prot · GP0948 · 2001-12-14 00:00:00 — Detta valav kolonialt styrelsesätt fick konsekvenser eftersomdet bara var en minoritet som gavs en domineranderoll och en del av tutsigruppen. Hutuers och twasställning försvårades, och de ställdes utanför makten.Efter självständighet kom två partier attframträda på arenan. Det ena var Unprona, som led-des av prins , äldste son till mwamiMwambutsa. Det var en nationalistisk rörelse medmålet att förena alla grupper och intressen. Det andrapartiet hette PDC och var ett konservativare parti somhade nära förbindelse med den belgiska administra-tionen.Vid valet , som föregick övergången till ettinternt självstyre ,vann Unprona 54 avsammanlagt 64 platser i den nya nationalförsamling-en. Rwagasone blev premiärminister men av utsända, enligt uppgift, frånPDC. Hans död fick avgörande betydelse för detframtida utveckling. Rwagasone hade ut-gjort en sammanhållande kraft, och när han försvannsplittrades också Unprona.Och hutuer och tutsier råkade i öppen konflikt.Burundi fick inte möjlighet att reformera sitt samhälleutifrån sina historiska förutsättningar, inte möjlighetatt utvecklas utan tidigare kolonialmakter hade kvar-varande intressen i landet. Klassmotsättningar blevtill etniska konflikter. Och detta lilla lands situation ären pusselbit i en hel regions konflikter. Konflikternagår in i varandra.Den senare historien har jag tagit upp i andra an-föranden så jag stannar här av tidsskäl. Men vi vet attaktiviteter från tillhörande FLN och frånCNDD-FDD, blossar upp, och attacker samordnasöver nationsgränserna. Vi har fått lära oss namn somInterhamwe och har medlat, och finnsnärvarande i med en militär styrka. Och detger hopp, inte minst med tanke på att det finns entendens till afrikanskt ansvarstagande för konflikterinom kontinenten, och det finns hopp om att det somnu sker också ska bli en vardag. Men då krävs om-världens stöd till fredsprocessen såväl i som istorasjöområdet, och det krävs en långsiktighet i vårtoch andra biståndsgivares engagemang.I bl.a. Afrikaskrivelsen kom konflikter och beho-vet av konfliktförebyggande åtgärder att få uppmärk-samhet, något som byggdes på under ordförandeska-pet genom initiativ till en uppdatering av EU:s ge-mensamma ståndpunkter om förebyggande, hanteringoch lösning av konflikter i Afrika.Fru talman! Behovet av brotts- och korruptions-bekämpning inom afrikanska stater, liksom behovetav ett fungerande rättssystem i syfte att bidra till attutrota fattigdom och till att utveckla demokratiskastrukturer, är fortfarande stort. Inom ramen försvenskt bistånd till demokrati och mänskliga rättig-heter genomförs eller övervägs utbildningsinsatser föratt bygga upp moderna och demokratiskt sinnadestrukturer. Men jag vill understryka vikten av part-nerskap, vikten att utgå från varje lands förutsättning-ar att ta till vara de kunskaper som finns i respektiveland som vi samarbetar medFru talman! Hiv/aids hann få fäste i delar av Afri-ka innan sjukdomen och dess smittvägar var kartlag-da och kända. har vi en tragedi vars omfattningvi troligtvis ännu inte sett de värsta följderna av.Politiker dödar inte direkt men indirekt genom bris-tande ansvar för smittspridning av hiv/aids. Krig ochkonflikter i sig ökar smittspridning. Så krig dödardubbelt. Man dödar i krig, man dödar också genomatt smittan sprids via soldater.Jag skulle önska att det var fler av sådana strids-herrar som vi hörde talas om i som skullevälja bort vapenmakten och i stället tog en annanmakt och ställde upp för att kriga mot den hemskasjukdomen hiv/aids. Ansvar finns individuellt, natio-nellt och internationellt, men en ytterst ansvarig förde humanitära, utvecklingsbegränsande och säker-hetspolitiska konsekvenserna kan inte pekas ut. Frå-gan är för komplex. Men att underlåta att ge informa-tion, underlåta att vidta åtgärder och att försöka för-svåra för människor att skydda sig och sina barn motden här sjukdomen samt brist på genderperspektiv harännu inte kopplats ihop med någon internationellkonvention. Jag