prot · GO09107 · 2001-05-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:107Onsdagen den 9 majKl. 09.00 - 18.0119.00 - 19.37Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 maj.2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Talmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2000/01:132 Utkast till rådets beslut om skydd avförfalskning av euron 14935/00 DROIPEN 66EUROPOL 50 till justitieutskottet2000/01:133 Meddelande från kommissionen tillEuropaparlamentet och Rådet - Översyn av di-rektivet om investeringstjänster (93/22/EEG)KOM (2000) 729 till finansutskottet3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2000/01:T13-T15 till trafikutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återJustitieutskottets betänkanden /01:JuU20,JuU22, JuU23 och betänkanden /01:FöU6-FöU8och FöU105 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 3 majUbU14 Kvalificerad yrkesutbildningPunkt 1 (Inrättande av en ny utbildningsform: kvalifi-cerad yrkesutbildning)1. utskottet2. 1 (m, kd)3. res. 2 i motsvarande del (fp)Förberedande votering:114 för res.116 för res. 2189 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:189 för utskottet114 för res. 116 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 36 v, 16 c, 13 mpFör res. 1: 75 m, 38 kd, 1 -Avstod: 16 fpFrånvarande: 7 s, 7 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 3 mpPunkt 3 (Lärande i arbete inom kvalificerad yrkesut-bildning)1. utskottet2. 4 (m, kd, fp)Votering:186 för utskottet133 för res. 430 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 36 v, 16 c, 10 mpFör res. 4: 75 m, 38 kd, 16 fp, 3 mp, 1 -Frånvarande: 7 s, 7 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 3 mpPunkt 4 (Krav för tillträde till kvalificerad yrkesut-bildning)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (kd)Votering:264 för utskottet38 för res. 517 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 75 m, 35 v, 16 c, 13 mp, 1 -För res. 5: 38 kdAvstod: 1 v, 16 fpFrånvarande: 7 s, 7 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 3 mpBerit Jóhannesson (v) anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 10 (Dimensionering och lokalisering av kvali-ficerad yrkesutbildning)1. utskottet2. 8 i motsvarande del (c)Votering:230 för utskottet16 för res. 873 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 2 m, 36 v, 38 kd, 16 fp, 13 mp,1 -För res. 8: 16 cAvstod: 73 mFrånvarande: 7 s, 7 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JuU21 Från anstalt till frihetPunkt 1 (Avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (m)Votering:244 för utskottet75 för res. 130 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 36 v, 38 kd, 16 c, 16 fp, 13 mp,1 -För res. 1: 75 mFrånvarande: 7 s, 7 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 3 mpPunkt 5 (Intensivövervakning i samband med permis-sioner)1. utskottet2. 2 (m, kd)Votering:204 för utskottet114 för res. 231 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 36 v, 16 c, 16 fp, 13 mpFör res. 2: 75 m, 38 kd, 1 -Frånvarande: 8 s, 7 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.6 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats den 4 majSfU9 Migration och asylpolitikPunkt 2 (Ordförandeskapet och flyktingpolitiken)1. utskottet2. 3 (fp, kd, c)3. res. 4 (v, mp)Förberedande votering:71 för res. 349 för res. 4198 avstod31 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:199 för utskottet71 för res. 349 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 75 mFör res. 3: 38 kd, 16 c, 16 fp, 1 -Avstod: 36 v, 13 mpFrånvarande: 7 s, 7 m, 7 v, 4 kd, 2 c, 3 mpPunkt 5 (Gemensam europeisk flyktingpolitik)1. utskottet2. 6 (m)3. res. 7 (fp, kd, c)Förberedande votering:76 för res. 672 för res. 7171 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:126 för utskottet77 för res. 6117 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 2 vFör res. 6: 75 m, 1 fp, 1 -Avstod: 35 v, 38 kd, 16 c, 15 fp, 13 mpFrånvarande: 7 s, 7 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 mpPunkt 10 (Asylsökande från Kosovo)1. utskottet2. 13 (fp, v, kd, c, mp)Votering:185 för utskottet130 för res. 135 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 61 mFör res. 13: 9 m, 37 v, 38 kd, 16 c, 16 fp, 13 mp, 1 -Avstod: 5 mFrånvarande: 7 s, 7 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 mpPunkt 14 (Transportörsansvar)1. utskottet2. 18 (fp,v, kd, c, mp)Votering:199 för utskottet121 för res. 1829 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 75 mFör res. 18: 37 v, 38 kd, 16 c, 16 fp, 13 mp, 1 -Frånvarande: 7 s, 7 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 mpPunkt 15 (Kontroll av resehandlingar)1. utskottet2. 19 (v)Votering:277 för utskottet41 för res. 1931 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 73 m, 38 kd, 16 c, 16 fp, 9 mp,1 -För res. 19: 37 v, 4 mpFrånvarande: 7 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 mpPunkt 27 (Utredningsförfarandet)1. utskottet2. 