prot · GO0952 · 2001-01-18 00:00:00 — Det betyder mycket för de orter ochbygder som verkligen är djupt engagerade i dessaarkiv. Jag vill att de ska få fortsätta att vara det.Den öppna fritidsverksamhetenAnf. 186 ():Fru talman! Jag riktar min fråga till statsrådetWärnersson.I skollagen läser jag att varje kommun är ansvarigför att barn erbjuds skolbarnsomsorg. Skolbarnsom-sorgen ska avse barn . Den kanbedrivas i form av fritidshem och familjedaghem. Förbarn mellan tio och kan skolbarnsomsorgenockså ske i form av öppen fritidsverksamhet.Jag skulle helt kort vilja fråga statsrådet hur statsrådet ser på det faktum att bara var femtekommun har någon form av öppen fritidsverksamhetöver huvud taget.Anf. 187 Statsrådet ():Fru talman! Givetvis är den redovisning som vihar fått via inte tillfredsställande när detgäller tillgänglighet till fritidshem för de äldre barnen.Det pågår en översyn av skollagen. kommer man också att titta närmare på fritids-hemmens framtida roll och även status kan man sägai förhållande till skolan.Vi vet att många barn går hem till ett tomt hem.Det finns inte någon vuxen som tar emot dem när dekommer hem efter skolan och de har ingen att talamed.Den öppna fritidsverksamheten kan vara utformadpå olika sätt. Man kan gå dit och få sitt eftermid-dagsmål, man kan få stöd när man läser sina läxor.Det kan också innebära att man inte är inskriven påheltid i verksamheten, utan att man har olika formerav kontrakt.Där verksamheten finns bedrivs den på ett före-dömligt sätt. Men vi vet också att det under det 90-talsom har gått, med de försämringar som har skett, justär på fritidshemssidan som de största försämringarnagjorts, dvs. med ökande barngrupper och brist påpersonal.Anf. 188 ():Fru talman! Statsrådet berörde själv den proble-matik som det faktiskt innebär att mer än vartannatbarn i åldersgruppen inte har någon om-sorg, utan klarar sig själv när skolan är slut. Så är deti alla fall om man ska tro på Skolverket.När man då vet vilka ambitioner som finns i ochmed den nu gällande skollagstiftningen, där manfaktiskt ser skolbarnsomsorgen som ett komplementtill skolan, blir det än mer allvarligt att hälften avbarnen och ungdomarna som är mellan tio och tolv årfaktiskt inte har någon omsorg, utan är hänvisade helttill sig själva efter skolans slut.En följdfråga till skolministern skulle då vara: Ärdet här en fråga som är lämplig att ta upp under denskollagsöversyn som pågår och kanske via lag-stiftning reglera skyldigheten för kommunerna?Anf. 189 Statsrådet ():Fru talman! Ja, det behandlas nu av vilken ställning fritidshemmen ska ha iframtiden.Men jag vill också understryka att det nu ges stör-re möjligheter för kommunerna att under de kom-mande fem åren öka personalen. När vi har tittatnärmare på de områden där de största bristerna finns,inom lärarkåren, bland specialpedagoger, talpedago-ger och kuratorer, har vi också pekat på att det justinom fritidshemmen finns ett stort behov av merpersonal. Det behovet har kommunerna nu möjlighetatt möta framöver.Man har också en större möjlighet att öka denöppna verksamheten. Jag förväntar mig att man skagöra det. Barn behöver vuxna en stor del av sitt dygn.Man kan inte lämna dem utan denna tillsyn. Det an-svaret har kommunerna.PFA 98-valetAnf. 190 ():Fru talman! Min fråga hör inte till kulturminis-terns ansvarsområde, utan får räknas mer som enallmänpolitisk fråga. Den gäller förvaltningen av dekommun- och landstingsanställdas avtalspensions-pengar, kallat PFA 98, ett val som avslutades den 12januari.Valet berörde drygt 800 000 anställda och omfat-tade nära . Tjänstepensionenkommer att svara för en större del av den totala pen-sionen än den mycket mer uppmärksammade premie-pensionen. Det är alltså en viktig del av grundtrygg-heten som det handlar om.I drygt hälften av landets kommuner omfattadevalet även inarbetade från 1998 och 1999.Tyvärr är konstruktionen sådan att de som missat attgöra ett val inte kommer att kunna flytta dessapengar. Det är som i detta glömda val intehar valt. Skulle dessa personer vilja ändra sig ochgöra ett aktivt val går det inte. I det statliga PPM-valet kan man när som helst få byta premieförvaltare.Jag är medveten om att regeringen inte vill läggasig i arbetsmarknadens kollektivavtal, men kommunoch landsting är en del av den offentliga makten.