prot · GO0955 · 2001-01-24 00:00:00 — Det handlar i hög gradom detta.Visst har man från talarstolen talat om att fråganinte bara handlar om biproduktion utan att den hand-lar om pollinationen. Men den grundläggande storafrågan, hur vi bevarar den biologiska mångfalden,tycker jag har berörts på ett dåligt sätt.Anf. 133 () replik:Fru talman! Jag rekommenderar då att läsa protokollet efter detta sammanträde.Anf. 134 ():Fru talman! Även jag och har en mo-tion i detta betänkande, men vi har precis som deflesta andra bedömt att det inte är nödvändigt attreservera oss, eftersom det nu äntligen börjar ske litegrann på biområdet.Jag har också stått här i talarstolen vid många till-fällen och diskuterat bin, varroa, binäring, biavel ocheventuell genetisk utarmning, osv. Jag är övertygadom att vi kommer att stå här igen ochdiskutera varroa, binäring, osv. Detta är en fråga somär svår att lösa, framför allt med tanke på varroan.Det kanske egentligen inte är så förvånande attmånga små biodlare har slutat. Biodling kräver sinman eller kvinna. Man måste kunna hantera detta.Och när man då får så stora problem som man kan fåmed varroan och kanske tvingas fundera på om manska ta till kemiska bekämpningsmedel, då slutar mani stället. Det kanske också är därför som de storabiodlarna blir kvar. De kanske är mindre emot att tatill kemiska bekämpningsmedel. Detta är naturligtvismycket oroande, och på något vis måste man kommatill rätta med den här situationen. Det är naturligtvissom många har sagt viktigt att ha kvar bina både förhonungsproduktionen och för pollination. Men binaär långtifrån de enda pollinatörerna i detta land. Detlåter i debatten lite grann som att det vilda, det sombrukar kallas den biologiska mångfalden, har för-svunnit. Men humlor, vildbin, skalbaggar, fjärilar ochallt det andra bidrar faktiskt mer.Det är roligt att här höra represen-tant stå och tala så hett om vådan av kemiska be-kämpningsmedel när vi vet att det konventionellalantbruk som vi har utgör ett stort hot mot dessa vildapollinatörerna. Det gäller t.ex. bekämpning av blad-löss och rapsbaggar, som också drabbar de vildapollinatörerna.Det är också intressant att höra den diskussionsom förs här om vad bina faktiskt pollinerar. Polli-natörer är ofta väldigt specialiserade. Och ni som harträdgård, titta lite grann på vilka pollinatörer som nihar i t.ex. rosbuskarna. Då kommer ni att upptäcka attni på vissa sorter inte hittar ett enda odlat bi, ellertambi. Ni hittar små vildbin och humlor. Och så är detpå många av de vilda växterna. Det är de små vildbi-na och humlorna som är viktiga. Låt oss också funde-ra lite grann på hur vi bevarar dem bäst. Vi kan ocksåkonstatera att vi i de ekologiska lantbruken som bör-jar finnas i kan se en ökad mångfald när detgäller insekter, bl.a. pollinatörerna.Från sida tar vi i en motion upp bi-kontrollen och det faktum att det finns en risk för attden genetiska basen minskar i med tanke påde avelsstationer som växer upp när det gäller bin.I betänkandet tas detta upp, liksom det viktiga attförsöka få till stånd en utökad forskning när det gällerbiet och biets möjlighet att finnas kvar i tillräckligtstor omfattning.Jag tycker att det är bra att det börjar hända nå-gonting på det här området. Jag tycker också att det ärbra att det i forskningspropositionen finns antytt att visaknar kunskap om mångt och mycket när det gällerbifrågor.Från sida kommer vi att följa uppfrågan om bin och biodling när vi får se den rapportsom vi väntar . Men att reserveraoss finner vi inte nödvändigt.Jag vill ställa en fråga till om någon-ting som vi kanske borde fundera på så småningom.Ska man kanske se över beskattningen? Man kanskeska försöka stimulera fler små biodlare att komma igång genom att ha generösa beskattningsregler igen.Skulle det kunna vara ett sätt? Jag tror nämligen att vialla är överens om att vi måste hitta ett sätt att stödjade små hobbybiodlarna för att få fler bisamhällen.110 000 samhällen i är för lite, det vet vi.Skulle det kunna vara en möjlighet, , attse över skattereglerna? Jag yrkar alltså bifall till hem-ställan i betänkandet.Anf. 135 () replik:Fru talman! Jag vill bara bemöta det som GudrunLindvall sade om och det konventio-nella lantbruket. Jag har noga följt lantbruket från denplats där jag bor i vanliga fall och diskuterat vad somhänder om det är bladlöss på ett salladshuvud. Odlar-na sprutar ju inte för sprutandets skull utan därför attkonsumenten inte accepterar en bladlus på ett sal-ladshuvud. Och det är ju konsumenten som bestäm-mer vad som ska produceras.