prot · GO09125 · 2001-06-14 00:00:00 — Statsskulden som andel avBNP beräknas däremot att ligga strax år2002. Men det här är alltså merän den statsskuldsnivå på som rådde vidingången av lågkonjunkturen 1990. Det är naturligt-vis mycket allvarligt. Statsbudgeten visar underskottunder hela treårsperioden.Utgifterna för sjukpenningen och förtidspensio-nerna fortsätter att skena. De beräknas bli hela 10,4miljarder kronor högre än vad beräkningen var i hös-tas. Arbetslösheten väntas också stiga något mellan2003 och 2004 enligt vårbudgeten, herr talman.Jag antar att kommer att säga attdetta är en svartmålning. Jag har sammanställt någrauppgifter ur regeringens vårproposition, och det ser utpå det här sättet.Då tvingas vi konstatera att Socialdemokraternatillsammans med och harvisat sig oförmögna att genomföra reformer som ökarmänniskors oberoende och som skapar varaktigt godaförutsättningar för tillväxt i hela landet. fortsätterlandet att tudelas på ett fullständigt oacceptabelt sätt.Avfolkningen accelererar utan att våra största städerges chansen att klara sin uppgift som tillväxtmotorerför landet. Infrastrukturpolitiken har gått i stå. Här iStockholm växer köerna. Kollektivtrafiksystemenkommer inte att klara sin uppgift. Det är alldelesuppenbart. Förseningen när det gäller att få till stånden ordentlig järnvägskapacitet över det s.k. Saltsjö-Mälarsnittet kommer att fortplanta stora problem i tåg-trafiken över hela . Det finnsen komplett oförmåga att hantera dessa frågor.Flykten av företag, kunskap och kapital ur landethotar naturligtvis välfärden, men detta tillåts fortsätta,trots att vi vet att äldrevårdskostnaderna stiger medungefär till 2030. som antalet perso-ner ökar med 700 000 kommer antaletyrkesverksamma att minska med ca 100 000 perso-ner, men regeringen och dess stödpartier låtsas somom det regnar.I stället för att föreslå tillväxtfrämjande åtgärderutreder man nu om globaliseringen existerar. Man harengagerat förre LO-ekonomen för dennauppgift. Hans slutsatser så här långt är att den inteexisterar. Det kanske vore lämpligt att meddela de-monstranterna nere i om hans slutsatser.Socialdemokraterna och stödpartierna har byggthela sin politik på att den goda konjunkturen i om-världen skulle vara för evigt. Vi kristdemokraterföreslår däremot åtgärder som långsiktigt skulle kun-na skapa en bättre tillväxt- och välfärdsutveckling, enbättre fungerande arbetsmarknad och lönebildning,lägre skatter på arbete, sparande och företagande.Svenska låginkomsttagare är högst beskattade i värl-den. Det måste ju vara så att heltidsarbetande männi-skor ska kunna leva på sin lön. Hur länge ska svenskalåginkomsttagare behöva bidrag för att kunna betalaskatten?Kristdemokraterna vill tillsammans med de övrigaborgerliga partierna sätta tillväxtmålet högre än rege-ringen. Vår ambition är att ska komma tillba-ka till en tätposition bland de utvecklade länderna.Därför krävs det reformer som höjer svensk ekonomislångsiktigt hållbara tillväxt till åtminstone . Det ärganska stor skillnad mellan den nivå på somregeringen räknar med vid fullt kapacitetsutnyttjandeoch en höjning till . Vi vet ju att om vi ligger kvarpå dessa innebär det att kommer att fort-sätta att bli fattigare relativt sett. Vi kommer att hakvar de här resursbristerna som jag nämnde trots dehöga skatterna.Nyckeln till en bättre tillväxt ligger i en stark fö-retagsamhet. Utan växande företag kommer Sverigeinte att klara de stora framtidsutmaningarna. harregeringen snart haft på sig att lägga grundenför en stark företagsamhet, men den möjligheten harförsuttits. Visst talar rege-ringen och dess ministrar ibland om företagandet ochdess villkor, men, herr talman, det är väldigt mycketkackel och väldigt lite värpning på både Näringsde-partementet och . Vad har egent-ligen kommit ut av reformer och beslut som vi harkunnat fatta här i som har förbättrat villko-ren för företagandet? Det är en tragiskt kort lista omman tittar på de konkreta förslagen som har under-ställts för beslut.Kristdemokraterna