Är regeringen redo att verka för att de 800 000 of-fentliganställda i kommun och landsting ska kunnagöra ett omval som även omfattar pensionspremi-er för ?Anf. 191 Kulturminister ():Fru talman! Jag kan ärligt talat inte detaljerna idenna sak. Däremot tror jag att det är svårt för rege-ringen att agera i denna sak eftersom den i första handär en fråga för avtalsparterna på marknaden.Jag skulle vilja rekommendera frågeställaren attåterkomma med en skriftlig fråga till socialförsäk-ringsministern, som möjligen kan vara något utförli-gare i sitt svar.Anf. 192 ():Fru talman! Jag tänker lämna in en skriftlig fråga.Jag vill poängtera att jag tror att det skulle upple-vas som mycket positivt om det gick att för kommun-och landstingsanställda medverka till att det fanns enmöjlighet till att göra ett omval av avtalspensionerna.Det är ett glömt val.Den 31 december, när valet skulle vara inlämnat,hade medverkat. Det tyder på att informa-tionen inte har gått fram.Jag ska återkomma med en skriftlig fråga.Arbetet med värdegrunden i skolanAnf. 193 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till skolminis-ter i skolan förekommer tyvärr alltför ofta.I vissa fall har skolor inte ingripit . Sedan finnsdet motsatta förhållandet där man verkligen har ingri-pit kraftfullt, t.ex. mot elever som hyllar rasistiskaidéer. Rektor tar då den gemensamma värdegrundenpå stort allvar.I ett frågesvar säger skolministern att rektor har enskyldighet att ingripa och att en elev kan stängas aveller förvisas från sin skola.I ett aktuellt fall har länsrätten upphävt ett beslutatt stänga av en elev. Utan att ta ställning i den en-skilda frågan vill jag ändå ställa en fråga till skolmi-nistern. Hon säger att det finns tillräckliga möj-ligheter att ingripa mot åsiktsyttringar som är brotts-liga. På vilket sätt kan skolministern och regeringenstödja de skolor som med alla medel och stor kraft tarvärdegrunden på allvar i det praktiska arbetet i sko-lan?Anf. 194 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill inte heller gå in i det enskildafallet. Arbetet med värdegrunden är viktigt, såvälförebyggande som när någonting sker på en skola.Ofta när vi talar om värdegrund tänker vi just påmobbning.Skolan ska använda sig av den befintliga lagstift-ningen, det som står i vår skollag och den skyldighetskolan har att upprätta s.k. mobbningsplaner.När man hamnar i en situation där det inte går attfinna en lösning, ska man också använda sig av deförordningar som finns. För gymnasieskolan gäller attnär man finner att en elevs uppträdande är av denarten att eleven inte kan vara på skolan ska man till-dela eleven en varning. Hjälper inte detta - givetvissker många samtal innan varningen delas ut - kanman göra en anmälan till Skolstyrelsen som har möj-lighet att avstänga eleven. Innan eleven stängs av skaman givetvis ta reda på vad som ska ske under tiden.Var ska eleven vistas? Hur ska eleven bemötas? Vilkaförberedelser ska göras för att eleven ska kunnakomma tillbaka till skolan?Anf. 195 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Problemet med den gemensamma värdegrundenär att det är lätt att göra den till teori, men det är svårtnär det går till praktisk handling på en skola. Detvisar detta fall och en del andra fall. Trots stora insat-ser blir det ändå backning i högre instans.Skolministern svarade på en fråga jag ställde förett tag sedan att hon noga följer utvecklingen på om-rådet. Det är viktigt, inte minst för de inblandadeparterna på en skola, att de känner stödet från ledandepolitiker i arbetet. Det gäller särskilt när det har upp-stått stora problem och de har åkt på en nit. Då är detviktigt att de känner stöd från inte minst skolminis-terns sida.Anf. 196 