prot · GO09113 · 2001-05-17 00:00:00 — Däremot är jagdet statsråd som har ansvar för storstadsavtalen, vilketär ett mycket spännnade samarbetsprojekt mellanstaten och våra storstadskommuner för att stärka livetför innevånarna inte minst i de många förortsområdensom finns. Därav titeln som hän-visar till.Sedan tar hon upp frågeställningen om trafiken.Precis som vet förhandlas, disku-teras och förbereds det nu mycket inför den proposi-tion som ska komma , som ansvarar för. Det handlar förvisso bl.a. om att tasig in i storstäderna, som ut-tryckte det. Men som storstadsminister vill jag ocksåvara med och föra debatt inte bara om att kunna ta sigin i storstäder utan också om att kunna bo i storstä-derna om man är ung och har låg inkomst. Det partisom är medlem i har ett stortansvar för hur den situationen ser ut t.ex. i Stock-holm.Vi återkommer till vägarna i en propo-sition från regeringen.Anf. 51 ():Fru talman! Tack för svaret. Det är inte bara ensvensk fråga, utan det är också en internationell fråga.I EU har vi fattat beslut om de s.k. TEN-projekten -de transeuropeiska nätverken. Det borde vara en upp-gift för en storstadsminister att verkställa dessa beslutoch också binda samman de stora städerna inom lan-det i detta projekt.Om man säger att det bara är storstadsprojekt kanman inte vara storstadsminister. Jag har uppfattat attdet är statsrådet som är ansvarig för dessafrågor. Det skulle vara intressant att höra om detkommer några pengar i höstbudgeten, eftersom detinte fanns något utrymme för denna angelägna sats-ning som verkligen behövs i vårbudgeten.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! frågar fast honförstås vet svaret. Proposi-tionen om infrastrukturen kommer . Jag kan intei dag svara på vad de kommer att innehålla utan barasäga att det ansvariga statsrådet med hela regeringen fäster stor vikt intebara vid trafiksituationen i storstäderna utan ocksåvid möjligheten att resa och ta sig fram i hela landet.Det är det ansvaret regeringen kommer att ta. Vi fåråterkomma till frågan när förslagen finns på riksda-gens bord.Målen i grundskolanAnf. 53 ():Fru talman! Skolan är till för att ge alla en brastart i livet. Det är vi allihop här inne överens om.Tyvärr verkar vi vara rätt oense om hur man ska för-medla kunskaperna i skolan och hur vi ska kunna gealla elever rätt till kunskapen.Vi vet att av alla elever går ut grund-skolan utan godkända betyg i svenska, engelska ochmatematik. Precis som en tidigare talare var inne påsade att det är okej att manlåter de eleverna gå ut utan dessa kunskaper och att vii stället ska förändra gymnasieskolan.Skolministern har inte gett något svar. Tycker honatt det är okej att släppa ut dessa elever?Centerpartiet vill göra tvärtom - tillföra resurseroch ge dessa elever det stöd, de kunskaper och despecialister som krävs för att de ska få en självkänslaoch kunna tillgodogöra sig kunskaper för att sedan gåvidare.Vad vill egentligen skolministern göra? Är honberedd att gå på linje och säga att vi skasläppa i väg eleverna, eller ska vi satsa mer på grund-skolan?Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Jag trodde att samtligapartier var överens om de mål som vi har satt upp iläroplaner och kursplaner. Jag som skolminister ar-betar i alla fall efter de intentioner som är uppsatta.I dag kan vi konstatera att det när niornaslutade skolan var 98 788 elever som lämnade skolanmed ett slutbetyg. Av de 98 788 var det 3 700 somsaknade ett godkänt i ämnet svenska. Vi kan se att detvad gäller matematik var 6 800.Var och en av dessa elever ska givetvis ges enmöjlighet att nå de mål vi har satt upp. Så länge vi harelever som inte har nått målen måste vi ständigt ut-veckla formerna, skapa nya metoder och ge merkompetens till lärarna för att de ska nå dem. Detta harockså regeringen gjort i en särskild satsning just pådet vi kallar för baskunskaperna, dvs. matte, svenskaoch engelska.Anf. 55 ():Fru talman! Vi fick egentligen inget svar utan ba-ra nya siffror. Vi ska vara medvetna om att det ärelever - ungdomar - som befinner sig bakom dessasiffror och som får vänta till skolavslutningen med attse om de klarar det. De undrar vad som kommer atthända med dem.Centerpartiet satsar mer än 10 miljarder extra pågrundskolan för att se till att det blir fler lärare och enbra läs- och skrivutveckling och att man får en braskolmiljö. Vi vill vända på problematiken och ge alladen bra start de behöver.Vi vill också förändra skolan och se till att det ärkunskapen och inte antalet år som är det viktigaste.Vi vill ändra på skollagen och säga att alla elever skaha en rätt till kunskap. Då krävs det mer pengar, bätt-re resurser och en ny syn på skolan.Är skolministern beredd att gå den vägen och setill att ge alla elever en rätt till kunskap i stället för enrätt till tid?Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Jag får återigen upprepa att vi gör sto-ra satsningar. Vi gör satsningar värda 20-25 miljarderinriktade på ungdomsslolan. En stor del av detta ärjust att se till att vi får in mer kompetens och merpersonal som har specialistkompetens för att möta deelever som behöver och andra metoder.Det vi skrev när vi lade fram våra medel i budget-propositionen var detta: Vi pekade på att svenska,engelska och matte måste genomsyra alla ämnen -också de estetiska ämnena - när man lär sig dem. Detfår inte bli ett ensidigt tragglande av ämnena, för dåkan vi snarare sänka än lyfta dessa elever.Det är vår intention. Målet är att alla elever ska nåmålen.När det gäller den rapport som har lagtfram anser jag det oerhört värdefullt att den behandlastillsammans med frågan om hur vi ska utforma denframtida gymnasieskolan. Den är ett underlag när vifunderar på hur många program det ska vara och vadvi ska sätta för mål för och krav på de framtida ele-verna.Förbränning av miljöfarligt avfallAnf. 57 ():Fru talman! Jag har en fråga till . , som använder alltmer avfalli sin cementugn på . Man har antagit en po-licy att man ska sluta använda kol, och det låter jubra. Men i stället för att gå över till rena och förny-elsebara energikällor använder man alltmer avfall,t.ex. gummidäck, plast som egentligen utsorterats föråtervinning och farligt avfall från -bl.a. lösningsmedel från industrier.Denna förbränning leder till ökade utsläpp av kol-dioxid liksom utsläpp av tungmetaller, polyaromatis-ka kolväten och långlivade organiska miljögifter, s.k.POP.Och företagets egna mätningar av plastförbrän-ningen visar att utsläppen av klorfenoler och klorben-sener ökar kraftigt, ämnen som förutom att de ärgiftiga i sig också visar på förekomsten av dioxin. Detfinns ingen som helst tvekan om att Cementas högaanvändning av avfall till förbränning leder till allvar-liga miljöproblem.Jag undrar om delar min uppfattningom att detta utgör ett miljöhot och om hon är bereddatt göra något för att stoppa den ökade förbränningenav miljöfarligt avfall.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Om beskrivningär korrekt, vilket jag i och för sig inte har någon an-ledning att betvivla, är det mycket allvarligt. Själv-fallet delar jag den oro som geruttryck för. Däremot kan inte jag sakfrågan, eftersomdetta inte är mitt ansvarsområde i regeringen. Menjag lovar att ta upp saken med miljöminister . Jag vet att han har varit mycket engagerad imotsvarande problem på andra håll, så jag ber att fååterkomma i sakfrågan. Men vår miljö tål inte den härtypen av utsläpp. Och finns det någonting som rege-ringen kan göra för att förhindra detta ska vi självfal-let ta de initiativen. Låt mig återkomma efter samtalmed miljöministern!MaxtaxanAnf. 59 ():Fru talman! Jag har en fråga till skolministerIngegerd Wärnersson.Tidningen hade en artikelserie somkallades Jakten på ett liv. Där läste jag för någraveckor sedan om . Hon hade som livsmål att fåfamiljelivet att fungera och ville vara en närvarandeoch bra förälder. Detta gjorde att hon lämnade ettvälavlönat jobb för att satsa på det somhon kallar för projektet familjen. Sedan vill hon till-baka till ett utvecklande och bra arbete.