prot · GP0947 · 2001-12-13 00:00:00 — Därför anser utskottet att det är angeläget meden avgiftsstruktur som inte är diskriminerande och attavgiftssystemet bör utformas med utgångspunkt i deav fastlagda transportpolitiska målen, därpositiv regional utveckling är ett viktigt delmål.Fru talman! En viktig faktor för den regionalpoli-tiska utvecklingen i hela är tillgången tillattraktiva flyglinjer och start- och landningstider påinhemska och utländska flygplatser.När vi pratar om inhemska flygplatser är det iförsta hand som avses. Det är också därsom de största problemen finns.Trafikutskottet har uppfattningen att den lösningpå problemen som väljs måste uppfylla två grundläg-gande förutsättningar. För det första måste Stockholmsom landets huvudstad tillförsäkras goda flygförbin-delser både inom och utom landet. För det andramåste kunna fylla sin roll som nav i detsvenska flygplatssystemet.Då utskottet vet att Stockholmsberedningen harfått i uppdrag att lämna förslag på hur flygplatskapa-citeten i kan tillgodoses vidbefintliga flygplatser, vill utskottet inte föregripadetta arbete.När det gäller start- och landningstillstånden ärdet utskottets uppfattning att man måste åstadkommaett effektivt utnyttjande av den befintliga infrastruktu-ren. är det angeläget att den regionala tra-fikförsörjningen tillgodoses i tillräcklig utsträckning.Det innebär att man i samband med revideringen avförordningen ska söka säkerställa att EG-rätten gördet möjligt att man även kan tilldela regi-onalpolitiskt motiverad flygtrafik och nytillträdandelufttrafikföretag rimliga start- och landningstillståndpå för godtagbara villkor.Men, fru talman, det räcker inte med vad jag härhar redovisat. Det måste också finnas bolag somtrafikerar våra flygplatser.När det gäller den inhemska trafiken var syftetmed avregleringen av inrikesflyget att kon-kurrensen skulle öka och därmed leda till sänkta pri-ser och ett bättre utbud. kan emel-lertid den monopolliknande marknaden knappastsägas ha brutits upp - i varje fall inte varaktigt.Luftfartsverket har på regeringens uppdrag nyli-gen sammanställt en rapport om inrikesflygets mark-nadsförutsättningar. Där redovisas en rad åtgärder föratt stimulera konkurrensen. Utskottet förutsätter medanledning av denna rapport att regeringen driverfrågan vidare på lämpligt sätt.Till slut, fru talman, vill jag beröra säkerheten isamband med flygning.Efter händelserna i harfrågan aktualiserats på ett mycket påtagligt sätt. Kon-sekvenserna av detta har blivit att arbetet med luft-fartsskyddet har getts högsta prioritet inom EU. framfördessom svenskt förslag dels att passagerare och derashandbagage bör kontrolleras lika noga för inrikes-som för utrikesflyg, dels att dagens frivilliga europe-iska inspektioner bör bli obligatoriska inom EU. Eu-ropeiska kommissionen har presenterat ett förslag förordning med planerat ikraftträdande hösten2002. Förslaget innebär hårdare kontroll av passage-rare och deras bagage, ökad säkerhet ombord på flyg-plan samt ökad kontroll av all personal som kommer inärheten av bl.a. flygplan.I har strängare regler införts i inrikesfly-get för kontroll av passagerare och bagage, med siktepå ytterligare skärpningar.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall till re-servation 8 i TU2 och i övrigt till utskottets förslag itrafikutskottets betänkanden TU1 och TU2.Anf. 64 ():Fru talman! ägnade sitt anföran-de åt att tala om flyget. Det skulle jag också gärnagöra, men det ska jag göra senare . Jaghar i stället valt som tema för mitt ämne trafik-säkerheten. Den håller på att komma bort i diskussio-nerna om pengar till vägarna.I regeringens budget konstaterar mankrasst att utfallet för med 591 dödade i väg-trafiken kan därför betraktas som ovanligt ogynn-samt. Verksamhetsmålet var 400 döda. Regeringenkonstaterar vidare att nivån för insatserna för fysiskatrafiksäkerhetsåtgärder inte har nåtts, vilket regering-en har prioriterat. Men vilka slutsatser drar regeringenav detta? Man säger att åtgärderna bör bli tämligenkraftfulla . Det är ingendiskussion om vem som har ansvaret eller vilket an-svar som och andra berörda som arbetarmed trafiksäkerheten har för den tragiska utveckling-en.Vad avser regeringen egentligen att göra? Låterman trafiksäkerhetsarbetet fortsätta som om ingentinghar hänt?Vi i Moderata samlingspartiet har redan tidigareifrågasatt om det är förenligt med upp-drag att arbeta med trafiksäkerhetsfrågorna. Vi tyckteatt de senaste årens misslyckanden gjorde att det varen berättigad uppfattning. Den tycker vi fortfarandeär riktig. Vi tyckte därför att hela trafiksäkerhetsar-betet skulle granskas av regeringen. Vi ville se överVägverkets organisation och andra organisationersarbete för att se hur det går att arbeta med trafiksä-kerhet.Detta är än mer relevant än då.Även om man via munnen, s.k. lip service, ställersig bakom nollvisionen har regeringen ändå lämnatnollvisionen. Man talar om sina olika insatser, t.ex.mitträcken. Men de är långtifrån vad vi behöver. Deär bra, men det behövs väldigt mycket mera.I år kommer det att bli över 600 döda i trafiken.Målet var 400. Bristande trafiksäkerhet är en av vårastörsta och viktigaste folkhälsofrågor. Risken att döeller skadas i en trafikolycka är den vanligaste döds-och olycksorsaken för ungdomar mellan 16 och 24 år.Fru talman! Som och har talat om är en bra väg en förut-sättning för trafiksäkerhet. Jag ska inte ägna mer tidåt att tala om regeringens dåliga vägar, men det äroroande att vägarna fortsätter att försämras. Det finnsannat att oroa sig för när det gäller trafiksäkerheten.Det är en rad frågor som regeringen skulle ha klaratav, som har beslutat om men som ännu intehar skett.En enig riksdag beslöt att inrätta en vägtrafikin-spektion. Denna fråga utreddes. Det kom ett förslag.Vad hände? säger regeringen att manska utreda frågan en gång till. Vi menar att en sådantrafikinspektion behövs för att se på vilket ansvar somsystemutformaren har och vilket ansvar som ska tas.Det är inspektionen som ska lyfta fram bristerna hosväghållaren och peka på förbättringar. Vågar interegeringen inrätta en sådan trafikinspektion därför attdet skulle bli så stor kritik av det arbete som hargjorts? Varför tillsätts inte någon vägtrafikinspek-tion? Det är inte bara vi i utan många myn-digheter och organisationer utanför somockså har talat om behovet av en stark vägtrafikin-spektion. Vi menar att den bör inrättas. Härtror jag att vi har hela utskottet bakom oss.På samma sätt finns frågan om att utreda inrättan-det av en patientofferjour. Denna fråga står riksdagenockså bakom. Jag vet inte varför detta inte har skett.Här har vi 5 000-7 000 allvarligt skadadesom - det vet vi från många utredning-ar och studier - står helt ensamma och för vilkentrafikolyckan blir ett trauma som följer dem helalivet. Det finns också 50 000-60 000 lindrigare ska-dade som på samma sätt kan falla offer för försäk-ringsbolagens godtycke, där Trafikskadades Riksför-bund försöker att hjälpa dem - men utan särskilt storaresurser. Varför kommer inte en utredning om pati-entofferjour?I den här frågan vill jag också lyfta fram statisti-ken. har vi en väldigt osäker olycksfalls-statistik. En utredning i visar nämligen attrader av skadade på sjukhus efter trafikolyckor inteens var registrerade. De fanns bara i sjukhusets sta-tistik men inte hos polisen.Fru talman! Även om vi i är missnöjdamed vårt trafiksäkerhetsarbete är olycksutvecklingenute i ännu mer oroande. En mindre mellanstorsvensk stad, nämligen 42 000 människor, dödas varjeår i trafiken på de europeiska vägarna, och över enoch en halv miljon skadas. Här är det alltså lång tidkvar innan vi kan tala om en nollvision.Jag vill särskilt peka på sådana åtgärder somhandlar om bilbältesanvändning och promillegränser.Där pågår en diskussion, och där har vissa beslut nufattats inom EU. Men vi behöver arbeta mera för attfå gemensamma standarder och föreskrifter, så att detblir säkrare för alla på de europeiska vägarna.Vad ska vi göra i ? VTI har tittat på skälentill att antalet dödade i trafiken ökar. De