prot · GO0974 · 2001-03-06 00:00:00 — leds av en mycket skicklig ord-förande och kommer säkerligen att ha ett antal myck-et intressanta förslag. Det vore utomordentligt märk-ligt om man tog ställning till förslagen, som GunnarAxén föreslår, innan de ens är lagda från kommitténssida. Jag tycker att det kanske visar lite bristandeinsikt om hur viktig denna fråga är från interpellan-tens sida.Anf. 137 ():Fru talman! Jag noterar bara att finansministern,som har så många uppfattningar i många olika frågor,inte vad gäller den här frågan heller vågar uttala sinegen uppfattning utan väljer att mörka. Det hade varitbra för Upphandlingssverige att få klart för sig att detkommer en skärpt lagstiftning och bättre sanktions-och tillsynsmöjligheter. Men även i den här fråganliksom i den föregående har inte finansministernnågra besked att komma med. Jag beklagar detta.Tack så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 2000/01:248 omsmugglingen av punktskattebelagda varorAnf. 138 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att stoppasmugglingen av punktskattebelagda varor.Endast den som har rätt att bedriva partihandelenligt alkohollagen får föra in alkoholdrycker förkommersiella ändamål. Den som bryter mot detta görsig skyldig till varusmuggling. I praxis har personersom upprepade gånger fört in mindre mängder alko-hol dömts för varusmuggling, dvs. att vid en helhets-bedömning har gärningarna bedömts som kommersi-ella.Den 1 januari 2001 trädde en ny lag om straff försmuggling i kraft. Som ett led i kampen mot dengrova brottsligheten innehåller lagen en särskildstraffskala för grov olovlig befattning med smuggel-gods. Med grov olovlig befattning avses bl.a. motta-gande och distribution inom landet av smuggelgods.Numer kan alltså även den som tar emot smuggelgod-set och säljer det vidare få ett kännbart straff.Lagen innehåller även bestämmelser om krimina-lisering av förberedelse och stämpling till alla slag avgrova smugglingsbrott. var förberedelse ochstämpling ej straffbart utom då det gällde smugglingav narkotika. Ändringen gör det möjligt att redan påplaneringsstadiet ingripa mot grov smuggling avalkohol.Det går alltså att angripa de problemsom påtalar. Regeringen är dockmedveten om att det behövs ytterligare åtgärder ocharbetar därför med att skärpa lagstift-ningen på området.Riksskatteverket och har mot bakgrundav aktuella problem begärt att lagstiftningen på om-rådet ändras i syfte att förbättra skatteförvaltningensoch tullens möjligheter att bekämpa privatinförsel ikommersiellt syfte.Inom utreds för närvarandeom det är möjligt att införa strängare straffrättsligasanktioner mot skatteundandraganden på punktskat-teområdet. I arbetet ingår att analysera och förslag till förbättrade kon-trollmöjligheter. Utredaren räknar med att presenteraen promemoria med förslag till åtgärder runt månads-skiftet maj/. Målet är att bestämmelser omnya kontrollåtgärder och strängare straffrättsligasanktioner ska kunna träda i kraft den 1 januari 2002.Regeringen följer också noga hur privatinförselnutvecklas med anledning av de höjda införselkvoter-na. Bl.a. har och drogforskningSoRAD, i uppdrag att ta fram statistiköver konsumtions- och försäljningsutvecklingen.Statistiken ska även inkludera det s.k. mörkertalet.Mot bl.a. denna bakgrund uttalade regeringen i denalkoholpolitiska propositionen att den avser att senaretill återkomma till frågan om de skattejus-teringar som behövs på alkoholområdet. Regeringenhar ännu inte tagit ställning till vilka åtgärder som börvidtas.Vad gäller frågan om resurser be-handlas denna inom ramen för budgetarbetet.Jag vill understryka att det inte ankommer på rege-ringen att fastställa hur ska organisera sinverksamhet. Detta innebär att självständigtavgör var de resurser man förfogar över gör mestnytta för att uppfylla de mål för tullverksamheten somriksdagen och regeringen fastställer.Anf. 139 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaretsom jag fått på min