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! , vi har en ökandemarknad för ekologiska produkter. Det kanske hargått henne förbi. Men vi har faktiskt ett underskott påekologiska produkter. De importeras från Danmark.Uppenbarligen är det alltså så att konsumenterna iSverige tycker att det är mycket viktigt med ett lant-bruk som inte sprutar kemikalier. Jag konstaterar attCenterpartiet och har olika uppfatt-ningar när det gäller kemiska bekämpningsmedel ijordbruket och kemiska bekämpningsmedel i biod-lingen. Jag hoppas att ni kommer attha samma uppfattning när det gäller kemiska be-kämpningsmedel i jordbruket som hargett uttryck för när det gäller kemiska bekämpnings-medel i biodlingen.Anf. 137 () replik:Fru talman! Det är riktigt att skattereformen änd-rades . var upp till 15bisamhällen skattebefriad verksamhet. Men i och medatt man införde den nya skattereformen blev det ock-så en anteckningsskyldighet för biodlare, oavsettstorlek på biodling, och skattskyldighet när vinstuppstår. Men det är klart att ochBiodlarnas riksförbund naturligtvis trycker på dettaoch tycker att det har en avgörande betydelse. Menjag är nog tvivlande till att detta har med den negativautvecklingen att göra. Det är viktigt att komma ihågatt om man också tittar på den statistik som redovisaratt detta har minskat så har det skett från en myckethög nivå av biproduktionen i vårt land. Detta ska manvara medveten om.Jag tror alltså att skattereglerna naturligtvis kanvara en liten orsak till detta, men jag tror inte att dehar haft störst betydelse. Därför är jag tvivlande tillatt ställa mig i spetsen för att genomföra en skatteför-ändring för biodlarna.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! , jag vet inte heller omdet skulle kunna gynna situationen. Men däremotkänner jag att det finns all anledning att titta på alter-nativ för att få i gång många fler hobbybiodlare än vihar . Det kan hända att utformningen inte skullevara exakt som den var tidigare. Om det skulle varaen positiv effekt skulle det naturligtvis vara bra.Jag tror inte heller att alla som lade av gjorde detpå grund av att man ändrade skattereglerna. Jag troratt varroa har spelat en betydligt större roll. Det trorjag att vi kan vara överens om.Med tanke på att varroa nu finns och kanske göratt många inte vill börja igen skulle gynnsammareskatteregler kanske göra att man ändå försökte starta.Jag är inte heller låst i den här frågan. Jag är glad attKaj inte säger sig vara negativ utan är tvek-sam. Det här kanske kunde vara ett av flera sätt attförsöka få upp intresset och få alltfler hobbybiodlareatt sätta i gång igen.Anf. 139 () replik:Fru talman! Nej, helt låst i den situationen är jaginte, men jag tror inte mycket på att det har orsakatnedgången. Däremot tror jag att näringen och rege-ringen tillsammans med en mer offensiv satsning,med information, kanske införande av biodling påvåra naturbruksgymnasier, utbildning m.m. når ettbättre syfte och ett bättre resultat för att höja produk-tionen.Innan jag kom in i var jag kommunpo-litiker. Jag minns den drive som var i , i alla falli sydöstra , för att få biodlare. Det gav ettmycket bra resultat. Jag tror att det är den vägen vimåste vandra först och tänka mindre på skatterefor-mer.