har ställt uppen rad orsaker till att utvecklingen gick ned och till attden plötsligt har gått upp.Som har konstaterats var det den minska-de trafiken ett skäl till att antalet trafikolyckor gickned . Men den ökande trafiken kaninte enbart förklara att antalet olyckor nu har gått uppigen.I den analysmodell som VTI har arbetat med sä-ger man att det finns en rad faktorer som har lett tillatt dödstalen gått upp på detta sätt. Man har bara gjorten förstudie, men man tar fram några exempel påvilka dessa faktorer skulle kunna vara. Jag vill gärnata upp och belysa några av dem.En faktor sägs vara att det är unga bilförare. Härkan man se att andelen bilolyckor med unga männi-skor ökar, och olyckstalen är stora särskilt på senalördagskvällar och tidiga morgnar. Då är de ungasärskilt utsatta.Man talar också om äldre bilförare i trafiken. Vivet att äldre är en utsatt grupp, som bilister såväl somgångtrafikanter och cyklister. De löper större risk änandra att dödas eller skadas svårt. Det beror på attderas kropp är skörare men också på att de kanske harsämre syn och mindre rörelseförmåga.Här har det kommit en rad studier som visar attäldre som förare inte är mer olycksdrabbade i trafikenän andra. Vi menar att det kanske inte är tillräckligtutrett än - det har alltså kommit en första utredning -men det är viktigt att vi tittar på det här problemet. är en av sex svenskar , och det finns1 miljon körkortsinnehavare. Om kommer en avfyra att vara . Vi vet inte hur mångasom då har körkort, men det är säkert minst 2 miljo-ner.Därför måste vi se vad det är för risker med äldrebilförare och hur man kan lösa situationen för dem såatt de kan behålla sitt körkort men ändå inte öka ris-ken för olyckor.En annan fråga som man lyfter fram är andelenalkohol i trafiken. I döms 14 000 rattfylleris-ter . finns det uppgifter som sägeratt det kör omkring 14 000 påverkade i trafiken varjedag. Det är siffror som skrämmer, och de blir intemindre hotfulla när vi vet att det finns andra typer avberusnings- och bedövningsmedel som används allt-mer frekvent.Därför tror vi att alkolås i kollektiv- och yrkestra-fik skulle kunna vara en konkurrensfördel för företa-gen. Självfallet behövs det ökad polisövervakningoch skärpta promillegränser.Fru talman! Det är också viktigt att de som kör bili sitt yrke följer säkerhetsföreskrifterna. Tyvärr har vihaft en ovanligt kraftig utveckling av olyckor inomden tunga trafiken - en fördubbling . Härhar vi sett att det är dåliga bromsar, alkoholpåverkanoch slarvig körning. Jag tycker att det är väldigt vik-tigt att nyttotrafiken tar ansvar för sitt arbete och attbåde beställare och arbetsgivare ställer tydliga krav såatt trafiksäkerheten värnas. Det känns oroande att såmånga olyckor drabbar just dem som har trafiken somsitt yrke.Fru talman! Det räcker inte bara med säkra bilaroch säkra vägar, utan vi måste också ha människorsom kör på ett säkert sätt, som har en positiv attitydtill trafiksäkerhet, som vill visa hänsyn och som villfölja trafikreglerna. I och med att vägkapitalet harförstört så mycket som det har gjort, i och med attpolisen visar det bristande intresset och i och med attvi därför har fått sänkningar av hastigheten som denenda möjligheten att minska dödsolyckorna tror jagatt alltfler bilister struntar i trafikreglerna.Vad vi därför måste göra, som man också säger iVTI:s förstudie, är att få ett helt annat sätt att se påtrafiksäkerhet och ett helt annat sätt att hantera trafi-ken - att visa hänsyn.Varför är det så att när man sätter upp kamerorminskar antalet olyckor på olycksdrabbadevägsträckor? Kan man inte få ned hastigheten och fåmänniskor att köra på ett säkert och hänsynsfullt sättutan kameror? Jag tycker att det är väldigt viktigt attdiskutera det. Kan det också bero på att väldigtmycket av trafiksäkerhetsarbetet inte har ägnats åtattitydpåverkande åtgärder?När det gäller t.ex. cyklister kunde vi se att an-vändningen av hjälmar gick upp ganska dramatiskt imitten och var uppe i . harman slutat med kampanjerna för att använda