prot · GP0945 · 2001-12-11 00:00:00 — Det tycks, fru talman,vara frågan om någon sorts utsläppens svarta hål elleren politikens Bermudatriangel där utsläpp oförklarligtförsvinner ut i ett svart hål eller ett tomt intet - såpraktiskt förresten.En annan fråga, fru talman, som jag måste beröra är frågan om Horno och statliga brun-kolsbrytning i Tyskland.Vi i anser att brunkolsbrytning ochanvändning av brunkol är en verksamhet som är heltoförenlig med en ekologiskt och socialt hållbar fram-tidsstrategi. En stor del av brunkolsbrytningen i östraTyskland pågår just i de områden där den sorbiskaminoriteten bor. Brunkolsbrytningen innebär både enstorskalig landskaps- och miljöförstöring och ett hotmot hela kulturen hos den västslaviska folkgruppensorberna. Den sorbiska byn ligger, som vi hörthär tidigare, mitt i det stora brunkolsfältet Jänschwal-de. Den ska nu rivas för att lämna plats åt den fort-satta expansionen av brunkolsbrytningen. Vi menaratt det finns flera utarbetade alternativ för att förhind-ra denna ödeläggelse av byn och tvångsförflyttningenav dess invånare.Trots att statliga i sin miljöpolicy utta-lar att företagets agerande präglas av respekt för kul-tur, seder och värderingar i de länder där man verkar ienlighet med sin etiska grundsyn - dvs. att man bryrsig. Trots detta är det uppenbart att bolaget i den härfrågan inte har tagit miljömässiga och mänskligahänsyn.Vår uppfattning är att ska besluta att re-geringen genom ägardirektiv ska ålägga attleva upp till sina egna miljöetiska krav, så att denkulturminnesmärkta sorbiska byn skyddas ochen tvångsförflyttning av dess invånare förhindras.Vi menar också att frågan om statliga företagsetiska förhållningssätt måste resas. De stora svenskaprivata företagen har faktiskt för längesedan insettbehovet av att utveckla etiska och sociala principer iverksamheten. De ställer också i allt högre grad storakrav på underleverantörerna. De har insett att dethandlar om företagets överlevnad och att det intelängre räcker att företaget har t.ex. en miljö- ellerjämställdhetspolicy.Om inte en etisk policy finns i vart och ett av destatliga företagen bör regeringen visa ansvar genomatt ge ägardirektiv och kräva en sådan. Varjeföretags policy bör sedan redovisas i årsberättelse. Iregeringens årliga redogörelse för statligt ägda före-tag bör det även anges om företaget har en etisk po-licy på samma sätt som det nämns om miljöar-bete, mångfald och jämställdhet.Statliga står nu inför en utplåning av enliten, kulturellt mycket värdefull sorbisk by. Om bynutplånas bryter inte mot någon tysk lag,som vi har hört flera andra talare här påpeka,men väl mot varenda moralisk regel som jag kännertill. Det kanske inte var som var den sistaSovjetstaten. Det kanske var ett annat land. Riv därförupp beslutet om att statliga skövlar i östraTyskland! Överge brunkolen som energikälla! Redo-visa de koldioxidutsläpp som förorsakas av den im-porterade elen. Det sker faktiskt inte var sig förden el som produceras eller för den som konsumeras.Fru talman! sade på valnatten : Vi fortsätter regera. Jodå, det betalar viett högt pris för , både för miljön och för ekono-min men inte minst också för dem som statliga Vat-tenfall nu är med och tvångsförflyttar i östra . Det är något som vi mycket väl, , kan påverka i riksdag. riksdaghar ett ägaransvar genom regeringen, som har sinrepresentant i . Försök inte kommaundan ansvaret.Fru talman! Med några sekunders marginal villjag också hinna beröra hur jag tycker att man agerarfrån , speciellt i den här saken. Dels harman i utskottet, som redogjorde för,röstat nej till de motioner som föreslår ett stopp fördenna skövling och tvångsförflyttning. Dels mark-nadsför man lite grann de ledamöter som jag säkerttror har ett eget, privat och genuint intresse för frå-gan. Det brukar kallas dubbelmoral, fru talman. Dettycker jag är tråkigt, speciellt i den här frågan.Anf. 88 () replik:Fru talman! Ja, vilken ända ska man börja i, EvaFlyborg? Dubbelmoral, pratar du om. Jag tycker attFolkpartiet är