prot · GP0937 · 2001-11-29 00:00:00 — Det har visat sig attde nuvarande reglerna tolkats mycket restriktivt. Enprövning av betalningsförmågan har i regel intekommit till stånd om inte anmälningsplikten är upp-fylld. Försäkringskassorna har också tolkat möjlig-heterna till att pröva eftergift olika.Det regeringen nu föreslår, och som utskottet till-styrker, är att eftergiftsprövning bör vara möjlig ivissa fall även om bidragstagaren inte fullgjort sinanmälningsskyldighet. Det gäller i de fall bidragsta-garen skäligen inte bort inse att anmälningsskyldighetförelåg. I propositionen ges exempel på några situa-tioner, t.ex. när inkomständring inträffar efter det attbidraget upphört för socialbidragstagare där socialbi-drag och bostadsbidrag tar ut varandra och i de falldär beviljar en socialförsäkrings-förmån som påverkar bostadsbidraget.När det gäller bostadsbidragens utformning pålängre sikt finns det olika uppfattningar från de olikapartierna. Det är som inte vill att bo-stadsbidragen ska vara kvar. vill minskabehoven av bostadsbidrag. vill successivtminska bostadsbidragen och öka det generella barn-stödet. talar om att det nuvarandebostadsbidraget medför stora försämringar för i förstahand ett stort antal barnfamiljer och vill att den sam-lade familjeinkomsten läggs till grund för bostadsbi-draget. vill ha en översyn för att anpas-sa bostadsbidragen till hyres- och inkomstutveckling-en. De tar dessutom upp några förslag som utskottettidigare genom tillkännagivande till regeringen redanaktualiserat.Vi socialdemokrater anser att bostadsbidragen be-hövs som ett bostadspolitiskt instrument. Det kännsför oss naturligt att man ska kunna efterfråga en brabostad även om man har låga inkomster. Det fina medbostadsbidragen är att hushåll som har bostadsbidraginte behöver känna sig utpekade. De kan bo i sammasorts bostäder som andra hushåll med bättre ekonomi.Vi behöver inte speciella bostäder för dem som harsämre ekonomiska förutsättningar. Vi vet också attom bostadsbidragen ska göras om till generella bo-stadsbidrag innebär det att kostnaderna ökar rejält omman ska kunna uppnå att skapa samma ekonomiskamöjligheter för de hushåll som är beroende av bo-stadsbidrag. Ett generellt bidrag med samma utgifts-ram skulle ge lite till alla, och de som är i behov avbostadsbidrag för att kunna bo rimligt skulle inte fådet stöd som de behöver.Kristdemokraterna tar upp frågan om försämringför ett stort antal barnfamiljer med anledning av attantalet ensamstående ökar och sammanboende mins-kar. Jag har sett tillbaka och ser att från 1975till 1985 var antalet sammanboende med barn störreän antalet ensamstående med barn. ochframåt har det varit så att flera ensamståen-de än sammanboende haft bostadsbidrag. Den ut-vecklingen påbörjades , dvs. långt föreändringen av reglerna 1997.Flera av de förslag som tas upp i reservationer ochmotioner har utskottet haft uppe till avgörande tidiga-re. En del, såsom frågan om bostadsbidragens roll ocheffekter för socialbidragstagare och arbetslösa ochbarns försäkringsersättningar och förmögenhet, harantingen resulterat i tillkännagivande till regeringeneller hänvisats till den familjepolitiska utredningen.Den familjepolitiska utredningen bereds nu inomSocialdepartementet, och de frågor som utskottet förttill regeringen genom tillkännagivande är också fö-remål för beredning.Med det anförda yrkar jag i likhet med LennartNilsson bifall till bostadsutskottets förslag och avslagpå samtliga reservationer.(forts. 6 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 87 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Kammaren återupptar sina ajournerade förhand-lingar. Då är det för frågestund. Följande stats-råd kommer att delta: vice statsminister , försvarsminister , socialmi-nister , finansminister justitieminister statsministern besvarar allmänpolitiska frå-gor. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen. Jag vill erinra omatt detta är en frågestund och att fråga såväl som svaricke får vara längre än en minut vardera.TeracomAnf. 