tror att ansvarsfrågan måste diskute-ras mer. Men ansvarsfrågan kommer ändå alltid attendast vara en begränsad del av smittbekämpningen.Det krävs andra insatser också.Hiv/aids kan motas genom kunskap, metodut-veckling, resurser samt ansvar och makt över sin egensexualitet. Jag besökte en NGO i som arbeta-de med information om sexuell och reproduktiv hälsa,och där inkluderade man kampen mot hiv/aids. Mangjorde ett mycket imponerande arbete. Man var välförtrogen med folks levnadsförhållanden, sitt landsförutsättningar att hantera denna svåra fråga. Men defrågade mig varför genom export av porrma-terial underminerade deras arbete med seriös och,bokstavligt talat, livsviktig information till ungdomarom sexuella relationer. Det var en berättigad frågasom det inte finns något officiellt svar på. Men dennalilla fråga fångade ändå in mycket av det man kanmöta i omvärldens samarbete med . Man serinte till helheten. Man kan göra en insats och ytterli-gare insatser som kanske försvårar genomförandet avden första insatsen. De hänger inte ihop. Man måsteha en helhetssyn. Det är viktigt att vi höjer levnads-förhållandena i de fattiga länderna, och vi måste setill att alla insatser samverkar och strävar mot sammamål.Jag stannar där, men innan jag lämnar talarstolenvill jag tacka för det samarbete somvi har haft . Jag hoppas att jag ävenframöver får möjlighet att fördjupa mina kunskaperom och och hela regionen, både denpolitiska situationen men kanske också i ett bredareperspektiv hur samhället fungerar.Jag hälsar välkommen som ny viceordförande i utrikesutskottet. För övrigt vill jag sändaen jul- och nyårshälsning till fru talman, till kamma-rens ledamöter och närvarande kanslipersonal. Enriktigt god jul. Så ses vi återigen här i kammaren efterjul. hoppas även jag att få se i Da-maskus.Anf. 55 ():Fru talman! En av de frågor där utskottet flyttarfram positionerna är hiv/aids-frågan i ett utveckling-sperspektiv. Det är bra, för vi har från moderaternassida i motioner försökt lyfta upp den härfrågan. Den får , av otäckt goda skäl, en helt egenavdelning i betänkandet.Siffrorna varierar, men epidemins omfång är junärmast obegriplig. drabbas mer än 15 000människor av hivsmitta. Ca 7 000 människor avliderav sjukdomen . Det är 36 miljoner som ärhivpositiva eller sjuka i aids. Totalt sett är det ca50 miljoner människor på vår jord som har smittatsvarav 21 miljoner har dött i aids.Aids slår hårdast mot dem som har det sämst.90 % av de smittade bor i ett utvecklingsland, ochallra värst är det i området söder om . Därfinns av de smittade trots att av be-folkningen i världen finns där. Detta har haft, ochkommer också att ha, fullständigt för-ödande konsekvenser för de berörda samhällena.Vi lever i när en hel generation afrikanerriskerar att gå förlorad. Det finns berättelser om hurhela landsändar riskerar att dö ut. I de värst drabbadebyarna finns det bara barn och gamla kvar. De gamlafår ta hand om de sjuka och dra in mat till hushålletsamtidigt som de försöker uppfostra sina egna barn-barn.I , och uppskattasdet att så många som en fjärdedel av den vuxna be-folkningen är hivsmittade, och i flera stora städer ärsiffran ännu högre. Utöver de många dödsfallen hartio miljoner barn förlorat antingen sin mamma ellerbägge sina föräldrar. Det finns områden där mellan12 % och av alla barn har blivit föräldralösa.Hiv/aids-epidemin är så svår att det leder till att be-folkningsutvecklingen påverkas i en rad länder. Me-dellivslängden beräknas sjunka till nedåt . Bots-wana, Lesohto, , , , och kan komma att se befolknings-minskningar inom fem år.Det är första gången sedan digerdöden härjade iEuropa som befolkningen i något landminskar på grund av en epidemi. Digerdöden, som vifortfarande minns, skördade 25 miljoner dödsoffer.Men sedan aidsepidemin började är detredan 21 miljoner som har dött av den sjukdomen ochav relaterade sjukdomar. Därför är det inte på någotsätt en överdrift att säga att aids är digerdöd.Fler afrikaner dör nu i aids än i malaria, och vartfemte