Åsa kan göra det här valet för att hennes familjhar ekonomi till det. Många andra pappor och mam-mor vill också göra det här valet men har inte enplånbok som klarar det. får nämligen inte del avnågon maxtaxereform. Vore det inte rimligt, IngegerdWärnersson, att också den som gör ett sådant här valfår del av det gemensamma barnomsorgsstödet?Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Det är oerhört viktigt att alla barn gesen möjlighet att få en bra förskola. Förutsättningen ärockså att man inte ska vara beroende av hur mycketpengar ens mamma eller pappa tjänar, utan den skakunna vara öppen för alla.Jag har här i ett svar talat om resultaten,som vi då ser i skolans värld. Förutsättningarna för enbra skolstart och en bra skolgång genom hela skolli-vet grundläggs i förskolan. Det är därför som rege-ringen har valt att göra en satsning på just avgifterna.Det ska inte vara ekonomin som styr om man ska hamöjlighet att ha sitt barn inom förskolan.Vi har mött oerhört många positiva reaktioner pådet här. Många föräldrar säger att detta kommer attbetyda väldigt mycket för hela deras situation. Dettakan innebära att den som vill kan gå upp och jobbaheltid. Men det kan också innebära att den föräldersom vill kan jobba mindre och kanske ägna mer kraftåt familjen, precis på det sätt som . Jag anser alltså att maxtaxan ger möjlighettill både mer arbete och mindre arbete.Anf. 61 ():Fru talman! Självklart ska vi ha en bra förskola.Det är jag den första att instämma i. Men jag tror attockså familjerna, föräldrarna, kan ge massor medgrundtrygghet och massor med kunskap åt barnen.Och för de föräldrar som vill välja att göra det här ifler år och än vad föräldraförsäkring-en tillåter krävs det ett ekonomiskt incitament och ettekonomiskt stöd för att de ska kunna göra det. Det ärfå förunnat att kunna göra det här valet om man intefår del av det allmänna stödet.Flera kommuner har sökt dispens hos regeringenför att få använda barnomsorgsstödet på ett friare sätt,exempelvis kommun. Där vill man ocksåge ett vårdnadsbidrag till den som väljer på det sättsom har gjort. Kommer kommun m.fl.kommuner att få möjlighet till en sådan dispens?Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Förslaget om maxtaxa till kommu-nerna innebär att kommunen själv kan säga ja ellernej. Det är det förslag som vi har erbjudit och detalternativ som kommunerna har. En del kommunerväljer att genast svara ja. Någon kommun har sagtnej. Andra kommuner har lämnat det öppet för med-borgarna att i form av en folkomröstning säga sinuppfattning om de vill ha maxtaxan eller inte.Att familjen är viktig vill jag också understryka.Föräldrarnas roll är oerhört viktig, och det är viktigtatt man ger en rimlig möjlighet. Därför är ekonominen oerhört viktig faktor. Det är stressande att veta kanske inte har råd att lämna sitt barn till för-skolan när man måste arbeta. ger vi den här möj-ligheten. Det ska inte vara ekonomin som styr. Mensamtidigt öppnar vi också möjligheten för dem somtillsammans kan se att de faktiskt genom den härreformen får pengar över att välja att under kortareeller kanske vara mer hemma med sittbarn.Tillväxten i storstadsregionernaAnf. 63 ():Fru talman! Jag har en fråga till ihennes egenskap av storstadsminister.Storstäderna i vårt land växer. Det innebär kost-nader för berörda kommuner och landsting, mensamtidigt har vi ett inomkommunalt utjämningssys-tem som är så konstruerat att storstadens invånaremed sin kommunalskatt får betala stora summor tillandra delar av landet. Kommunerna har kostnader förtillväxten men får inte behålla de merintäkter somtillväxten ger. Det är inte nog med det. Det är främstinvånarna i storstäderna som drabbas av höjd bo-endeskatt till följd av hur regeringen har hanterat denfrågan.Min fråga till blir: Hur motiverarMona ett utjämningssystem som är så uppen-bart orättvist mot skattebetalarna i just tillväxtområ-dena och inte minst storstäderna, och hur motiverarMona att invånarna i storstadsområdena skabetala särskilt hög boendeskatt?Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! beskriver nu till-växten i storstadsområdena som ett stort problem.Storstäderna växer, och det genererar kostnader, sadeLennart Hedquist.När storstäderna växer, vilket de gör , genererardet också inkomster som i sin tur genererar mer till-växt som är till nytta inte bara för storstäderna utanför hela landet.Jag försvarar med all kraft, storstadsbo som jag är,de utjämningssystem som finns också mellan regio-nerna. Det kan inte vara rimligt att tillväxten, när denär så stark just i några storstadsområden, inte kommernågra andra till del och att trycket på storstädernadärmed växer och problemen ökar. Det är viktigt attförsöka utjämna levnadsvillkoren någorlunda, så attdet ska vara möjligt att leva och bo i hela landet. Dettjänar också vi storstadsbor på. Så ser mitt försvar ut.Jag vet att bara ser all skatt som ett elän-de och en börda. Jag tycker att det är viktigt att vihjälper varandra att bo i hela landet.Anf. 65 ():Fru talman! Det är mer en fråga om hur medbor-garna i storstäderna ser på det här. Först får de betalahöga avgifter till andra delar av landet. De får betalaextra hög boendeskatt, och sedan går de inkomstersom genereras i utjämningssystemet till andra delarav landet, och kommunerna har kostnader för till-växten, som de inte får behålla. Merintäkten av till-växten får ju kommuner och landsting inte behålla iutjämningssystemet.Detta är uppenbart orimligt som rege-ringens satsningar på storstäderna uteblir. Jag förstårinte att man kan ha en storstadsminister, som skadriva storstadsfrågor, som så uppenbart missgynnarstorstäderna och tillväxten där.Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Jag måste säga att det var mångakråkfötter på en gång. säger attsatsningarna på storstäderna uteblir. Vad är det förtrams? Vi har en satsning på 2 miljarder kronorfrån staten till storstadskommunerna för att vi skahjälpas åt så att också de invånare i storstäderna sominte får del av tillväxten utan möts av diskrimineringoch utanförskap ska få en chans till drägliga liv. Detär ett jätteviktigt samarbete mellan kommunerna ochstaten.Men den tillväxt som uppstår i storstäderna är juinte enbart storstädernas egen förtjänst. Den är ettresultat av en allmän nationell politik i landet. Den ärett resultat av kvaliteten på högskolor som ligger påandra ställen i landet än i storstäderna. Är det dåorimligt att all denna tillväxt inte ska stanna i storstä-derna utan också generera möjligheter till boende,forskning och utveckling i andra delar i landet?Sverige är så pass litet att vi i längden tjänar bästpå att ha starka storstäder men också rimliga förut-sättningar att leva utanför dem.Bötessystemet i trafikenAnf. 67 ():Fru talman! Jag vill fråga justitieministern ombötessystem i trafiken. gick en hastighets-tävling genom som uppmärksammadesmycket. Polis och åklagare har svårt att användamaktmedel för att stoppa den typen av trafikbrott.Detta hör ihop med ett annat ärende, som har diskute-rats i , nämligen bötessystemet förden tunga trafiken. Man kan kort säga att om ensvensk åkare kör för fort i ett sydeuropeiskt land,måste denne kanske ställa av bilen tills böterna ärbetalda, men om motsvarande sker i kanåklagaren inte driva in böterna.Detta är en fråga som ministern har fått ärva. Jagundrar först om ministern känner till ärendet om ettnytt påföljdssystem och i så fall var det ligger just nu.Anf. 68 Justitieminister ():Fru talman! De flesta trafikbrott ger böter. Detfinns trafikbrott, som grovt rattfylleri, som i regel gerfängelse. Det finns möjligheter att ingripa mot utländ-ska förare med större åtgärder än med böter. något exempel på att personer har blivit häkta-de på grund av flyktfara. Men de allra flesta är nogändå överens om att böter är den lämpligaste påfölj-den. Då är man inte i den situationen att det är möjligtatt häkta en person eller tillgripa så stora tvångsmedelsom sätts in i en del andra länder. Man har i dessaegentligen inte särskilt positiva erfarenheter av detsättet att agera.Anf. 69 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Riksdagen