interpellation.Jag vill inleda så här: Jag blir tokig som mamma,tullare och skattebetalare, men mest som tullare ochmamma, när jag ser hur det går till i Helsingborg.Så uttryckte sig en kvinnlig tullare till mig översituationen när det gäller öl- och spritinförseln mellanHelsingör och Helsingborg.Storskalig införsel av punktskattebelagda varortog sin början , och efter dethar problemen bara ökat. Insmugglingen via Skånehandlar främst om tre olika tillvägagångssätt, nämli-gen i lastbilsfordon, de populära endagsbussresornatill och en ganska ny form: hämtning avTysklandsinhandlade varor i Helsingör.Vid bussturerna är det inte ovanligt - och jag harsjälv varit med och sett hur det har gåtttill - att det kan finnas över tusen liter starksprit i enenda buss utan att någon ägare ger sig till känna.Okänd är ägaren, trots att det finns tusen liter spritlastad i bussen. Då ska vi komma ihåg att det baragenom tullfiltret i passerar ca 20 bussarper dag och upp till 30 bussar per dag under vecko-sluten.Det finns ett nytt sätt att införa stora mängder al-kohol till . Ca 500 personer är involverade iett system där några åker över till , hyr busseller något liknande fordon, kör ned till , tarmed sig allt vad man kan, åker tillbaka till Helsingördär allt gods omlastas i personbilar. Där finns enannan grupp av personer som åker i skytteltrafikmellan och för att vid varjeinresa föra in den mängd som är tillåten.De personer som sysslar med det här gör cirka tioinresor . Man har räknat ut att det går attklara av 17 inresor . Men man kan ju inteåka så och föra in varor föreget bruk. Det här görs av personer som är bidragsbe-roende. Det kan röra sig om pensionärer eller arbets-sökande. Det är denna nya nisch som jag vill kommaåt.Vi måste slå hål på denna bubbla. Vi får inte låtadenna organiserade verksamhet få ett fäste. Jag und-rar om ministern inte blir lika upprörd som jag ochmånga andra blir över att det förs in så mycket alko-hol på det här viset. Hur pass insatt är ministern i denhär verksamheten?Anf. 140 Finansminister ():Fru talman! Det framgick av mitt svar att jag ärlika upprörd som interpellanten över denna smuggel-trafik. Det är skälet till att regeringen har vidtagit enrad åtgärder och skärpt lagstiftningen. Jag markerarockså mycket tydligt i mitt svar att vi är beredda attytterligare skärpa den.Tullverket gör på det här området ett utomordent-ligt gott arbete, och personal bidrar påalla sätt och vis till att försöka att förhindra trafiken.Men vi är beredda att försöka skärpa de instrumentsom personal kan behöva för att ytterliga-re öka effektiviteten i kontrollen.Jag är medveten om att det finns kommersiellaintressen som försöker att göra vinster på den härtypen av trafik. Därför bör de företag - bussbolag ochandra - som medverkar till den här trafiken ta sin delav ansvaret. Jag vet ju att det pågår en omfattandesådan diskussion. Det finns också aktuella fall där dethar prövats hur ansvaret ska fördelas.Jag har ingen annan mening än interpellanten, attdet är viktigt att vi fortsätter att diskutera hur vi kanskärpa kontrollen och hur vi kan hitta nya lagstift-ningsinstrument och ge bättre resurser.Anf. 141 ():Fru talman! Det är helt klart att denna storskaligasmuggling av både alkohol och cigaretter - som jaginte nämnt tidigare - bottnar sig i en sak, nämligen dehöga skatterna som vi har i på dessa varor.Det gör att det är mycket lönsamt att bedriva dennatyp av verksamhet. Jag har tidigare ställt olika frågortill ministern om hur man ska kunna komma till rättamed problemet.Men vad jag är mest bekymrad över är det sompågår. Och vilka är mottagarna? Jo, det är ungdomar.De kan på olika adresser, var som helst, dygnet runthämta dessa varor. Det är detta som är så skrämman-de. Vi kan inte bara se på hur denna verksamhet fårstarkare fäste och hur den förstör fler och fler ung-domar.Regleringsbrevet från regeringen är bra. Där sägsklart och tydligt att tullarna ska bekämpa narkotika.Då kommer inte annan typ av smuggling