prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — Under den förrförra mandatperioden kom ensammanställning av vilka saneringsobjekt och vilkabehov som fanns. Det tar tid att upphandla, och de härpengarna är enligt myndigheten för små.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag förnekar inte att i-länderna stårför den stora delen av utsläppen. Jag ser däremot ettproblem i att de fattiga länder som strävar efter attbli allt rikare gör det i ett läge där de inte har tillräck-ligt med pengar till detta. Det är skälet till att jaghävdar att fattigdomen är en av de största miljöutma-ningarna framöver.När det gäller marksaneringen är jag orolig för trycker ut så oerhört mycket pengar att man intehinner följa upp saneringen så att den miljömässigtger bästa möjliga effekt. Vi förnekar inte att man överstatsbudgeten ska ge bidrag till en ökad marksane-ring, men vi tycker att en 260-procentig ökning på ettår inte är rätt sätt att använda skattepengar.Anf. 71 () re-plik:Fru talman! Vad först avser miljöproblemet är denstörsta utmaningen, , att se till att vi i i-världen ska åstadkomma mindre utsläpp. Vi ska ska-pa mindre ekologiska avtryck, och vi ska gå före medatt skapa en teknisk utveckling som gör att vi i denhär delen av världen inte tar för stort ekologiskt ut-rymme. Det och inget annat är den stora utmaningen.När det gäller sanering kan jag lugna . Vi har full kontroll på läget, och vi vet precishur pengarna kommer att användas. Vi vet att detegentligen behövs större resurser, men det finns inteutrymme för detta i statsbudgeten. De pengar somanslagits kommer att användas på ett mycket bra sätt.Vi har fått i gång den här verksamheten på , och jag tycker att skadiskutera med de tjänstemän som har jobbat i årtion-den med frågan. Då kommer att bli likalugn och lika säker som vi på att det här är bra använ-da pengar. Man kommer också attförstå att behovet egentligen är mycket större än vadsom täcks av det som vi lyckats anslå, även om detrör sig om upp till ungefär 550 miljoner. Det behövspengar eftersom den industriella utveckling som vihar haft tyvärr lämnar fotspår som måste åtgärdas.Anf. 72 () replik:Fru talman! När det gäller fattigdomsbekämp-ningen tror jag att det är extremt viktigt att man ärmedveten om att de fattiga länder som finns och somvill bli rikare ska få lov att bli det. Vi delar inte sam-ma ekonomiska kaka över hela världen, utan ekono-min kan växa.I takt med att så sker är det också viktigt att dessaländer satsar på en bättre miljö. Det är oerhört viktigtatt de när deras ekonomi växer inte gör om sammamisstag som vi har gjort under utan undvikeren hel del av dessa misstag.När det gäller marksaneringen tror jag att det äroerhört viktigt att vi så långt som möjligt tar vara påvem som egentligen bär det verkliga ansvaret för denförorenade marken. Om man inte kan göra det ochom det inte finns kommersiella intressen som kanbetala vad saneringen kostar, ska staten träda in. Jagtror att den enorma ökningen leder till att man kom-mer att sno åt sig lite av statliga medel även där andraskulle kunna stå för finansieringen. Det är inte envettig ekonomisk politik.Anf. 73 ():Fru talman! Jag vill börja med att hälsa MariaWetterstrand välkommen till och till miljö-och jordbruksutskottet, som jag har förstått att honska vara med i. Hon är väl en av de få som har förut-sättningar att ersätta i miljö- ochjordbruksutskottet när det gäller kunskap om miljö-frågorna och debattiver. Jag hoppas verkligen på ettgott samarbete med i kammarenoch i utskottet.Jag har i mitt anförande tänkt ta upp klimatfrågan.Det är antagligen den mest angelägna miljöfråga somvi har att ta oss an men också en av de svåraste.Grunden till våra utsläpp av växthusgaser är ju attnästan hela vår energiförsörjning globalt kommer frånfossila källor. Den omställning som krävs är därförmycket omfattande. Det är därför glädjande att tren-den i tycks gå åt rätt håll.Utsläppen minskar, än så länge i otillräcklig omfatt-ning, men vi har ändå sett ett trendbrott.