dödsfall i är relaterat till aids. Det finnsprognoser som säger att var tredje av dagens afri-kanska femtonåringar kommer att smittas av hiv ochdö i aids - var tredje!Bland alla dessa siffror är det ändå lätt att glömmade miljoner tragiska livsöden som finns bakom. Ifattiga länder är dessutom tillgången till god sjukvårdoch fungerande mediciner ofta mycket knapp. Denya, effektiva bromsmediciner som utvecklats påsenare år är väldigt kostsamma. En månads förbruk-ning kan kosta mer än de flesta människor i tjänar på ett helt år.Att smittas av hiv ger inte bara medicinska pro-blem. De som infekteras får ofta också betala ettmycket högt socialt pris. Det är tyvärr vanligt atthivsmittade och deras familjer stöts ut på samma sättsom spetälska i . Det är särskiltkvinnor som drabbas. Det är paradoxalt, eftersom deofta smittas av sina egna män, som i sin tur fått in-fektionen genom t.ex. umgänge med prostituerade.Kvinnorna befinner sig i en situation där de inte kanneka till sex med sin make alldeles oavsett om han ärsmittad eller inte.Till detta kommer att föreställningen att aids kanbotas genom samlag med en oskuld har lett till attmånga barn har drabbats av mycket stora lidanden.Barnvåldtäkter är ett stort problem, inte minst i . En väg att bekämpa spridningen av hiv är attstärka kvinnans ställning och möjlighet till självbe-stämmande. Ett särskilt problem som är värt att upp-märksammas är bruket av kvinnlig omskärelse, somunderlättar smittvägar.Det finns en oroande tystnad från politiska ledarei de drabbade länderna. Man har i flera fall försökt atttiga ihjäl problemen i stället för att försöka ta itu meddem. En förklaring till att hivepidemin inte fick störrespridning i väst är att man ganska tidigt vågade kon-frontera problemen och göra omfattande informa-tionssatsningar. I flera har de poli-tiska ledarna däremot ännu inte velat erkänna hiv/aidssom ett problem trots att kostnaden för samhället iform av ökade sjukvårdsutgifter och produktionsbort-fall hotar att få hela länders ekonomier att brytasamman på sikt.Allra tråkigast tycker jag att det är att det demo-kratiska president gjort upprepadepåståenden om att hiv inte är enda orsaken till aidsoch t.o.m. ifrågasatt sambandet mellan de båda. Dethar fått forskare från hela världen att reagera. Det ärcentralt att vi poängterar att ett lands ledare har an-svar för den information som når människor och förde insatser som görs för att hindra smittspridning. Ettlands ledare kan inte titta bort när så många männi-skor går under i en så svår sjukdom.En underliggande orsak till att ifrågasatteatt hiv verkligen orsakar aids är säkert att om hanskulle erkänna sambandet ökar de moraliska kravenpå att ge den egna befolkningen tillgång till modernabromsmediciner. I stället förnekas problemen ochstaten slutar tillhandahålla behjälpliga mediciner. Inteens våldtagna barn beviljas bromsmediciner enligt deuppgifter vi har fått.Problemet är gigantiskt. Det finns 4,7 miljonerhivsmittade sydafrikaner. Var fjärde sydafrikanskkvinna mellan beräknas nu vara smittad.Det föds 5 000 hivsmittade sydafrikanska barn i må-naden, och de ekonomiska konsekvenserna blir allttydligare. En tredjedel av arbetarna i landets gruvor ärhivsmittade. Skolor har svårt att fylla vakanser efter-som lärarkåren har decimerats hårt av sjukdomen.Tusentals vårdanställda går själva under. Närmare enfjärdedel av landets sjuksköterskeelever är hivsmitta-de.Redan hivtesterna är för dyra för många männi-skor och länder. Och varför ska läkare testa en män-niska för hiv om de inte kan behandla eller hindra smittar andra? Det är en fråga som jag har fåttmånga gånger när jag har pratat om hivspridningenmed kolleger från bl.a. Sydafrika.Men det går att göra något åt problemen. Det visarinte bara utvecklingen i utan också ut-vecklingen i de som vågat, velat och kunnatta tag i problemen. I de länder där regeringarna vågatagera genom öppna offensiver, t.ex. genom informa-tionskampanjer, utdelning av kondomer och frivillighivtestning, har