prioriteraslika högt. Resurserna är ju begränsade.Min vädjan till ministern är att vi nu ska sättastopp för denna jäkla handel som pågår. är det vårplikt som politiker att göra något, att satsa på ett pro-jekt. Jag vill att regeringen säger: Låt tullen i Skånefå en projekttid på två eller så att man kansnabbutbilda tullare som kan inrikta sig på den härverksamheten. Vi politiker måste visa att vi menarallvar med att få stopp på detta. Tullarna ska ta handom narkotikabekämpning och sådant.Jag hoppas att finansministern bär med sig dettamed riktade projekt vid kommande diskussioner införbudgetberedningen.Jag vet att man välkomnar det här projektet somjag har försökt att hitta på och att man tycker att detfinns ett stort behov av det. Därför tror jag inte atttullen kan gå på ministerns linje i svaret, att man fårgöra vad man vill inom sin egen verksamhet. Det skaman göra, men man har ju inte resurserna.Det är utomordentligt att regeringen kommer medden skärpta lagstiftningen. Men man kan inte ha enskärpt lagstiftning om man inte har resurser att ta fastdem som sysslar med smuggling. Då spelar det ingenroll vilken lagstiftning vi har. Vi måste försöka fåresurser till att möjliggöra att de sysslar med detta tasfast. Sedan kan vi döma dem efter den skärpta lag-stiftningen. Vi kan inte bara tjusigt tala om att nu skavi ha den här skärpta lagstiftningen, men sedan inteha resurser att förverkliga den. Jag vädjar om attministern ska kunna förstå detta.Ministern säger i sitt svar: "Det ankommer inte påregeringen att fastställa hur ska organiserasin verksamhet." Men jag tror att de skulle bli väldigtglada om regeringen sade att nu öronmärker vi i treårs tid en viss summa pengar. Man får då så myckettillbaka. Av en enda satsad krona kommer sex kronortillbaka. Det är inte bara jag som säger det. har redan gjort beräkningar på området.Det är därför som jag vill höra vad ministern anserom det här projektet.Anf. 142 Finansminister ():Fru talman! Det är naturligtvis oerhört frestandenär en moderat riksdagsledamot står och begär merpengar till den offentliga sektorn att instämma i öns-kemålet.Jag vill inte på något vis förhindra den entusiasmMaud känner i den här frågan. Jag tyckeratt den är viktig, och jag delar hennes entusiasm. Jagtror att det är viktigt att både via lagstiftning och viade resurser som har kunna agera i den härfrågan. Vi har också försett Tullver-ket med en del extra resurser. Jag är medveten om attTullverket inte bara har den här typen av trafik somde ska försöka hantera utan också en del andra myck-et grannlaga uppgifter. Det enda avseende som MaudEkendahl och jag skiljer oss åt är att jag inte tyckeratt det är nödvändigt att vi detaljstyr . Jagtilltror all den kompetens de har där, ochjag tror att de själva kan värdera och bedöma hurresurserna ska användas i fortsättningen.Däremot är jag beredd att pröva, som jag har sagti mitt interpellationssvar, att på olika sätt - lagstift-ningsvis och på annat sätt - förstärka Tullverketsmöjligheter att agera mer kraftfullt. Där har vi engemensam uppfattning.Anf. 143 ():Fru talman! Vi är på väg att bli lite överens. Ändåskulle jag vilja ha en modell där vi säger att vi skagenomföra ett projekt. Jag tror att det vore det endariktiga att göra. Jag hoppas att finansministern kantänka över det.Nu vill jag i mitt slutinlägg ta upp ett annat syn-sätt på frågan. De personer som jag tidigare talade omoch som far fram och tillbaka på endagsbussturer ochsom bär allt detta öl är alltså personer som är bi-dragsberoende. Vad det handlar om är att dessa kan-ske har svenskt medborgarskap men - och jag sägerdet - utländska namn. Jag tycker inte att personersom kommer till och som får förmånen att blisvenska medborgare ska få utveckla den här syssel-sättningen eller företagsnischen. Jag tycker inte att viska tillåta det. Man kanske inte får säga detta i Sveri-ges riksdag, men jag vill göra det därför att det intehandlar om vem som helst. Vi måste alltså lära allaatt så här får det inte fortgå.Försäkringskassan har stora problem. Varför fårförsäkringskassan information om att detta försiggåroch om vilka det berör? Jo, de får information avsådana som blir förbaskade på att detta försiggår. Deringer och talar om vad eller håller påmed. Tipsen kommer från allmänheten, men de är juen droppe i havet. Det är så få man kommer åt.Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi slår hålpå det här. Man ska inte kunna uppbära bidrag avolika slag som man kanske har 800 000 påbanken och försörjer sig på denna verksamhet.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 2000/01:254 omLagrådets yttrandeAnf. 144 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag kommer att vidta för att Lagrådetsyttranden ska ges den vikt de förtjänar och för attLagrådets yttranden inte ska avfärdas. Han har ocksåfrågat om jag kommer att se över möjligheterna attinföra en författningsdomstol.Lagrådets granskning av ett lagförslag ska enligtregeringsformen gälla följande: Hur förhåller sigförslaget till grundlagarna och rättsordningen i öv-rigt? Hur förhåller sig förslagets föreskrifter till var-andra? Hur förhåller sig förslagets föreskrifter tillrättssäkerhetens krav? Är förslaget utformat så att detkan antas tillgodose de angivna syftena med försla-get? Och slutligen, vilka problem kan uppstå vidtillämpningen?Regeringens och min uppfattning är att Lagrådetsgranskning är mycket betydelsefull i lagstiftningsar-betet och att Lagrådets synpunkter ska visas storrespekt. Regeringen är visserligen inte skyldig attfölja de synpunkter som Lagrådet lämnar på ett lag-förslag, men utgångspunkten är att Lagrådets syn-punkter ska följas. Det krävs starka skäl för att frångåvad Lagrådet har anfört.Om det finns sådana skäl kan det undantagsvis fö-rekomma att regeringen inte följer Lagrådets syn-punkter. Av den efterföljande propositionen måste detdå enligt riktlinjer för utformningav propositioner framgå tydligt vilka av Lagrådetssynpunkter som följts och vilka som inte har följts. delar där Lagrådets synpunkter inte följts, måstedet föras en tydlig argumentation. Att riktlinjernaföljs bevakas av gransknings-enhet.Beskrivningen att regeringen vid upprepade till-fällen har avfärdat eller ignorerat Lagrådets yttrandenär grovt missvisande. Inte i något fall där Lagrådetkritiserat ett lagförslag har regeringen avfärdat synpunkter eller ignorerat dem. I det fåtal falldär regeringen har bedömt ett lagförslag som så an-geläget att det bör läggas fram trots Lagrådets syn-punkter, har regeringen i den efterföljande proposi-tionen noggrant redogjort för varför man valt att göradet. Detta har skett på ett sådant sätt att riksdagensledamöter kunnat väga regeringens skäl för sin stånd-punkt mot Lagrådets yttrande. har på såsätt kunnat bilda sig en uppfattning om huruvidapropositionens lagförslag ändå ska antas eller inte.Inom regeringen har jag som justitieminister ettsärskilt ansvar för att besluten är lagenliga, följdrikti-ga och enhetliga. Det innebär också att jag har ettsärskilt intresse av att delta i beredningen av frågor avväsentlig betydelse där Lagrådet haft synpunkter. Föratt säkerställa att detta sker har det gjorts etttillägg till Statsrådsberedningens riktlinjer om dengemensamma beredningen inom Regeringskansliet.Tillägget gäller ärenden där Lagrådet har avstyrkt ettlagförslag i dess helhet eller allvarligt ifrågasatt det.Sådana ärenden ska alltid beredas med Justitiedepar-tementet. På det sättet kan jag från min sida bevakaatt Lagrådets synpunkter inte frångås annat än omstarka skäl talar för det. Jag kan också bevaka attregeringens ståndpunkt i så fall motiveras väl.Carl-Erik Skårman har också frågat om jag kom-mer att se över möjligheterna att införa en författ-ningsdomstol så att rättssäkerheten kanvidmakthållas och grundlagens regler följas fullt ut.I sammanhanget vill jag påpeka att arbetet inomregeringen är så fördelat att konstitutionella frågorhör till statsrådet område.Möjligheterna