prot · GO09107 · 2001-05-09 00:00:00 — För fortsatta framgångar krävs fortsatt kontinu-itet i arbetet och fortsatt långsiktig finansiering avrådet. Jag hoppas att rådets planer på att övergå tillprojektfinansiering är lagda på hyllan och att minis-terrådet vill ge mer kontinuerligt stöd, annars äventy-ras den kontinuerliga forskningen.Nordiska Film- och TV-fonden behöver komplet-teras med en ny fond för länders ursprungsbefolk-ningar. De nordiska ländernas olika språklagar harresulterat i olika insatser för ländernas ursprungsbe-folkningar när det gäller produktion av film på egetspråk. I t.ex. ges inga öronmärkta pengaröver huvud taget till samisk filmproduktion, vilket vihoppas att det blir en ändring på. Det finns i allafall kreativa krafter som arbetar för det. När det gällerdet nordiska samarbetet vill vi att en nordisk filmpro-duktionsfond inrättas för våra olika ursprungsfolk. Dåtänker jag på norska, finska och svenska samer, jagtänker på grönländare men även på samarbete medryska samer.Jag tycker att det är bra att Nordiska kulturfondensatsar på bredden, men jag vill också påminna om attom bygger ut ett nätverk av folkmusikinstitut,som man har gjort i och , underlättasdet regionala nordiska samarbetet inom området.Marknadsföring av nordisk litteratur, musik, film,teater och dans behöver också förstärkas, kanske iförsta hand till våra systerländer i . Intressetför nordisk konst inom alla de områden som står tillbuds är mycket stort just . Då är det synd att intehela utbudet kan nå ut på den europeiska och interna-tionella marknaden.En stor del av det nordiska näringspolitiska sam-arbetet är inriktat på att utreda gemensamma problemoch möjligheter och att utbyta erfarenheter och syn-punkter när gäller frågor som man säger att man hargemensamt intresse i. De olika nordiska ländernasrovdjurspolitik är en viktig näringspolitisk fråga närdet gäller nordiska länders olika erfarenheter, och denkan behöva ventileras. Man säger att den här fråganär aktualiserad genom samarbetet mellan ochNorge. Men här spelar ju också och debaltiska ländernas rovdjurspolitik in. Det är i högstagrad än närområdesfråga.När det gäller de nordiska konsumenternas kravpå olika former av miljömärkning behöver öka takten. Miljömärkningen Svanengår sakta framåt, och här gäller det att hålla hög kom-petens så att vi kan lita på Svanen och så att inte brist-fälliga produkter slinker igenom. Undersökningar haräven visat att de nordiska konsumenterna vill attlivsmedel märks inte endast med innehåll utan ävenmed ursprungsland. Här förväntas konkreta förslagfrån ministerrådet under våren.Även inom jämställdhetsområdet behöver kun-skap utbytas. I ökar löneskillnaderna mellankvinnor och män trots att vi har en lagstiftning somsäger att det ska vara tvärtom. I den gemensammakampen mot handel med flickor och kvinnor är detviktigt att se problemets grund, nämligen efterfråganpå prostituerade. I är det förbjudet att köpa enkropp, men inte i våra nordiska grannländer. Det göratt svenska män från åker till ochFinland i stället och konsumerar kvinnor eller krop-par. Handeln med kvinnor över gränserna ökar alltsåjust nu säger polisen i . Frågans dignitetblir faktiskt tydligare om den lyfts upp på regerings-chefsnivå. Inom mittgruppen kommer vi att lyfta uppfrågan i . Vi kommer att börja medatt utbyta kunskap med varandra om hur de olikaländerna arbetar med prostitution, eftersom det är detsom är roten till det onda.Fru talman! Jag kan konstatera att ordet grann-lands-TV inte alls nämns i skrivelsen. Det måste varaett förbiseende, eftersom samarbetsministrarna frånde olika länderna vid flera frågetillfällen har sagt attde arbetar aktivt med frågan. finns det även ettnytt medlemsförslag för rådet att ta ställning till, mendet bästa vore ju om , på initi-ativ från , kunde lösa frågan innan den åter-igen behandlas i rådet. Låt oss få ett slut på dennalångkörare.Slutligen vill jag tacka utrikesutskottet för den fi-na behandlingen