prot · GP0937 · 2001-11-29 00:00:00 — Men här kan det ske olika bedömningar fråntid till annan.Vi har en nyrekrytering som är positiv. Jagvill minnas att av tio nya hemvärnsmän kommer sjufrån grundutbildningen mer eller mindre direkt. Vihar en kraftig föryngring i hemvärnet. Det gör att jaganser att vi har en utveckling inom hemvärnetsom är tillfredsställande i förhållande till den del somhemvärnet ska utgöra i de nationella skyddsstyrkorna.Anf. 117 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Vi talar tyvärr om olika myntslag här. Jag talarom en numerär på 69 000, och statsrådet använderbenämningen bataljoner. Det skulle i alla fall varaintressant att veta ungefär hur många de nya bataljo-nerna kan tänkas innehålla.Rekryteringsmässigt är det inte så positivt somstatsrådet säger. Jag var på ett möte i med Da-larnas frivilligorganisationer . Där, lovarjag statsrådet, var det inte alls de positiva tongångarsom statsrådet framför här.Det har funnits planer på en tremånadersutbild-ning vid exempelvis Dalregementsgruppen och andragrupper ute i landet. Är det något som statsrådet ärinne på kan genomföras? Vi har ju haft frågetecken iluften rätt länge om det här. Är det dags att landa iden här frågan? Är det möjligt att klara rekryteringeni framtiden, oavsett om det är bataljoner eller vad vikallar det för, genom den här korttidsutbildningen.Det skulle vara intressant att höra.Vi kan fortsätta debatten när det gäl-ler försvaret i övrigt.Anf. 118 Försvarsminister ():Herr talman! Det är en i det stora hela positiv för-söksverksamhet som har varit med s.k. tremåna-dersutbildningar. Jag är entydigt positiv till dem. Mendet måste kunna avvägas på olika nivåer i Försvar-smakten hur många sådana utbildningar man villgenomföra i förhållande till andra uppgifter.Det är min förhoppning att budgeten för nästa årska medge att ett antal förband kan genomföra tremå-nadersutbildningar. Jag vet att de ofta leder till en godövergång, inskrivning, till hemvärnet.KaliningradAnf. 119 ():Herr talman! Vi vet att står inför enrad problem som måste lösas framöver. Ett problemberor på EU:s utvidgning.När och går med i EU snarligenkommer att bli en rysk enklav inne i EU-land. sker mycket av handel ochkontakter med övriga genom olika förmån-liga avtal med och . ärinte lika generöst i detta hänseende, särskilt när detgäller att utfärda visum till ryssar.Detta kan resultera i att blir avstängtfrån omvärlden så när som på sjövägen till SanktPetersburg. Detta vore mycket olyckligt. Samtidigtförsöker vi på olika sätt bygga ut och knyta nya kon-takter med Kaliningrad.Min fråga är vad regeringen avser att göra för attse till att de boende i inte ska få sinamöjligheter att resa inskränkta beroende på att mankommer att omgärdas av länder som går med i EU.Anf. 120 Vice statsminister ():Herr talman! Jag tror att under utvidgningsproces-sen, mitt i allt det positiva som då äger rum medmånga länder som kommer närmare oss och närmarevarandra, uppstår det också problem. Just Kaliningra-dområdet har vi länge förstått kommer att innebära enhel del svårigheter geografiskt.Man kan också vända det till att det blir den del avRyssland som på olika sätt kommer att behandlas litespeciellt, så att det faktiskt, sett med ryska ögon,kommer att vara ett område som kommer att ha sär-skilda fördelar och förmåner. Det är framför allt så viförsöker att se det. Med den närhet till och grannskapmed EU-länder som kommer att hakommer man förmodligen att få en spännande ut-veckling. Det som pekar på är ju defacto ett problem. Men vi får försöka att vara kreativaoch hitta lösningar på det.Anf. 121 ():Herr talman! Jag är tacksam för att har redogjort för vilka ambitioner och stånd-punkter som regeringen har och för hur man kommeratt arbeta med den här viktiga frågan framöver.Jag skulle vilja vara lite mer konkret och göra enjämförelse med hongkongborna. De har ett särskilttillstånd, ett s.k. Hongkongpass. Det kan vara svårt attge något besked här i kammaren. Men jag vill ändåväcka tanken på