88 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till fi-nansministern om hans helhetssyn när det gäller detstatliga , som ska bygga ut digital-TV.Regeringen har ju bestämt att det nya TV-nätet,digitalnätet, ska byggas ut via marknätet. Men detstatliga har brist på pengar. , på enbolagsstämma som pågår just nu - jag har kallelsenhär - begär man minst 1,3 miljarder i tillskott. Jagskulle vilja höra hur finansministern, som har ettövergripande ansvar för ekonomin, ser på den härprioriteringen - att lägga pengar till ett statligt bolagnär vi behöver massor av resurser inom skola, vård,vägar osv. Ta t.ex. lärartjänster. 1,3 miljarder motsva-rar 4 000 lärartjänster på ett år.Jag skulle vilja höra hur finansministern ser påden här typen av ekonomisk prioritering då det gälleratt subventionera ett statligt bolag.Anf. 89 Finansminister ():Herr talman! Det handlar inte om subventioner.Det handlar om att skapa en möjlighet för det berördaföretaget att säkerställa sin verksamhet såatt TV-tittarna i landet får goda alternativ. Det hand-lar inte om några statliga subventioner. Det handlarinte om pengar som tas från statsbudgeten. kan vara lugn på den punkten. Det är inga skoloreller annan verksamhet som konkurrerar med deresurser som behöver.Regeringen kommer på annat sätt att se till att Te-racom för de förutsättningar man behöver för attkunna fullfölja sin verksamhet. Det tror jag att TV-tittarna i sista hand är glada för.Anf. 90 ():Fru talman! Jag anser inte, naturligtvis, att det ärstatens uppgift att garantera en viss typ av teknisktsystem för hur vi ska få in TV-bilder i våra TV-burkar. Men om nu finansministern anser det skullejag gärna höra vad han menar med att det ska finansi-eras på annat sätt. Det är ändå nya pengar som skaskjutas till på ett eller annat sätt.Och stämmer det - en rak fråga till finansminis-tern - att om vi skulle utöka statsbudgeten år 2002med ca 1 ½ miljard så skulle vi spräcka det budgettaksom vi alla har kommit överens om?Anf. 91 Finansminister ():Herr talman! Jag får väl upprepa mitt förra svar,eftersom inte hörde vad jag sade. Jagsade att den statliga budgeten inte kommer att belas-tas med några nya kostnader för . Det äralltså inget budgettak som riskerar att spräckas. Nuhar jag sagt det två gånger, men jag är beredd att sägadet en tredje gång om det inte uppfattas. Regeringenkommer på annat sätt, via garantier, att se till attverksamheten kommer att kunna fullföljas.I motsats till tycker jag att det i dethär läget är viktigt att TV-tittarna får en mångfald isina möjligheter. Jag är rädd att det finns en starkprivat monopolambition på området, och det är detsom ska försöka förhindra - att vi får ba-stanta privata monopol som förstör för oss TV-tittare.Polisens resurserAnf. 92 ():Herr talman! Det finns en växande oro över helalandet för ett hårdare samhällsklimat och en känsla avatt inget händer när brottslingar begår brott. Därförvill många se fler synliga poliser. Socialdemokraternastängde ju i fem terminer i mitten av90-talet, och där förlorade vi tusen välbehövliga poli-ser. menar regeringen att det hålet håller på attfyllas igen.Samtidigt kommer polisen snart att sakna funge-rande radiokommunikation. Ett gemensamt projektom att hela public safety-sektorn, som det heter,skulle få gemensam radiokommunikation medTETRA-standard har havererat, och hållerpolisen på att själv utveckla ett eget radiokommuni-kationssystem. Kostnader i nära miljardklassennämns, och inga medel har tillskjutits.Därför är min fråga till justitieministern: jus-titieminister här garantera kammaren ochsvenska folket att notan för detta nya radiokommuni-kationssystem till ingen del kommer att äventyrapolisförsörjningen?Anf. 93 Justitieminister ():Herr talman! Det är riktigt att det öppnas nya för-utsättningar för fler poliser. I går invigdes ytterligareen ny polisutbildning i . Antalet poliser kom-mer att fortsätta att växa, och det kommer det att göratrots