ett lysande exempel på en mycket van-lig politisk dubbelmoral. I oppositionsroll bryr mansig inte om det regelverks som finns i sådana härfrågor. kan inte sätta sig i sty-relserum eller något statligt verks styrelserum och gåin och korrigera enskilda operativa beslut av någotslag. Däremot kan man helt riktigt naturligtvis upp-mana en regering att ge ägardirektiv.Det har vi också gjort. skrevs detmed anledning av skrivelsen om de statliga företagenfrån näringsutskottet att regeringen borde skärpa signär det gäller redovisningen av statliga företag. Denskärpningen har skett. Det är mycket bättre redovis-ning. Ett arbete pågår för att det också ska bli bättreägardirektiv. Jag tror att den här byn, Horno, kommeratt vara till stor hjälp som opinionsbildare i fråga omnödvändigheten av att man har miljöprogram, jäm-ställdhetsprogram och etiska program.Undviker ansvar gör vi inte en sekund. Jag tyckertvärtom att det är ni som har en dubbelmoral somlåtsas att ni kan påverka en sak som ni om ni vore iregeringsställning aldrig skulle släppa fram. Det kal-lar jag politiskt dubbelspel i högsta klass - eller lägs-ta, vilket man vill.Sedan är det en konkret fråga. Inget förnyelsebartenergislag är i närheten av att kunna konkurrera pris-mässigt med kolkraft och andra aktuella, icke förny-elsebara energislag. talar sig varm för enmarknad. Hur vill hon reglera den eftersom hon dö-mer ut regeringens, och därmed också vår, energipo-litik under gångna år? Vi har ändå ökat 1,5 terawat-timmar i fråga om förnyelsebar energi. Vi är på gångatt öka ännu mer i nästa program. Vill om att kreativt och positiv bidra till det i ställetför att gnälla över hur felaktig den förda politiken harvarit och är?Anf. 89 () replik:Fru talman! Den här repliken tar jag hemskt gär-na. Dubbelmoral är när man säger något i ena sam-manhanget och sedan inte står för det i det andra. Jagtycker att det är precis det som alltförofta ägnar sig åt som stödparti till den nuvarandesocialistiska regeringen. Det tycker jag, och det stårjag för.Statliga står, och det vet LennartVärmby, under och regeringens domäner.Visst är det så, och visst kan och borde Vänsterpartietmedverka till att detta stoppas. Det är klart att vi kangöra det. är ju ett statligt företag, och stat-liga företag har vi all rätt och också skyldighet attvisa upp ett ägaransvar för som gäller på papperet ochinte bara i orden.Den andra frågan får nog ställaigen. Jag hann inte riktigt med den. 90 () replik:Fru talman! Då tar vi sista varvet. Jag är fullt in-förstådd med problematiken, regelverket och det. Jagär inte jurist på något sätt, men man lägger sig inte iett enskilt handhavande. När ministrar gör det kallasdet för ministerstyre, och ochandra är väldigt intresserade av att komma på enminister, eller kanske för den delen , medfingrarna i syltburken.Behovet av ägardirektiv, etisk policy och sådantgäller däremot alla företag. Ni skriver i er reservationatt de privata skulle vara något slags föregångaretvärsöver. Det finns enskilda privata företag som harpåbörjat ett mycket förtjänstfullt arbete. Det är natur-ligtvis en utmaning för statligt ägda företag attanamma den utmaningen och vara ännu mer i fram-kant så vi kan vara stolta ägare och de anställda kanvara stolta över sina företag.Jag ska också ta upp en annan fråga. nämligen inte på det här med att öka andelenförnyelsebart. Hur gör där eftersom denförda politiken är så bedrövlig och misslyckad? Hurvill ni öka andelen? Ni behöver inte avskaffa ett endakärnkraftverk. Ni behöver inte lägga ned ett endabrunkolseldat kraftverk. Men hur gör föratt öka andelen förnyelsebart?Och om nu varje energislag ska bära sina miljö-kostnader och annat, varför är då emot detsom vi röstade om här, att vi utökade atomansvaret,säkerhetskravet? Den risken har inte blivit mindreefter . Det är begränsat till 3,3 mil-jarder i , och så skyller man på diverse inter-nationella överenskommelser. Det finns länder somligger högre.Kärnkraften är ju inte säker. Jag undrar vad EvaFlyborg och säger det smällernågonstans. Vi får väl hoppas att det smäller så långtborta som möjligt från gränser - hur är mo-ralen där för att prata klarspråk?Dubbelmoralen är det ni som ägnar er åt och intevi.Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag hoppas att det blir jag som fårsista ordet. Ja just det, . De privataföretagen är tvingade att anpassa sig på grund av bl.a.marknadens krav men också, tror jag, på grund avegen övertygelse om vad som är rätt väg att gå. Därhar inte den statliga företagssektorn samma krav påsig. Just detta sade jag för kanske sedan närdet gällde näringsutskottets betänkande 1, tror jag attdet var, där vi behandlade hela näringslivet.Sedan skulle jag bara vilja säga en sak. ärdet väl så att anfall är bästa försvar, ,men kom inte och prata med mig om förnyelsebaraenergikällor så länge medverkar till attstatliga bryter brunkol och tvångsförflyttarmänniskor i östra . Det hör inte ens tillsamma division, tycker jag.Anf. 92 ():Fru talman! Jag vill bara ha ett förtydligande. Jagtror inte att är teknikfientligt, men ingetannat parti har i budgeten yrkat avslag på samtligainsatser för att få fram alternativ. Man har tagit bortåtgärder för att minska elanvändningen och för attinvestera i elproduktion från förnyelsebara energi-källor. Man har tagit bort åtgärder för effektivareenergianvändning. Det är energiforskningen. Det ärenergiteknikstöd och introduktion av ny energiteknik.Hur ska man då nå målet att få fram alternativ tillkärnkraften? Man tar i princip bort över 1 miljonkronor till dessa ändamål.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag tror nog att vetungefär vad jag kommer att svara. Vi i Folkpartiettror att kärnkraften är en energiproduktionskälla somkommer att hänga med åtskilliga år . Deinvesteringsprogram som vi har sett inom energiom-rådet nu och har inte alls givitden effekten som vi trodde att de skulle ge, inte ensen bråkdel av vad de skulle kunna ge.Vi tror att vi måste ta ett nytt samlat grepp överhela energiforskningssfären. I avvaktan på det har viinte lagt fram några särskilda förslag ytterligare pådetta område.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag måste få rätta mig själv. Det är ju1 miljard som har tagits bort genom att samtliga om-råden är raderade. Det sagda innebär då att Folkparti-et är berett att försöka ansluta sig till en bredare över-enskommelse kring energipolitiken framöver, vilketjag skissade på som framtidsmöjlighet.Anf. 95 () replik:Fru talman! har en stolt tradition attalltid vara öppet för goda förslag. Med den samman-sättning som denna arbetsgrupp har tror jag tyvärrinte att vi kommer att komma i närheten av den friaelproduktion som vi vill stå för, där staten garanterarmiljömässigheten och säkerheten. Men kom igen medförslag, så ska vi i vanlig god ordning kika på dem.Anf. 96 ():Fru talman! Jag anser att energisystemet måstegenomgå en total omställning till en elproduktionmed förnybara energislag och en slutgiltig avvecklingav kärnkraften . Detta år bör återinföras somslutår för kärnkraftsavvecklingen. bör minst tre kärnkraftsreaktorer stängas,som koldioxidutsläppen från energisektornminskar.Den svenska energipolitikens mål ska vara attinom ramen för en bärkraftig utveckling på kort ochlång sikt skapa förutsättningar för att förse landet medförnybar energi på ett sätt som medför att näringslivetges konkurrenskraftiga villkor och hushållen får rim-liga totalkostnader.Varje energislag ska långsiktigt bära sina egnasamhällsekonomiska kostnader, även risk- och miljö-kostnader.Marknadsekonomiska styrmedel ska utnyttjas förhuvuddelen av kärnkraftsavvecklingen. Principen skavara att alla energislag betalar sina fulla kostnader.Kärnkraften ska påföras kostnader för risker när detgäller reaktorolyckor och för den miljöpåverkan somfinns i olika delar av kärnbränslekedjan. Kärn-kraftsproducenterna ska betala sina egna riskkostna-der.Produktionsskatten på elektricitet från kärnkraftenbör höjas så att kärnkraften betalar kostnaderna påbåde kort- och långsiktiga