har ett positivt alternativ tillregeringens ideologiskt betingade passivitet. Jag trorfaktiskt att det är detta det handlar om. var inne på alla de reformer som Socialdemo-kraterna har varit emot. Den ideologiska kompassenpekar nostalgiskt bakåt. Jag tänker på Teliaaffärenoch allt annat där det har varit problem. I stället föratt ha en offensiv politik där man ideologiskt ser vartman ska gå, får näringsministern komma krypandetillbaka till näringsutskottet och be utskottet ta ettinitiativ för att han själv inte har haft möjlighet attlägga fram en proposition. Han har avvisat ettförslag här i kammaren som gick i samma riktning.Den här ad hoc-politiken, bristen på framtidsvisioneroch bristen på en ideologisk linje är förödande förlandet i den globaliserade ekonomi som vi nu lever i.Politiken måste inriktas på att skapa förutsättning-ar för fler människor i arbete och fler växande före-tag. Vi föreslår ett antal åtgärder för att se till attföretagsklimatet blir så bra som möjligt så att fler avföretagarna i hela landet faktiskt vill och vågar ex-pandera och nyanställa. Vi vill ha en skattepolitik däralla får behålla mer av sin egen lön, även pensionä-rerna. Dessutom anser vi att pensionstillskottet, underdet som det finns kvar innan den nya pen-sionsreformen gör att pensionärerna skattar på sammasätt som vi andra, ska höjas med . Det här är enviktig åtgärd.Det är också långt kvar till en rimlig situationinom vården och skolan. satsarunder 3 miljarder mer än rege-ringen för att ge förutsättningar för en värdig vårdutan köer ute i våra kommuner och landsting. Menjag vill gärna understryka att här handlar det både ommer resurser och framför allt nya och bättre verksam-hetsformer med en större mångfald av vårdgivare förde sjuka och gamla. Jag tror också att det är så att flerarbetsgivare, utöver och kommunen, attvälja på ger en bättre löneutveckling och fler karriär-vägar, framför allt för de vårdanställda kvinnorna.Vi tror, ungefär som ordförande,att aktiebolagslagen ger mycket bättre förutsättningarän förvaltningslagen för att skapa tydliga beslutsvägaroch mer stimulerande arbetsvillkor för de anställda.Sektorn för vård, skola och omsorg är nu en kris-bransch. Vi tror att den har alla chanser att upphöraatt vara det med de reformer vi föreslår. Som det nuär bryts många människor ned. Många bränns ut ochdet är en fullständigt orimlig andel av de offentligan-ställda, framför allt kvinnor, som har problem genomden organisation som råder inom den här sektorn.Det behövs nya tag. Man behöver släppa loss kreati-vitet, släppa loss människor som vill driva, ta övericke-fungerande verksamheter, som har erfarenheter.Vi tror också, till skillnad från regeringen och Gö-ran som har gjort en stor sak av detta, attföretag som hämtar sitt kapital från börsen är mycketlämpade att arbeta på det här området.Låt oss ta här i Stockholm.Största ägare i är . Vad är detför fel med att ha kapital som kommer exempelvisfrån pensionssparande? Vad är det för fel med att dethar en avkastning? Finns det någon som är beredd attsatsa kapital på verksamheter, att avstå från inkomsteroch låta dem kapitaliseras och sätta in dem i verk-samheter, utan att få någon avkastning på detta?Jag tycker att det är en mycket intressant diskus-sion som statsministern tog upp om de s.k. non-profit-företagen. Låt oss ta den, låt oss fördjupa den. Inbjudgärna sådana huvudmän. Men jag tror också att detbehövs professionella aktörer som tar sitt kapital frånvåra sparpengar som vi satsar i aktiefonder och annat.Det här är en viktig fråga framöver, om vi ska klaraden mycket stora demografiska utmaning vi står in-för.Jag tror att varken de köande patienterna eller dealltmer utbrända offentliganställda har något att vinnapå regeringens alla stopplagar, precis tvärtom.Herr talman! Vi kristdemokrater lägger också för-slag för ett återupprättat rättsväsende, en bättre fa-miljepolitik med större valfrihet, ökade miljösats-ningar, bättre konkurrens för jordbruket, fisket ochåkerinäringen