar atterbjuda sina medborgare välfärd än de länder somsitter fast i den gamla regleringsekonomin. Visst ärdet intressant att det är i de delar av där man haröppnat mest för kapital, investeringar och fri handelsom man har den snabbaste utvecklingen. Visst är detintressant att det är , när man i ser att olikaavregleringar börjar öppna exportmöjligheter och enfri handel, som det börjar ske någonting i ett tidigareoerhört konserverat samhälle. Att välfärd nu börjarersätta fattigdom är en fantastisk sak.Då tycker jag att , som har revide-rat så mycket av sin syn på socialistisk ekonomi, skavara beredd att ta steget framåt och säga så här: Detkanske inte är rätt att den demokratiska makten skaanvändas till regleringar, utan man ska i stället stärkade internationella finansiella institutionerna. Statenoch det offentliga ska övervaka men inte styra, därföratt vi har sett så många negativa konsekvenser av det.Vi i vänsterpartier ska kanske för en gångs skull takonsekvenserna fullt ut av de läror vi har trott på, förde har visat sig vara fel i land efter land.Anf. 139 () replik:Fru talman! Jag tror faktiskt att mycket lite om i vilken utsträckning jag har änd-rat mina uppfattningar om den socialistiska ekono-min. Vi hinner inte göra denna historiska betraktelsenu i denna kammare, men jag kan försäkra att jagganska länge har varit övertygad om att socialism intehar så mycket att göra med tron att man kan central-styra ekonomin via staten.Jag tycker också att det är väldigt positivt att vi iflera fattiga länder har fått en positiv ekonomisk ut-veckling, men precis som jag konstaterade är denmoderata fundamentalistiska enkelspåriga uppfatt-ning som ni åtminstone hade påväg bort. börjar ni, tycker jag, tveka lite mera. Niär på något sätt på defensiven i denna debatt.Ni måste inse att verkligheten inte är så enkel. Detär precis som Keynes och andra, och isitt föredrag , konstaterade: Ska man kunnaklara frihandeln och den öppna demokratiska ekono-min måste man också ha en viss möjlighet att demo-kratiskt kontrollera och utöva makt över kapitaletsfria rörlighet.Jag är som sagt optimistisk. Även kommer kanske en vacker dag att inse att vibehöver öka demokratins makt på dessa icke valdastora kapitalägande makthavares bekostnad.(forts. 12 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats den 16 majLU19 Ersättning för ideell skada, m.m.Punkt 1 (Ideell ersättning vid anhörigs död)1. utskottet2. 1 (m)Votering:217 för utskottet77 för res. 111 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 37 v, 34 kd, 17 c, 14 mpFör res. 1: 77 mAvstod: 11 fpFrånvarande: 16 s, 5 m, 6 v, 8 kd, 1 c, 5 fp, 2 mp, 1 -Punkt 4 (Rätten att ärva ideellt skadestånd)1. utskottet2. 5 (m, c, fp)Votering:202 för utskottet106 för res. 541 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 34 kd, 14 mpFör res. 5: 77 m, 17 c, 12 fpFrånvarande: 14 s, 5 m, 6 v, 8 kd, 1 c, 4 fp, 2 mp, 1 -Punkt 8 (Skadestånd till företagare)1. utskottet2. 8 (m, fp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 13 (Ansvar för genmodifierade organismer)1. utskottet2. 9 (c)Votering:286 för utskottet20 för res. 91 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 77 m, 37 v, 34 kd, 11 fp, 11 mpFör res. 9: 17 c, 3 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 15 s, 5 m, 6 v, 8 kd, 1 c, 4 fp, 2 mp, 1 -Punkt 15 (Jämställdhet i försäkringsvillkoren)1. utskottet2. 