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! Det tycker jag låter som ett mycketbra förslag att försöka få biodlingen på naturbruks-gymnasier för att få fler intresserade. Jag tror attmånga av dem som håller på med det faller föråldersstrecket. Det är många äldre som håller på medbiodling. Det finns risk att vi hamnar i en ännu sämresituation i landet, där antalet samhällen återigen bör-jar minska.Jag tycker att det är bra att debatten förs och attdet finns konstruktiva förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )11 § TrädgårdsnäringenFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU7Trädgårdsnäringen.Anf. 141 ():Fru talman! I miljö- och jordbruksutskottets be-tänkande 2000/01:7 behandlas tolv motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden och2000. Betänkandet behandlar trädgårdsnäringensekonomiska förutsättningar, växthusfrågor och forsk-ningsfrågor. Tyvärr avstyrks samtliga motionsyrkan-den. Det är olyckligt för näringen.Fru talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservation nr 1. Dock står vi bakom även den andrareservationen, men för tids vinnande begär vi intevotering på denna.Den yrkesmässiga trädgårdsodlingen i vårt landhar ett produktionsvärde på drygt 2½ miljarder kro-nor, beräknat på redovisad areal och produktion iSCB:s trädgårdsinventering. Produktionen, som om-fattar yrkesmässig odling av grönsaker i växthus ochpå friland, odling av frukt, bär och plantskoleväxtersamt växthusodlingar av krukväxter och snittblom-mor, svarar sammantaget för cirka hälften av densvenska konsumtionen av dessa slag av produkter.Antalet producerande trädgårdsföretag uppgår till3 700, varav ca 1 400 med odling i växthus och uppåt3 000 i frilandsodling. Antalet sysselsatta uppgår tilldrygt 25 000, det motsvarar ca 10 000 helårsanställda.En betydande del av arbetstillfällena i branschenutgörs av säsongsmässiga skördeanställningar. Träd-gårdsnäringen är en utpräglad småföretagsbranschmed en bred spridning över landet och med en viktigsysselsättningsskapande betydelse i många områden.EU-medlemskapet har de facto inneburit att kon-kurrenstrycket på den svenska trädgårdsproduktionenökat ytterligare. Trädgårdsnäringen missgynnas i sinkonkurrenssituation liksom jordbruket av produk-tionsskatter på växthusuppvärmning, gödselmedel,bekämpningsmedel och även diesel, som ju användesi frilandsodlingen i stor utsträckning.Dessa förhållanden har ingående redovisats i denutredning som gjorde och som ladefram förslag . Vi konstaterar att regering-en ännu inte reagerat på ett sådant sätt att några di-rekta förslag kommit till bord när detgäller konkurrensutjämnande åtgärder som den utred-ningen då föreslog. Regeringen har i samband medavlämnandet av budgetpropositionen och vid sidanav denna i en uppgörelse med jordbruket beslutat attse över en del av jordbrukets särskatter. Vi ser detsom självklart att även trädgårdsodlingens särskatteroch särskilt växthusodlingens skatter på bränsle ochuppvärmning blir föremål för översyn med sikte påatt nå en jämställighet med konkurrentländernas be-skattning.Vi moderater har föreslagit sänkningar inte minstav dieselskatten till per liter dieselolja, och vivill ta bort också gödselskatten. Jag vill gärna ha enklar bekräftelse här från regeringens sida omhuruvida trädgårdsnäringens konkurrenssnedvridandeskatter också ingår i den översyn som man har dis-kuterat med LRF om.Fru talman! Som jag inledningsvis sade syssel-sätter trädgårdsnäringen ett betydande antal personerunder skördesäsongen och för andra säsongsmässigaarbetsuppgifter. Konkurrenssituationen har drivitnäringen mot specialiseringar och koncentrerad pro-duktion, vilket har ökat behovet av säsongsanställ-ningar.En fortsatt ogynnsam energikostnadsutvecklingskulle komma att ytterligare riskera att minska året-runt-sysselsättningen och öka säsongs- och deltids-sysselsättningen. Kostnaden för skördearbete utgörsom bekant också en mycket betydande andel avframför allt frilandsföretagens produktionskostnader.Det är ofta svårt att uteslutande klara säsongsmässigaarbetstoppar med svensk arbetskraft, varför i vissomfattning tillfällig arbetskraft från länder utanförEU-området anställs kortvarigt. För denna anställningbetalar odlarna arbetsgivaravgifter