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet att har besöktskolan tillsammans med riksdagsledamot . Det tycker jag var bra. Jag bad att åka dit, träffa lärarna och ledningen ochlyssna på hur de hade upplevt den specifika situatio-nen. Jag har också tagit kontakt med . Jagvet att generaldirektör har varit i kontaktmed skolans ledning och att nu fortsättersitt arbete. Det är på det sättet som jag kan följa uppoch agera som skolminister. Givetvis kommer jag,om det framkommer att det finns brister eller sakersom måste förändras eller skärpas, att göra detta. Jagarbetar via min myndighet, och de kommer att följautvecklingen och om det kommer att bli ett eventuelltöverklagande av ärendet.Värnet om kulturvärdenAnf. 197 ():Fru talman! Jag ska ställa en fråga till kulturmi-nistern som gäller att underlätta inom kulturområdet.Jag undrar vilket värde hon anser att ett kulturarvkan ha i förhållande till andra i och för sig befogadeintressen och värden i samhället. Bakgrunden tillfrågan är hur kulturen och kulturmiljön står sig iförhållande till andra statliga insatser. Det är själv-klart att vi alla ibland råkar ut för målkonflikter. Detskulle vara intressant att höra kulturministern göra enbedömning av möjligheterna att hävda kulturellaintressen i förhållande till andra intressen, som t.ex.behov av förbättrad infrastruktur.Anf. 198 Kulturminister ():Fru talman! Det här är en viktig fråga. Den är svåratt besvara på ett vettigt sätt . Låt mig heltkort säga att det är en fråga som engagerar hela rege-ringen, inte minst när det gäller infrastruktursatsning-ar. Jag talar både om infrastruktur i form av vägar ochjärnvägar, men också om det som den nya teknikeninnebär i form av . Om mobilt Internet skautvecklas, innebär det att tiotusentals ska pla-ceras i olika kulturlandskap eller i stadslandskap medhögt kulturvärde. Detta är jag, miljöministern ochandra ministrar i regeringen djupt engagerade i. Vikommer att utreda frågan på olika sätt. Jag svarargärna på mer frågor kring detta i en diskussion i den-na riksdag med - kanske i form aven interpellation.Anf. 199 ():Fru talman! Jag uppskattar det engagemang somkulturministern visar å hela regeringens vägnar.Jag frågade om riskerna för hällristning-arna i i samband med den nya sträckningen avE 6. finns ju med på . Kultur-ministern svarade då att åtagit sig att för allframtid bevara de värden som motiverar de svenskaområdenas världsarvsstatus.Sedan frågade jag näringsministern i samma ären-de. Han ville då inte uttala sig, vilket kanske i sig varöverraskande, och inte föregripa ett regeringsställ-ningstagande. Det råder inget tvivel om att om mangår på kulturministerns svar innebär en alternativsträckning en ganska stor extrakostnad för Vägverketeller anslagsgivande myndigheter. Det handlar ommotsvarande vad Operan kostar att driva i Stockholmunder . Det är därför jag är nyfiken på hurvärderingarna görs i regeringen med tanke på områ-det i och med tanke på att E 6 norr om är viktig inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt.Anf. 200 Kulturminister ():Fru talman! Detta är ett typiskt exempel på de in-tressekonflikter som uppstår, när man å enasidan vill ha bra vägar som folk inte kör ihjäl sig påoch å andra sidan vill slå vakt om viktiga natur- ochkulturvärden.Det svar jag i skriftlig form gav tidigare till Len-nart Kollmats kvarstår. Vi har gjort ett åtagande somgäller som innebär att vi måste vårda och tahand om detta.Vi har inte fått några signaler om att det finnsakuta risker för att vi inte skulle kunna leva upp tillvårt åtagande. Och åtagandet är ovillkorligt.Den här typen av konflikter har vi , ochdet brukar gå att lösa dem i slutändan. Vi har sett detbl.a. när det gäller de kulturvärden och kulturhistoris-ka värden som finns vid de nedlagda regementena,där vi just nu har gått igenom en lång process som harslutat i mycket goda resultat.Polisutbildning mot kravallerAnf. 