prot · GO0991 · 2001-04-04 00:00:00 — Breddidrotten blir alltmerviktig i när vi har alltmer stillasittande arbetenoch vi ser att medelvikten bland både unga och äldreökar.Den andra grundstenen handlar om att idrotten ären fri och självständig folkrörelse med en bred verk-samhet som är spridd över hela landet. Den bygger påideella krafter, på människor som lägger ned en stordel av sin fritid som ledare, tränare och aktiva föräld-rar.Den tredje grundstenen, avslutningsvis, handlarom att elitverksamhet till stor del också är en kom-mersiell underhållning och har ett värde i sig genomatt den ger många människor förströelse och glädje.I det idrottspolitiska beslut som vi tog för drygt ettoch fastslog att statenendast kan ge syftet med statsbidragen. Statsbidragenskulle för det första bidra till att utveckla barns ochungdomars intresse och benägenhet för motion ochidrott samt deras möjlighet att utöva inflytande överoch ta ansvar för sitt idrottande. För det andra skullede göra det möjligt för alla människor att utöva mo-tion och idrott. För det tredje skulle bidragen syfta tillatt ge kvinnor och män lika förutsättningar att delta iidrottsverksamhet. För det fjärde skulle de främjaintegration och god etik. Avslutningsvis skulle destödja verksamhet som bidrar till att väcka ett livs-långt intresse för motion och därmed främja en godhälsa för de många människorna.Fru talman! När vi nu ser på vad som har häntinom alla de här områdena som idrottspropositionenpekade ut måste i alla fall jag säga att jag är impone-rad. Det har hänt oerhört mycket positivt inom id-rottsrörelsen som helhet, och speciellt inom de områ-den som pekades ut. Man kan naturligtvis se detta urolika perspektiv. Jag väljer att, utöver att konstateraatt det hänt väldigt mycket, också konstatera att id-rottsrörelsen verkligen tar sitt ansvar och att i de flesta avseenden har vuxit in iden delvis nya roll man har.Just när det gäller breddidrotten har inom ramen för det fysiska aktivitetsåret2001 startat sitt eget arbete, som man benämner Id-rotten sätter i rörelse. Man har medvetet intebegränsat projektet till att gälla endast innevarande årutan menar helt riktigt att detta ska vara en långsiktigsatsning på bredd- och motionsidrott.Idrotten har en given roll i folkhälsoarbetet medsina distriktsidrottsförbund, sina specialidrottsförbundoch sina 22 000 föreningar. Av intresse att nämna kanockså vara de satsningar som regeringen gör tillsam-mans med idrottsrörelsen med medel ur Allmännaarvsfonden. Man satsar t.ex. underen treårsperiod på idrottens barn- och ungdomsverk-samhet på främst lokal nivå. I de redovisningar man kan ta del av ser man att 135 olika projekt är igång just nu inom olika områden och i hela landet.Det tycker jag är ett bra bevis på att arbetet fått ge-nomslag på bredden, både geografiskt och genom attmånga olika sporter är representerade.Jämställdhet, fru talman, är viktigt inom alla om-råden i vårt svenska samhälle. Det är viktigt inomarbetslivet, inom skolan, inom socialförsäkringarnaoch inom politiken - men också inom idrotten. Vi kankonstatera att man inom idrotten aktivt arbetat för enförbättrad jämställdhet under åtminstone 10-15 årstid. Man har liksom på övriga områden jag nämndeännu inte nått ända fram. Men riktningen är klar, ävenom takten i allt arbete inte når upp till alla våra otåli-ga förväntningar. Utskottet förväntar sig i detta avse-ende ett intensifierat arbete för ökad jämställdhetinom idrottsområdet. Det gäller allt från tillgång tillanläggningar till fördelningen mellan män och kvin-nor i styrelser och tillvaratagandet av både kvinnorsoch mäns kunskaper, erfarenheter och värderingar.Samtidigt som det är viktigt att idrotten ger allamöjlighet till deltagande oavsett kön är det minst likaviktigt att alla människor oavsett etnisk bakgrundeller handikapp ges denna möjlighet. Eller om jagvänder på det: Idrotten och hela samhället har mycketatt tjäna på att dessa grupper får en bättre representa-tion. Idrotten har en unik möjlighet att överbryggamotsättningar och öka förståelsen mellan människormed olika bakgrund och grundförutsättningar. Inomdessa områden pågår många projekt för att lyfta framjust de goda exemplen och därigenom sprida idrottensgrundvärderingar.Fru talman! I idrottspropositionen och riksdagensbehandling av den hade vi ett omfattande resonemangom dopning. Vi konstaterade att det är ett av svenskidrotts mest självklara ställningstaganden att allatävlingar sker på ett rättvist sätt. Jag kan också kon-statera att svensk idrott under åtminstone arbetatintensivt mot dopning och också varit framgångsrikoch