miljöeffekter. Dock anserjag inte att all energi för kärnkraftsavvecklingenmåste ersättas fullt ut. En hel del energi ska kommafrån minskad elanvändning genom konvertering fråneluppvärmning, effektivisering och en utbyggnad avny elproduktion med förnybara energislag.Dessutom är risken för terrordåd mot kärnkraft-verk ett hot som måste tas på största allvar. Det för-stärker argumenten för en omedelbar avveckling avkärnkraften. Risken för attacker mot kärnkraftsan-läggningar i tättbefolkade områden kan inte längreavfärdas som osannolika.Jag anser därför att de villkor som regeringen harsatt när det gäller avvecklingen av skaupphävas. Elmarknaden ser annorlunda ut nu än dengjorde när villkoren sattes, och det är inte rim-ligt att hålla fast vid dessa villkor . Jag har tvåsynpunkter på detta.Den första gäller effektbalansen. Det är faktisktett marknads- och kontraktsproblem. Det är en frågaom leveranssäkerhet som man mycket väl kan läggapå de företag som säljer och producerar kraft.Den andra gäller att en rad kraftfulla åtgärdermåste vidtas för att motverka miljö- och klimat-problemen vid en stängning. Det är nödvändigt atteffektivisera och minska elförbrukningen liksom attställa om till förnybara och mer miljövänliga sätt attframställa elektricitet.Jag anser också att den redovisning som regering-en ska förelägga 2003, om inte Barsebäckär avvecklat , också ska innehålla analyserav miljökonsekvenserna, bl.a. effekterna av uranbryt-ning i de länder där den sker. Detta är något som mantenderar att inte se när man betraktar miljökostnader-na.Sedan är det naturligtvis så att och Kö-penhamn ligger nära , och risken för terro-rangrepp har visat att denna fråga har blivit ännuallvarligare än vad vi kanske har trott.Så till frågan Horno. Jag tänker inte uppehålla migså mycket vid den, eftersom har engage-rat sig mycket i frågan och kommer att tala om detom . Men att ett statligt bolag ägnar sig åt,enligt min mening, oetiska affärsmetoder och för-flyttar en folkgrupp för att få fram brunkol tycker jagär förskräckligt, och det kan vara nog sagt med det.Anf. 97 () replik:Fru talman! går det lite för snabbt. Jagglömde att avsluta mitt anförande med att yrka bifalltill reservation 9, vilket jag härmed gör.Anf. 98 () re-plik:Fru talman! Jag glömde också att yrka bifall tillreservationerna 4 och 8, vilket jag nu gör.Anf. 99 ():Fru talman! Vi behandlar näringsutskottets betän-kande NU3 utgiftsområde 21 Energi samt skrivelsenom stängningen av 2.Jag ska börja med att kommentera vårt ställ-ningstagande då det gäller utgiftsområde 21 Energi,och jag kommer senare under mitt anförande attkommentera stängningen av 2.Samtidigt kan jag till säga att av defrågeställningar som han tog upp i sitt anförande såkommer jag med all sannolikhet med mitt anförandeatt besvara en del av hans frågor.I juni 1997 beslutade att den svenskaenergipolitiken skulle ha följande övergripande mål:För det första att trygga till-gången på el och annan energi på med omvärldenkonkurrenskraftiga villkor för att främja en god eko-nomisk och social utveckling i Sverige.För det andra att skapa villkor för en effektivenergianvändning och en kostnadseffektiv svenskenergiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa,miljö och klimat samt underlätta omställningen till ettekologiskt uthålligt samhälle.För det tredje att bidra till ett breddat energi-,miljö- och klimatsamarbete i Östersjöregionen.Energipolitiken omfattar tre verksamhetsområden,nämligen elmarknadspolitik, övrig energimarknads-politik och politik för ett uthålligt energisystem. Des-sa tre områden är viktiga för en väl fungerande ochhållbar energipolitik i vårt land. De som ska genom-föra detta efter beslut i är främst och ,som har ansvaret för att genomföra åtgärder inomenergipolitiken som vi beslutar i riksdag.Vårt mål för elmarknadspolitiken är en effektivelmarknad som genererar en säker tillgång på el tillinternationellt konkurrenskraftiga priser. Regeringenhar i budgetpropositionen redovisat fem resultatindi-katorer för