201 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.I söndags kunde man läsa i en av kvällstidningar-na att polisen i inför ordförandeskapet i EUhåller på att utbilda specialstyrkor som ska vara ex-perter på EU-kravaller. Bl.a. ska de lära sig hur manhanterar batonger. Det här är anmält till JO, och an-mälaren tror att det här i stället kommer att uppmanatill polisvåld.Den här utbildningen innebär bl.a. att man skaspringa förbi tio uppradade personer och utdela såmånga välriktade slag som möjligt och att man underen minut ska slå så som möjligt mot enmänniska.Jag undrar om justitieministern tycker att det härär ett bra sätt att använda polisens resurser och om detär en metod som är värdig svensk polis.Anf. 202 Justitieminister ():Fru talman! Jag känner inte till detaljerna kringdet där, även om jag har läst om det. Ärendet är JO-anmält, och vi får låta ärendet ha sin gång.Jag utgår från att polisen följer de lagar och för-ordningar som gäller särskilt för poliser och att dethär uppdraget också kommer att förenas med sådanalagar och förordningar. Eftersom det nu kommer attprövas återstår det att se.Köer i barnsjukvårdenAnf. 203 ():Fru talman! Jag vill med anledning av den debattvi har haft om barns villkor ställa enfråga till socialministern.Det gäller uppgifter som jag har fått från om att det inte finns statistik om köerinom barnsjukvården, trots att man nu bygger upp engemensam databas som just ska visa kösituationen ilandet. har med hänvisning till barn-konventionen pekat på att det i många fall brister justnär det gäller redovisning av barns villkor.Jag undrar vad socialministern tänker vidta för åt-gärder för att vi ska kunna överblicka hur kösituatio-nen inom barnsjukvården ser ut och kunna uppfyllabarnkonventionens krav och Rädda Barnens påpe-kande om möjligheterna att redovisa, följa upp ochförbättra.Anf. 204 Socialminister ():Fru talman! Statistik för sjukvården svarar två in-stanser för. Den ena är landstingen själva, dvs. sjuk-vårdshuvudmännen, och den andra är Socialstyrelsen.I allt väsentligt är det landstingens sak att redovisahur situationen ser ut när det gäller tillgängligheten isjukvården.Över huvud taget är det här ett relativt nytt områ-de. Det är alltså först nu som vi börjar kunna se enmer genomgripande redovisning av väntetider ochköer i svensk sjukvård. fanns det en mycketsparsam redovisning. Det här är ett arbete som nupågår och som är en del av ett projekt som regeringenhar kommit överens med om.Jag förutsätter att också kommeratt utveckla hela denna statistik så att vi också fårreda på hur det ser ut när det gäller barnsjukvården.Emellertid ska det påpekas att ingen får vård i enkö. Det viktigaste är att se till att det inte finns någraköer.Anf. 205 ():Fru talman! Med anledning av socialministernssista påpekande vill jag säga att t.ex. i Stockholmsläns landsting, som har vårdgaranti, finns det en ut-förlig statistik som visar att barn inte står i kö. Detvore väldigt bra om resten av landet kunde göra påmotsvarande sätt, och inte minst införa en vårdgarantiockså.Anf. 206 Socialminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att man på vissaområden i harlyckats ganska väl när det gäller att arbeta bort köer-na. Dock upplyses det sällan om att man på andraområden har lyckats sämre, dvs. att det också finnsmycket långa köer i län.Det viktigaste i den här diskussionen är att detsom nu sker är att vi äntligen får en riktig redovisningav hur läget är. har också fattatbeslut, vilket har fått alldeles för lite uppmärksamhet,om att nu arbeta för ett fritt vårdval över hela landet.Det innebär att vi nu är på väg mot en situation medett fritt vårdval för patienten, vilket kanske är denbästa utgångspunkten för att komma bort från de köervi har i svensk sjukvård.Tyvärr har detta inte uppmärksammats tillräckligtmycket i den allmänna debatten, och jag ska gärnapåpeka att det är det som sker. Vi kommer inte bortfrån köerna på annat sätt än att de som står i kö er-bjuds vård.Delegeringsregler i sjukvårdenAnf. 