och bättre utvecklingsmöjligheter förjordens fattigaste genom ett höjt bistånd. Det här nårvi genom omprioriteringar och besparingar inom deutgiftsramar vi föreslår.Sverige har erfarenhet av en notorisktförsvagad tillväxt. Priset betalas av våra gamla, avvåra långvarigt sjuka som inte får den omsorg deförtjänar, av alla de som köar för höftledsoperationeroch hörapparater. Resursbristen drabbar också vårabarn som inte får en tillräckligt bra skola. Människordrabbas av bristen på poliser, av vardagsbrott somavskrivs på polisstationen. Världens högsta skatter äruppenbarligen inte lösningen.Vad behöver för att få trygghet in-för framtidens utmaningar, ett varmare och mänskli-gare samhälle är en ny regering som både förbättrarfamiljepolitiken och de andra långsiktiga villkoren förtillväxt.Jag står självklart bakom alla de reservationer därkristdemokraterna finns med. Men för tids vinnandeyrkar jag bifall bara till reservationerna 1 och 8.Anf. 3 ():Herr talman! Vänstermajoriteten säger att densvenska ekonomin är stark. Den som reser utomlandsoch upptäcker att han eller hon får betydligt mindreutländsk valuta för de svenska pengarna än tidigaredelar nog inte den uppfattningen. Inte heller upplevermänniskor det när de ska köpa bensin eller klädervars priser har drivits upp av den sjunkande kronan.De som brottas med arbetslöshet har inte heller upp-täckt någon större tillväxt i ekonomin. Upplevelsen ärsnarare den motsatta. När den svenska kronan tapparmark är det något som säger att allt inte står rätt till.När enbart delar av växer och många ställsutanför är det tecken på att det fortfarande finnsgrundläggande fel i ekonomin.Vi har fortfarande en haltande arbetsmarknad, hö-ga offentliga utgifter och ett högt skattetryck. Det äruppenbart att kommer att möta nästa låg-konjunktur med betydande sårbarhet. Regeringensförsummelse att vidtaga nödvändiga åtgärder, när vinu har av hög tillväxt bakom oss, kommerobönhörligt att drabba de svaga hårdast när ekonominmåste stramas åt. Det är inte rättvist.Herr talman! Landet klyvs regionalt och socialt.Medan vissa områden växer, tappar andra i tillväxtoch befolkning. Men också mellan individer ökarklyftorna. De fattiga blir fattigare och de rika rikare.Lönegapet mellan män och kvinnor ökar. Jämställd-heten i går åt fel håll. Långtidssjukskrivning-arna ökar i en galopperande takt. Nya svenskar fårinte vara med. Det är självklart att står iopposition mot en sådan politik. Den sociala klyv-ningen är en förlust främst för enskilda människorsom ställs utanför samhället, tillväxten och välfärden.Men det är också en förlust för samhället eftersomfärre tillåts bidra till tillväxten och välfärden. Allaborde få vara med. Då växer det mer. Egentligen ärdet ganska enkelt. Om man skördar fårman en större skörd än om man skördar på ett hektar.Men det är möjligen för enkelt eller för agrart förmånga att ta till sig.Med majoritetens förslag till riktlinjer för denekonomiska politiken, som vi nu ska behandla ochbesluta om, kommer klyvningen av landet att fortsättaoch de sociala klyftorna att vidgas ytterligare. Max-taxan i barnomsorgen gynnar de som tjänar mest.Familjer som stannar hemma och vårdar barnen ellerinte har något jobb får inget. I trygghetssystemen ärdet främst de som redan slagit huvudet i bidragstaketsom ska få ökat ekonomiskt utrymme. De som redanhar ska få mer, medan de som har mindre ska få nöjasig utan att få eller ska få mindre. Det är förvånandeatt en socialdemokratisk regering lägger sådana rikt-linjer och en sådan politik. Det är lika förvånande attVänsterpartiet, som talar så mycket om rättvisa, stäl-ler upp på en sådan politik.Herr talman! behöver en ekonomisk poli-tik som kan bygga broar över konjunktursvängning-arna. Det kan inte göras genom ökade offentliga ut-gifter och höjda skatter. Det är som att hälla bensin påen eldsvåda. Det blir bara värre. Det ökar sårbarhetenoch sänker uthålligheten i tillväxten.Vi går bara in i nya bidragskaruseller. Det är felväg. Det är den redan förda