att det behövs ett nytt radiokommunikationssys-tem inom polisen.Frågan om kommunikationen inom olika delar avsamhället har ju diskuterats. Det som är speciellt förpolisen är att vi måste ha detta till utgången av år2003. Det är därför jag kan garantera att det kommeratt bli en radiokommunikation för polisen och attdetta kommer att finansieras. Den saken är redan klar.Anf. 94 ():Herr talman! Jag hävdar, , attdet inte är klarlagt hur det ska finansieras. De pengarsom har tillskjutits till rättsväsendet ska, har det ex-plicit sagts, gå till att få fram nya poliser. Regering-ens ambition just nu är att fylla igen den grop som nisjälva grävde . Vi kommer då attlanda på lite drygt 17 000 poliser i Sverige.Problemet är att om vi talar om så pass dyra in-vesteringar som ny radiokommunikation i miljard-klassen och justitieministern inte kan ge ett rakarebesked än vad han gjorde nu så finns det ingen an-nanstans att ta dessa pengar än från polisförsörjning-en, som då hotas i en verksamhet där täcksav personalkostnader. Min slutsats får då bli attsvenska folket inte kommer att få de nya poliser somdet så väl behöver och vill se på gator och torg.Anf. 95 Justitieminister ():Herr talman! Jo, om hade lästlite noggrannare skulle han ha sett att det uttryckligenstår att regeringen avser att återkomma med de medelsom behövs. Detta gäller för att kunna uppfylla am-bitionen med att öka antalet poliser, och det gällerockså för att klara den tekniska utrustningen såsomradiokommunikationen.Sjukskrivning vid graviditetAnf. 96 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till socialmi-nistern, detta med anledning av de skriverier som harförekommit i medierna om att iUppsala går ut och uppmanar läkare i attinte sjukskriva gravida kvinnor. Jag har också tagitdel av att socialförsäkringsminister harsagt att man ska se över frågan.Men min fråga till socialministern är: Vad ämnarregeringen göra nu för de kvinnor som är gravida ochsom mår dåligt och har besvär? De kan ju inte väntatills en utredning är klar.Anf. 97 Socialminister ():Herr talman! På frågan finns ett mycket enkeltsvar: De som är sjuka och mår dåligt ska bli sjuk-skrivna. Det är ganska enkelt. Problemställningen ärju alldeles klar. Sjukersättning ska utgå om du fak-tiskt är sjuk. Den diskussion som förts gäller huruvidadet finns några som använder försäkringen av andraskäl, och det är naturligtvis mycket problematiskt.Men alla som är sjuka, även unga gravida kvinnor,ska naturligtvis ha sjukersättning.Anf. 98 ():Herr talman! Det är ju mycket förvånande att mankan gå ut med ett sådant här krav, dvs. att läkarna inteska sjukskriva dessa kvinnor. Detta är ju en medi-cinsk bedömning. Jag tycker att det är att ifrågasättaläkarkåren att påpeka att denna ska vara återhållsamvad gäller sjukskrivningar. Skulle det nu visa sig attdet finns många gravida kvinnor som är sjukskrivnaoch att inte kan hålla budgetramar-na hoppas jag verkligen att man ser till att det medi-cinska utlåtandet ska vara övergripande över detekonomiska.Anf. 99 Socialminister ():Herr talman! Än en gång, vi har ett sjukförsäk-ringssystem som garanterar alla rätt till ersättning närman är sjuk. Bedömningen görs av läkare. Det gällergravida kvinnor lika väl som många andra.Den diskussion som har förts i finns detanledning att följa upp för att se om det finns någonosäkerhet i regelverket. Min kollega redan förklarat att det naturligtvis gäller att se tillatt det inte finns någon otydlighet på den punkten.Men de kvinnor vars läkare bedömer att de är sju-ka och behöver vara hemma ska naturligtvis ha rätttill sjukersättning.Retts syndromAnf. 