har gett ett uppdrag till regeringen att seöver påföljdssystemet så att det blir lika för alla.Svenskar och utlänningar ska ha samma ansvar för attt.ex. om det gäller böter betala dessa. Två gånger harriksdagen tillkännagivit regeringen detta, men såvittjag förstår har ingenting hänt. har gjort enutredning men har enbart pekat på vilka svårighetersom finns att ändra systemet.Detta har med trafiksäkerhet men också med kon-kurrensneutralitet att göra. Jag vore väldigt glad omministern kunde ge ett besked om att han tänker ta sigan de här frågorna.Anf. 70 Justitieminister ():Fru talman! Jo, det pågår diskussioner om detta.Jag har för det första haft diskussioner med BjörnRosengren. För det andra, vilket kanske är av ännustörre inresse, diskuterar man indrivning av böter påEU-nivå. Jag tror också att det bästa sättet att kommatill rätta med det här är att respektive land får ansvaretför att driva in de böter som deras medborgare iandra länder åläggs att betala.Det pågår alltmer av försök till samarbete på deträttsliga området, och ett första steg är faktiskt sam-arbete i fråga om indrivning av böter.Idrottstimmar i skolanAnf. 71 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Jag har gymnastiserat , och det är något som är väldigt bra. Jag är nuintresserad av vilken syn skolministern har på id-rottstimmar i skolan.Att röra på sig är bra för både kropp och själ, ochmassor av undersökningar visar att inlärning ochkoncentration blir bättre i en aktiv kropp. Små barnhar gudskelov en inbyggd mekanism som gör att derör på sig, men vi får larmrapporter från barnläkareoch förskolepersonal om att t.o.m. förskolebarn sitterstilla för mycket. De ser t.ex. på TV eller spelar pådatorer.Än värre blir det när de börjar gå i skolan. Detgäller naturligtvis inte för alla men för många. De gårraka vägen hem från skolan för att, tyvärr, spela TV-spel eller se på TV eller video. Det är särskilt viktigtatt man åtminstone i skolan tillgodoser rörelsebeho-vet.Barnombudsmannen redovisar detta år i sin årligaskrift en enkät på nätet om stress. En högskoleelevsäger där: När man känner sig stressad kan man gå utoch röra på sig. Man kan t.ex. gå runt kvarteret.Jag undrar vad skolministern tycker om detta ochom hon menar att man kan göra något ytterligare.Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar helt att det är viktigt att röra på sig. Det gällersåväl för barn och ungdomar som för oss vuxna. Jagmenar också att skolan ska fundera över vad man kangöra utöver de timmar som är specialdestinerade föridrott. Behovet finns i skolan.Vi kan nu när debatten har kommit i gång se att virör oss alltför lite. Jag får många positiva exempelifrån skolorna. Det finns mycket tid till förfogande.Skolan har timmar inom sitt eget val, och elevernahar dessutom individuella val. Många skolor startarskoldagen med att ha morgongympa för alla elever.Det kan ske i klassrum, på skolgårdar eller i idrotts-hallar. Många bryter också av mitt medaktiviteter. Man kan, precis som , gå ut på promenader.Många går ifrån att arbeta i 40-60-minuterspassoch bryter mitt i dem, kanske bara för att röra sigefter musik mitt . Man engagerar idrotts-föreningar att gå in med mentorer i arbetet med attutveckla idrotten.Anf. 73 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret. Jagvet att det förekommer sådana här aktiviteter. De ärmycket fria och väldigt olika. Jag känner en pojkesom går i första klass i . Han har idrott påschemat . Han har en bralärarinna, som ser till att man ger sig ut och går iskogen. Men förhållandena är väldigt olika, och allahar inte det ordnat så. Dessutom har inte alla eleverföräldrar som ser till att rörelsebehovet tillgodoses.Det är väldigt orättvist.Jag menar att det är mycket viktigt vad regeringenoch statsrådet tycker och vad de gör som normgivare.Jag är tacksam om det kommer impulser från rege-ringshåll om det här.Kartläggning om fattigdomen i EuropaAnf. 