politiken ett tydligt ex-empel på. När barnfamiljerna fick en barnbidragshöj-ning med , som i och för sigCenterpartiet biföll, var det bara de familjer som intehade behovsbaserade bidrag som fick behålla denstandardförbättringen. De familjer som hade bostads-bidrag eller socialbidrag fick se de bidragen sjunka imotsvarande grad. Den ekonomiska standardhöjning-en uteblev för dem. De satt fast i sin bidragsfälla. Detbehövs en annan politisk inriktning, en inriktning somtar dem ur fällorna och som ger människor möjlighetatt växa och utvecklas.Vi förespråkar en politik för uthållig tillväxt sombäddar för att möta sämre tider. Vi vill hålla tillbakaden offentliga utgiftsexpansionen, sänka skatter ochfortsätta att amortera på statsskulden. Vi vill stärkanäringslivets konkurrenskraft, minska byråkrati ochkrångel, satsa på utbildning och infrastruktur. Vi villfortsätta en ansvarsfull linje för att ge statens finanserstabilitet och för en långsiktigt uthållig tillväxt för attgynna investeringar och företagande. Den gemen-samma reservation som vi lagt tillsammans med Mo-deraterna, och utgör enbra grund för den långsiktiga inriktningen av denekonomiska politiken.Vi vill sänka skatterna för dem som har störst be-hov, för låg- och normalinkomsttagare, och inte fördem som skriker högst. Genom en kombination av enskatterabatt lika för alla och en förvärvsrabatt förarbetsinkomster undviker vi marginaleffekter. Detblir lönsamt att gå från arbetslöshet till arbete. Detfrämjar tillväxt, kostar mindre för staten och värnarde svaga grupperna.Vi vill stärka kommunernas egen skattebas ochgöra kommunerna mer självständiga. Med vår skatte-rabatt i stället för grundavdrag får kommunerna be-hålla en större del av sitt skatteunderlag. Skattera-batten ger dessutom en större procentuell höjning avskatteunderlaget i låginkomstkommuner än i högin-komstkommuner.Trots att ett sådant förslag dessutom lindrar kra-ven på en skatteutjämning är en sådan heltnödvändig för att ge likartade förutsättningar för allakommuner att utvecklas. Det handlar om solidaritet,om rättvis fördelning och om minskade klyftor.Från sida ser vi det angeläget attförsvara de grundläggande principerna i skatteutjäm-ningssystemet som en viktig del i en kraftfull ekono-misk politik.Herr talman! Några ord om fastighetsskatten. Frå-gan är hur länge regeringen med hjälp av sina stöd-partier ska hålla på att skatta folk från hus och hem.Det är precis det som sker nu i vissa områden i landet.De som får lämna är de som inte har stora kontantatillgångar och höga löpande inkomster. I stället för atthöja fastighetsskatten måste den sänkas.Hade haft viljan att sänka fastighets-skatten kunde det redan varit gjort. De hade barabehövt rösta med oppositionen här i kammaren nyli-gen. Då kunde alla fastighetsägare ha rivit sönder sinameddelanden om de nya taxeringsvärdena. De gamlahade gällt och en procentsats på tillämpad påförra årets taxeringsvärden hade gett alla en sänktfastighetsskatt. Men se det gick inte. Frågan är varför.Herr talman! En av grundförutsättningarna för attkunna åstadkomma livskraft i hela landet är väl fun-gerande kommunikationer och en väl underhålleninfrastruktur. Det som pågår på infrastrukturområ-det är en ren och skär misshushållning med in-frastrukturkapitalet. Eftersläpningen av underhålletuppgår till hisnande . I det läget ärdet berättigat att fråga: När kommer regeringen tillskott? När kommer infrastrukturpropositionen? Närska flaskhalsarna i järnvägssystemet åtgärdas?Centerpartiet föreslår en ökning av anslaget med6,för att främst främja drift ochunderhåll av vägnätet men också för att förbättra förjärnvägen. Det har tyvärr utskottsmajoriteten av-styrkt.Ett bra företagsklimat är nödvändigt för att fler fö-retag ska startas och för att företag som har viljan attväxa även får möjlighet att göra det. Vi vill behållaoch öka rådgivningen och stödet till kvinnlig företag-samhet. Vi vill ta bort konkurrenshämmande regel-verk. Vi vill satsa på riskkapitalförsörjning via