prot · GP0938 · 2001-11-30 00:00:00 — Vi menar attansvaret måste ligga hos kommun, landsting och statatt bygga upp strukturer som gör det möjligt för män-niskor att konsumera kultur men också att vara en deli och aktivt delta i kulturlivet på olika sätt. Vi tror inteatt sponsring och reklam, de kommersiella krafterna,är en garant för att kulturlivet ska kunna leva och varatillgängligt för alla. Här går det skarpa skiljelinjer.Visst är det så, vilket jag också tydliggjorde, attModeraterna vill överföra folkbildningen till utbild-ningsutskottet. Men däri ligger också en ideologiskskillnad, nämligen: Handlar det om det livslångalärandet, om folkbildning eller handlar det om renutbildning?Anf. 24 () replik:Fru talman! har rätt i en sak, nämligenatt det är fråga om ansvar. Vi tror faktiskt att indivi-den kan ta ansvar. Det låter så bra att tala om detoffentliga, men det innebär alltså att man samtidigttar bort ansvaret från individen.Vi ska komma ihåg att av den kultursom vi om vi ska kalla det konsumerar betalarredan nu den enskilde. Då kan man bara konstatera attett fullt stöd för det allmänna innebär ettminskat ansvar för individen.Vi vill också ha ett ökat ansvar på vissa områden,som jag sade i mitt inledningsanförande. Det somstaten är bra på vill vi satsa på och i vissa samman-hang satsa mer på. Jag tog också upp ett par punkterdär också regeringen gått den väg som vi har stakat uti , t.ex. när det gäller de fria grupperna, kul-turminnesvården osv.Det är utan tvekan en ideologisk skillnad. MenCharlotta Bjälkebring ska inte måla upp en vanföre-ställning och sedan debattera utifrån den bilden. De-battera rent sakligt om vad det rör sig om! Vi kanredovisa våra olika ideologiska ställningstagandenhär. Men jag vill inte på något sätt hoppa in och sägaatt det här kommer det att leda till om man följerVänsterpartiets linje, om det visar sig att det är minegen tolkning av något som ni inte har sagt. Det hål-ler jag mig faktiskt för god för. Det borde ocksåCharlotta Bjälkebring göra.Anf. 25 () replik:Fru talman! Alla gör vi ju egna analyser av det viläser, av det vi ser osv., och det här är min tolkningoch mina farhågor. Jag vet att i många andra debatterhar också haft andra farhågor utifrån detsom de läser in i de förslag som läggerfram, och det är farhågor som vi inte delar. Men detär väl bra att vi kan debattera det.Vi är överens om att individen har ett ansvar. Detär bara jag och ingen annan som kan ansvara för vadjag säger och gör, och så är det också för LennartFridén.Samtidigt måste vi som politiker och som riksdagförsöka ta ansvar för att ge människor möjligheter attdelta i kulturlivet. Då tycker vi att det förslag som vilagt fram tillsammans med Socialdemokraterna ochMiljöpartiet är det bästa förslaget. Det tillgängliggörkulturen mycket mer än vad ett moderat förslag skulleha gjort.Anf. 26 () replik:Fru talman! Det är alltid lättare att tala om andrasförslag än om sina egna, dessvärre. Det är ganskaovanligt, vill jag säga, att ett parti som ingår i ettregeringsunderlag, som ju faktiskt gör,har så många reservationer. Därför tycker jag att vikan avfärda debatten om spretighet. Sitter man i rege-ringsförhandlingar, som de borgerliga partierna kan-ske får göra efter nästa val, då kommer man överens idessa förhandlingar. Då blir det inte en spretighet närman lägger fram förslagen. Då är det ett givande ochett tagande som man sedan brukar stå för.Jag tycker också att tar tillbrösttoner när det gäller demokratin och hur denpåverkas av olika anslagsnivåer. Är det alltid det somSocialdemokraterna och, i det här fallet, Vänstern ochMiljöpartiet kommer fram till som garanterar dendemokratiska utvecklingen? Vi kristdemokrater harlagt oss på en högre ramnivå än regeringen, men detskulle inte falla oss in att säga att vårt förslag främjardemokratin mer än vad ert skulle göra.Jag vill också gå emot det som målarupp, att vi skulle påstå att sponsring skulle vara engarant för att kulturen utvecklas. Detär ingen som har påstått det. Vi är väldigt måna omatt alltid betona att stat, kommun och landsting haransvaret för att alla ska få möjlighet att få del avkulturen och själva få medverka i olika sorters kultur-utövning. Det ligger ingen motsatsställning i dettaoch att uppmuntra engagemang från privatpersoneroch från företag att också göra insatser.