Även i de globala förhandlingarna har framsteggjorts, inte minst tack vare den insats som miljömi-nistern och den gjort under detsvenska ordförandeskapet. Det stora bakslaget i detsammanhanget är att än så länge står utanför enuppgörelse om Kyotoprotokollet.Trots de här framstegen på både nationell och in-ternationell nivå kan vi inte säga att riskerna verkarminska. Tvärtom: Världens ledande klimatforskare iFN:s klimatpanel har lämnat en rapport vars ana-lys entydigt visar att riskerna för klimatstörningar ochkatastrofala följder härav ökar. Jämfört med tidigarerapporter från klimatpanelen skärps hotbilden. Debästa globala prognoser som görs pekar ocksåpå en god överensstämmelse med den verkliga ut-vecklingen, och de prognoserna visar på en skräm-mande hög höjning av jordens medeltemperatur inomloppet av ett sekel.Många fakta, indicier och tecken tyder på en glo-bal uppvärmning. Det finns få eller inga tecken på attklimatet är stabilt och inte påverkas av människan.Det finns också en stor oro bland klimatforskareför tröskeleffekter - dvs. en relativt plötslig föränd-ring i en del av det komplicerade klimatsystemetvilkens effekt kan vara snabb och därmed ha storskadeverkan. Ett exempel på detta är om den sibiriskatundran tinar snabbt och börjar avge växthusgaser tillatmosfären. Andra exempel är ändrade mönster ihavsströmmar.Det finns också en stor rättviseaspekt på klimat-frågan. I-länderna, där ungefär en femtedel av jordensbefolkning lever, har stått för fyra femtedelarav utsläppen. som det är den rika delen avvärlden som står för det mesta av utsläppen är det denfattiga världen som drabbas hårdast av effekterna.Det är de som inte får den mat de behöversom drabbas hårdast när deras odlingsförutsättningarförsämras till följd av klimatförändringarna. Det ärsmå fattiga öländer och låglänta fattiga deltaländersom som hotas av stigande havsnivåer,medan rika länder med samma problem har råd attskydda sig.Rättviseperspektivet på klimatfrågan ska inte sesbara i ett globalt perspektiv. Vi kan även i seen mycket orättvis fördelning av vårt gemensammamiljöutrymme.Vi kan jämföra utsläppen från å ena sidan enhöginkomsttagare, t.ex. en medelålders man som bor ivilla, har en stor ny och flyger utomlands påsemestern, och å andra sidan en låginkomsttagare,t.ex. en ensamstående mamma som bor i en trängrelägenhet, som inte har bil och som tyvärr inte alls harråd att åka på semester.Den jämförelsen visar att skillnaden i koldioxidut-släpp kan vara flera . Miljöutrymmetär inte bara orättvist fördelat i världen. Det är ocksåorättvist fördelat i Sverige.Vi anser, mot bakgrund av att vi lyckats vändatrenden av utsläpp i och mot bakgrund av atthotbilden skärps, att det finns skäl att höjaambitionsnivån för den svenska klimatpolitiken.När Klimatkommittén lämnade sitt betänkande fö-reslog den att vi skulle minska utsläppen till 1990 årsnivå och därutöver minska till2010. Det var en stor enighet bakom det här förslaget.Nu visar det sig att det som före-slog som mål redan är uppnått. Dessutomhar vi sedan kom med sitt betän-kande fattat beslut om ytterligare åtgärder för attminska utsläppen såsom en skatteväxlingsstrategi ochen satsning på förnybara drivmedel. Självklart måstedå också målet kunna höjas. Vi har föresla-git att det skärps till för de svenska utsläppen,och att vi därutöver vidtar åtgärder genom projekt iandra länder som minskar utsläppen där. Detta skullegöra att vi tar vara på den positiva trend som vi förtillfället har i . Vi minskar våra utsläpp ,och därmed står vi väl förberedda dåvi vet att vi måste minska utsläppen ytterligare.Vad är det då som gör att vi kan minska utsläp-pen? Jag tänkte ta några exempel. Om alla kör lagen-ligt - dvs. inte för fort, vilket inte är för mycket be-gärt av svenska bilister - kan utsläppen minska mednågon procent. Om vi byter ut - bara 10 %alltså - av bensinen och dieseln mot förnybara driv-medel kan utsläppen minska . De satsningarsom beviljats pengar i de lokala investeringsprog-rammen