om det systemet skulle gå att kopieraför kalinigradsborna. skulle kunna ta ett initi-ativ för att se om man kan lösa knuten med visum-reglerna genom att införa ett s.k. Hongkongpass re-dan före och inträde i EU.Anf. 122 Vice statsminister ():Herr talman! Även om vi har kunnat se detta pro-blem redan tidigare är jag inte beredd att bara säga jatill förslaget att införa ett system som finna i en annandel av världen. Det är ganska komplicerat. Det här ärinte någonting som , eller för den delen EU,råder över, utan det handlar också om hur Rysslandvill låta en särskild del av sitt land bli behandlat.Okej, det var ett förslag och det finns kanske and-ra förslag. Vi får fortsätta att arbeta med frågan.Stöd till kommuner och landstingAnf. 123 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministerBosse , som jag är överens med om väldigtmycket i politiken. Men det finns några detaljer somvi ibland är oense om.Det finns en detalj som vi kanske inte är oenseom, men det är ett problem som jag skulle vilja taupp. Vi vill båda ge mer pengar till kommunerna. Dettycker vi är bra, och jag som väns-terpartist.Bosse tycker att man ska sänka soci-alavgifterna. Om hade frågat miginnan hade jag varnat för det på grund av EU, inte pågrund av något annat skäl för jag vill också ge pengartill kommunerna. Jag har sagt till attjag tror EU kommer att säga nej. Man kommer attpåstå att det strider mot ochkonkurrensregler.Vad tror finansministern? Tror finansministern attEU kommer att säga ja?Anf. 124 Finansminister ():Herr talman! Jag är van vid att för EU, så det var inget nytt. Det har han gjorti många år.Lars och jag har självfallet den gemen-samma ambitionen att vi vill stärka kommuners ochlandstings möjligheter att anställa fler lärare, flersjuksköterskor, mer vårdpersonal, mer personal inombarnomsorgen osv. Jag är ganska övertygad om attdet också går att hitta en teknisk lösning som gör attvi inte kommer att behöva att komma i delo med EU.Det är självklart att det inte är regeringens avsiktatt skapa problem i och med det försök som vi nugenomför, att tidigarelägga anställningar i kommuneroch landsting under nästkommande år. Jag tror kan hitta en linje som varken skapar problemmed neutraliteten mellan kommuner och landstingoch annan verksamhet eller med de särskilda stats-stödsregler som EU har.Det är vår avsikt att vi gemensamt ska kunna hittaen lösning som gör att kommuner och landsting får enbättre ekonomi . Därmed kan vi se attdet blir fler lärare, fler sjuksköterskor, mer dagisper-sonal och fler som hjälper de gamla i hemtjänsten.Om vi har detta som övergripande syfte tror jag att vikan hantera tekniken gemensamt.Anf. 125 ():Herr talman! Jag är fullständigt övertygad om attdet inte är regeringens avsikt att skapa problem. Detär t.ex. ingen människa som har för avsikt att köra idiket, men några gör det ändå.Jag har inte så mycket att fråga om, men jag villändå ge några råd. Jag är övertygad om att EU kom-mer att säga nej. Jag tror inte att denna teknik ärframkomlig. Bara en så enkel åtgärd som ett höjtstatsbidrag kommer EU inte att bry sig om. Jag trorinte heller att EU kommer att bry sig om vi krediterarskattekontona hos kommunerna, lika för alla kommu-ner. Det är en annan metod.Men undvek skickligt att svarapå frågan, och det är också ett svar.Anf. 126 Finansminister ():Herr talman! Jag svarade på frågan, nämligen attjag tror att det är fullt möjligt att konstruera ett stödtill kommuner och landsting som gör att vi undvikerkritik och diskussion när det gäller statsstödsreglernaoch undviker att komma i konflikt med neutralitetenmellan privata och offentliga verksamheter.Jag tar gärna emot råd från ochandra. Däremot tar jag inte emot några råd som ärdyrbara. Att få ett dyrbart råd som innebär att manökar utgifterna med för att spräckautgiftstacket är ett så dyrbart råd, , attdet betackar jag mig för.TerrorismAnf. 