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag vet inte riktigt hur jag ska svarapå inlägg. Men givetvis är det inteanslagsnivån som helt och fullt avgör om en kultur-politik slås ut eller inte. Det avgörande är hur man serpå kulturen.Sedan är ju inte staten den enda offentliga instanssom satsar på kultur, utan det gör också kommuneroch landsting. Om inte kommuner och landsting hadefunnits, hade den offentliga kulturpolitiken varit be-tydligt mindre.Det som man kan utläsa i budget-förslag är att de vill dra ned kraftigt på det offentligaoch att de vill lyfta fram de ideella krafterna mycketmer. Det kan man också utläsa i Kristdemokraternasförslag. Det handlar alltså om ideella krafter, före-tagssponsring, osv. Vi tycker inte att man ska luta sigmot detta, utan det är det offentliga som ska varagaranten för att vi ska ha en bred och god kulturpoli-tik som är tillgänglig för alla. Det är här skiljelinjernafinns.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag vill ställa en konkret fråga somkanske är lättare att svara på.I går auktionerade en auktionskammare ut en dyr-grip och som hade tillhört dendöve. Det är en otroligt unik pjäs. Den har funnits påHistoriska museet. Men ville den privatperson somhade lånat ut den dit att den skulle säljas. Av vilkaskäl vet jag inte. Detta skapade ett enormt engage-mang, och privatpersoner och andra ställde upp ochsamlade in pengar för att museet skulle kunna köpapjäsen för , och därmed är den garanteradatt finnas kvar på Historiska museet.Tycker att det här är nå-got som vi borde uppmuntra? Eller borde vi tacka nejtill den här typen av insatser - räcker inte statens,kommunens eller medel till så ska vitacka nej till att få hjälp av privatpersoner och företagoch därmed mista viktiga kulturskatter?Anf. 29 () replik:Fru talman! Helt klart kan jag säga att jag aldrigskulle gå med på att staten skulle konfiskera någraprivata egendomar. Det tycker jag i grunden är fel.Men jag tycker att det offentliga måste ha råd medvissa saker. Vi kan ju faktiskt på olika sätt se till att viockså får råd med vissa saker. Därigenom borde manha kunnat anslå ett offentligt stöd för att kunna köpain den här pjäsen.Givetvis vill inte jag heller tacka nej till de ideellakrafter som finns. Det är viktigt att vi har ideellakrafter, att vi har självförvaltningsorgan, osv. Det ärVänsterpartiet inte alls motståndare till, utan det villvi givetvis uppmuntra och bejaka.Anf. 30 ():Fru talman! arbetar målmedvetet föratt barn ska ha en framskjuten plats i den nationellakulturpolitiken. De ska ha en självklar rättighet att fåutöva sin favoritkultur varhelst de bor och utan att detska styras av föräldrarnas inkomster. Därför vill vi att25 % av det statliga kulturanslaget ska gå till kulturför barn och unga.Beträffande ungdomarnas kulturintressen är detväldigt viktigt att lyssna till deras egna önskemål.Ungdomsstyrelsens generaldirektör skri-ver i deras nyhetsblad :"Ungas inflytande är A och O. Ett mera systema-tiskt inflytande för unga i närmiljön skulle kunnakanalisera en hel del av viljan och öka genomslagetför ungas idéer. Som att medverka till att göra denegna vardagen bättre i skolan eller på arbetet. Menockså att påverka fritidsaktiviteter ochhelger genom att delta i olika kulturaktiviteter, idrottoch verksamhet i ungdomsorgnisationer, nätverk ochcommunities på Internet. Unga vill påverka och varaen resurs men på flera områden upplever de att så inteär fallet. "Vi tar fasta på detta och skriver i vår motion attungdomarna måste få vara med och bestämma hurresurserna ska fördelas. Vi har också föreslagit ettanslag på för det, ett anslag som kom-mer att växa till 290 miljoner, vilket ger varje kom-mun en miljon