cykel-hjälm, och användningen har gått ned till . Attcykla utan hjälm är ganska farligt.Jag tror alltså att hela trafiksäkerhetsarbetet måstebygga på de här tre benen: säkra bilar, bra vägar ochförare som tar hänsyn. Utan det kommer vi inte att fåned antalet trafikolyckor till noll - den nollvision somvi arbetar för. Jag tror att det är oerhört viktigt att seatt det är både spännande och roligt att färdas i trafi-ken, men det kräver också att man tar hänsyn.Anf. 65 HANS ():Fru talman! Snabba, effektiva och säkra transpor-ter blir allt viktigare i det moderna sam-hället. Vägarna är också utan tvekan den mest bety-delsefulla beståndsdelen i infrastrukturen. Alla andratransportslag förutsätter ett bra vägnät för att helatransportkedjan ska fungera från dörr till dörr. Sveri-ge har också ett mycket stort vägnät i förhållande relativt liten befolkning.Det råder, som sagt var, ingen som helst tvekanom att det finns starka önskemål från alla håll i landetom upprustningar och investeringar i vägnätet. Visom sitter i trafikutskottet har vid otaliga tillfällentalat med kommunpolitiker, näringslivsföreträdareoch vanliga medborgare som har krävt satsningar förett förbättrat vägnät. Därför känns det nu bra att vikan ta beslut som gör att vi får ett betydligt bättrevägnät i framtiden.Under 90-talet blev vi tvingade att spara väldigthårt på statens finanser, för att få ordning på dem.Besparingarna drabbade alla utgiftsområden - inteminst vägarna. I takt med att den förda ekonomiskapolitiken har gett resultat och samhällsekonominblivit allt bättre har vi också fått alltmer trafik på våravägar. Särskilt den tunga trafiken har ökat undersenare år. Mer trafik och tyngre trafik i kombinationmed en alltför låg nivå på vägunderhållet har gjort attvägarna på många håll har slitits ned.Därför är det nu nödvändigt att satsa mer pengarpå vägunderhåll. I infrastrukturpropositionen föreslåsdärför att satsas på drift och un-derhåll av vägar under den kommande planeringspe-rioden. Det innebär att vi i den nya planeringsperio-den kommer att satsa mer varjeår på att underhålla våra vägar.Fru talman! I stora delar av landet har vi problemmed tjälskador på vägarna under tjällossningsperio-den. Detta leder till kraftiga kostnadsökningar förtransporterna, vilket i sin tur hämmar utvecklingen avbl.a. Dessutom har tjälskadorna storanegativa effekter på utvecklingsmöjligheterna förturistnäringen och övrigt näringsliv. Därför känns detbra att nu få vara med och besluta om att satsa 17miljarder kronor på bärighet, tjälsäkring och rekon-struktion. Med den här satsningen räknar vi med attunder den kommande planeringsperioden nå fullbärighet året om på de vägar som är viktiga för nä-ringslivet. Vi uppnår också en bättre tillgänglighet förbåde medborgare och näringsliv som förut-sättningarna för en positiv regional utveckling i helalandet förbättras avsevärt.Men det räcker inte med att underhålla och rustaupp vägnätet. Vi måste också satsa på att utvecklaoch rusta upp vägtransportsystemet. Därför satsar vinu på investeringar i det natio-nella stamvägnätet, och avsätter också 30 miljardertill länsplanerna för regional transportinfrastruktur.I debatten har det tidigare här framkommit ochhörts från visst håll att de här 30 miljarderna skullevara en sänkning från nuvarande nivå. Så är det inte. gamla planen ligger nämligen bärighet, tjälsäk-ring och rekonstruktion på det här området i de regio-nala planerna, men i den nya planen ligger detta utan-för. Därmed blir detta betydligt mer pengar än vad vihar i dag.Med de här insatserna kommer vi att kunna byggabort de mest angelägna kapacitetsbristerna. En sats-ning på vägarna bidrar också till att öka både fram-komligheten och säkerheten som det gerbättre förutsättningar för arbetspendling.Fru talman! Den s.k. om en-skilda vägar har diskuterats häftigt sedan den presen-terades . Särskilt människor på landsbygdenhar oroats av förslaget att omvandla ett mycket stortantal allmänna vägar till enskilda vägar. Många rösterhar höjts för att vi ska kasta