av alla motionsyrkanden.Anf. 111 ():Fru talman! I det här betänkandet om nordisktsamarbete har utskottet behandlat dels regeringensskrivelse om det nordiska samarbetet ,dels svenska delegations berättelseangående verksamheten . Betänkandetbehandlar även de motioner som väckts med anled-ning av skrivelsen och redogörelsen från rådet samten del motioner från allmänna motionstiden och2000. Samtliga motioner har avstyrkts eller besvaratsav utskottet.Utskottet föreslår att skrivelsen och redogörelsenläggs till handlingarna.Under förra året hade ordförandeskapeti det nordiska regeringssamarbetet. Huvudtemat varfrågor rörande de nordiska välfärdsstaterna. Andrafrågor som lyftes fram var samarbetet i närområdet,effektiviseringen av det nordiska kultursamarbetetoch uppföljningen av statsministerdeklarationen frånår 1999 om ett hållbart Norden.Den s.k. vismanspanelen som studerat sam-hällsutvecklingen i inför det nya årtusendetlämnade sin rapport . Ett antalutvecklingstrender som påverkar framtididentifierades, bl.a. globaliseringen, den teknologiskautvecklingen och Europaintegrationen. Vismanspa-nelen har bedömt konsekvenserna för det nordiskasamarbetet och skisserat förslag till åtgärder, bl.a.förändringar av den nordiska samarbetsstrukturenbåde vad gäller och Nordiska minis-terrådets organisation och inriktning av arbetet. kommer närmare att belysa dessa frågoroch de förslag som diskuterats i Nordiska rådet.Samarbetet inom har , lik-som tidigare, varit inriktat på frågor som har betydel-se för enskilda och företag i vardagen. Särskilt hararbetet med att avlägsna gränshinder stått högt pådagordningen.En fråga som alltid står i centrum är samarbetemed frivilligorganisationerna, och där intar Förening-en en särställning. Det är ett mycket viktigtinslag i det nordiska samarbetet.Över den nordiska budgeten ges stöd till samiskverksamhet som , Nordiskt samiskt institutoch till samisk kulturverksamhet. Dessutom fördelasmedel för urbefolkningsfrågor inom ramarna för detarktiska programmet.Europafrågorna är ett av huvudområdena för detnordiska samarbetet. De har spelat en framträdanderoll också under . Samarbetetmed närområdet - de tre baltiska länderna, nordvästraRyssland, och - är ett priorite-rat område inom det nordiska samarbetet. Huvudmål-sättningen med ministerrådets arbete är att bidra stabil och demokratisk utveckling och att främjautvecklingen av en fungerande marknadsekonomi.Den snabba utvecklingen i närområdet och behovetav en avstämning med andra nationella och interna-tionella insatser ledde till en översyn av destrategiska målsättningarna för närområdessamarbe-tet. Någon omedelbar förändring av definitionen avnärområdet har inte föreslagits, men efterhand kom-mer ökad tonvikt att läggas på insatser i det ryskanärområdet.Huvudmålet för kultursamarbetet inom barn- ochungdomsområdet är att stärka den nordiska identite-ten. Kultursektorn har dessutom ett särskilt ansvar föratt bekämpa främlingsfientlighet och rasism. Genomrespekt för kulturell mångfald kan de nordiska län-derna motarbeta rasism och främja positiva värden.Bl.a. bör en satsning göras för att stärka rekryteringenav minoriteter på alla nivåer och för att ge stöd tillverksamhet som är opinionsbildande och som geruppmärksamhet.På utbildningsområdet har ministerrådet fastställten strategiplan för tiden för utbildnings-och forskningssektorn i syfte att göra till enföregångsregion för utveckling av mänskliga resurser.Även nya handlingsplaner för nordiskt skolsamarbeteoch för folkbildning och vuxenundervisning där beto-ning läggs på insatser för livslångt lärande, kompe-tensutveckling, kvalitets- och värdegrundsfrågorfastställdes under förra året.Ett nytt miljöhandlingsprogram för perioden2001-2004 och en strategi för hållbar utveckling iNorden togs fram . Det nordiska samarbe-tets stora betydelse för närområdet, särskilt nordväst-ra och , understryks i regeringensskrivelse.