100 ():Herr talman! Jag vill också vända mig till social-ministern och ställa en fråga.Det gäller Retts syndrom. Det är en ovanlig sjuk-dom, som ger mycket grava funktionshinder. Sjuk-domen drabbar dessutom enbart flickor.Det föds tre-fyra flickor med Rettssyndrom. är de ca 200 i hela landet. Det sägersig självt att vi inte kan bygga upp en kunskap i allalandsting i landet, utan det finns ett center. Det centret har stora kunskaper och kan gedet stöd som de här flickorna och familjerna behöver.Detta center har byggts upp med statliga medel.Man har också fått s.k. Dagmarpengar. Men visardet sig att de här pengarna successivt kommer attförsvinna och man ska så att säga stå på egna ben.Det innebär att det blir stora kostnader för de lands-ting som ska skicka flickorna för undersökning. Det isig innebär att väldigt få flickor i landet får det stödoch den hjälp de behöver.Jag undrar: Är det rimligt att ett sådant center,med ett så litet underlag, ska klara sig helt på egenhand? Borde inte staten gå in och stödja det här cent-ret också i fortsättningen?Anf. 101 Socialminister ():Herr talman! Precis som påpekarbedrivs verksamheten vid Rett Center i Östersundalldeles lysande. Jag har haft förmånen att besökaverksamheten och se vad det är som uträttas.Det problem man nu har är att det är för få lands-ting som skickar familjer inom sitt eget ansvarsområ-de till . Vi har förklarat att vi ska ta upp endiskussion med om detta. När vigick in med Dagmarpengar var avsikten inte att deskulle klara ekonomin på egen hand, utan att tillräck-ligt många landsting skulle ge stöd till familjer somskulle åka till för att verksamheten skullegå runt. är man orolig för att man inte får så passmånga barn som kommer till Rett Center i Östersundatt det innebär bekymmer för ekonomin.Vi ska träffas i det nationella rådet förvårdfrågor och kommer då att ta upp frågan hur vi skarekommendera landsting att i ökad utsträckning an-vända Rett Center. Det är, precis som , så få som har drabbats av detta problem bara kan ha ett center. Det är i . Detmåste fler landsting utnyttja.Anf. 102 ():Herr talman! Tack för det svaret. Det gläder migmycket att det pågår en diskussion om de här frågor-na. Jag kan konstatera att enligt den senaste statistikjag fått har 26 av landets ca 200 flickor med dettasyndrom just nu tillgång till utredning, kunskap ochstöd. Det är inte så att man blir frisk. Det är ett livs-långt funktionshinder. Men man behöver verkligenhjälp med allt stöd, all kunskap, all forskning sombedrivs runt detta.Svaret gläder mig. Jag hoppas verkligen att vi kankomma fram till en bra lösning och att landstingenockså använder sig av den här kunskapen så att flick-orna får ta del av hela kunskapen.Anf. 103 Socialminister ():Herr talman! Vi har gått igenom och sett efter hurmånga landsting det är som använder resurserna iÖstersund. Det är lite förbluffande att det varierar såmycket. Det är inte, som man kan tro, en följd avavståndet till . Det är visserligen sant att denorrländska landstingen använder Rett Center imycket högre utsträckning än andra. Men flera lands-ting i använder det i princip för allabarn som har drabbats.Ett bekymmer är att landstinginte använder sig av det annat än i begränsad ut-sträckning. Vi får naturligtvis diskutera vad det berorpå, om man anser att den kapaciteten finns i det egnalandstingsområdet, vilket experterna bedömer att detinte gör. Det handlar om att diskutera med de lands-ting som inte utnyttjar den här kunskapen till stöd förfamiljerna. Vi vet att alla familjer som har drabbatsav detta, vars flickor har Retts syndrom, känner vär-det av att ha tillgång till den kunskap och de erfaren-heter som finns i Östersund.Helikopterverksamheten i NorrlandAnf. 104 ():Herr talman! Jag vill fråga försvarsministern omhelikopterverksamheten i Norrland.Försvarsmakten har ett avtal med Västerbottensläns landsting om beredskap med en ambulansheli-kopter i . Avtalet löper fram till novembernästa år. Enligt uppgift har regeringen beslutat att denverksamheten ska upphöra, trots att det finns heli-kopterresurser i skvadronen i för att fortsättamed verksamheten. Verksamheten belastar inte hellerFörsvarsmaktens budget, eftersom betalarför den här verksamheten.Min fråga till ministern är: Vad är orsaken till inte vill använda och samnyttja mi-litära helikopterresurser med det civila samhället?Anf. 