var, oberoende av hur många invånaresom finns i kommunerna. Vi kallar anslaget KUL-bidrag, vilket betyder kultur till unga i hela landet -av unga, med unga och för unga. Pengarna ska kunnafördelas via exempelvis kommunernas ungdomsråddär det finns sådana. Även ungdomar som inte tillhörnågon förening ska kunna ta del av KUL-bidraget.Fru talman! Det är hög tid att vuxna vågar ta ste-get att släppa fram ungas idéer och låta dem genom-föra dem. Det alltför vanligt att vuxna ordnar aktivi-teter och inbjuder ungdomarna att delta. I sambandmed kultursponsringsseminariet påCirkus lyssnade jag till flera talare som berättade attde gör vad de kan för att ordna arrangemang för ung-domar på teatrar, museer, etc. Ingen av dem sa att defrågade ungdomarna om vad de vill uppleva eller attde bett ungdomarna var med och skapa innehållet iarrangemanget. Det är en viktig ungdomspolitiskuppgift att skapa ett utrymme för ungdomars egetskapande.Det förekommer många bra exempel på hur manute i kommunerna försöker underlätta för ung kultur.Men vi vill att det ska fungera i hela landet och tyckerdärför att bör få i uppdrag av rege-ringen att påverka kommunerna att utarbeta konkretaplaner för en högre prioritering av ungdomars kultur.Centerpartiet ser detta också som en åtgärd för attminska den regionala klyvningen som vi ser växerfram . I storstäder erbjuds många olika aktivite-ter, och en väldigt stor del av statens kulturpengarstannar där, medan landet i övrigt har små möjlighe-ter att erbjuda ett brett register av olika aktivitetersom passar olika åldrar. Varje generation måste gesutrymme att skapa sin vision, sitt innehåll och sinaformer för att nå målen. Den traditionella svenskakulturpolitiken överensstämmer dåligt med ungdo-mars värderingar.Vi ställer oss också frågan om det som erbjudspubliken är det som publiken efterfrågar. Då tänkerjag på alla åldrar. Det är viktigt med en långsiktigkulturpolitik, men det är också viktigt att det gesutrymme för nya lösningar. Vi får inte förringa dennya delen av kulturlivet med filmfestivaler, rockfesti-valer, m.m. Det är evenemang som säkerligen står förmorgondagens kultur.Ett bra exempel på morgondagens kulturrörelse ärSödra teatern i , som genomfört ett föränd-ringsarbete som lett till en levande teater med gräns-överskridande verksamhet. Teatern har blivit en in-ternationellt uppmärksammad mötesplats, och publi-ken strömmar till och har ökat på tre år.Det är den scen i som har flest utomeuropeis-ka gästspel.Centerpartiet tycker att det är viktigt att få i gången diskussion kring hur den nationella kulturpolitikenska anpassas till vår föränderliga värld och vill därföratt en utredning ska tillsättas för att se över om utbudoch efterfrågan stämmer överens med verkligheten.Jag yrkar därför bifall till reservation 7.Fru talman! En annan hjärtefråga för oss i Center-partiet är samlingslokalerna, vilket flera andra talare idebatten har tagit upp. De är en viktigträffpunkt för människor såväl i glesbygd som i tät-orter. Där kan man mötas för att utveckla bygden ochkvarteret, för att möta professionella konstnärer ochamatörer eller för att delta i en studiecirkel. Det finnsi dag ca 3 000 föreningsdrivna samlingslokaler. Detlåter ganska mycket, men trots allt är det alldeles förlite. En del bygder är ganska välförsedda, men detfinns orter, och då inte minst tätorter, som har pro-blem med att hitta lokaler till sina verksamheter.Dessutom är det många som är i dåligt skick och därdet behövs standardhöjande reparationer eller handi-kappanpassning. anser att det behövsstörre anslag till detta än vad regeringen har budgete-rat. Det är därför med stor glädje som jag har noteratatt Socialdemokraterna tillsammans med Vänsternoch har väckt en motion som leder till attregeringens förslag kommer att höjas med 10 miljo-ner, från 19 till 29 miljoner. Det är bra men ändå intetillräckligt.Centerpartiets förslag på 40 miljoner är inte hellertillräckligt. Men det visar ändå klart att vi tycker atttillgången till samlingslokaler med