År 2000 godkände ett nytt samar-betsprogram för arbetsmarknadssektorn. Program-mets huvudmål innefattar frågor om full sysselsätt-ning, avskaffande av gränshinder, trygghet i arbets-miljön och arbetslivet samt frågor som gäller dennordiska välfärdsmodellen. En rapport om hinder förarbetskraftens rörlighet inom den nordiska arbets-marknaden lämnades , och i det fortsattaarbetet kommer insatser för att avskaffa sådana hin-der att vara en prioriterad uppgift.Gränsöverskridande handel fortsätter att vara enviktig fråga inom det nordiska samarbetet, och kon-sumentministrarna har enats om att frågan bör priori-teras i det konsumentpolitiska samarbetet.När det gäller det nordiska säkerhets- och för-svarspolitiska samarbetet utgörs kärnan i samarbetetfrämst av verksamheten inom det fredsfrämjandeområdet. Syftet är att ett samordnat nordisktmilitärt bidrag inom en brigads ram kan bli tillgäng-ligt. Brigaden ska kunna användas inom ett brettspektrum av fredsfrämjande insatser fr.o.m. den 1 juli2003 och inom FN:s, EU:s, Natos eller Partnerskapför freds ramar. har dessutomytterligare samarbete kring minröjning utvecklats.Det omfattar forskning, materialutveckling, industri-frågor, utbildningsfrågor samt fredsfrämjande ochhumanitära insatser.I de baltiska länderna stöder de nordiska ländernauppbyggnaden av nationella försvarsförmågor inomramen för BALTBAT, BALTRON och Baldefcol.Det handlar om kunskapsöverföring inom flera olikaområden, bl.a. demokratisk kontroll och styrning avförsvarsmakter, modernt ledarskap, totalförsvar, ope-rationskonst och taktik med nordisk profil, vilket frånsvenska utgångspunkter är betydelsefullt.Fru talman! I motioner från ochFolkpartiet tas frågan om inrättande av grannlands-TV i upp. Den har också tagits upp tidigarehär i debatten. Invånarna i de nordiska ländernaskulle då få tillgång till public service-kanalerna i vartoch ett av de nordiska länderna. Den frågan kommerjag dock inte att närmare belysa, utan den tas upp iÅke anförande.Till betänkandet har fogats fyra reservationer. Tvåav reservationerna behandlar det nordiska miljö-samarbetet med nordvästra utskottet har vi kunnat konstatera att de motion-syrkanden som ligger till grund för reservationernaberör frågor som är högt prioriteradeinom det nordiska samarbetet. harockså ett förslag till reviderad nordisk närområdes-strategi, Närmare , presenterats inom . I rapporten framhålls vikten av attnärområdessamarbetet successivt bör flyttas till detryska närområdet i Östersjö- och Barentsregionerna.Bedömningen anknyter till de slutsatser som rege-ringen presenterar i propositionen angående Sverigesutvecklingssamarbete med Central- och Östeuropa.I propositionen framhålls att "det är regeringensbedömning att fortsatta svenska insatser på miljöom-rådet i och är angelägna. Det bila-terala stödet bör ske i nära samverkan med ochkomplettera det stöd som lämnas på gemensam nor-disk basis genom NIB och NEFCO. Dessutom bör detbilaterala stödets katalytiska funktion utnyttjas i syfteatt ta fram resurser för andra lån- och biståndsgivare. "Beträffande använt kärnbränsle och radioaktivtavfall är målet att detta ska tas om hand, mellanlagrasoch slutförvaras på ett från säkerhets- och miljösyn-punkt acceptabelt sätt. Det radioaktiva avfallet inordvästra bör ägnas särskild uppmärksam-het, inte minst på grund av dess omfattning och detsätt på vilket det förvaras.I en reservation från hävdas att debaltiska länderna bör erbjudas medlemskap i rådet. Det har hävdats även här . Både och bedriver ettnära samarbete med de baltiska länderna, och arbeteti närområdesutskottet i skapar godaförutsättningar för att ytterligare bredda och fördjupadetta.När det gäller medlemskap har vi från utskottets sidakonstaterat att det nordiska samarbetet vilar på denspråkliga och kulturella gemenskapen mellan de nor-diska länderna. Det nordiska samarbetet är dessutomingen internationell organisation där andra länder kanansöka om medlemskap.Utskottet vidhåller alltså sin uppfattning från tidi-gare år. Dessutom har