utvecklingen på elmarknaden. Dessa indi-katorer är prisutvecklingen på den nordiska elbörsen,elpriser till elkunderna, nättariffer, antal ärenden vidtillsynsmyndigheten samt effekt- och elbalansen.Regeringen har tillkallat en särskild utredare som skaanalysera konkurrensen och prissättningen på el-marknaden. Denne särskilde utredare är generaltulldi-rektör . Han skulle redovisa detta den 1december. Han har lämnat ett delbetänkande då, ochhan har fått ytterligare förlängning för sitt arbete ochkommer att redovisa det senast den 15 januari 2002.Jag ska ta upp målen för övrig energimarknads-politik. Målet för naturgasmarknaden är att vidareut-veckla gasmarknadsreformen så att en effektiv natur-gasmarknad med konkurrens kan vidareutvecklas.Då det gäller värmemarknaden är målet att sti-mulera till ökad konkurrens och effektivitet. Somresultatindikator på detta område använder regeringenpris- och konkurrensutvecklingen på naturgas- ochvärmemarknaden.Det är glädjande att flera av partiertycker att det är viktigt att vidareutveckla naturgasen iSverige. Då vi här i debatterade frågan omhur vi ska använda naturgasen i var det en-dast , och vi socialdemo-krater som tyckte att naturgas ska användas i vårtenergisystem. Vi välkomnar att fler partier tyckersom vi i denna fråga - just nu.Då det gäller målet för ett uthålligt energisystemligger det energipolitiska program fastsom denna riksdag har beslutat om.Då det gäller de energipolitiska åtgärderna på kortsikt och den del av programmet som avser kompen-sation för bortfallet av elproduktion från den andrakärnkraftsreaktorn i återkommer jag litesenare.Då det gäller långsiktigheten i det uthålliga ener-gisystemet är detta den del av programmet som inne-bär en långsiktig satsning på forskning, utvecklingoch demonstration av ny energiteknik under perioden1998-2004. Målet är att kraftigt öka el- och värmeproduktionen frånförnybara energikällor, utveckla kommersiellt lönsamteknik för energieffektivisering och bidra till att ut-veckla ett ekonomiskt och ekologiskt uthålligt energi-system.Vårt mål för energiforskningen är att bygga uppvetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens påenergiområdet inom universiteten, högskolorna ochnäringslivet i enlighet med vårt energipolitiska beslut1997. Energiforskningen ska också bidra till ett bred-dat energi-, miljö- och klimatsamarbete i Östersjöre-gionen.Utskottets majoritet vill, vad gäller bedömningenav mål som satts upp för de tre verksamhetsområdenaoch de resultatindikatorer som används för att infor-mera om måluppfyllelsen, anföra följande: Inomelmarknadspolitiken pågår utredningsarbeten som gördet svårt att bedöma måluppfyllelsen. Konkur-renssituationen och prissättningen på elmarknaden ärför närvarande föremål för analys. Vidare har fått i uppdrag att utveckla resultat-och effektivitetsmåttet när det gäller tillsynen avnätverksamheten och utvecklingen av energimarkna-derna.Även behovet av att utveckla marknadsbaseradeinstrument för att hantera effektknappheten betonasfrån regeringens sida. I samtliga dessa fall handlar detom åtgärder för att utveckla en effektiv elmarknad -nyckelord i målformuleringen på området - vilketindikerar att detta mål ännu inte har nåtts.Fru talman! De resultatindikatorer som användsinom det övriga energimarknadspolitiska området ärpris- och konkurrensutveckling på naturgas- ochvärmemarknaden. Med hjälp av dessa indikatorer skamåluppfyllelsen, i form av ökad konkurrens och ef-fektivitet på naturgas- och värmemarknaden, bedö-mas. måste dessa indikatorer bedömas varagrova.Då det gäller målet för en politik för ett uthålligtenergisystem bedömer utskottets majoritet att deresultatindikatorer som används för att mäta effektenär relevanta i fråga om att åstadkomma en minskadelanvändning. Målet är satt till . Majoriteten i utskottet kankonstatera att ett stort antal forsknings- och utveck-lingsprojekt är i gång och att även nivån avseendenäringslivets deltagare kan anses vara tillfredsställan-de.I likhet med tidigare års