10 (c)Votering:255 för utskottet19 för res. 1034 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 77 m, 7 v, 33 kd, 11 fp, 10 mpFör res. 10: 17 c, 2 mpAvstod: 30 v, 1 kd, 1 fp, 2 mpFrånvarande: 14 s, 5 m, 6 v, 8 kd, 1 c, 4 fp, 2 mp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.LU22 Kompletterande bestämmelser till BrysselII-förordningen, m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.LU23 Revisors yttrande om apportegendom m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.UU11 Internationella miljöfrågorPunkt 6 (Bildandet av en nordisk miljöunion)1. utskottet2. 1 (c)Votering:290 för utskottet18 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 77 m, 37 v, 33 kd, 12 fp, 14 mpFör res. 1: 1 kd, 17 cFrånvarande: 14 s, 5 m, 6 v, 8 kd, 1 c, 4 fp, 2 mp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.11 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats vid dagens sammanträdeFiU23 Penningpolitiken och förvalt-ning 2000Punkt 1 (Utvärdering av penningpolitiken 1998-2000)utskottets förslag med godkännande av1. motiveringen i res. 1 (m, kd, c, fp)Votering:168 för utskottet140 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag med godkännandeav utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 14 mpFör res. 1: 77 m, 34 kd, 17 c, 12 fpFrånvarande: 14 s, 5 m, 6 v, 8 kd, 1 c, 4 fp, 2 mp, 1 -Punkt 6 (konsolideringsbehov)1. utskottet2. 2 (m, kd, c, fp)Votering:167 för utskottet140 för res. 242 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 v, 14 mpFör res. 2: 77 m, 34 kd, 17 c, 12 fpFrånvarande: 15 s, 5 m, 6 v, 8 kd, 1 c, 4 fp, 2 mp, 1 -Punkt 7 (Lagregleringen av offentliga utfrågningarom )1. utskottet2. 3 (m, kd, fp)Votering:183 för utskottet125 för res. 341 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 15 c, 14 mpFör res. 3: 77 m, 34 kd, 2 c, 12 fpFrånvarande: 14 s, 5 m, 6 v, 8 kd, 1 c, 4 fp, 2 mp, 1 -Punkt 9 (ställning)1. utskottet2. 5 (v)Votering:263 för utskottet40 för res. 52 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 75 m, 34 kd, 15 c, 12 fp, 12 mpFör res. 5: 1 s, 1 m, 37 v, 1 mpAvstod: 1 s, 1 cFrånvarande: 14 s, 6 m, 6 v, 8 kd, 2 c, 4 fp, 3 mp, 1 -() anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.12 § (forts. från 9 §) Global skatt på valuta-marknaden, s.k. Tobinskatt (forts. FiU25)Anf. 140 ():Fru talman! Det är ibland väl-digt nyttigt att lyfta blicken utanför landets gränser.Det händer väldigt sällan att man gör det i finansut-skottet, och därför är det extra nyttigt att så sker idagens debatt, som rör de fattiga ländernas situationoch förslaget om Tobinskatt. Det är också väldigtroligt att den här frågan har väckt en sådan uppmärk-samhet, eftersom vi har ett yrkande i en partimotionfrån om utredning av frågan om defattiga ländernas situation när det gäller skuldav-skrivning, den internationella handeln och Tobins-katten som teknik.Det är ingen tvekan om diagnosen av läget i värl-den . Ett stort antal mycket fattiga länder sitterfast i fattigdomsfällan och drabbas nu också i ökandegrad av miljöproblem och av handelsmönster som gördet svårt för dem att av egen kraft ta sig ur fattig-domsfällan. De afrikanska länderna har mycket svåraproblem med aids och hiv. Biståndet minskar, ochskulderna ökar, och vi har en globalisering som imångt och mycket är positiv, men den är mest positivför de rika länderna, först och främst för Västeuropaoch USA.Utifrån den diagnosen har det utvecklats en situa-tion där engagerade människor vill förändra och för-bättra förhållandena. På FN:s extra generalförsamlingoch uppföljning av , som handladeom kvinnors rättigheter, påpekade generalsekretera-ren att fattigdomsgapet ökar i världen och att dethåller på att bli ett gender power gap, vilket påsvenska betyder en fattigdomsklyfta som särskiltdrabbar kvinnor.