207 ():Fru talman! Min fråga är riktad till socialminis-tern.Jag gjorde ett besök på ett av våra större sjukhus imitt hemlän och träffade ett antalundersköterskor. De uttryckte en oro över att de intefår utföra enklare arbetsuppgifter som de är utbildadeför, t.ex. enklare provtagningar. Det är arbetsuppgif-ter som i stället har överförts till sjuksköterskor. Demenade att det är ett slöseri med resurser. De menadeatt man skulle frigöra sjuksköterskorna för andraarbetsuppgifter om undersköterskorna fick göra detsom de är utbildade för.Enligt uppgift är det som i sinaanvisningar har satt stopp för det här.Jag vill gärna höra socialministerns syn på den härsaken.Anf. 208 Socialminister ():Fru talman! Det är som bestäm-mer i de här frågorna, dvs. vilka delegeringsreglersom ska finnas i svensk sjukvård. Deras utgångspunktär ganska rimlig, nämligen att vi ska se till att varjeinslag i vården utförs av tillräckligt kompetent perso-nal. Det är inget fel i sätt att resoneranär de försöker anvisa vilken personal som ska utföravilken åtgärd.Det ska erinras om att det förekom enmycket omfattande debatt i , där man inte hadeklarat av gränsdragningen mellan olika yrkeskompe-tenser vilket hade lett till uppenbara fel.Jag tycker att man ska ha som utgångspunkt attSocialstyrelsen med sina skyldigheter har agerat kor-rekt.Emellertid ska det påpekas att det regelverk sompresenterades har utsatts för mycketkritik. Inte minst har de fackliga organisationerna,framför allt som repre-senterar undersköterskorna, uppvaktat Socialstyrelsenmed sina synpunkter. De anser att man har dragitgränsen för strikt och tagit ifrån undersköterskorna endel arbetsmoment som de mycket väl kan utföra ochhar kompetens för.Diskussion pågår också på i vilkenmån man skulle behöva se över det regelverk sompresenterades förra året.Anf. 209 ():Fru talman! Jag är glad över att det pågår en dis-kussion om det här och att man ser över reglerna.Eftersom det på många platser är brist på sjuksköter-skor skulle man kunna frigöra resurser som kan ut-nyttjas till annat. Jag kommer att följa den här fråganmed intresse.Narkotikahundar på fängelserAnf. 210 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern, och den handlar om knarkhundar på fängel-ser.Tillgängligheten på knark har ökat på svenskafängelser . Jag har besökt anstalter iStockholmstrakten, och den personal som jag harträffat har vittnat om den olyckliga utvecklingen.Som situationen ser ut har kriminalvården väl-digt få resurser att satsa på förebyggande narkotika-bekämpning. De som jag har träffat har talat om be-hovet av fler knarkhundar.Knarkhundar anses av många som ett av de mesteffektiva bekämpningsmedlen för att kunna komma åtdrogproblematiken på fängelserna. är den endakriminalvårdsanstalten i som har enegen knarkhund.Jag har hört att ett av skälen till att det finns så fåhundar på våra anstalter är att knarkhundarna anseskunna kränka de intagnas integritet. Som det ser ut är man tämligen restriktiv med vad hundarna fårsniffa på. får hundarna bara sniffa på materiellating, men varken på besökare eller intagna om intestark misstanke om knark föreligger.Jag vill höra om justitieministern tycker att dettaär skäl nog att inte ompröva synen på integritetenmed syfte att kunna minska knarket på svenska fäng-elser.Anf. 211 Justitieminister ():Fru talman! Det finns alltså sådana här knarkhun-dar inom kriminalvården, och inget hindrar att det blirflera. Sedan måste det naturligtvis finnas en avväg-ning mellan att spåra upp narkotika och personersintegritet. Men det finns redan nu stora möjligheteratt undersöka om personer på ett eller annat sätt harbefattning med narkotika - långt mer än i andrasammanhang.Anf. 212 ():Fru talman! Det låter ju bra när justitieministernsäger detta. Men varför har vi då inte fler knarkhun-dar på anstalterna om det är så att det inte är någraproblem? Personalen säger ju själva att det här är enmycket bra metod, men de upplever att deinte har något slags tillstånd till detta. Jag vill frågaom justitieministern är beredd att gå ut på anstalternaoch tala med personal och underlätta att man anskaf-far fler knarkhundar.Anf. 213 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan inte i detalj reglera hur krimi-nalvården sköter frågor, men Kriminalvårdsstyrelsenär fullt medveten om att man har rätt att använda fleraknarkhundar. har det bl.a. sagts att det är såfå knarkhundar beroende på att det är dyrt och på inte har haft tillräckliga resurser. Men fårman mer resurser, 271 miljoner för det innevarandeåret. Då bör man, om man nu anser att det är detlämpliga, kunna vidta sådana åtgärder.Säkerheten på museerAnf. 