trots att arbetsta-garna inte får tillgodogöra sig hela trygghetssystemet.Avgifterna får därför karaktären av en skatt. Admi-nistrationen och redovisningen av dessa avgifter ärockså en belastning för företagen i verksamheten.I flera EU-länder tillämpas betydande lättnader iavgiftsuttaget på tillfälligt anställd skördearbetskraft.I t.ex. tillämpas en nedsättning av arbetsgi-varavgiften från till för denna kategori arbetstagare. I Hol-land tillämpas ett särskilt fruktplockarreglemente mednedsatta avgifter. I tillämpas ett motsvaran-de system som i med avgiftsbefrielse för enförsta arbetsperiod av detta slags anställning.I finns en avgiftsfri lönegräns på 1 000 krunder vilken arbetsgivaren inte behöver redovisaarbetsgivaravgifter. Gränsen fastställdes senast, ochdet är länge sedan, 1985, varför vi anser att det finnsstarka skäl att på nytt pröva denna gräns. Jag villgärna fråga om socialdemokraterna är villiga att dis-kutera en sådan prövning. Det gäller ju sysselsätt-ningen och att det ska bli mer attraktivt att skaffadenna arbetskraft. En prövning av gränsen bör ocksåses i perspektivet av behovet att generellt skapa enk-lare administrativa rutiner för den småföretagarkate-gori som det här handlar om.Riksdagen har också tidigare beslutat om en sär-skild nedsättning av arbetsgivaravgifterna för småoch medelstora företag för en månatligmaximal lönesumma på . För företag inomen näring med stark säsongsmässighet i sitt arbets-kraftsbehov innebär regeln att man inte kan utnyttjanedsättningen på årsbasis i samma omfattning somföretag med en jämn sysselsättning över hela året.I finansutskottets tidigare yttrande för så länge se-dan som för tre framhöll utskottet inte fann den nuvarande ordningen för den sär-skilda nedsättningen av arbetsgivaravgiften tillfreds-ställande, utan förutsatte att regeringen övervägdemöjligheten av en årlig avstämning av denna.Eftersom regeringen ännu inte har kommit mednågon åtgärd i anledning av önskemål iden här frågan, anser vi att det är hög tid att dettamissförhållande rättas till. Vi delar således alltjämtfinansutskottets syn på frågan. Jag vill gärna fråga:När kan besked i ärendet komma? Är man över hu-vud taget beredd att komma med en åtgärd i den rikt-ningen?Vi anser att det är viktigt att arbetstillståndsreg-lerna för utländsk arbetskraft för tillfällig säsongsan-ställning i förbättras både vad avser till-ståndsperiodens längd, tillståndets förläggning överåret och det administrativa förfaringssättet att utfärdade tillstånd som behövs. Det är också rimligt att ianslutning härtill se över de svenska företagens skyl-digheter för att kunna erbjuda de anställda ekono-miskt och socialt acceptabla anställningsförhållanden.Vi anser att dessa frågor bör ses över i en särskildutredning om trädgårdsnäringens säsongsmässigaarbetskraftsförhållanden. Jag vill också fråga omregeringen är beredd att överväga en sådan utredning.Jag vill alltså genom detta anförande hänvisa tillde synpunkter som jag här har framfört. De finnsockså upptagna i de två reservationer som vi har fogattill betänkandet.Jag yrkar alltså bifall endast till reservation nr 1,men vi står bakom även den andra reservationen.Anf. 142 ():Fru talman! I dagens betänkande om trädgårdsnä-ringen finns det, som sagt, två reservationer som bl.a.vi kristdemokrater står bakom.Den första reservationen, som re-dan yrkat bifall till, tar upp trädgårdsnäringens kon-kurrensförutsättningar och frågan om näringens ener-gibeskattning.Något missvisande kan det synas att växthusod-lingen medges en betydande skattenedsättning förbränsle för uppvärmning. Man ska då vara klar överatt de svenska skattenivåerna både på energiskatt ochpå koldioxidskatt tillhör de högsta i Europa.Svenska växthusodlare erlägger individuelltberäknade koldioxidskatter beroende på omsättningoch energiförbrukning enligt den s.k. 0,8-procentsregeln. Detta innebär att skatten på t.ex. eld-ningsolja kan variera mellan ca 210 och perkubikmeter. En jämförelse med den danska växthu-sodlingen, som är en av