ett liknande motionskravom medlemskap för de baltiska staterna behandlatsvid 52:a session och där avslagits.Moderaterna och liberalerna yrkar i enreservation att deltagarkretsen vid Nordiska rådetssessioner ska utökas med ledamöter från Europapar-lamentet. Det reformarbete som pågått under senareår har inneburit en ny inriktning på verksamheten,nya arbetsformer och ny organisation. Den nya råds-organisationen har öppnat för nya mötesformer, t.ex.s.k. temamöten, där andra än rådsmedlemmar ochregeringsrepresentanter kan delta. EU-parlamentari-ker, Europarådsparlamentariker och parlamentarikerfrån de nordiska parlamentens EU-organ och andraparlamentsutskott har utan att ha plats i rådet kunnatdelta i sessioner och konferenser och även kunnatdelta i debatten.Europautskottet har till uppgift att samverka i frå-gor av betydelse för arbetet inom EU och EES, där denordiska länderna kan agera utifrån en grundläggandevärdegemenskap. Från utskottets sida vidhåller vi våruppfattning från tidigare år.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskot-tets förslag och avslag på de reservationer som före-ligger.(forts. 12 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.11 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeKUU1 EU:s framtidsfrågorPunkt 1 (Legitimitetsfrågor)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:295 för utskottet15 för res. 139 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 73 m, 37 v, 38 kd, 14 c, 13 fpFör res. 1: 1 m, 14 mpFrånvarande: 11 s, 8 m, 6 v, 4 kd, 4 c, 3 fp, 2 mp, 1 -Punkt 2 (Förenkling av fördragen och kompetensför-delningen)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:295 för utskottet14 för res. 21 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 73 m, 37 v, 38 kd, 14 c, 13 fpFör res. 2: 14 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 11 s, 8 m, 6 v, 4 kd, 4 c, 3 fp, 2 mp, 1 -Punkterna 3-5Kammaren biföll utskottets förslag.NU10 Vissa EU-frågorPunkt 1 (Regionalpolitiska frågor)1. utskottet2. 1 (v)Votering:273 för utskottet37 för res. 139 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 74 m, 38 kd, 14 c, 13 fp, 14 mpFör res. 1: 37 vFrånvarande: 11 s, 8 m, 6 v, 4 kd, 4 c, 3 fp, 2 mp, 1 -Punkt 2 (Energipolitiska frågor)1. utskottet2. 2 (kd)Votering:272 för utskottet38 för res. 239 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 74 m, 37 v, 14 c, 13 fp, 14 mpFör res. 2: 38 kdFrånvarande: 11 s, 8 m, 6 v, 4 kd, 4 c, 3 fp, 2 mp, 1 -Punkt 3 (Utrikeshandelspolitiska frågor m.m.)1. utskottet2. 3 (m, kd, fp)Votering:171 för utskottet124 för res. 313 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 37 v, 14 cFör res. 3: 73 m, 38 kd, 13 fpAvstod: 13 mpFrånvarande: 11 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 4 c, 3 fp, 3 mp, 1 -() anmälde att hon avsett att röstanej men markerats som frånvarande.FiU24 revisorers årsredovisning för2000Kammaren biföll utskottets förslag.12 § (forts. från 10 §) Nordiskt samarbete (forts.UU13)Anf. 112 () replik:Fru talman! har i sitt anförandetalat mycket om de olika stöd som ges till samiskaverksamheter. Men vi har ju konstruerat regler somgör att samerna själva inte får vara med i rådet somfullvärdiga medlemmar. Jag undrar om inte AgnetaBrendt precis som vi i tycker att det ärdags att ändra på de reglerna nu - eller?Anf. 113 () replik:Fru talman! Samernas ställning i ären fråga som har diskuterats vid ett flertal debatterhär i kammaren. Från utskottets sida har vi alltidbetonat att samerna har observatörs- ochyttranderätt i och i generaldebatten.Vi tycker naturligtvis att det är nödvändigt ochviktigt att och de nordiska ländernasregeringar fortlöpande och konstruktivt har kontaktermed företrädare för samerna. När vi nu senast be-handlade motioner om dessa frågor vidhöll vi våruppfattning.Vi har konstaterat att regeringens skrivelse somrör samerna kommer att lämnas . Det finns nuockså ett medlemsförslag angående samernas delta-gande som kommer att prövas i anslutning till Nor-diska rådets 53:e session . Det antar jag att EwaLarsson är väl medveten om. Då ska Vismanspane-lens rapport behandlas. Det är mitt svar till . 