bra standard ärviktig för att människor ska ges förutsättningar till ettlevande och lokalt kulturliv i alla delar av landet.Vi i vill också att föreningsägda id-rottslokaler ska räknas in. Och förhoppningsviskommer man att ta med det i utredningen. Det skullevara intressant att höra vad ministern säger om det.Jag vet inte om ministern uppfattade min fråga, menjag får väl repetera den . Den handlar om att vigärna ser att föreningsägda idrottslokaler också kanräknas in bland samlingslokalerna och få sammabidrag som övriga samlingslokaler.Ungdomsstyrelsen har gjort en studie över ung-domsföreningarnas tillgång till lokaler. Det visar sigatt nio av tio ungdomsföreningar inte har sin verk-samhet i en allmän samlingslokal. Störst är problemetmed lokaler i storstadskommunerna. Problemet ärstort för de föreningar som har startat under de se-naste fyra åren.Att tillgängliggöra allmänna samlingslokaler förungdomsverksamhet kan vara en av de mest centralaframtidsfrågorna för samlingslokalsföreningar.Fru talman! Det är många frågor som man villlyfta fram i en budgetdebatt. Jag går därför över tillatt tala om de fria scenkonsterna, dvs. teater, dans,sång m.m., som inte utövas på kommersiella villkor.De svarar ofta för nytänkande och experiment. Om defria teatergrupperna inte hade funnits hade antaletscenföreställningar minskat med närmare en tredjedelvarje år, och för barn skulle de minska med hälften.Det är som fördelar pengar till de friagrupperna. har beslutat att bidrag inte skadelas ut år till samma verksamhet utan attkvaliteten ses över. Det är ett bra ställningstagande,tycker jag. Men om man helt plötsligt tar bort ettanslag till en verksamhet kan det leda till att en braaktivitet försvinner.Vid årets anslagsfördelning visar det sig också attetablerade grupper förmodligen kommer att få ge uppsin verksamhet. Exempel på det är Nya Pistolteatern iStockholm och Romateatern på . Det är trå-kigt, och det var knappast vad regeringen avsåg närman höjde anslaget till de fria grupperna. Vad sägerministern om det? Det skulle vara intressant att få enkommentar.Nästa fråga jag vill lyfta fram är frågan om film-vårdscentralen, som ska starta i och somska bli ett centrum för dokumentär film. Det är bra attdet äntligen har tagits fram pengar till det. Det är enbörjan till något som vi i hoppas ska blistörre.Vi har tillsammans med skrivit enmotion, för vi vill utvidga uppdraget till att gälla ävendokumentärfilm som inte skyddas av upphovsrätten,dvs. skickas SVT:s gamladokumentärfilmer till för restaurering ochförvaring. Vi anser att hela vårt filmarv ska förvaras iSverige.Beträffande huvudmannaskapet för filmvårdscent-ralen har vi yrkat att den organisationskommitté somska tillsättas bör lägga fram förslag. Detta vidareut-vecklade väldigt bra i sitt in-lägg. Utskottet har tillmötesgått motionen såtillvidaatt dagens beslut kommer att innebära att Filminsti-tutet får huvudansvaret för att kommitténska kunna bereda ärendet.Personligen anser jag att kommun bordeha fått erbjudande om att inneha huvudmannaskapetfram till dess att ett definitivt beslut fattas.Däremot fick vi avslag på yrkandena om att tek-nisk kompetens bör knytas till den blivande film-vårdscentralen. Det är väldigt tråkigt, eftersom tekni-ken förändras så snabbt. är det svårt att fåtag i teknisk apparatur för att spela upp gammal film.Vi vet alla som filmade våra barn då detfanns super 8-kameror att vi , när våra barn ärvuxna, har problem att visa filmerna eftersom pro-jektorn har pajat och inte går att reparera. Vi sersamma problem med teknisk apparatur på detta om-råde, och därför kommer vi att återkomma med enmotion om det.Likaledes återkommer vi med kraven om att film-vårdscentralen ska byggas ut till ett svenskt nationa-larkiv för den rörliga bilden och att detta filmarkivska samverka även med bibliotek och museer. För-hoppningsvis kommer kulturutskottet, som ska taställning till våra kommande motioner, att ha förståel-se för hur viktiga dessa frågor är. Förhoppningsviskommer kulturministern