att införa en författningsdomstolövervägdes av Fri- och rättighetskommittén förknappt . Den kom fram till att en sådandomstol inte borde införas i . Regeringen harinte heller haft några tankar på att låta utreda fråganpå nytt. Enligt min mening innebär den svenska lag-stiftningsprocessen kompletterad med lagprövnings-rätten enligt 11 kap. 14 § regeringsformen en fullgodgaranti för rättssäkerheten.Frågan om en författningsdomstol har i dagarnabehandlats i . Enligt utskottetbör regeringen ges i uppdrag att låta utreda frågor omskyldigheten för domstolar eller andra offentligaorgan att i vissa fall inte tillämpa en föreskrift och omundantaget från denna skyldighet, det s.k. uppenbar-hetsrekvisitet. Utredningen bör, menar utskottet,omfatta frågan på vilket sätt en förstärkt lagprövningbör kunna utövas. Detta bör enligt utskottet t.ex.kunna innefatta överväganden kring Lagrådets ställ-ning och frågan om det behövs en speciell författ-ningsdomstol eller om prövning bör ske inom detvanliga domstolsväsendet.Socialdemokraterna och reservera-de sig mot förslaget. Om följer utskottetblir det regeringens uppgift att hantera riksdagenstillkännagivande.Anf. 145 ():Fru talman! Jag vill gärna tacka statsrådet för sva-ret på min interpellation.Fru talman! I den välordnade demokratin är ett avmotsatsparen önskemålen att dels se till att demokra-tins opinionsyttringar slår igenom i statens agerande,dels upprätthålla rättsstatens principer för att garante-ra medborgarna säkerhet och en rimlig förutsägbarheti statens handlande. I ett antal frågor har mereller mindre kommit att hamna mitt emellan dessaprinciper. Den kommunala demokratin har inte fåttgenomslag på samma gång som grundlagens be-stämmelser kraftigt naggats i kanten.Internationella juristkommissionens svenska sek-tion har uppmärksammat frågorna och konstaterat attregeringen bl.a. när det gäller lagen om stopp förutförsäljning av kommunala bostadsföretag, lagen ombostadsförsörjningsfrågor och lagen om stopp förutförsäljning av landstingens akutsjukhus faktiskt harlagt fram förslag som gått emot Lagrådets synpunkter- i vissa delar vad gäller för vårt samhälle mycketväsentliga bestämmelser i grundlagen och de factoden kommunala demokratin.Nu säger statsrådet att regeringen inte är tvingadatt följa Lagrådets synpunkter, och dessutom harregeringen talat om varför man inte följer grundla-gens bestämmelser. Det tycker jag, fru talman, är enmycket besynnerlig motivering av en justitieminister.Skulle man inte vara skyldig att följa en lagbestäm-melse bara för att man talar om varför man inte följerden? Det kan väl inte vara ett rimligt beteende i enrättsstat. Själva poängen är väl den att grundlagen skavara ett rättesnöre som håller både regering och riks-dag till ordningen även om tillfälliga opinioner ellertyckanden griper oss.Den internationella juristkommissionen vill up-penbarligen påpeka att det finns två sätt att upprätt-hålla respekten för grundlagen. Antingen ska man haen förhandsgranskning av lagförslagen, eller så fårdet bli en efterhandsjustering med hjälp av en författ-ningsdomstol. Med hjälp av förhandsgranskningen fårman ta intryck som gör att man följer den juridiskasakkunskapens invändningar och rättar till det sominte stämmer med grundlagen.I ett av de exempel som jag nämnde ville rege-ringen inte ens skicka förslaget på remiss till Lagrå-det. Det skulle enligt regeringen vara så ont om tid.Genom bostadsutskottets försorg skedde så i alla fall,och Lagrådets kritiska synpunkter blev dessbättrekända för allmänheten.Sverige har ingen författningsdomstol. Statsrådetsäger klart och tydligt att han heller inte har för avsiktatt lägga fram något förslag, men då kvarstår endastrespekten för Lagrådet. När regeringen nu gång pågång går emot Lagrådets grundlagstolkningar finnsdet anledning till oro. Det är statsrådet som har ansva-ret för detta i regeringen, och det är därför som jagånyo vill ställa frågan om vad statsrådet vill göra föratt stärka Lagrådets