114 () replik:Fru talman! Jag uppfattade svaret som att AgnetaBrendt delar vår syn att det är otillfredsställande attsamerna inte har fullvärdigt medlemskap. Men dettycks vara svårt att ändra på de regler som vi självahar konstruerat.Ett sätt att göra någonting som manförsöker klura ut hur man ska ändra på det man självbestämt är att göra som i . Där ger mangrönländarna några av sina egna platser.Skulle inte vi i detta beredskunna ge några av våra egna platser till de samiskaföreträdarna?Anf. 115 () replik:Fru talman! De delegater som deltar i sessioner företräder det svenska parlamentet.Om personer av samiskt ursprung sitter i parlamentethar de samma möjlighet som vilken annan personsom helst i att delta i sessionen. I övrigt harvi i tyckt att det har varit viktigt att ge obser-vatörsstatus och yttranderätt.Jag delar syn att det är viktigt att haofta återkommande kontakter med samerna. Men iövrigt delar jag inte syn på samernasställning i Nordiska rådet.Anf. 116 () replik:Fru talman! kommenterade bud-geten och att det fördelades pengar. Men hon gav intenågon meningsyttring om ifall hon tyckte det var enlagom budget vi hade eller om det fanns anledning attrent av räkna upp den. Jag nämnde att det är oerhörtsmå pengar vi satsar på nordiskt samarbete i jämfö-relse med vad vi satsar på det större och bredare eu-ropeiska samarbetet. Det skulle vara intressant meden meningsyttring där.Agneta Brendt sade också att man stöder opini-onsbildande aktiviteter och "det som ger uppmärk-samhet". Vad avsåg utskottets talesman med det ytt-randet?Anf. 117 () replik:Fru talman! Vi har från utskottets sida i årets be-handling av skrivelsen och rapporten från inte gjort något yttrande om att vi skulle ökabudgeten.Detta med att ge uppmärksamhet nämnde jag isammanhanget att det är viktigt att arbeta mot främ-lingsfientlighet och rasism och att det på olika sätt ärviktigt att bilda opinion mot det. Det var vad jagmenade.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag har en ytterligare fråga. AgnetaBrendt kommenterade de militärpolitiska insatsernaoch uppgifterna. Hon sade att det handlar om fred-suppgifter och minröjning och att det nordiska sam-arbetet skulle ha, om jag uppfattade det rätt, något aven brigads storlek.Den fråga jag vill ställa är med anledning av denomröstning vi hade här i kammaren. Riksda-gens majoritet beslöt att vi inte skulle kunna ge sär-skilda förmånliga villkor för de flyktingar vi har frånKosovoområdet.Min fråga till blir om det intekänns tveeggat och konfliktfyllt att sända både sol-dater och flyktingar i samma flygkorridor och vidsamma tidpunkt.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att frågan är riktigtrelevant i den här debatten, dvs. att vi ska diskuteraflyktingsituationen i samband med behandlingen avbetänkandet om arbete.Anf. 120 () replik:Fru talman! Som tidigare påpekats har utrikesut-skottet den goda vanan att försöka se det positiva i deyrkanden som framläggs, och därför blir det väldigtmånga besvaranden. Men det blir också reservationeribland.Vi kristdemokrater har här en reservation somhandlar om det nordiska miljösamarbetet med nord-västra och speciellt med . Därframhåller vi att det arbetet måste ha en högre priori-tet och att det måste hända mera.Situationen där är skrämmande både vad gälleranvänt kärnbränslse och radioaktivt avfall liksomockså den nickelkombinatsverksamhet som finns iområdet. känner säkert till det.Vi tycker att det är beklagligt att man inte villställa upp på att öka insatserna här när det är såmycket som behöver göras.Anf. 121 () replik:Fru talman! Jag delar oro för detradioaktiva avfallet som finns i nordvästra av stöd till när det gäller reaktorsä-kerhet, utbränt kärnbränsle och radioaktivt avfall ärmycket stort.Möjligheterna att bistå på dessa områ-den är begränsade på grund av att det saknas ett juri-diskt ramverk som reglerar frågor som tullar, skatteroch ansvar om det skulle hända en atomskada.En multilateral förhandlingsprocess med Rysslandoch ett antal potentiella givarstater, bl.a. de nordiskaländerna, pågår för att lösa dessafrågor och för att bereda vägen för konkreta insatserrörande bl.a. det radioaktiva avfallet.Från utskottets sida har vi inhämtat, och det vetockså , att det är en fråga med myckethög prioritet för regeringen att genom ett aktivt age-rande bidra till att ett sådant avtal kommer till ståndförhoppningsvis under våren.