105 Försvarsminister ():Herr talman! Det är Försvarsmakten som har sagtupp avtalet. Man gör det mot bakgrund av att mananser att man inte har resurser att kunnaha det åtagandet. Man vill prioritera den militärahuvuddelen av sin verksamhet.Jag vill understryka att Försvarsmakten fortfaran-de kommer att kunna tjänstgöra med s.k. nödtrans-porter. Det är inte den delen som Försvarsmakten pådet här sättet anser sig behöva lämna på grund av sinaegna inre resurser.Anf. 106 ():Herr talman! I har man väckt tanken omen gemensam räddningshelikopterverksamhet medSverige för just övre och finska Lappland.Idén är att det ska finansieras med hjälp av Interreg-medel från EU. Undersökningar har gjorts, och mansäger från till mig att man har fått positivasignaler.Nu har tyvärr svenskarna sagt: Vi är inte intresse-rade av den här verksamheten. Jag frågar mig: Varfördenna njugghet? Är det inte positivt med samordningav verksamheter mellan EU-länderna, i synnerhetsådan verksamhet som berör människors säkerhet?Anf. 107 Försvarsminister ():Herr talman! Det här initiativet är fullt möjligt attta för dem som vill upphandla tjänster. Det Försvar-smakten har sagt är att man inte harfysiska och personella möjligheter att åta sig uppdragutanför det som är Försvarsmaktens egentliga upp-gifter, med undantag för den nödhelikopterverksam-het man kan bedriva.PolisenAnf. 108 ():Herr talman! På TV-nyheterna kunde manse en snutt från kvällens . Därhävdar en polisinspektör med ungefär i yrketbestämt att det inom polisen inte sällan händer tar till mer hårdhänta metoder beroende på vil-ken hudfärg den person har som blir föremål för ettgripande, alltså ju mörkare hudfärg, desto hårdaremetoder.Som jag ser det är det skandalöst om det verkligenfungerar på det här sättet. Åtgärder måste sättas inomedelbart. Det här strider mot en rad beslut som vihar fattat här i . Det strider mot uppfattning-en att alla ska ha lika värde inför lagen.Jag vill därför fråga justitieminister omhan känner till några sådana informella polisrutineroch om han i så fall avser att vidta några åtgärdermed tanke på detta.Anf. 109 Justitieminister ():Herr talman! Jag vet inte riktigt om jag uppfattadefrågan. Men det är svårt att kommentera ett TV-program som jag inte själv har sett.Jag har inget belägg för att det skulle förekommanågra trakasserier eller att man skulle behandla per-soner på annat sätt på grund av hudfärg. Tvärtom ärman mycket noga inom polisen med att se till att detinte går till på det sättet.Men jag har alltså inte sett det TV-program somnämns.Anf. 110 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag har förståsförståelse för att ministern måste få se programmetförst. Men jag konstaterar att det är en polisinspektörmed i jobbet. Det krävs nog ganska mycket föratt han ska framträda med den ståndpunkten.Dessutom tillägger han att brottsoffer som har enannan etnisk bakgrund, är mörkhyade, drabbas av attpolisen inte är lika noggrann med att ta upp vittnes-mål som styrker deras berättelse. Man lyssnar mernoggrant på förövaren om denne har rätt hudfärg såatt säga.Jag hoppas att ministern kommer att titta på pro-grammet och följa upp det här om det visar sig ligganågonting bakom den kritik som framförs.Dioxin i fiskAnf. 111 ():Herr talman! Jag har en fråga till dioxin i fiskkött.På regeringens hemsida kan man läsa att en avmålsättningarna med regeringens välfärdspolitik är attfrämja människors hälsa och förebygga sjukdom ochskador. och är att bistå regeringen i det arbetet.Jag undrar vad i egenskap avhälsominister anser om regeringens beslut att drivafram ett undantag på EU-nivå som gör det möjligt attsälja fisk till svenska medborgare med högre halter avgiftet dioxin än det gränsvärde som fastställts.Anf. 112 Socialminister ():Herr talman! Det finns en arbetsfördelning inomregeringen som är väl genomtänkt på följande sätt:Jag som socialminister och hälsominister är ansvarigför folkhälsofrågor. Jordbruksministern är ansvarigför livsmedelssäkerhet.Jag