att se till att det blir verklig-het.Jag yrkar bifall till reservation 33.Fru talman! anser att det är viktigtatt landet inte tudelas när det gäller utbud av kultur.Det är viktigt att det finns fungerande länsteatrar medbra kvalitet. Men trots det är det oerhört värdefullt attRiksteatern finns kvar och kan erbjuda olika teaterbe-sök runtom i landet. Det är kulturellt berikande ochen stor upplevelse för många orter när Riksteaternkommer på besök. Då går man man ur huse för att fåse den föreställning som erbjuds. I vårt budgetförslagär anslaget därför oförändrat, vilket innebär 3,8 mil-joner mer än i regeringens förslag. Det har dessbättreblivit något bättre siffror i utskottet.Så här säger om protesterar mot en kulturpolitiksom medför färre teaterföreställningar i orter på läng-re avstånd från huvudstad. Kultur, ekono-misk tillväxt och social harmoni hör ihop. Kultur ibygderna bidrar till att fler kvinnor och ungdomarväljer en framtid i . Låt fortsättasin framgångsrika kulturoffensiv.För är det, med tanke på all utflyttning,oerhört värdefullt med ett rikt kulturellt utbud.Det finns många fler angelägna frågor i vår parti-motion om kultur. Det gäller t.ex. ökat anslag tilltalböcker. Där ökar behovet. De är av stort värde intebara för synskadade utan också för yrkeschaufförer,som kan sitta i bilen och lyssna. Gamla människorbehöver lyssna. Sjuka som inte själva orkar läsa lyss-nar gärna.Sjukhuskyrkans stöd behöver ses över, och detkyrkliga kulturarvet likaså. länsas våra gamlakyrkor. I min hemtrakt finns en 1200-talskyrka -Lidens kyrka - som har haft besök av tjuvar mer änen gång.Listan över frågor som vi inte fått gehör för kangöras lång: nya nationella uppdrag, idrott osv. Menjag ser det som att har sått ett frö somförmodligen gror och kommer att växa , närvi borgare tar över ansvaret för landets budget.Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer,men yrkar bara bifall till nr 7 och nr 33.Anf. 31 ():Fru talman! Jag ska börja med en liten bekännel-se. Jag har väntat på denna debatt . När jagkom till och började förstå hur detsvenska samhället fungerar var en av mina förstafrågor varför kulturen i har så lite pengar.Varför är alla, från institutioner till fria grupper, såfattiga och så osäkra på hur de ska kunna gå vidaremed sitt arbete?Jag har försökt få svar på denna fråga under 31 årsom frilansande kulturarbetare. Fram till mitt inträdesom ledamot i levde jag som fri skribent,vilket betydde att jag var en mycket fattig skribent.Jag var fullständigt i händerna på de fast anställda. Dekunde från till en annan bestämma att en kursskulle försvinna eller att en TV-krönika skulle läggasned. De hade hela makten inte bara över ekonomin.Vi - de fria som satt utanför - tvingades attbörja om.Därför är jag väldigt glad över att äntligen fåställa mina frågor. De reduceras till en stor fråga:Varför har kulturen så lite pengar i ?Jag har suttit i under ett stort an-tal år. Jag sitter i styrelsen för Drottningholmsteaternoch dess museum. Jag stöter på samma fråga överallt.Pengarna räcker inte till. Kulturbudgeten är ettslags lapptäcke. Om man lagar på ett håll spricker detpå ett annat.Visst kan jag ta fram olika bitar av Folkpartietsbudget och tala för dem, men det betyder inte pånågot sätt att jag är nöjd.Nej, vi lade fram ett förslag på vårt landsmöte. Vikom överens om att vi ska jobba vidare för att i grundoch botten förstärka kulturens ekonomi. Ja, men nikan inte trolla, säger de andra. Nej, det kan vi inte,säger vi. Men varför har t.ex. AMS tio gånger såmycket pengar som kultur, religion, medier och id-rott? För mig är det helt obegripligt.AMS 60-70 miljarder täcker inte bara ersättning-en till arbetslösa. AMS är en enorm byråkratiskaapparat som inte producerar någonting alls. Kulturproducerar livsglädje, hopp, förståelse och dialog.Kultur skapar en mycket bred horisont. Vi dör om vistänger in oss i små, praktiska vardagliga sysslor ochinte orkar lyfta blicken och se lite längre bort. Därförbehövs en mycket stor förstärkning