hela utredningen i pap-perskorgen. Om detta hade varit det enda förslaget iBREV-utredningen så hade vi väl också kunnat göradet. Men så är det ju inte. Vid sidan av just det försla-get finns en rad andra förslag i utredningen som är välvärda en seriös behandling. Därför har utredningengått ut på remiss. Remissvaren ska vara inne senastden , och sedan ska detta beredas på vanligtsätt i . Då får vi ett ordentligt un-derlag för att kunna fatta ett beslut som är bra ochvälgrundat när det gäller enskilda vägar och hur deska hanteras i framtiden.När det gäller förslaget i utredningen om att om-vandla ett mycket stort antal allmänna vägar - närma-re bestämt 1 - så behöver vi faktiskt inteinvänta vare sig remissomgång eller beredning i Re-geringskansliet. Vi kan lätt konstatera att det intefinns något som helst stöd i samhället, och inte i denhär heller, för de tankegångarna. Vi slårdärför redan nu fast i utskottsbetänkandet att vi inteska genomföra detta förslag.Fru talman! Jag har talat om vad vi vill gö-ra under den kommande planeringsperioden, 2004-2015. Med tanke på de stora behoven på vägområdetär det också nödvändigt att sätta in åtgärder på kortsikt. För att komma i gång med satsningar påbärighet, tjälsäkring och rekonstruktion ökar viinsatserna på det området med sammanlagt drygt 2,1miljarder kronor . För att kunnadra i gång andra angelägna vägprojekt avsätter vi 4,3miljarder kronor under . Dessa insatserinnebär att vi snabbt kommer upp till en högre nivå,som är nödvändig för att upprätthålla en bra status påvägnätet.Fru talman! Eftersom harredogjort för våra yrkanden avstår jag från att uppre-pa dem.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag ska kort ta upp några saker somHans Stenberg tog upp i sitt anförande. Jag tror attHans Stenberg nu har tagit på sig det där tomteskäg-get som lämnade efter sig när hangick ifrån kammaren. Det låter så när man lyssnar påallt det goda som ska hända närSocialdemokraterna får regera - om de får regera.Det som vi har kritiserat så starkt och som viegentligen inte har fått något svar på är att det underde tre närmaste åren inte händer någonting när detgäller drifts- och underhållsinsatserna. hari ett pressmeddelande gett besked om att man underde närmaste tre åren inte kan hämta igen något av deteftersatta underhåll som vi är överens om finns runt-om i landet. Det är alltså det som vi kritiserar. Omman menar allvar med en storstilad satsning så bordeman kunna göra någonting nu i närtid, när vi harordning i statsfinanserna och vill prioritera detta. Menvi ser ingenting av det. Man rullar vidare med 6 mil-jarder kronor först , med all den osäkerhetsom är förenad med en sådan väntan. Då ska man upptill sjumiljardersnivån.Jag ska också ta upp och en-skilda vägar kontra allmänna vägar. Man har gjort ettstort nummer av att socialdemokraterna i utskottet hargått oss till mötes - vi som har krävt att man skaavföra detta med att överföra allmänna vägar tillenskilda vägar. Jag måste fråga omvad utskottet faktiskt skriver i den allmänna texten.En överföring på det mycket omfattande sätt somföreslås i utredningen vill man inte vara med på,skriver man. Men hur mycket vill man då vara medpå? Är det väg, väg eller vad är detför någonting som Socialdemokraterna kan tänka sig?På den här punkten i har vitydligt sagt att vi inte tycker att det är acceptabeltöver huvud taget att diskutera en överföring på dettasätt. Därför har vi en reservation.I övrigt kan jag dela uppfattningom att det finns en del annat i BREV-utredningensom är värt att diskutera. Men just på den här punktenär det viktigt att ge ett tydligt besked. Jag hoppas attHans Stenberg kan ge det i sin replik.Anf. 67 HANS () replik:Fru talman! Jag ska börja med . Om man läser reservationstexten och omman läser vad vi har skrivit i majoritetsförslaget serman att det inte är någon större skillnad. Det är nog såatt inte vill förstå vad vi skriver, ochvill tolka in något annat i det. Anledningen till att viinte skriver - och det gör inte de borgerliga