kan minska utsläppen med 2 ½ %. Tolvkommuner, bl.a. de s.k. utmanarkommunerna, hartillsammans med redovisat attde själva kan minska sina utsläpp med 1,3 miljonerton, dvs. Detta skullede i huvudsak klara till senast 2010.Listan på sådana här exempel kan göras lång.Skatteväxling, ekonomiska styrmedel för trafiken, enjättesatsning på järnväg osv. Allt detta är åtgärdersom kan minska utsläppen av koldioxid, och sanno-likt skulle det gå att nå betydligt längre än vad vivågar hoppas på . Det finns naturligtvis en storosäkerhet i denna typ av beräkningar, men de visar påmöjligheterna. Vi har valt det något blygsamma för-slaget om att minska utsläppen till 2010.Kanske är det och utmanar-kommunerna som är de verkliga realisterna när desäger att utsläppen kan minska till 2010.Det är viktigt att vi sätter målet tillräckligt högtför att visa på en tydlig inriktning mot minskadeutsläpp, men framför allt är det viktigt att vi genom-för alla de åtgärder som krävs för att vi skaminska våra utsläpp till en hållbar nivå.Anf. 74 ():Fru talman! I tidningen läste jag en gångom damen som skulle köpa äpplen på torget . En handlare gjorde reklam för sig med orden:Mina äpplen är ekologiskt odlade. svarade:Det gör ingenting. Jag ska bara ha dem till äpplemos.Damens replik framstår kanske som skratt-retande. vet vi så mycket mer. Alla känner tillatt det finns ekologiska samband och att allt därmedär miljö. Miljöhänsyn och miljöpolitik kan inte av-gränsas till någon specifik sektor utan innefattar allafrågor som berör människor. Alla är beroende avmiljön för tillgång till frisk luft, rent vatten och nä-ringsriktig mat.Forskare har konstaterat, precis som vi har hörthär tidigare, att det skett en generell global uppvärm-ning av jorden, särskilt märkbar de sista årtiondena.Jorden har historiskt haft både varmare och kallareperioder. Variationer har förekommit på grund avsolaktivitet, många vulkanutbrott m.m. FN:s klimat-panel har konstaterat att koldioxidhalten i atmosfärenhar ökat med från den förindustriellatiden. Panelen anser att det här tillsammans medövriga växthusgaser till stor del bidrar till den miss-tänkta växthuseffekten.Koldioxiden är på grund av sin mängd den mestdominerande växthusgasen och uppstår, som vi harhört, framför allt vid förbränning av fossila bränslen.Utsläppen måste bemästras - säger jag , fastdet kanske kan vara . Vår privata konsumtionoch livsstil betyder här mycket, och alla har ett per-sonligt ansvar.Ett kraftfullt handlingsprogram krävs för att hejdakoldioxidutsläppen, och vi ser fram emot vad klimat-propositionen innebär, som vi har hört talas om längenu ska komma. Varken inom energi- eller transport-sektorn kan ökade utsläpp tillåtas. Vi kristdemokraterredogör i vår miljömotion för hur ett sådant programkan utformas. Vi anser att verksamma åtgärder bråds-kar inom det här området, som i sin tur påverkardelmålen för bl.a. frisk luft, försurning och övergöd-ning.I det här sammanhanget vill jag ställa en fråga tillmiljöministern angående skatten på etanol som for-donsbränsle. finns två pilotprojektmed framställning av etanol. För att gynna använd-ningen av och skapa marknad för etanol som drivme-del har denna etanol varit befriad från energi- ochkoldioxidskatt. Den ena pilotprojektdispensen utgårvid nyår, och den andra löper till. När dennapilotprojektdispens går ut nu vid nyår innebär det enprishöjning, och man tycker vid verket i Hudiksvallatt det slår undan benen för verksamheten. Jag undrar hur det här kan medverka ekologiskt hållbar utveckling.Det här går inte heller att utläsa ur budgeten. 