den negativa utvecklingen avstannateller t.o.m. kunnat vända. I har andelenhivsmittade minskat från15 % till . Det är fortfarande högt, men dettavisar att det går att bryta trenden.Bekämpningen av hiv/aids-epidemin är förmodli-gen den största utmaning som den nu levande gene-rationen har att möta under sin livstid. Ekonomiskutveckling - framsteg i någon mening - hindras närså stora delar av en befolkning är sjuk.De framgångsrikaste insatserna görs ofta av fri-villigorganisationer som kyrkor, Röda korset ochLäkare utan gränser. Sannolikt skulle effekten av detsvenska biståndet kunna öka ytterligare om mer re-surser ställdes till de här organisationernas förfogandeför informationsinsatser med god lokal förankring.Det är grundläggande att de svenska biståndetmåste inriktas på att möta det hot som hiv/aids-epidemin utgör både för att hindra ytterligare hiv-spridning och för att lindra effekterna för dem somredan drabbats av aids. Det handlar om att stödjalokalt anpassade informationskampanjer. Det handlarom sjukvårdens beredskap, om möjligheten att utförahivtester och hjälpa aidspatienter, om att finansieratester och mediciner, om att finansiera forskning, omatt stödja barnhem för barn som förlorat föräldrar, omatt stödja projekt som stärker kvinnans ställning och,inte minst, om att politiskt försöka påverka de politi-ker som fortfarande blundar så att de öppnar ögonenoch erkänner problemen.Hiv/aids-utvecklingen är oroande också på andrahåll i världen. Bl.a. ökar antalet smittade snabbt i Öst-och . I finns enligt de upp-gifter jag har tillgång till minst 700 000 personer somär smittade. Det är en ökning från 400 000 på ett år.Hittills har problemen mest funnits bland sprutnar-komaner. Men det finns farhågor om att epidemin ärpå väg att spridas till andra grupper i samhället. Sär-skilt dramatisk är utvecklingen i . Komman-de årsskifte tros antalet hiv-smittade vara uppe i300 000 - en ökning från 130 000 på bara ett år.Detta kommer att ställa sjukvården inför oerhört storautmaningar. Det är viktigt både för våra grannländeroch för oss själva att öststödet också inriktas på be-kämpning av hiv-smitta.Fru talman! har en ny och samlad bi-ståndspolitik. Förutom det som harredogjort för i form av fattigdomstutrotning, Afrika-satsning och skuldavskrivning vill jag lägga till ytter-ligare en sak, nämligen avdragsrätt för gåvor till detideella biståndet.De ideella hjälporganisationerna har genom årenvarit föregångare i att utveckla väl fungerande formerför bistånd, ofta riktat direkt till enskilda människor imottagarländerna. Den inhemska insamlingsverk-samheten har, tillsammans med den information omländer och kulturer som organisationerna sprider,bidragit till att ge det svenska biståndet en god folkligförankring.Den som skänker pengar till någon av de ideellahjälporganisationerna kan få veta precis vad hanseller hennes bidrag kommer att användas till. Dess-utom är det fullt möjligt att få veta hur stor del av deinsamlade medlen som används till administration.Många ideella organisationer har som regel atthögst av de insamlade pengarna får gå till in-samlingskostnader. Resterande per krona skagå direkt till det angivna ändamålet. Det överens-stämmer med kraven från som därutöver tillåter ett bortfall på bara 5 %för administration.För att ge de ideella organisationerna bättre förut-sättningar för en vital biståndsverksamhet anser vi attavdragsrätt för enskilda gåvor bör införas. Vi ser enviktig moralisk dimension i detta. Man ska inte behö-va betala skatt på omtanke om andra människor, varesig i eller utomlands.En möjlig avgränsning kan vara att bidrag till s.k.90-konton görs avdragsgilla. En fördel med detta äratt systemet med 90-konton redan är mycket välkänt.Enligt känner av svenska folket tillvad 90-kontona innebär.Vid årsskiftet 1999/2000 fanns det knappt 350 90-konton för hjälpverksamhet i landet. Allmänhetenbetalar in ca 3 miljarder . Innevarande år harbeloppet ökat till 3,2 miljarder.Det är naturligtvis nödvändigt att bygga in