127 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern.Justitieministern ska ju ge sig i väg till Brysselnästa vecka och diskutera det högaktuella ämnetterrorism. Det finns olika uppfattningar om hur manska definiera det begreppet. Jag har hört att och inte är överensom definitionen.Europaparlamentet har kritiserat kommissionensförslag och lagt fram förslag till ändringar som ärbetydligt mer specifika än kommissionens förslag.För att ett brott ska betecknas som ett terroristbrottmåste det - och jag citerar parlamentets förslag -"allvarligt störa eller förstöra de grundläggande fri-heterna, demokratin, respekterandet av de mänskligarättigheterna och medborgerliga rättigheterna ochrättsstaten, vilka ligger till grund för vårt samhälle. "Den definitionen garanterar på ett mycket tydliga-re sätt ringa brott eller politisk verksamhet, berättiga-de offentliga protester och strejker. Jag anser att detförslaget är betydligt bättre än det som kommissionenhar lagt fram. Jag vill därför fråga om justitieminis-tern är beredd att arbeta för parlamentets förslag.Anf. 128 Justitieminister ():Herr talman! När det gäller definitionen av terro-rism nåddes en politisk överenskommelse förra fre-dagen i EU. Det föranleddes av mycket långa diskus-sioner. Det fanns visserligen en snäv definition redanfrån början.Men på svenskt initiativ gjordes det ett klargöran-de. Det gällde inte för svensk del, utan för att det påeuropeisk nivå och andra nivåer inte ska råda någramissuppfattningar om att det inte kan innebära attt.ex. yttrandefriheten och demonstrationsfriheten pånågot sätt, även om det begås brott i samband meddessa rättigheter, kan betraktas som terrorism.Detta är regeringens utgångspunkt.Anf. 129 ():Herr talman! Jag får tacka justitieministern förden informationen.Hur ligger det då till med tanke på Europaparla-mentets förslag? Bedömer justitieministern att det härkommer att gå igenom i ?Nu är bara rådgivande till mi-nisterrådet, men det är ändå viktigt att ha hela parla-mentet med sig. Är det justitieministerns bedömningatt så är fallet?Anf. 130 Justitieminister ():Herr talman! Det är riktigt att Europaparlamentetbara är rådgivande. Ändå är det oerhört viktigt ochförslaget till ändringar ska naturligtvis diskuteras.Men jag vill understryka att regeringens bedömningär att den definition som finns och som man nåddeen överenskommelse om är mycket bra särskilt medtanke på den deklaration som antogs av samtligaländer.På danskt förslag togs det med att frihetskämparinte kan betraktas som terrorister som detsvenska tillägget antogs. Men för att detta ska god-kännas av tog man med ett parlamentarisktgranskningsförbehåll. Därför kommer frågan att dis-kuteras vidare, bl.a. i . Det ärdet här som är regeringens utgångspunkt och det somjag tänker fortsätta att arbeta för.Våld mot taxichaufförerAnf. 131 ():Herr talman! Jag vill vända mig till justitieminis-ter , hot och överfall mot taxichaufförer har dras-tiskt ökat. Förarnas liv och säkerhet är i fara. TaxiGöteborg har utsatts för åtta rån, två rånförsök ochtvå allvarliga överfall under årets första månader.I svaret på en fråga ställde sig justitiemi-nistern ganska positiv till att man skulle sätta in över-vakningskameror i taxibilarna. ochTaxi fick sina tillstånd se-dan, men har Justitiekanslern överklagat. Jag und-rar hur justitieministern har reagerat på detta överkla-gande, för nu kommer tillståndet att skjutas på fram-tiden. Förarnas säkerhet är därmed i fara.Anf. 132 Justitieminister ():Herr talman! Det är riktigt, som jag sade ,att jag är oroad för taxichaufförernas säkerhet. De ären mycket utsatt grupp. har jag förståelseför de integritetsaspekter som har framförts. hardet givits tillstånd på det sätt som var sagt, och JK haröverklagat det.Vår inställning är förstås att det är viktigt att hadetta skydd, och vi kommer att arbeta vidare medfrågan nu när JK har överklagat.Anf. 133 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det är bra attjustitieministern är positiv till detta. Argumentet tillöverklagandet från Justitiekanslern är att man anseratt bilder endast ska få tas i samband med att överfall-slarmet utlöses. Det