201 finns det en rubrik om skatt på alternativadrivmedel, men det gäller en skattestrategi som skabörja . Det är lovvärt att budgeten beskriverpolitikområden, men jag tycker att det faller inompolitikområdet att redogöra även för dessa två pilot-projekt, som ju nu har befrielse från skatt på koldi-oxid och energi.Tillverkare av andra alternativa drivmedel harframfört behovet av generell befrielse från koldiox-idskatt för koldioxidneutrala drivmedel. Ett sådanttillkännagivande från gjordes precis föresommaruppehållet . Det gick ut på att kravenpå miljöklassning av drivmedel skulle vara resultatin-riktade. Vad jag förstår finns det också en utredningsom underlag för detta, som kom med sitt betänkande1999. Det borde alltså finnas material för att snabbtkomma med besked. Man undrar då: Vad händer numed den etanolförsäljning som är på gång att introdu-ceras uppe i , där man installerar etanol-pumpar, när nu skatten höjs . Sedandröjer till innan nästa strategi träder i kraft.Försurningen ökar fortfarande, men i långsamma-re takt än förut. Miljökvalitetsmålet Bara naturligförsurning har enligt proposition 2000/01:130 tvådelmål. Det ena är att av sjöarna ochmindre än av sträckan rinnande vatten år 2010ska vara påverkade av mänsklig försurning. Det andraär att trenden mot ökad försurning av skogsmark skavara bruten före år 2010.Så har då regeringen föreslagit en del åtgärdersom vi kristdemokrater anser vara otillräckliga. Vianser att man även behöver kalka skogsmarken.Också talar numera om kalkningav skogsmark på sin hemsida. Enligt våra beräkningarkrävs det ca för detta. Då bör mansatsa på den skogsmark som finns i de mest försuradeområdena.När det gäller vattnet är grundvattentäkterna fort-farande dåligt skyddade i många kommuner. Mångakommuner saknar också vederhäftiga och alternativavattenförsörjningsplaner. Vid de översvämningsperi-oder som har varit har man på sina ställen inte haftnågon beredskap för vattenförsörjningen. Det finnsalltså en hel del här att göra.Jag vill fråga miljöministern om ifall det inte hadevarit lämpligt att redovisa också detta med etanolen ibudgeten.Anf. 75 ():Fru talman! Livet ser lite annorlunda ut änvad det gjorde sedan. Mendet viktigaste av allt är att se till att vi har en tro påframtiden. I den tron måste miljöpolitiken vara enväldigt viktig del.Att vidga miljöpolitikens perspektiv till att om-fatta även kommande generationer ligger i dess natur.Men generationsperspektivet är inte enkelt. I slutrap-porten Vår gemensamma framtid från Världskonven-tionen för miljö och utveckling, som presenterades avGro 1987, fanns ett tydligt gene-rationsperspektiv. nyckel-begrepp var hållbar utveckling. Begreppet har sedandess haft ett kraftigt genomslag och skapat en bredmedvetenhet om miljö, naturresurser och vår framtid.Med hållbar utveckling menade en utveckling som tillfredsställer dagensbehov utan att inskränka kommande generationersmöjligheter att tillgodose sina behov. har flera definitioner till-kommit. Många, både företag och länder, har uppen-barligen velat definiera sin verksamhet som hållbar.Vartefter definitionerna har stigit i antal har begrep-pet tyvärr vattnats ur och blivit otydligt.I stället för att komma med nya definitioner av ettbegrepp som kopplar ihop utvecklingsbehov hossamtida och framtida generationer är det att inseatt den närmast framtida generationen är våra barn.Att se på miljöfrågor ur ett barnperspektiv kan hjälpaoss att fatta kloka beslut för kommande generationer.Ändå är det ovanligt att miljöfrågor sedda ur ett barn-perspektiv förekommer i debatten. Barn och unga ärosynliga i det mesta av det miljöarbete som sker såvälnationellt som internationellt. Det är dags att ändra pådet nu.Hållbar utveckling handlar om respekt för kom-mande generationers behov och möjligheter till ut-veckling. Därför måste barn och unga bli synliga ochrespekteras.Syftet med är att skapa en hållbar ut-veckling för hela mänskligheten. Syftet med barn-konventionen är att skapa en hållbar uppväxt för varjebarn som föds på vår jord. Det är med uppenbar tyd-lighet så att dessa båda dokument hör ihop. Det bliringen uthållig utveckling om de två dokumenten inteförverkligas. Barnen är framtiden, och får de inteuppleva livskvalitet i form av både en god naturmiljöoch en god social miljö kommer de inte att vara bära-re av en hållbar utveckling.Det är viktigt att låta barn och unga komma tilltals i såväl den privata sfären som i mer