partiernaheller i sin reservation - att man över huvud taget inteska överföra en enda allmän väg till enskild väg är attdet som vi har haft system-et med statliga, kommunala och enskilda vägar konti-nuerligt görs prövningar på enskilda vägprojekt. Manprövar om vägarna ska vara allmänna eller enskilda.Denna prövning måste fortsätta. Den ska alltid finnasi samhället.Vad vi säger och menar från utskottsmajoritetenär att vi inte tänker genomföra detta utredningsför-slag. Jag tycker att vi har skrivit det klart, men omman vill missuppfatta det så går det förstås. Men jagsäger det nu: Vi tänker inte genomföra det förslaget!Det är riktigt att det inte finns några pengar tilldrift och underhåll 2002 och 2003. Det blir ingenytterligare satsning på det. gav litegrann av svaret själv. Han pratade nämligen om att fåordning på statsfinanserna. Vi socialdemokrater äroerhört måna om att ha ordning på statens finanser.Vi tänker faktiskt följa den budgetlag som vi har. Vihar inte utrymme att höja denna del under utgiftsta-ket. Däremot satsar vi på bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion - och det är oerhört angeläget i detrakter som och jag kommer ifrån.Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag välkomnar att lik-som är tydligare här i kammaren ändet vi har hört i utskottet och de signaler som vi harfått från . säger man att detinte blir någonting av. Det välkomnar jag och, utgårjag från, övriga reservanter.Men nog är det här en betydande skillnad, HansStenberg. Ni i majoriteten har skrivit att ni vill ha enöverföring av allmänna vägar på det mycket omfat-tande sätt som föreslås. Det vill vi inte vara med om.I reservationen säger vi i klartext att vi motsätter ossdessa förslag i , punkt slut. HansStenberg borde förstå skillnaden mellan dessa olikasätt att uttrycka sig.När det sedan gäller drift och underhåll medgerHans att det inte händer någonting fram-åt, och det är det som är det sorgliga. Naturligtviskunde man genom att prioritera annorlunda klara dethär under utgiftstaket, för har precissamma höga ambitioner som Socialdemokraterna föratt klara ansvarsfulla statsfinanser. Det har vi visatunder . De tänker vi inteheller urgröpa. Men vi har ju i en balanserad budget-motion preciserat hur vi vill klara detta och ändåkunna satsa mer. Vi satsar alltså 6,5 miljarder mer änvad regeringen gör under de närmaste tre åren.Det är att beklaga att vi inte kan få någon hand-lingskraft i just drift och underhåll , för varken jag eller vet hurbudgetläget och konjunkturläget ser ut , hurmycket pengar vi har till att göra dessa satsningar.Därför är det lite grann med tomteskägget på somHans Stenberg nu kan vara frikostig för en periodlångt bortom den vi nu diskuterar.Anf. 69 HANS () replik:Fru talman! Förra gången partitillsammans med de borgerliga partierna regerade idet här landet hamnade vi i en oerhört djup ekono-misk kris. Jag vill inte här påstå att det enbart var deborgerliga partiernas fel, men nog hade de en stor deli det.En av lärdomarna av den djupa ekonomiska kri-sen, som vi faktiskt kan vara överens om allihop i denhär kammaren, är att vi ska ha ett system med ett fastutgiftstak som vi lägger fast . Jagtycker att man ska ha respekt för det systemet ochinte kasta med pengarna fram och tillbaka under peri-oden.Satsningarna på det här området ska ju SvenBergström göra tillsammans med de andra borgerligapartierna. Om man nu ska skaka fram mer pengar tilldrift och underhåll av vägar, ska det ju betalas genomen betydligt lägre nivå på järnvägsinvesteringarna änvad vi har tänkt oss. Det framgår väldigt tydligt närman läser era motioner. Det ska ju också finansierastillsammans med de andra borgerliga partierna somvill ha kraftiga skattesänkningar. Åtminstone Mode-raterna föreslår det.Det känns som att vilken nivå vi socialdemokraterän lägger oss på, kommer de borgerliga partierna attlägga sig lite grann över. Och det är förklarligt i oppositionsställning tar chansen att göra så,men jag tycker inte att det känns särskilt trovärdigt.Anf.