de främsta konkurrenterna påden svenska marknaden, visar att man där erlägger engenerell skatt på endast per kubikmeter. Det ärsjälvklart att detta innebär betydande skillnader ikonkurrensförutsättningar, särskilt då energi är en avde största kostnadsposterna i växthusodlingen.Det svenska skattenedsättningssystemet för växt-husodlingen innebär också att interna konkurrensef-fekter skapas mellan svenska företag. hartidigare beslutat att ska tillämpa gemenska-pens mineraloljedirektiv med den minimiskatt förkoldioxidutsläpp som där fastlagts till perkubikmeter. Det är uppenbart av vad jag tidigareanfört att detta direktiv inte tillämpas i ochinte heller i de flesta andra EU-länder.Men systemet innebär också för den svenskaväxthusodlingen att företag med oljeuppvärmningbeskattas väsentligt högre än företag som råkar liggainom naturgasnätets sträckningsområde. Företag someldar med naturgas kan därmed utnyttja den fullaskattenedsättningseffekten av 0,8-procentsregeln,vilket alltså oljeanvändande företag inte kan. Konkretinnebär detta att ett växthusföretag med oljeuppvärm-ning erlägger ungefär dubbelt så hög koldioxidskattsom ett företag med naturgasuppvärmning. Då desenare dessutom har förutsättningar att utnyttja koldi-oxiden i avgaserna för gödsling i växthusen har dessaytterligare kostnadsfördelar.Detta är missförhållanden i beskattningen förväxthusodlingen som påpekats för regeringen ochriksdagen . Frågan har begravts i utred-ningar, men inget har lyfts till ett avgörande. Jagutgår från att frågan nu blir en väsentlig uppgift förden nya utredning som regeringen aviserat i budget-propositionen och som vi räknar med inom kortkommer att tillsättas.Fru talman! Vi har i vår motion även tagit uppfrågan om näringens försörjning med säsongsanställdarbetskraft. Trädgårdsnäringens säsongsmässighet iproduktionen blir mer och mer uttalad för varje årsom går som en följd av det starka internationellakonkurrensläget.Det måste bli en utgångspunkt för samhällets stödtill trädgårdsnäringen i denna fråga att företagen skakunna utgå ifrån att arbetskraftsfrågan är löst i god tidföre företagets speciella säsonger och arbetstoppar.Detta bör leda till att tillståndsgivningen beträffandearbetstillstånd för arbetskraft även utanför EU- ochEES-områdena blir mer flexibel och också tillämpasmer generöst från länsarbetsnämndernas sida.Från näringens sida begärdes inför innevarande åratt tremånaders arbetstillstånd skulle kunna erhållasför säsongsbehov och inte, som hit-tills, endast för perioden till den 15 okto-ber. AMS har i beslut medgett att nuutsträcks till tiden till ,dock under protester från ochLO.Vi anser att AMS beslut endast är en dellösningav problemet. Därför är det mycket angeläget attregeringen nu tar sig an frågan för att klargöra vilketstöd arbetsmarknadspolitiken ska ge trädgårdsnäring-en i denna säsongsarbetskraftsfråga. Enligt vår åsiktsker detta lämpligen i en särskild utredning, som viockså har föreslagit i reservation nr 2, fru talman,som jag nu yrkar bifall till.Anf. 143 ():Fru talman! Inom utgiftsområde 23 har vi i Cen-terpartiet i det budgetalternativ som vi lämnade in ihöstas föreslagit att satsas påforskning och utveckling inom lantbrukssektorn, ensektor till vilken vi självklart räknar trädgårdsnäring-en.Dessa 90 miljoner har vi sagt bör fördelas bl.a.med några miljoner till en gårdsbaserad livsmedels-förädling, vilken också kan innesluta trädgårdsnä-ringen. Vi har sagt att det är viktigt att ett program förstrukturomvandling av växthusodlingen till en kost-nad av låt oss säga kommer tillstånd och genomförs. Vi anser att ungefär 15 miljonerav de tidigare nämnda 90 miljonerna ska användassom en kollektiv resurs för trädgårdsbranschens ut-veckling. Detta sagt som stöd för reservation 1 tillvilken jag självfallet yrkar bifall.Ett annat skäl till att vi har reserverat oss i reser-vation 1 är att trädgårdsnäringen, i likhet med andraareella näringar, har en stor regionalpolitisk betydel-se. Ungefär 25 000 människor är sysselsatta