214 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministern. Idecember begicks det en mycket uppmärksammadstöld på . Tre mycket värdefullatavlor försvann. De har ännu inte hittats. Vi hoppas juatt de ska komma tillbaka. Kulturministern bad att fåträffa ansvariga . Det tycker jag var bra. kommentar fick jag sedan höra att visst skulle manförstärka säkerhetsåtgärderna, bl.a. den tekniska möj-ligheten med övervakningskameror osv. Men någraresurser för detta kunde kulturministern inte ställa tillförfogande. Det gjorde mig orolig. Det är ju inte så attmuseerna disponerar medel för en sådan utbyggnad,som är ganska kostnadskrävande, utan stöd från sta-ten och . Min fråga till kulturministern är:Är det verkligen kulturministerns avsikt att detta skaske innanför ramarna?Anf. 215 Kulturminister ():Fru talman! Till att börja med hoppas vi alla själv-fallet att den konst som har försvunnit genom kuppenpå ska kunna komma tillbaka. Na-tionalmuseum ville inför innevarande budgetår få ettökat stöd, alltså reformmedel utöver den sedvanligapris- och löneuppräkningen, med ungefär två och enhalv . De fick nästan en miljon mer ibudgetpropositionen. De fick alltså mer pengar än desjälva hade önskat.Jag tycker att det visar den syn som regeringenhar rent allmänt när det gäller Nationalmuseumsställning och att museet ska ha resurser. Vi pekar juinte längre ut hur museerna, de självständiga myndig-heterna och de självständiga museerna, väljer attprioritera i sin budget.Vi vet att har en god säkerhet,men det behövs förstärkningar. Jag har hunnit träffaNationalmuseums ledning denna vecka.Vi för intensiva diskussioner om behoven. Vi talarnaturligtvis också om hur man ska kunna finansieradet hela. Det är en fortlöpande dialog. Det handlar omhur budgeten skulle kunna se ut. Men det handlarockså om andra typer av förstärkningar. Dialogenpågår alltså, men jag budgetförhandlar inte i kamma-ren i dag.Anf. 216 ():Fru talman! Jag hade inte heller tänkt att detskulle bli någon budgetförhandling här. Det tror jagatt kulturministern inser själv. Det var ju så illa att närman hade begärt övervakningskameror sade länssty-relsen nej. har backat, och lands-hövding har sagt att han kommer attstödja att dessa kameror får införas. Det är bra.Men vad jag ville påpeka här var att det är minstlika viktigt med driftsbudgeten så att man kan ökapersonalen och ha vakter i varje sal. Så länge maninte har det finns naturligtvis en uppenbar risk att ensådan här stöld kan upprepas. Jag hoppas att vi införnästa budgetsamarbete ska kunna komma till en lös-ning i frågan så att inte svenska konstsamlingar, somäven naturligtvis är internationella men som finns påsvenska museer, drabbas av ännu en sådan här ganskauppmärksammad stöld.Anf. 217 Kulturminister ():Fru talman! Jag vill inte peka ut exakt vad sombör förstärkas när det gäller säkerheten på National-museum. Jag tror att museets ledning är bäst på attbedöma detta. De har en rad punkter som de har re-dovisat för oss i departementsledningen. När detgäller hur detta ska finansieras finns det en rad olikaidéer och vägar. Detta för vi en nära och intensivdialog med museet om. Självklart ska de nödvändigasäkerhetsinvesteringar som behöver göras också gö-ras. Jag är också glad om väljer att om-pröva sin inställning till övervakningskameror.Pedofiler på InternetAnf. 218 ():Fru talman! Jag har en fråga till skolministerIngegerd . Det finns ett material,och kanske flera som jag inte känner till, framtagetom hur man skyddar sig som elev mot pedofiler pånätet. Detta kan skolorna köpa in.