föregångare i detta arbete.I betänkandet tar vi inte direkt upp frågan omdopning, även om den just nu är rykande aktuell. Jagtänker på de för idrotten tragiska avslöjandena i . Vad vi däremot tar upp är WA-DA:s roll och lokalisering. Efter att besökt utskottet och delgivitutskottet regeringens tankar om och desslokalisering tror jag inte att vi i kammaren behövernågra ytterligare klargöranden. Självklart hoppas jagoch tror att ska ha goda möjligheter atterhålla ett positivt beslut vad det gäller lokaliseringenav . Det kanske inte ger så många arbetstill-fällen, i varje fall inte i ett första läge. Jag skulle merse ett positivt beslut som ett erkännande av det seriö-sa arbete som svensk idrott lagt ned för att få bortdopningen inom idrotten.Avslutningsvis vill jag kommentera det tillkänna-givande som utskottet gör till regeringen i detta be-tänkande. Utskottsmajoriteten menar att det bör till-sättas en expertutredning som ska arbeta förutsätt-ningslöst och omfatta samtliga kampsporter. Tillgrund för vårt ställningstagande ligger dels proffs-boxningsförbudet , dels den kartläggningsom lät göra avkampsporter inom och utanför RF-familjen och som isin tur var en del av underlaget vid den hearing omkampsporter som anordnades på Kulturdepartemen-tet.Utskottet konstaterar att vid de prövningar avproffsboxningsförbudet som har gjorts genom om-röstningar i denna kammare har vid alla tillfällen enklar majoritet röstat för ett bibehållande av lagstift-ningen. Och utskottet har ingen annan uppfattning än det har haft vid tidigare ställningstaganden.Däremot konstaterar utskottet att en mängd olikaför oss nya kampsporter dyker upp i vår del av värl-den. Vissa av dem har grepp och slag som starkt kanifrågasättas ur främst medicinsk synvinkel.Samtidigt har många av de här sporterna en posi-tiv funktion vad gäller t.ex. integration. Många in-vandrade ungdomar söker sig tillsammans medsvenskfödda ungdomar till de här sporterna. Dessavärden måste också vägas in i en kommande utred-ning.Att utskottet i sina överväganden slutgiltigt harstannat för att expertutredningen ska arbeta förutsätt-ningslöst grundar sig på att utredningen därmed harmöjlighet att föreslå förändringar i lagstiftningen heltfritt, vilket är positivt.Jag vill med detta ha sagt att det är utskottsmajo-ritetens uppfattning att den föreslagna expertutred-ningen inte enbart ska innehålla experter inom sa-kområdet utan även juridiska experter. Det kan fak-tiskt vara så att man kommer fram till en helt ny kon-struktion av lagstiftning, som fångar in alla de riskersom vi ser inom vissa kampsporter. Vi ser ingen fara idetta, tvärtom.Det har under resans gång framkommit att detskulle föreligga en risk för de sporter som ärfullt tillåtna, men som ändå faller inom det någotvaga begreppet kampsporter. Vi i majoriteten bedö-mer inte detta som en risk, utan är helt övertygade omatt vi genom att tillkännage för regeringen att ex-pertutredningen ska vara förutsättningslös också gergoda möjligheter till en total genomlysning av derisker, problem och glädjeämnen som onekligen finnsinom kampsporterna.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till samtligaförslag i kulturutskottets betänkande 4 och avslag påmotionerna.Anf. 262 () replik:Fru talman! började sitt anförandemed att tala om ohälsan. Ohälsan kostar oss 300 mil-jarder . Det är orimliga siffror. Vi vet att 12-åringar har problem med belastningsskador och att17-åringar redan har diskbråck.Jag funderar över hur ser på möj-ligheterna att förbättra detta med tanke på att skolornakrymper utrymmet för idrott. Timplanerna låser uppverksamheten. I gymnasieskolorna finns det mindreän under de år då det är så viktigtatt man får bygga upp sin kropp och få ett intresse föridrotten. Vi vet ju att man behöver bygga upp skelet-tet så att det är färdiguppbyggt mellan 20 och 25 årsålder.Jag skulle vilja veta hur ser påmöjligheten till samarbete mellan utbildningsutskottetoch skolministern för att förbättra idrottens möjlig-heter i skolan.Anf. 263 () replik:Fru talman! Visst är det ett jätteproblem att barnoch ungdomar lägger på sig vikt och att man är mind-re aktiv när det gäller att röra på sig.Det pågår väldigt mycket ute i skolorna och i för-skolorna, bl.a. inom det projekt som jag nämnde somFolkhälsoinstitutet står för och som heter Sätt Sverigei rörelse. Där har man olika projekt riktade till justförskolor och skolor. Jag är övertygad om att man idet arbetet tar rätt stora kliv framåt.Sedan finns det, som vi har debatterat,andra typer av projekt, som t.ex. exemplet som finnsnere i Bunkeflo, där man har engagerat även