av kulturens bud-get.Jag ska summera några punkter i våra förslag,men de är bara tillfälliga. Vi i jobbar föratt genomföra den stora förändringen genom att hittamodeller för en bättre finansiering för kulturarbetet.Vi vill inte att biograffilm för vuxna ska censure-ras. Därför reducerar vi Biografbyråns budget.Vi jobbar väldigt mycket för en decentralisering.Vi vill förstärka ekonomin för Operan, ,och . Men vi glömmerinte de mindre institutionerna, bl.a. inte Drottning-holmsteatern och dess museum. Vi hoppas att de småsummor som teatern och museet har fått per-manentas. Den nya hyran för mu-seet uppgår till ½ miljon per år.Vi vill öka anslaget till trossamfund och till idrott.Samlingslokalerna ingår inte i kulturbudgeten av denenkla anledningen att vi satsar väldigt mycket påhandikappolitiken, på förbättring och handikappan-passning av alla mötes- och samlingslokaler.Vi vill att de öppna kanalerna ska få statligt stöd.Vi vill införa ett anslag som vi kallar för Mötemellan kulturer just för att stimulera och intensifieradialogen mellan de olika kulturer som finns i det härlandet. I detta sammanhang vill jag också påminnaom att landets största minoritet, sverigefinländarna,behöver mycket bättre ekonomi för sitt riksarkiv.Men, som sagt, jag känner absolut ingen stolthetöver denna budget och inte heller över kulturutskot-tets betänkande, och detta av den enkla anledningsom jag redan har talat om, att det är som ett lapp-täcke som spricker i sömmarna.Nu har dragit den självklara, naturligaslutsatsen att man behöver stödja kontinuerlig verk-samhet inom de fria grupperna. ska ett slags lång-variga avtal upprättas. Men vad betyder det? Detbetyder att andra fria teatrar går under.Vi har hört historien om riksmu-seet. Jag minns att det fördes precis samma diskus-sion för när Kungliga bibliotekethotades därför att samlingarna inte fick plats. Denenorma skatten av kunskap och minnen som ingår iKungliga samlingar hade inte plats nå-gonstans. Det var en lång, bitter kamp som slutadeväl. Jag hoppas att det blir samma lösning också förNaturhistoriska riksmuseet.Men varför måste vi varje gång gå igenom skär-selden när det gäller att finansiera absolut nödvändigadelar inom kulturens kärnverksamhet?Vad behöver kulturen? Kulturen behöver mångaoch rika finansiärer. Om det finns en enda stor finan-siär eller om enbart den offentliga sektorn står förekonomin blir det ett alldeles för starkt beroende tilldenna finansiär. Att vara beroende av pengar betyderatt inte vara fri. Jag tror att det var sade ungefär så här: Att vara skuldsatt betyderatt inte vara fri. Det är nästan samma sak för kulturen.Att behöva gå till en eller två starka finan-siärer - det kan vara kommunen, ellerstaten - och be om lite mera pengar är inte en frikultur.Jag har upplevt det här. Jag var med när mina f.d.elever från , ochDanshögskolan var tvungna att gå och be om merapengar. Jag har också varit med och försökt att sätta igång kulturverksamheter tillsammans med invandrar-grupper, men misslyckats därför att minoriteternaskulturer fortfarande misshandlas systematiskt i ettland som har för lite pengar för kulturen.För att undvika den pinsamma tiggarsituationenbehöver vi fria, starka, helt självgående fonder. Fårman inte stöd från den ena sidan, kan man få stöd frånen annan sida. Alla människor har inte samma smak.Alla människor har inte precis samma bild av kvaliteti kultur. Finns det flera finansiärer finns det mycketstörre frihet för kulturen.Kulturen behöver stöd till kontinuerlig verksam-het. Jag berättade om tiggarställningen, om upprepadegånger och om upprepade ansökningar. Det är ingengrund för en bra kontinuerlig verksamhet. Därför ärjag mycket glad över att teatermänniskorna äntligenhar kommit fram till de fleråriga avtalen. Men å andrasidan är jag lite rädd för att vi nu kommer att låsa fastoss till nya kollektivavtal som försöker att stöpa allverksamhet i en och samma form. Det behövs fleramodeller om vi vill ha mångfald i kulturen.Det är ungefär vad kulturen behöver.