officiellasammanhang. Det är viktigt att lyssna till dem ochrespektera deras oro och tankar. Genom att ta vara påderas klarsyn, nyfikenhet, engagemang och kraft kanvi göra utvecklingen hållbar. Ungdomens miljöriks-dag är ett exempel på detta. Strategin bör vara att fåin ett barnfokus i miljöarbetet på alla nivåer. Besluts-fattare behöver förstå hur barns hälsa drabbas och attbarn är särskilt utsatta. De behöver förstå barns tystaoro nu och . Ett tydligt barnperspektivbör finnas med i allt miljöarbete.Fru talman! Den miljödrivna utvecklingen där fö-retag, det civila samhället och staten gemensamt taransvar för utvecklingen inrymmer en mycket storkraft och potential. Den miljödrivna utvecklingenkommer att bli en drivkraft för ekonomisk tillväxt,industriell och mänsklig utveckling, och geett klimat för företagande och innovationer. En mil-jödriven utveckling är bra för våra barn.Utan ett starkt civilt samhälle blir det svårt att nåen långsiktigt hållbar ekologisk, ekonomisk och soci-al utveckling. I slutändan kan miljödriven utvecklingoch andra miljöåtgärder aldrig kommenderas fram avstatliga pekpinnar eller enbart genom företagens age-rande. Ett starkt civilt samhälle med upplysta männi-skor som utövar sin konsumentmakt och sina demo-kratiska möjligheter att påverka är en av de viktigastedrivkrafterna för att ställa om samhället i en mil-jövänlig riktning.Mot bakgrund av detta är det viktigt att stärka detcivila samhället. Ett led i det är att ha starka organi-sationer. , , studieförbund, fiskevårdsförbundm.fl. spelar en stor roll i miljöarbetet. Dessa organi-sationer studerar och följer vaksamt hotet mot natu-ren. De förmedlar och medverkar i opinionsbildning-en, uppmuntrar till vård av byggnader och miljöer isåväl landsbygds- som i stads- och tätortsmiljöer. SkaSverige vara en pådrivande kraft och ett föregångs-land för ekologiskt hållbar utveckling är det nödvän-digt att ta till vara de goda krafter som finns i redanverksamma organisationer. Det är dyrt för landet attlåta bli.Fru talman! Låt mig så ta upp frågan om interna-tionellt samarbete på miljöområdet. En av de allraviktigaste anledningarna till att inta en positiv håll-ning till EU är möjligheten att samarbeta kring miljö-frågorna som till sin natur är gräns-överskridande. För att komma till rätta med gräns-överskridande miljöproblem behövs gränsöverskri-dande samarbete. bejakar därför, i mot-sats till vissa andra partier, EU-samarbetet.EU har en central roll att spela på den internatio-nella miljöscenen. Som ett av världens största ochdärmed viktigaste handelsblock kan EU vara med ochpåverka utvecklingen. Det är absolut nödvändigt attEU tar det här ansvaret. EU:s möjligheter att påverkaden internationella utvecklingen är beroende av gra-den av samsyn och enighet inom unionen. Sverigemåste inom EU vara en offensiv kraft på miljöområ-det. För att nå framgång krävs att skaparallianser med andra länder. Genom att skapa allianserkan vara med och driva EU framför sig. Dettafår också återverkningar på den internationella mil-jöscenen.För att nå en hållbar utveckling i och EUmåste den inre marknaden utvecklas i miljövänligareriktning. EU:s ekonomi måste miljöprövas. Vi måsteha en tydlig miljöstyrning på EU-området då natio-nella konkurrensvillkor alltmer fastställs av interna-tionell konkurrens på den gemensamma marknaden.Olika konkurrensvillkor på grund av olika miljö-regler och miljöskatter kan fungera som en drivkraft,men också som ett hinder. Gemensamma miljöskatterär ett av verktygen för att komma över detta hinder.Hittills har den varit kallsinnig tillatt införa gemensamma miniminivåer. Jag och Cen-terpartiet hoppas att man ändrar sig på den punkten.Sverige måste våga ta steget och säga att det be-hövs miniminivåer på miljöskatter i EU. Det vore braför miljön, och det är ett bra sätt för att skapa likvär-diga konkurrensvillkor inom EU. I grund och bottenär detta inte en skattefråga utan en miljöfråga. Attinföra gemensamma miniminivåer för miljöskatterbetyder inte