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag känner till det som är diskuteratoch omnämnt i utskottet. Det som vi tycker är märk-ligt är att en sådan viktig process ska behöva pågåflera år utan att man får se ett resultat.Agneta Brendt säger att det kommer ett avtal tillstånd . Vi är nu där, och våren harinte så många veckor kvar. Om avtalet är klart ska vihälsa det med tillfredsställelse, men än har vi inte settdet.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag sade att det är en fråga medmycket hög prioritet för regeringen. Genom ett aktivtagerande försöker regeringen bidra till att ett sådantavtal kommer till stånd. Vi hoppas att det ska skeunder det svenska ordförandeskapet nu i vår.Sedan är det så, , att man måste va-ra två för att dansa tango, som man brukar säga. I dethär fallet handlar det om, som jag har sagt redantidigare, att man måste komma överens om ett juri-diskt ramverk. Det kan inte ske ensidigt från svenskeller nordisk sida.Det måste finnas ett ramverk som reglerar frågor-na om tullar, skatter och ansvar i händelse av enatomskada.Anf. 124 () replik:Fru talman! När jag lyssnar till blirjag bekymrad när det gäller utskottsmajoritetens ochsocialdemokraternas syn på möjligheten för de baltis-ka länderna att kunna bli medlemmar i lyssnade till debatten och fick enkänsla av att var lite försiktig i sinauttalanden men ändå gav en viss öppning för att manskulle diskutera vidare. tycker jag att socialde-mokraterna och utskottsmajoriteten har stängt dörren.Det här är bekymmersamt. Om man tror att fram-tiden för det nordiska samarbetet och våra möjlighe-ter att göra skillnad skulle stanna vid gränsen för defem nordiska länderna tror jag inte att man riktigt vetvilka möjligheter som skulle finnas om vi i ställetvore aktiva i vårt samarbete med våra närområdenoch gav , och möjlighet tillmedlemskap i . Det är då man skullekunna få ett helt annat djup och en helt annan bredd isamarbetet.Det här går på något sätt igen, tycker jag. AgnetaBrendt hänvisar nu till det omfattande samarbete somsker inom ramen för det nordiska samarbetet. Det kanhon bl.a. tacka min partigrupp för, den konservativagruppen. Jag har alltid känt att vi har tvingats baxasocialdemokraterna framför oss, både när det gällt attfå till stånd de gemensamma sessionerna mellan och och när det gällt attfördjupa samarbetet genom att låta representanter frånde baltiska länderna delta i de arbetsgrupper vi till-sätter i det nordiska samarbetet. Varenda gång har jagkänt att det inte har funnits någon entusiasm frånsocialdemokraternas sida. Tvärtom har man försöktförhindra utvecklingen.Jag skulle vilja ställa en fråga mot bakgrund avden majoritetstext som svarar på den motion sommoderaterna har väckt i utrikesutskottet angåendemedlemskap. Vad säger ni till de baltiska ländernanär de har blivit medlemmar i det europeiska samar-betet och kommer med sin medlemskapsansökan?Vad svarar , och Li-tauen då?Anf. 125 () replik:Fru talman! Vad vi ska säga då är väl en frågasom vi ska diskutera när det blir aktuellt. Jag och allaandra socialdemokrater tycker i likhet med ChrisHeister att samarbetet med de baltiska länderna äroerhört viktigt. Det är oerhört viktigt för dem, menockså för oss, att vi kan utvidga det på olika sätt. Mennär det har gällt frågan om att bli medlemmar i har vi vidhållit vår uppfattning att de kandelta. Det gör de .