argument är fel. Taxichaufförer-na har ingen chans att utlösa överfallslarmet. Detförsta en rånare säger är att de ska hålla händer-na på ratten. Vid överfall bakifrån, när det tas stryp-grepp på chauffören, har man ingen chans att utlösaöverfallslarmet så att alla ser och kan rusa dit. Justi-tiekanslerns argument är inte bra.Det var tänkt att de här kamerorna bara skulle tasvartvita stillbilder som skulle tas bort efter någonvecka. Det skulle bara vara några personer som hartillgång till bilderna. På det sättet kommer man attförsöka att upprätthålla integriteten så bra som möj-ligt. Jag undrar vad justitieministern säger om Justi-tiekanslerns argument.Anf. 134 Justitieminister ():Herr talman! Även om jag är positiv till detta harJK faktiskt överklagat det här beslutet. Det har JKnaturligtvis rätt till. Det är viktiga frågor som försfram. Låt oss nu se vad detta leder till och sedan taupp frågan igen när detta är klart.Samrådet med småföretagen vid nya reglerAnf. 135 (m):Herr talman! Jag har en fråga till vice statsminis-tern. Det är ju ett ganska tragiskt faktum att den härregeringen inte ägnar särskilt mycket uppmärksamhetåt småföretagare och entreprenörer. Den socialdemo-kratiska partikongressen som avhölls hade välinte någon motion som berörde de här frågorna. Detär möjligen så att det här intrycket också bekräftas ien färsk OECD-undersökning, Business' views onRed Tape, där det framgår att befinner sig ibottenskiktet vad gäller samråd om nya regler på allade tre undersökta områdena. Det gäller arbetsrätt,skatter och miljö.Min fråga till vice statsministern är: Vad gör rege-ringen för att förbättra samrådet med småföretagarnanär det gäller införandet av nya regler?Anf. 136 Vice statsminister ():Herr talman! Först vill jag gärna tacka den värde-rade riksdagsledamoten för att han uppmärksammarvår kongress. Det är alltid bra. Det är en mycket vik-tig tillställning. Där diskuterar vi naturligtvis ocksåarbetsrättsliga frågor. Det är en avvägningav vad som är arbetsgivarnas intressen och vad somär löntagarnas intressen. Vi är en del av arbetarrörel-sen, därför är det ganska givet att vi har vårt hjärtahos löntagarna.Men vi vet ju att småföretagarna har problem medregler. Det kan vara på det arbetsrättsliga eller miljö-rättsliga området. Därför försöker vi också vara nogamed att titta på hur olika regler berör dem. Vi har enständig bevakning av detta i Näringsdepartementet.Det finns också försök till samråd. Om våra småfö-retagare inte är nöjda med detta får vi försöka bättraoss.Anf. 137 (m):Herr talman! Det är nog tyvärr så att den här re-gelförenklingsgruppen som finns i Näringsdeparte-mentet, som normalt brukar kallas för Simplex, harett alltför otydligt mål för sig. Man skulle kanskekunna lära lite av på det här området.Där har men ett oberoende forskningsinstitut som hari uppgift att just studera två ting - hörnstenar - närdet gäller regelförenklingsarbetet. Det är dels ettmätbart mål, dvs. hur mycket som regelförenklas,dels ett system för hur regelbördan förändras. Jagundrar om vice statsministern är beredd att titta litenärmare på de nederländska erfarenheterna när detgäller att kontrollera efterlevnaden av ett regel-förenklingsarbete och att även skaffa metoder för attkontrollera det.Anf. 138 Vice statsminister ():Herr talman! Jag började med att tala om arbets-rättsliga frågor, men på den socialdemokratiska parti-kongressen diskuterades också skattefrågor. Därfanns det förslag i den här riktningen som skulleunderlätta för småföretagarna. Vi tittar gärna på Hol-land eller något annat land för att se vad de har gjort.Vi för ständigt en dialog med småföretagarna. Jag harsjälv varit ute i på en turné i Västmanlandsom just var inriktad på småföretagarna. Syftet var attprata igenom de här frågor ordentligt med företagaresom har få anställda, och som därigenom kan ha all-deles speciella problem.Vi försöker se hur verkligheten ser ut i ,men vi försöker naturligtvis också ta intryck frånomvärlden.Regional samverkanAnf. 