enkvalitetskontroll i systemet så att oseriösa ändamåloch organisationer kan sorteras bort. Likaså bör var-ken medlemsavgifter eller försäljning finnas med iavdragsrätten.För att det ska bli möjligt att koppla en avdragsrätttill 90-kontona krävs det en diskussion om omfattningoch avgränsning, inte minst när det gäller insamling-arnas syfte. Denna avgränsning bör vara så vid attinga seriösa biståndsändamål utestängs. Vi från mo-deraterna anser att regeringen borde utreda detta ochkomma tillbaka till med ett förslag så snartsom möjligt.Med ett avdrag för ideella biståndsinsatser kanmöjligheter skapas för organisationerna att öka sinatotala hjälpresurser. Man skapar drivkraft för ökadinformation om bistånd i det svenska samhället. Justörre stöd organisationerna skapar för sin hjälpverk-samhet, desto större resurser får de. Biståndets för-ankring kan därmed öka tillsammans med alla depositiva effekter som de ideella organisationerna harnär det gäller utveckling och kvalitativ höjning av detsvenska biståndet.Anf. 56 ():Fru talman! beslutade vi om ett nyttprogram för samarbetet med Central- och Östeuropaför . Det var ett mycket viktigt beslut.Goda relationer med länderna i Central- och Östeuro-pa är högt prioriterade av Sverige.Mycket av det som tas upp i dagens betänkandediskuterades då. Därför ska jag försöka att varamycket kort i mitt inlägg.Fru talman! Demokratiska samhällssystem är vik-tiga för stabilitet, säkerhet och utveckling i alla sam-hällen, så även i Central- och Östeuropa.I många länder i växer detnu fram många frivilligorganisationer där människorgår samman för att ta tag i olika problem inom t.ex.miljön, kulturen och på det sociala området. På dettasätt håller en demokratisk grundstruktur på att växafram, och den påverkar även den politiska strukturen.Det folkliga utbytet och vänortssamarbetet är ock-så viktigt för ett bra samarbete i syfte att utvecklademokratin. Eldsjälar i olika samarbetsprojekt utgören betydelsefull plattform, men dessa eldsjälar behö-ver både ekonomiskt och organisatoriskt stöd för attlyckas.Dessutom utgör både ungdomar och kvinnor enviktig förändringspotential i många av dessa länder.De sitter inte lika hårt fast i den gamla värde- ochmaktstrukturen. I det svenska biståndsarbetet är detdärför viktigt att vi stöder dessa krafter.Demokratiarbetet ska ske på alla nivåer, lokalt,regionalt och nationellt, genom myndigheter, organi-sationer och näringsliv.Fru talman! Många länder i detta område drasmed allvarliga miljöproblem. Den bristande säkerhe-ten i kärnkraftverken är ett exempel. Den är ett all-varligt miljöhot, inte bara för oss i utan förhela Europa.Stora områden, framför allt på , drasockså med problem med att omhänderta radioaktivtavfall. Inget annat område i hela världen har såmånga kärnkraftsreaktorer samlade på så liten yta.Kärnkraftverket i Poljarnye Zori räknas som ett av detio farligaste i världen.Sverige har, liksom EU och många andra länder,satsat stora resurser på stöd för attförbättra kärnsäkerheten vid kärnkraftverk och påomhändertagande av använt kärnbränsle och radioak-tivt avfall. Det som tyvärr försvårar arbetet är avsak-naden av ett fungerande juridiskt ansvarsavtal.Sedan 1999 har ingått i en förhandlings-process som syftar till att få ett avtal till stånd på detnukleära området. Från svensk sida fäster vi stor viktvid slutandet av detta avtal. Tyvärr har vi ännu intenått något resultat.De sociala frågorna är också ett viktigt samarbets-område. har fattigdomen, ohäl-san och de sociala klyftorna ökat dramatiskt och oro-väckande. Medellivslängden sjunker, fertiliteten ärlåg och missbruket sprider sig, framför allt blandkvinnor och yngre.Som en följd av allmän social nedgång sprids tu-berkulos och hiv/aids som bristerna inomvården och omsorgen blir alltmer akuta. Lokala pro-jekt och erfarenheter är även här till stor hjälp i spri-dandet av kunskap, men naturligtvis måste arbetet skepå både regional och nationell nivå.Fru talman! I detta sammanhang skulle jag viljanämna ett