lokalariskkapitalbolag. Vi vill sänka förmögenhetsskattenoch arbetsgivaravgifterna.När 700 000 människor är utan arbete i en hög-konjunktur är det uppenbart att företagsklimatetmåste förbättras och arbetsmarknadspolitiken förnyasoch decentraliseras. Arbetsmarknadspolitiken måsteinriktas på att sätta människor i arbete, inte låsa indem i en rundgång av bidrag och åtgärder.Herr talman! Det är oförsvarligt att var fjärde elevi dag lämnar utan godkända betyg ochtillräckliga kunskaper. men det är om möjligt ännuvärre att skillnaden mellan kommunerna av andelenelever som inte når målen varierar mellan 3 och 42 %över landet. Tala om regional och social klyvning!Regeringen centralstyr resurser och sätter kvali-teten i undervisningen på undantag. Vi vill i ställetfokusera kunskapsmålen i skolan. Vi föreslår en sats-ning på på totalt 9,8 miljarder kronorunder perioden.Vi vill ge eleverna en utbildningsgaranti i gymna-sieskolan och ett bättre studiemedelssystem somtillsammans med skattereformen gör det möjligt förpersoner också från studieovana hem att ta steget in ihögskolan.Herr talman! Jag har i mitt anförande pekat på enrad brister i regeringens ekonomiska politik. Det ärinte svårt. Men jag har också visat att det inte behövervara så. Det finns sätt att bryta den regionala ochsociala klyvningen.Genom målmedvetna och strategiska satsningarpå grundläggande områden som ökar människorssjävbestämmande och livskvalitet kan vi samla landetoch stärka ekonomi och tillväxt. Frågan är om majo-riteten verkligen vill.Jag skulle vilja fråga finansutskottets ordförandeoch finansministern: Hur ska ni kunna åstadkommalångsiktig tillväxt i ekonomin och rättvis fördelningmed ökade offentliga utgifter och ett högt skatte-tryck? Varför sätter ni infrastrukturen i strykklass?Varför är ni så passiva när det gäller de galopperandelångtidssjukskrivningarna, och när ska ni kapituleraför den höga fastighetsskatten?Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tionerna nr 1, 3 och 9.Anf. 4 ():Herr talman! Våren som håller på att gå över iriktig sommar är ju förnyelsens tid. När man läser ivårpropositionen, som har ett alldeles nytt designatomslag, får man en känsla av att regeringen och desssupportpartier har varit väldigt inspirerade av densång vi brukar sjunga : Den blomstertid nukommer. Vi har väl alla varit på skolavslutningar.Den blomstertid nu kommer, och den kommer avsig själv.Vi liberaler och vi i de borgerliga partierna harnog låtit oss inspireras betydligt mer av en modernareskolavslutningssång, nämligen sommarvisa sombörjar så här: Du ska inte tro det blir sommar ifall intenån sätter fart.Jag tror att det är väldigt viktigt att vi inte tror attallt redan är gjort utan att det faktiskt behövs någonsom sätter fart. Vi politiker har vår uppgift - inte attsitta och gnugga händerna av förnöjsamhet över nåd-da segrar eller goda konjunkturer som man kan hop-pas på, utan vår uppgift är att skapa förutsättningarför en varaktigt god växtkraft, en varaktigt god till-växt och varaktigt goda villkor för att välståndet skaöka.Det är därför som vi i liberalerna ochde andra borgerliga partierna har lagt fram ett gemen-samt förslag till inriktning på den ekonomiska politi-ken där det övergripande målet är att öka Sverigesväxtkraft. Det behövs verkligen förnyelse. Diskussio-nen handlar ju ibland om förnyelse av politikensformer, och de kan sannerligen behöva förnyas. Mendet behövs också en förnyelse av innehållet.I går fick vi veta att Socialdemokraterna så till denmilda grad är mot förändringar att de inte ens villreformera arbetet med vårpropositionen så att detskulle kunna handla just om inriktningen på den eko-nomiska politiken och de långsiktiga frågorna. Detvar inte utan att jag återigen slogs av att Socialdemo-kraterna verkligen är genuint konservativa i den be-märkelse som ståupparen har talatom: Konservativa är de som vill bevara det som fornatiders konservativa bekämpade.Någonstans är det så att till varje systemreformoch förändring har ni släpats, mer eller