74 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMona . Inom Europeiska unionen pågår blandmycken annan kartläggning en genomgång av fattig-domen i . Underlaget till den här kartläggning-en från svensk sida lär ha uteblivit. Min frågaär: Vad är skälet till att inte lämnat eller velatlämna underlag till denna kartläggning?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Jag är ledsen, men jag känner faktisktinte igen den här beskrivningen. I det ministerråd somjag nu är ordförande för under vår ordförandeperiod,dvs. ministerrådet för sysselsättning och socialpolitik,jobbar vi med för fattigdomsbekämpning. Idet arbetet är mycket aktivt och bidragande.Jag måste be att få mer information om vad för slagsunderlag som inte skulle ha lämnat in. Be-kämpningen av fattigdomen är en av de stora punk-terna på det ministerrådsmöte som vi kommer attgenomföra i EU den 11 juni.Anf. 76 ():Fru talman! Inom det som benämns finnsnågot som förkortas ECHP, inom vilket denna kart-läggning görs. Jag har inhämtat uppgifter om att Sve-rige inte har anslutit sig till ECHP och därmed sagt attdet inte vill lämna uppgifter till denna kartläggning.Jag ska återkomma med närmare uppgifter. Det finnsundersökningar gjorda på nationell nivå om fattigdo-men, så detta borde inte vara något större problem.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Vi får väl återkomma till detta, ochjag får lära mig vad ECHP står för. Man får varje dagglädjen att upptäcka en ny förkortning. Vi får till-sammans studera detta, och om det är något somSverige borde delta i, ska vi självfallet göra det.KriminalvårdenAnf. 78 ():Fru talman! Min fråga går till justitieministerThomas . Som jag uppfattar det var budettill kriminalvården i årets vårproposition det att man istort sett skulle bedriva kriminalvården på kredit. Idet nummer av Nytt, alltså från Krimi-nalvård, som kom tar man upp den be-svärliga beläggningssituationen.Trots att kriminalvården har getts möjlighet att ut-öka platserna på kredit är verkets uppfattning attplatserna långt ifrån kommer att räcka. Det behövsbetydligt fler. Dessutom är det säkerhetsproblem,brist på grundutbildning och fortbildning inom krimi-nalvården.Farhågorna från sida delas av Kriminal-vårdsstyrelsen. Man anser att det behövs minst 50platser till . Den programverksamhet somman hade planerat för intagna och för personalenskompetensutveckling måste nu kraftigt dras ned.Justitieministern kan rimligen inte vara ovetande omhur situationen är inom kriminalvården. Jag förutsät-ter att justitieministern har läst årsredovisningen.Är justitieministern beredd att öka kriminalvår-dens kredit? Vilken signal vill han ge till dem somarbetar inom kriminalvården?Anf. 79 Justitieminister ():Fru talman! Jag är fullt medveten om situationeninom kriminalvården, . Jag har ocksånyligen träffat generaldirektören på Kriminalvårds-styrelsen. Situationen är sådan att styrelsen har erfor-derliga medel och . Men det kan behö-vas ytterligare medel, och det framgår av budgetpro-positionen att man ska återkomma om situationen ärsådan. Men det är inte någon fara nu.Vad gäller beläggningen är det riktigt att det harvarit alltför få platser. Det är därför som Kriminal-vårdsstyrelsen har beslutat att öppna 150 platser i åroch ytterligare 50 platser . Man öppnar platserbåde på fängelser och på häkten.Anf. 80 ():Fru talman! Jag förutsätter att justitieministern ärfullt medveten om detta efter hans samtal. Jag harockså läst om detta i tidningen i . I SEKONytt från står det följande skrivet tillmedlemmarna, nämligen att antalet narkomaner somsitter i fängelser har ökat . Mer änhälften av dagens interner missbrukar eller har miss-brukat narkotika. Få fängelser kan sägas varafria från narkotika eller andra droger. Kriminalvår-dens insatser för att komma till rätta med problemethar minskat de senaste åren.De uteblivna satsningarna på kriminalvården harinneburit att man har börjat planera ytterligare ned-dragningar på satsningarna på programverksamhetsom verkligen skulle behövas. har sig-nalen i vårpropositionen varit att dra ned - och såplaneras också. Det har skett stora neddragningar påsenare år.