ställning, så att oron vad beträffarregeringens förhållande till grundlagen kan stillas hosallmänheten.Anf. 146 Justitieminister ():Fru talman! Att regeringen gång på gång inteskulle följa Lagrådets synpunkter är direkt felaktigt.Regeringens och min uppfattning är att respekten förgrundlagen är en förutsättning för samhällets stabili-tet. Det är självklart. Lagrådets granskning av lagför-slagen är därför mycket viktig för att upprätthålladenna respekt. Det är också självklart. Som jagnämnde tidigare är utgångspunkten alltid att Lagrå-dets synpunkter ska följas. kan dock ett lagför-slag vara så angeläget att regeringen väljer att läggafram det trots kritik från Lagrådet. Om regeringenväljer att inte följa de synpunkter som Lagrådet läm-nat ska detta alltid motiveras. Detta gäller oavsettfrågans vikt.Även om Lagrådet riktar kritik mot ett lagförslagkan det i många fall vara så att brister som Lagrådetpekat på kan avhjälpas under det fortsatta proposi-tionsarbetet. I många fall där Lagrådet har haft syn-punkter på ett lagförslag har frågan varit sådan att dethar funnits utrymme för olika tolkningar, exempelvisnär det gäller om lagförslaget varit förenligt medregeringsformen. I andra fall har det varit så att har efterlyst djupare analyser på vissa punktereller ytterligare överväganden innan regeringen gårvidare med ett förslag.Sammanfattningsvis anser jag och regeringen attsystemet med Lagrådet och respekten för Lagrådetsamt lagprövningsrätten är tillräckligt för att respek-ten för grundlagen och våra lagar ska upprätthållas.Anf. 147 ():Fru talman! Man kan naturligtvis diskutera vadsom är gång på gång, men jag visade faktiskt på treolika tillfällen då regeringen gått emot Lagrådet. Detmenar jag är bristande respekt för de höga juristernasuttolkning av grundlagen. Det gällde lagen om stoppför utförsäljning av kommunala bostadsbolag. Därvar man t.o.m. kritisk mot retroaktiviteten i självalagförslaget. Det gällde lagen om bostadsförsörj-ningsfrågor. Lagrådet sade att det man från regering-ens sida föreslog var att staten ska dikteravad som sägs i kommunfullmäktige och vid kom-munstyrelsens överläggningar, vilket var att direktstöra den kommunala demokratin. På samma sätt ärdet när det gäller akutsjukhusen.Detta är grava inslag i den kommunala demokra-tin, och det har skett - två gånger under år2000 och en gång . Alltihop har skettunder . Jag vill påstå att det fak-tiskt är gång på gång.Nu säger statsrådet i sitt svar att Statsrådsbered-ningens egen ordningsstadga har gjorts om så attLagrådets synpunkter inte kan frångås annat än omstarka skäl talar för det. Jag kan också bevaka, sägerstatsrådet, att regeringens ståndpunkt i så fall motive-ras väl. Det är ju precis de skäl som har angivits. Dethar varit viktiga saker, och man har talat om varförman inte följer grundlagen i dessa tre fall. Men likvälföljer man inte grundlagen; likväl skapar det oro närdet gäller hur regeringens förhållande till grundlagenfaktiskt är i dessa fall. Det är regeringens förhållandetill den kommunala demokratin såsom den uttrycks igrundlagen som är oroväckande.Anf. 148 Justitieminister ():Fru talman! Jag ska inte upprepa mig ytterligareen gång. Det är uppenbart att våra åsikter skiljer sigåt. Jag ska kort kommentera de tre olika lagförslagen.Först gäller det de kommunala bostadsföretagen.Syftet med lagförslaget var att motverka att dekommunala bostadsföretagen såldes ut eller att peng-ar fördes över från bostadsföretagen till annan verk-samhet i kommunen. I propositionen föreslogs en lagom tillfällig minskning av det generella statsbidragetvid avyttring av aktier eller andelar i eller utdelningfrån kommunala bostadsföretag. Regeringen remitte-rade inte det förslaget till Lagrådet. Regeringen ut-nyttjade då den undantagsmöjlighet som finns i 8 kap.18 § i regeringsformen, enligt vilket Lagrådet intebehöver höras om Lagrådets hörande skulle fördröjalagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt menskulle uppkomma.