mindre mot-villigt och baklänges. När det väl är genomfört skaman sedan bita sig fast i detta. talare här hargett en lång rad exempel på hur ni motvilligt släpatsbit för bit . - och i början av och en bit en in -genomfördes ju en mängd reformer. Vi brukar räknaupp dem: pensionsreform, skattereform, självständigriksbank, inflationsbekämpning osv. Men sedan vardet på något sätt som att luften gick ur er när detgällde att fortsätta med det här reformarbetet. Delsbytte ni till de samarbetspartner som blev just vad vi iFolkpartiet varnade för, nämligen en stoppallians.Dels kom den goda internationella konjunkturen, ochdå var det på något sätt bara att sätta sig ned ochsjunga Den blomstertid nu kommer.Men riktigt så bra som det alltid sägs är ju inte lä-get. Dels har väldigt många enskilda personer i vårtland på något sätt upplevt att de goda tiderna gått demi stort sett spårlöst förbi. Dels är det så att väldigtmycket av de systemfel som finns mycket tydligtkommer nu när konjunkturavmattningen är ettfaktum.Herr talman! Jag skulle kunna ägna väldigt myck-et av min talartid här åt att gå på djupet i fråga ominte bara de orosmoment utan också de konkretaproblem som finns. Men det har redan inskrivet i sitt manus. I och för sig spelardet väl ingen roll vad jag säger, för han brukar sägaatt jag är en dysterkvist. Dock tänkte jag mycketöversiktligt påpeka att vi har en kraftig kronförsvag-ning. Denna är ett betydligt större problem än reskas-san vid en Mallorcaresa. Jag skulle önska att Sverigefick en finansminister som förstod det.Varslen om uppsägningar ökar mycket kraftigt.Antalet konkurser ökar kraftigt. Industribarometernfrån visar på en fortsatt nedgång. Hu-vudkontoren flyttar ut. Spelar det någon roll? kanman fråga sig. Ja, enligt SNS forskningsrapport frånhäromdagen spelar detta återigen en mycket stor rollför - för spetskompetens och management-kompetens, för att vi ska ha avancerad kunskapsin-tensiv verksamhet här och för att strategiska beslutska fattas i vårt land därför att det är av stor betydelseför vad som händer här sedan.Listan på alla de stora företag som har flyttat ut,som antingen köpts upp eller som flyttat ut på egenhand, kan göras mycket lång - från till VolvoPersonvagnar i bokstavsordning.Företagandet går ned. Det tror man inte men så ärdet. är företagarna 3 800 färre än vid regerings-skiftet 1994. Och vad värre är: Den uppgång sompågick har brutits, så under det senasteåret har det blivit 8 000 färre företagare.Sedan har vi långtidssjukskrivningarna - dettaenorma mänskliga lidande. presenterar, inte heltoväntat, vår lokaltidning här, , attrehabiliteringspengarna , när knappt halva året gått,i stort sett är slut. Man påtalar också att varje kronasom sätts in för rehabilitering ger nio tillbaka. Varförlåter man sjukskrivningskostnaderna och allt detmänskliga lidandet springa i väg i stället för att försö-ka göra någonting åt det?Samtidigt som vi alltså har kvarvarande problemstår vi inför stora utmaningar. Jag ska inte tala omproblem, för de utmaningarna handlar om lösningar.Det handlar ju om att skapa en bättre värld och enbättre tillvaro. Men detta kräver en förändring avpolitiken, av de villkor som människor ska verka ochagera under.Jag skulle också vilja nämna den stora utmaning-en med globaliseringen. är ett litet öppet land.Världen växer, inte bara för oss utan för människoröver hela jordklotet. Vi måste se till att fler får dranytta, får dra fördel och får njuta frukterna av globali-seringens fördelar. Då krävs det en ökad satsning påfrihandel, på internationellt samarbete och också påett ökat och bättre fungerande u-landsbistånd från osssom ändå relativt sett har det väldigt bra ställt.Dock blir man lite beklämd när man - visserligengenom ett tidningsreferat, men ändå - får veta atthandelsministern i mångt och mycket sympatiserarmed en organisation vars syfte är att krossa, stoppaoch förbjuda den typen av förändringar.Demografin - ett svårt ord - handlar om att visom blir äldre och äldre blir alltfler.