att EU ska ha harmoniserade skatter påalla områden. Miljön utgör ett tydligt område därökad överstatlighet är nödvändigt. Detta gäller natur-ligtvis även på miljöskatteområdet. måstevåga att erkänna detta.Den ökade överstatligheten på miljöområdet ärspeciellt viktig om EU ska kunna agera som en starkkraft på den internationella miljöscenen. Samtidigtsom det behövs en ökad överstatlighet på miljöområ-det är det viktigt att slå fast att enskilda länder måstekunna gå längre om det finns klara motiv för det.Till sist vill jag också betona vikten av att EU ut-vidgas till Öst- och , kanske framför alltur ett miljöperspektiv.Anf. 76 ():Fru talman! Det finns en hel del i politiken påmiljöområdet som är bra. Jag vill ändå i den här de-batten lyfta fram, ha samtal och debatt kring de storautmaningar som vi står inför och där vi kan se bristersom vi behöver hjälpas åt för att komma åt. Jag tän-ker då på fyra stora utmaningar som vi står inför:För det första klimatfrågan.För det andra bevarandet av den biologiska mång-falden.För det tredje det internationella samarbetet ochEU:s roll i miljöpolitiken.För det fjärde tänker jag också på att bemöta depolitiska krafter som faktiskt inte ställer upp på dessautmaningar - utmaningarna för solidariteten medkommande generationer. Dessa politiska krafter tyck-er jag blundar för problemen.Visst har vi, tack vare de stora biologiska kunska-per som vi har att tillgå, tack vare teknikens, demo-kratins och marknadsekonomins utvecklingskraft,stora möjligheter. Men vi måste visa en bestämdpolitisk vilja.Jag vill fråga övriga politiska partier här om vikan vara överens om min och beskriv-ning av utmaningarna som vi står inför; utarmningenav den biologiska mångfalden, alltfler arter somhotas av utrotning, den svenska och faunansom ständigt blir fattigare och de globala klimatför-ändringarna. Det är de fattiga ländernas befolkningsom drabbas hårdast av en förstärkt växthuseffekt.Därför krävs det en världsomspännande handlings-plan, en plan som leder till minskade utsläpp och somomfördelar resurser. Bristen på överstatlighet i miljö-politiken - många miljöproblem är gränsöverskridan-de. Men EU är för svag för att lösa dem.Fru talman! Vid en överläggning i går mellanmiljö- och jordbruksutskottet och skogsindustrinframkom det bl.a. att det finns en samsyn om målen ifråga om skydd av värdefull skogsmark, förutom närdet gäller tidpunkten för när målen ska uppnås. Mendet kom också fram att arbetet med avsättningarnainte fungerar bra. Metoderna måste uppenbarligenförändras. Arbetssättet när det gäller att åstadkommadessa avsättningar måste ändras.Hur ser miljöministern på det här problemet?Kanske är det en fråga för , somhar ansvar för skogsfrågorna. Departementsorganisa-tionen är ju en annan än utskottsorganisationen, somjag själv tycker borde förändras. Miljöpolitiken bör,enligt min mening, ha ett eget utskott.I dagens läser jag om enmätning av partiklar i luften i , förresten enkommun där har varit med och styrt iflera år och där miljön blir sämre och sämre. Demycket höga halterna i luften tros sammanhänga medtrafiken och sopförbränningen. Kommer vi åt pro-blemet med sopförbränningen? vill jag fråga miljö-ministern. När kommer samma avgifter på sopför-bränning som på deponering?Miljöavgifterna kompletterar generella utsläpps-rätter och innebär att den som släpper ut föroreningareller utnyttjar en naturresurs får betala för det.Ett annat styrmedel är att skapa äganderätter ge-nom att fastställa ett tak för utsläpp och sedan auktio-nera ut utsläppsrätter under detta tak. Miljöavgifteroch utsläppshandel innebär ju att alla förorenare mo-tiveras att minska utsläppen och att teknikutveckling-en stimuleras i en miljövänlig riktning.Vad som skulle vara viktigt och som är bråttomatt införa är vägavgifter, t.ex. för att finansiera störretrafikmiljöförbättringar. Miljöstyrande trängselavgif-ter kan också användas för att motverka lokala mil-jöproblem.Jag vill också fråga miljöministern: för etanolbränsle att slopas?