har försäkrat mig om att man när man har be-dömt frågan om dioxin i östersjöfisken har tagit hän-syn till den expertis som man förfogar över och gjorten bedömning utifrån de krav på livsmedelssäkerhetsom vi har med hänsyn till de krav vi ställer på folk-hälsoområdet. Jag har ingen annan uppfattning änjordbruksministern i det fallet och anser att manmåste ha tillåtelse att väga frågan om dioxininnehåll ifisken mot andra bedömningar som man gör när detgäller livsmedel.Den bedömning som har gjorts är helt enkelt attom man äter fisk i begränsad utsträckning och fiskensåledes ingår i en allsidig kost, löper man faktiskt intesådana risker att det finns anledning för oss att följaEU:s restriktioner. Vi kan med gott samvete ur folk-hälsosynpunkt försvara det ställningstagande vi hargjort.Anf. 113 ():Herr talman! Dioxin är ett starkt verkande giftsom bevisligen kan ge upphov till fosterskador, nerv-skador och cancer. Därför tycker jag att det hadevarit bra med ett tydligare ställningstagande motundantaget från socialministerns sida.I EU ska snart utbildningsministrarna, om jag för-stått saken rätt, fatta beslut i den här frågan, på sam-ma sätt som kulturministrarna fattade ettbeslut om att häva ett vapenembargo mot norra . Det kanske också är ett led i den här ar-betsfördelningen.Jag undrar om social- och hälsoministern tyckeratt det är rimligt att utbildningsministrarna fattarbeslut i en folkhälsofråga.Anf. 114 Socialminister ():Herr talman! Jag tänkte säga att bara de vet vad defattar beslut om så är det väl alldeles utmärkt. Men nuär det ju så, som mycket väl vet,att i EU är rådet ett och samma oavsett vilka det ärsom sammanträder. Men förberedelserna av frågornahanteras av varje område för sig, dvs. att hälsofrågordiskuteras av oss hälsoministrar emellan, och när mantalar om jordbrukspolitik eller livsmedelssäkerhetdiskuteras detta av ett annat råd. Sedan kan frågan omdet formella beslutet gå över till nästa råd som sam-manträder, och då kan det vara kulturministrarna ellerutbildningsministrarna som fattar det formella beslu-tet. Men frågan är ju beredd av de ministrar som haransvar för frågan i sina respektive länder.Sedan är det rätt viktigt att vad vi diskuterar ärgränsvärden. Det är inte så att vi tillåter hur mycketdioxin som helst i fisken, utan frågan är ifall EU:sgränsvärde är rimligt och i enlighet med de krav somvi ställer i det svenska samhället. Det har gjorts enbedömning att EU:s gränsvärde icke är rimligt ur vårasynpunkter med de hänsyn vi ska ta och de bedöm-ningar vi gör.Jag tror att man med mycket gott samvete kan sä-ga att här har den och den svens-ka jordbruksministern tagit de hänsyn som man bör tamed tanke på folkhälsan.HemvärnetAnf. 115 ():Herr talman! Vi vet alla att försvarets ekonomi ärhårt ansträngd. Vi kanske kommer att landa på ettunderskott på 500-600 miljoner innevarande år.Just nu råder det också totalstopp när det gällerfrivilligorganisationerna i , och det är någotsom oroar. Vi kan göra en enkel jämförelse med enkiosk som stänger för att sedan öppna igenoch man då tror att alla kunder ska komma tillbaka.Försvarsministern och jag har tidigare diskuteratden här frågan i kammaren. Då var vi uppe i 125 000i numerär för hemvärnet. Vid nästa diskussion vihade var vi nere i 90 000. är vi nere i 65 000. Iverkligheten är det 69 000.Man talar ju om de nationella skyddsstyrkornaoch säger att hemvärnet är en viktig ingrediens, kan-ske den viktigaste. Ser regeringen någon smärtgränsnär det gäller antalet i hemvärnet?Anf. 116 Försvarsminister ():Herr talman! Regeringen har i den propositionsom kammaren ska behandla redo-visat att vi anser att det är riktigt att använda ett annatmått framgent när det gäller hemvärnet. Vi vill ha ennormal förbandsbenämning. Vi talar om bataljoner.Vi kommer att ha ett hemvärn med, vill jag min-nas, ca 150 bataljoner. De kan vara uppfyllda perso-nellt i olika hänseenden. De finns som organisation,de har materiel och det ska naturligtvis också finnaspersonal.