139 ():Herr talman! Jag har en fråga till vice statsminis-tern. I pågår ett försök med regional sam-verkan mellan kommunerna, och länssty-relsen. En viktig fråga handlar om vem som ska tatäten när det gäller att jobba med tillväxtfrågor. Ärdet eller det nya kommunförbundet somkallas Region ?Många i undrar vad regeringentänker göra med landshövdingsposten. Det är viktigtför många att veta det i det här sammanhanget. Omoch när tänker regeringen tillsätta en ny landshöv-ding?Anf. 140 Vice statsminister ():Herr talman! Jag kan försäkra att det kommer attbli en ny landshövding också i . Men vi förvissar oss om att underden tid som det finns en vakans är posten tillfälligtbesatt av ett länsråd eller någon som är duktig i äm-betet. Vi förvissar oss om att det fungerar väl. Läns-styrelsen är betydelsefull när det gäller tillväxtfrågor-na. Det politiska intresset hos kommuner och lands-ting är naturligtvis också väldigt betydelsefullt. Jagtror att den treenigheten görs sig väldigt bra när alladrar åt samma håll.Anf. 141 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Ett av syftenamed det här samverkansförsöket är just att dra åtsamma håll när man arbetar med ökad tillväxt i regi-onen, men det handlar också om att öka demokratinoch inslaget av regionalt självstyre. har vi förståttatt regeringen inte är så intresserad av fler försök medregionalt självstyre, utan det ska möjligen vara kom-munförbund som det handlar om här. Det har bety-delse vad regeringen kommer att göra i landshöv-dingefrågan. Ska landshövdingesysslan vara ett ren-odlad tjänstemannauppdrag eller ska det vara en poli-tisk roll att arbeta med tillväxtfrågor ?Därför vore det väldigt bra för med ett be-sked om hur regeringen tänker agera ifrågan.Anf. 142 Vice statsminister ():Herr talman! Landshövdingar har samma roll ialla län. Det är den högsta statliga företrädaren i lä-net. Det är alltså en ämbetsmannabefattning. Även desom går in i detta ämbete med en politisk erfarenhetär ju väldigt noga med att göra ett avslut i sitt politis-ka liv när man får detta ämbete. Jag tror att det ärväldigt viktigt. Det är viktigt att länen har godalandshövdingar som kan företräda länet, men det stårju inte och faller med landshövdingen. Jag tror att detallra viktigaste är att man har ett bra samarbete mel-lan kommuner, landsting och län. Det tycker jag Ble-kinge har varit känt för att ha.F 16 i UppsalaAnf. 143 ():Herr talman! Förändringar i vårt samhälle får inteleda till förlamning och stillestånd. Jag vill ställa enfråga till försvarsminister medanledning av det beslut som har fattat omatt lägga ned flygflottiljen F 16 i . Man harockså fattat ett delbeslut beträffande flygskolan.Min fråga är alltså: På vilket sätt kan de resursersom finns på F 16 bäst tas till vara? Det gällermark, byggnader, flygbanor och för att inte tala omallt det kunnande som finns hos personalen. Är för-svarsministern beredd att medverka till att det sker enpositiv förändring i ?Anf. 144 Försvarsminister ():Herr talman! Det är regeringens avsikt att fattabeslut kring var Försvarsmaktens flygskolor ska lo-kaliseras och i anslutning till det också fatta beslutom hur dagens garnison i kan beröras. Ut-gångspunkten är det beslut som kammaren fattade ivåras. Det är mycket betydande anläggningar ochpersonal som finns i . Det är avsiktenoch inriktningen att det ska bli en bra lösning medden utgångspunkt som har givit.Anf. 145 ():Herr talman! Tack så mycket för svaret.Eftersom det har gjorts en klar utredning, är detbästa naturligtvis att placera flygskolorna i Uppsala.Trots det tycker jag att det är viktigare att man sertill att det blir något positivt med de markområdenoch det som finns i Uppsala.Jag har inte varit positiv till det som sker iUppsala när andra partier försöker att motarbeta ettförslag som redan är fattat. Man kommer ju inte läng-re då, när man försöker hålla fast vid detgamla. Vi är beredda att gå vidare. Men det måste skenågot positivt.Anf. 146 Försvarsminister ():Herr talman! Jag delar den inställningen. Riksda-gen har fattat två beslut om utvecklingen: att lägganed stridsflygdivisioner som finns och att inte förläg-ga försvarsmaktens alla stridsflygskolor i Uppsala.Det är utgångspunkten. Min avsikt är att vi skagöra en bra inriktning på hur beslut skakunna genomföras.Jag är optimistisk på den punkten.Min utgångspunkt är att alla de resurser som finnsi ska kunna komma till god användningframgent.Södra underhållsregementetAnf. 