inomdenna näring. Många av dessa sysselsättningstillfällenfinns i områden som lider brist på sysselsättningstill-fällen. Dessa sysselsättningstillfällen genererar, precissom alla andra areella sysselsättningstillfällen, i sigsysselsättning genom att man är beroende av annanservice - service som i sin tur ger sysselsättning.Vi tycker alltså att det är synnerligen viktigt, somtidigare talare har nämnt, att de trädgårdsodlandeföretagens konkurrensförmåga, som är vid handen viddagens debatt, blir sådan att de kan stå emot denkonkurrens som de har och fortsatt kommer att hafrån omgivande länder och kolleger på det här områ-det.Jag tycker att det är synnerligen viktigt att de lätt-nader som regeringen och dess samarbetspartier harutfäst även omfattar trädgårdsnäringen vad gäller attta bort produktionsskatter och att de kommer i utlo-vad tid.Jag skulle också vara tacksam om majoritetens fö-reträdare kunde bekräfta att så blir fallet, alltså att detkommer i utsatt tid och att den här näringen omfattasav de utfästelser som är gjorda gentemot lantbruks-sektorn.Sedan gäller det den andra reservationen. Jag villmeddela, fru talman, att jag och kom-mer att stödja även denna. Det gör vi med anledningav att vi i andra sammanhang har rest frågan om sä-songsmässig arbetskraft, detta i branscher som t.ex.turistnäring, distributionsnäring, transportnäring ochannat som ju i sig väldigt mycket liknar trädgårdsnä-ringen i fråga om arbetskraftsbehov.Vi tycker att det finns alla skäl att tillsätta den ut-redning som föreslås i reservationen och att se överhur vi på ett bra sätt kan lösa det förhållande som vihar haft och fortsatt kommer att ha,nämligen ett behov av säsongsmässig och tillfälligarbetskraft. Det har som varit inte fun-gerat tillfredsställande, och eftersom det har varitförhållandet tycker vi alltså att det finns alla skäl atttitta över det här i en särskild utredning. Vi kommersom sagt, fru talman, att stödja reservation 2 därestdet blir rösträkning om densamma.Anf. 144 ():Fru talman! Vi har att behandla träd-gårdsnäringen och trädgårdsnäringens framtid i nuva-rande debatt. Det finns en ganska stor förhoppningom en god framtid för den näring som vi diskuterar.Om man tänker på den diskussion som har varit desista veckorna har man ju inte direkt pratat negativtomkring detta med produkter som kommer från jordoch skog. Debatten har handlat om andra saker, att vihar fått charkuteriprodukter och annat oss till livs iSverige och övriga som kanske lämnar myck-et övrigt att önska.Trädgårdsnäringens främsta förutsättning för ut-veckling tror jag är att man fortsätter att jobba medsamma verktyg och samma medel som man har gjorthittills. Det handlar alltså om att sätta det goda mil-jötänkandet, de säkra livsmedlen och de miljömässigtväl anpassade produktionsmedlen i främsta rummet.Det kommer att innebära, tror jag, att svensk träd-gårdsnäring ska kunna försörja både detsvenska folket och stora delar av , förhopp-ningsvis, med en del av de produkter som vi är dukti-ga på, som vi är experter på att producera i vårt land.Vi sitter ju väldigt mycket och diskuterar hur viska kunna utveckla vidareförädlingen av olika pro-dukter. Det gäller att vidareförädla växter; grönsakeroch frukt. Vi vet att det skulle ge många arbetstillfäl-len på de platser där vi saknar arbetstillfällen. Här harvi ju ren landsbygd. Här har vi glesbygd. I de miljö-erna går det att fortsätta att satsa. Som sagt: Gottmiljötänkande och säkra livsmedel är de främstamedlen för trädgårdsnäringen i fortsättningen.Men det finns också anledning för oss i Sverigeoch resten av att se till att vi slipar verktygentillsammans med trädgårdsnäringen och att vi denvägen kan hjälpa till och stödja. Därför är ett projekt som stöder och underlättar han-del - visst. Men det är också ett stöd som underlättarnytänkande när det gäller produktion. De delarnajobbar vi intensivt med från den här kammaren ochfrån regeringens sida nere i . Där är detfrämsta målet att ha ett gott miljötänkande.Det är en framtidsbransch.