behandling av energipo-litiken vill de borgerliga partierna, med Moderatasamlingspartiet i spetsen, sälja ut . De anseratt bör privatiseras och börsintroduceras.Majoriteten i utskottet vill framhålla att ären viktig nationell resurs på energiområdet, inte minsti arbetet med omställningen av vårt energisystem.Vattenfall ska förbli i statlig ägo och vara ett verktygi omställningen.Fru talman! Jag ska nu kommentera skrivelsen omstängningen av . Enligt de energipolitiskariklinjer som beslutades av 1997 ska andrareaktorn i stängas av före den 1 juli 2001.Ett villkor för stängningen är att bortfallet av elpro-duktionen kan kompenseras genom tillförsel av nyelproduktion och genom minskad användning av el.Riksdagen beslutade att ska ges möjlighetatt bedöma om villkoren för stängningen är uppfyllda.Regeringen har i en skrivelse från föregående år re-dovisat att villkoren inte var uppfyllda och att manska återkomma i samband med att budgeten för 2002ska fastställas.Regeringen har i den nu aktuella skrivelse som viska ta ställning till redovisat att de villkor som äruppställda i energiuppgörelsen och som riksdagenbeslutade om 1997 inte var uppfyllda. Utskottetsmajoritet anser att villkoren inte är uppfyllda och attregeringen ska återkomma med en ny prövning be-träffande villkoren senast år 2003.Då det gäller årtal och villkorens uppfyllande harVänsterpartiet och en annan uppfatt-ning. anser att villkoren är uppfylldaoch vill stänga per . Cen-terpartiet anser att kan stängas under år2002.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till nä-ringsutskottets förslag i betänkande 2001/02:NU3,Utgiftsområde 21 Energi, samt avslag på samtligareservationer.Allra sist: Jag har inte kommenterat byn brunkolsbrytning utan hänvisar därtill vad utskottet skriver i betänkandet.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag har en fråga till Nils-GöranHolmqvist: På vilket sätt bidrar importen av smutsigkol och oljebaserad energi till ? Nils-GöranHolmqvist talade här om målet för svensk energiför-sörjning, om svensk energiförsörjning med låg nega-tiv inverkan på hälsa, miljö och klimat samt om attunderlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligtsamhälle. Hur tycker att justmålsättningen och det som faktiskt sker i praktikendär går hand i hand?Anf. 101 ()replik:Fru talman! Det frågades om uppfyllelsen ochmålsättningen här. Även om inte importerarnågot från övriga länder kommer det att producerasbrunkolsel både i och i . Vi får delav de utsläppen även här i , så det har ingen-ting att göra med vårt ställningstagande när det gälleratt använda i vårt omställningsarbete.Vi måste ju se till att våra förnybara källor som visatsar på blir konkurrenskraftiga. På det viset kan vårimport av brunkol från och av kolet frånvåra kraftverk i bli mindre. Självklart job-bar vi på det. Vi ser också till att danskarna införrestriktioner för användningen av kol i sina kraftverk.Anf. 102 () replik:Fru talman! Om vi inte gör det kan någon annangöra det. Därmed kan vi lika gärna själva göra det -ja, om inte annat så är det är en intressant tankegång.Den här kol- och oljeenergiproduktionen genere-rar dock utsläpp. Dessa bokförs inte i efter-som de produceras i . För importerad elbokförs alltså inga utsläpp. De bokförs inte heller iDanmark eftersom danskarna exporterar elen tillSverige. Detta är intressant - en sorts utsläppenssvarta hål som regeringen bidrar till. Det tycks alltsåfinnas en sorts utsläppens Bermudatriangel mellanSverige, och Danmark.Jag skulle vilja ha en kommentar från Nils-GöranHolmqvist om huruvida ni har diskuterat just detta imajoriteten och om ni tycker att det är ett problem.Jag tycker att detta är ett problem. Enligt min meningstänger man svenska säkra och miljömässigt godakärnkraftverk för att i stället importera den här smut-siga energin. I det avseendet behöver man inte redo-visa några utsläpp - hokus pokus, så var det ordnat.Detta är en intressant fråga där jag skulle vilja ha enkommentar.Byn Horno lämnade utanmycket till kommentar.