147 ():Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern.Jag har förstått att Södra underhållsregementet iKristianstad kommer att läggas ned i slutet av året.Markteleverkstaden är därför föremål för omlokalise-ring.Min fråga till försvarsministern är: Är det möjligtatt samlokalisera verkstaden med den befintliga mili-tära verksamhet som vi har i i Hässleholmskommun?Anf. 148 Försvarsminister ():Herr talman! Det är riktigt att Södra underhållsre-gementet ska läggas ned och ersättas av en annanorganisation inom försvarsmakten.Det är inte eller regeringen som fattarbeslut om vad som ska ske med de olika delarna idagens underhållsregementen. Det är försvarsmaktensom gör det.Jag gör den bedömningen att det finns goda förut-sättningar för att försvarsmakten avseratt fatta ett beslut som innebär att markteleverkstadenförläggs till Hästveda.Anf. 149 ():Herr talman! Tack för svaret. Om det här kommertill stånd ser jag det som mycket glädjande, både förmin hemkommun och för de fördelar som detta alter-nativ kan erbjuda i form av arbetstillfällen. Förhopp-ningsvis innebär det också en bra samordningslösningför försvaret samt effektivitetsvinster.Sänkta arbetsgivaravgifter för kommuner och lands-tingAnf. 150 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministerBosse . Den har att göra med efterdyning-arna på den socialdemokratiska kongressen.Min fråga gäller de sänkta arbetsgivaravgifter somvi diskuterade för kommuner och landsting.Det är ett dåligt förslag ur många aspekter, dels sned-vrider det konkurrensen inom vård, skola och omsorgtill det offentliga monopolets fördel, dels är det ett hotmot den utveckling mot mångfald och valfrihet sombehövs.Vi har också hört hur EU kan ha synpunkterpå detta.Avser finansministern verkligen att fortsätta attbereda ärendet med tekniska lösningar? Det är intetekniska lösningar man vill ha. Man vill ha vård. Manvill ha skola. Man vill ha omsorg.Anf. 151 Finansminister ():Herr talman! I motsats till ju vi socialdemokrater att kommuner och lands-ting ska få mer pengar, just för att kunna anställa merpersonal i skolan, vården och omsorgen.Vi socialdemokrater har fö-reslagit många nya miljarder kronor till kommuneroch landsting. Vi föreslår nu bortåt 3 nya miljardertill kommuner och landsting.Jag förstår att utifrån sinmoderata utgångspunkt tycker att det är fel att vistärker vården och skolan, men regeringens avsikt äratt ge kommunerna möjlighet att förstärka vården,skolan och omsorgen. Vi avser naturligtvis att till-sammans med landstingsförbunden hitta en teknisklösning som gör att vi inte har den typen av konkur-rensproblem eller neutralitetsproblem som Carl-AxelJohansson talar om.Anf. 152 ():Herr talman! Jag tackar finansministern för svaret,men jag delar inte uppfattningen.Vårt förslag går inte alls ut på att undergrävaskola, vård och omsorg. Det gör däremot finansmi-nisterns beredning.Jag måste återigen fråga finansministern: detinte bättre att lägga kraft på beredningar som leder tillökad mångfald, likvärdig konkurrens och valfrihet?Vore det inte ett bättre sätt att få fler människor attarbeta inom dessa områden och på så sätt öka rekryte-ringen? Det är ju fler människor och arbetstillfällen imångfald vi behöver, inte ökande monopol.Vi hörde finansministern säga att han äremot privata monopol i . Varför är inte fi-nansministern emot offentliga monopol? Är det intedags att lägga förslag som ökar valfrihet, mångfaldoch konkurrens? Det kostar inget.Anf. 153 Finansminister ():Herr talman! och jag har up-penbarligen delade meningar om hur man stärkervården, skolan och omsorgen.