område som vi förtydligade eller lyfte frami texten i det nya programmet. Det handlar om han-deln med kvinnor och barn, dvs. trafficking, och pro-stitution.Central- och är mycket hårt drabbat avdenna växande kriminella verksamhet. Grova brottbegås mot kvinnor och barn. De som smugglas ut frånsina hemländer tvingas ofta under slavliknande för-hållanden till prostitution. De blir offer för våld, hot,misshandel, inlåsning och ibland utpressning.I går pratade jag med vår f.d. EU-kommissionärAnita . Hon berättade att det är ett mycket stortproblem, och hon anser att vi nu måste lyfta fram detännu mer i debatten i . Vi har detta problemframför allt i gränsområdena, men det förekommeröverallt i landet, enligt Gradin.I dag säger polisen sig varken ha kunskap eller re-surser för att lösa problemet. Därför bör vi nu närpolisen får mer resurser se till att resurserna riktasmot utbildning och utredning, så att vi får slut pådenna kriminella verksamhet.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att sam-arbetet med öst betyder otroligt mycket för oss sombor i norra . Vi arbetar med att överbryggaavståndet till öst efter , och vi tycker att vihar nått en bra bit på väg.I ett av mest känsliga områden har vi ut-vecklat det vi kallar . Jag tycker attdet är ett lysande exempel på folkligt fredsprojekt.För oss är en viktig del av detinternationella samarbetet. Det måste fortsätta attutvecklas. Vi satsar på näringsutveckling, kom-petensfrågor, utbildning, hälsa och välfärd och påurbefolkningen. En vidareutveckling av Barents-samarbetet är nödvändig bl.a. för att vi ska kunnakonkretisera den nordliga dimensionen i EU. För attgöra det på ett effektivt sätt måste vi på samma sättsom vi byggde upp i söder byggaupp ett i norr.Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag påsamtliga reservationer.Jag vill också tacka vår ordförande och önska henne lycka till i sitt nya uppdrag.Hon har varit ett fantastiskt stöd för oss alla i grup-pen. Inte minst jag har känt det stödet sedan jag komtillbaks från EU-parlamentet.Jag vill önska alla en riktigt god jul.Anf. 57 ():Fru talman! Om man tittar på utvecklingen i värl-den ur ett historiskt perspektiv kan man se att deområden som har haft förmåga att producera någon-ting och driva handel med det har utvecklats till oftablomstrande kulturer. Det gäller t.ex. kustområden iIndien då vi här hos oss levde påstenåldersnivå. Det gäller fenicierna, som handlade påMedelhavet. Det handlar om städer som ochFlorens.När möjligheterna till handel försvann sjönk oftadessa områden tillbaka. Den ekonomiska tillväxtenstannade av.Handel är av oerhört stor betydelse för ett landsutveckling. Därför är också möjligheten till mark-nadstillträde så viktig för . Handelsrelateratbistånd och utvecklingssamarbete är av den anled-ningen väsentligt för att ska kunna förbätt-ra sin förmåga att framgångsrikt hävda sina intresseni den globala handeln.Många betonar också behovet av ökattekniskt bistånd och kapacitetshöjande insatser närdet gäller deltagande i förhandlingsarbetet inomWTO. Det är därför mycket tillfredsställande att Sve-rige är den tredje största bidragsgivaren när det gällerden delen av WTO:s verksamhet.Det senaste i var på många sättframgångsrikt. Utvecklingsländerna har lyckats orga-nisera sig bättre och var därför starkare än tidigare.Balansen mellan industriländernas och utvecklings-ländernas intressen var bättre än tidigare, och dagord-ningen hade en tydlig utvecklingsprofil. Kanske mestbetydelsefullt var att den viktiga frågan om avskaf-fande av exportsubventioner inom jordbruket kom-mer att bli föremål för förhandlingar.Positivt var också att miljön blir en del av för-handlingarna. Miljöfrågorna lyftes fram i Dohadekla-rationen och finns med på förhandlingsdagordningen.För första gången finns reella förutsättningar förWTO att bättre bidra till att vi ska nå målet om håll-bar utveckling.Fru talman! Tyvärr lyckades man inte lika bra närdet gäller frågan om respekten för mänskliga rättig-heter i arbetslivet.