idrotts-föreningarna i arbetet med att aktivera inom ramenför skolans arbete.Avslutningsvis är det ändå så, , attskolorna har en ganska stor frihet när det gälleratt sätta sin egen profil på skolan. Man kan alltså omman vill på de olika skolenheterna mycket väl använ-da sig av idrotten eller fysisk aktivitet som en speci-alinriktning.Anf. 264 () replik:Fru talman! Det är bra att är opti-mistisk om att det ska bli förbättringar. Personligenkan jag tycka: Projekt i all ära, men det hjälper inte idet långa loppet.Projekt är något som pågår . nämnde Sätt i rörelse som pågår ett år.Andra projekt kanske pågår osv. De nårett fåtal människor.Det är av den anledningen som jag anser att manmåste göra något mer i skolan. Även om skolorna harfriheter, som säger, finns det låsning-ar genom timplanerna som innebär att alla ämnen skaha ett visst antal lektioner. Det gör att skolorna kän-ner sig låsta och inte kan erbjuda det antal id-rottstimmar som kanske skulle vara möjligt.Skulle man plocka bort timplanen tror jag att kre-ativiteten och möjligheterna ökar väsentligt. Medtanke på att man ser den här ohälsan är man frånskolhål redo att satsa mycket på idrott. Det är därförjag undrar om kan ställa upp på attjobba för att timplanen ska bort, inte bara på försöksom just , utan att den tas bort helt så att alla skolorfår friheten att utveckla idrotten.Anf. 265 () replik:Fru talman! Jag tycker att har ennågot pessimistisk syn på vad man kan åstadkomma iskolorna. Jag har varit väldigt mycket ute på skoloroch sett vad man verkligen gör. Där har det inte be-hövt slopas några timplaner. Bestämmer man sig föratt jobba utifrån att eleverna ska bli mer fysiskt aktivaunder skoltid klarar man ut det här ute på skolorna.Jag tror inte att det är någon sorts universallösningatt slopa timplanen. Jag tror mer på att man tillsam-mans, gärna med idrottsrörelsen, försöker få i gång enfysisk aktivitet i form av att man kanske kombinerarfysisk aktivitet med andra teoretiska ämnen som manhar i skolan.(forts. )17 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingKammaren beslutade på förslag av tredje vicetalmannen att pågående ärende samt återståendeärende på föredragningslistan skulle uppskjutas till ettkommande sammanträde.18 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2000/01:110 Förhandsbesked i punktskattefrågor,m.m.2000/01:117 Arvs- och gåvoskattens infogning iskattekontosystemet, m.m.Socialförsäkringsutskottets betänkande2000/01:SfU11 En nationell handlingsplan motrasism, främlingsfientlighet, homofobi och dis-krimineringLagutskottets betänkanden2000/01:LU16 Olovligt bortförda barn i internatio-nella förhållanden2000/01:LU17 Franchising19 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 4 april2000/01:358 av (c) till socialministerLars EngqvistTillgången till vård och personal inom hälso- ochsjukvården2000/01:359 av () till social-minister /01:360 av () till utrikesmi-nister i irakiska Kurdistan2000/01:361 av (v) tillstatsminister för spelfrågor2000/01:362 av () till statsrå-det före vräkning2000/01:363 av () till statsrå-det redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 17 april.20 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 4 april2000/01:1004 av () till närings-minister för traktorer och övriga arbets-fordon2000/01:1005 av () till näringsmi-nister godstrafik2000/01:1006 av () till utrikesminis-ter om folkmord i TurkietFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 17 april.21 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 3 april2000/01:992 av () till statsrådet i skolsystemetden 4 april2000/01:956 av () till statsrå-det /01:968 av () till försvarsmi-nister skjutfält2000/01:969 av () till försvarsminis-ter på Säve2000/01:970 av () till justitiemi-nister till högskolan2000/01:973 av () till kulturmi-nister på svenska muséer2000/01:974 av () till statsrådetBritta LejonFacklig anslutning som grund för lönediskriminering2000/01:975 av () till försvarsminis-ter /01:995 av () till kulturmi-nister för uppsnyggningen inför EU:s ministerbesökSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 17 april.22 § Kammaren åtskildes kl. 22.58.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets bör-jan t.o.m. 6 § anf. 34 (delvis),förste vice talmannen därefter t.o.m 7§ anf. 76(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 8 §anf. 129 (delvis),förste vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.56,av tredje vice talmannen därefter till ajournering-en ,av talmannen därefter t.o.m. 14 § anf. 220 (delvis)ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträ-dets slut.