32 (kd, c)Votering:140 för utskottet88 för res. 3291 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 1 v, 14 fp, 1 -För res. 32: 34 v, 38 kd, 16 cAvstod: 74 m, 2 v, 2 fp, 13 mpFrånvarande: 7 s, 8 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 mpPunkt 28 (Instans- och processordningen)1. utskottet2. 34 (fp, v, kd, c, mp)Votering:199 för utskottet121 för res. 3429 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 75 mFör res. 34: 37 v, 38 kd, 16 c, 16 fp, 13 mp, 1 -Frånvarande: 7 s, 7 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 mpPunkt 29 ()1. utskottet2. 36 (fp, c)3. res. 37 (mpKammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.AjourneringKammaren beslutade kl. 9.26 på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 9.30 dådagens förhandlingar skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 9.30.7 § EU:s framtidsfrågorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KUU1EU:s framtidsfrågor.Anf. 1 PER ():Fru talman! firas runtom i Eu-ropa. Den minner oss om ambitioner att bygga ettfritt, fredligt och dynamiskt men den minnerockså om hur såg ut då samarbetet förskötstill förmån för konflikten. Då slets länder sönder avkriget. Människor dog för sitt ursprungs skull. Barba-riet tilläts dominera där klokskap och mänsklighetskulle ha regerat.Den europeiska unionen bildades för att detta ald-rig någonsin skulle kunna hända igen. Denna dag somandra Europadagar minns vi och lär av erfarenheter-na. Men framför allt ser vi framåt, reflekterar övervilken väg nu ska följa.Vad är det ska vara? Hur ska det europe-iska samarbetet utvecklas? Hur ska alla människorsinflytande i den europeiska unionen kunna säkras?Kring dessa frågor vill riksdag in-bjuda till debatt. Vi gör det i den anda som den euro-peiska unionen vid sitt senaste stats- och regerings-chefsmöte i angav. Där slogs det fast att hela EUoch alla dess medborgare behöver engageras i endiskussion om unionens framtid, inte minst i ljuset avatt många nya medlemmar är att vänta under dekommande åren. Det var ett viktigt uttalande som EUgjorde i . Det vittnade om insikten om att samar-bete mellan länder och folk inte kan byggas på rege-ringar och politik enbart. Samarbetet kräver förank-ring i vanliga människors vardag, i deras engagemangoch i deras stöd. Här har många EU-länder en långväg kvar att vandra och allra längst är faktiskt vägenför vårt eget Sverige.Utvidgningen av EU innebär en unik möjlighet attvidga det europeiska fredsprojektet till hela världs-delen. Om svenska folket alltjämt tvekar om självaEU är uppslutningen bakom idén om att EU ska ståöppet också för nya länder desto större och desto merglädjande. EU som en idé för frihet och framtid ärdärmed fast förankrat hos folk.Det EU som skapas genom att gemenskapenblir större är ett EU som måste ges nyavillkor för att kunna fungera effektivt, öppet ochdemokratiskt. Det gör att denna sak brådskar. I Nicesattes ambitionerna högt. ska det nya EUbörja ta form på allvar. Ungefär ska deförsta nya medlemmarna kunna hälsas välkomna iunionen. Det är viktigt inte bara att det nuvarandeEU:s länder och folk tar del i detta samtal utan ocksåatt de nya medlemmarnas folk ges möjlighet att läm-na sitt bidrag till det EU som i lika hög grad ska varaderas som vårt.För att lägga grunden för detta framtidssamtal harSverige ett alldeles särskilt ansvar i sin egenskap avEU:s ordförandeland detta halvår. När stats- ochregeringscheferna möts i om drygt en må-nad ska den berätta vad den villoch hur samtalet ska fortsätta.Till denna berättelse vill riksdag geett första bidrag. Vi har utnyttjat grundlagens möjlig-het att sätta upp ett särskilt utskott, som förberettdagens debatt. Det sammansatta konstitutions- ochutrikesutskottet överlämnar härmed sitt underlag församtal och för kammarens överväganden.Det är ett enigt utskott som gör detta - enigt överalla partigränser visavi de stora frågor som måstelösas.Vad är det EU ska göra? Vad ska läggas till ochvad ska möjligen dras ifrån? Hur ska EU:s fördragkunna göras enklare så att alla vet vem det är sombestämmer om vad och så att man vet av vem det ärman ska utkräva ansvar? Hur ska de grundläggandemänskliga rättigheterna kunna skyddas inte bara ge-nom utan också genom den europeiskaunionen? Hur kan inflytandet i EU för varje landsinvånare förbättras genom att de nationella parla-menten får mer inflytande? Och sist men inte minst:Hur ska det gå till när det nya EU tar form? Vem ärdet som ska hålla i taktpinnen?Diskussionen om vad EU ska göra är den kanskemest centrala. Det kan naturligtvis inte ges, som ut-skottet säger, ett givet svar. Nya utma-ningar måste kunna lösas gemensamt när så krävs.Likväl är det i denna fråga som kärnan i Europade-batten finns. En utgångspunkt borde vara att EU läg-ger sitt engagemang på just det som måste vara ge-mensamt och inte tar sig för på områden där staten,kommuner eller t.o.m. enskilda människor självarimligtvis vet bäst.Om denna fråga är den bredaste och långsiktigtmest intressanta, så är det mer närliggande, men må-hända lite tråkigare, spörsmålet om hur vägen framtill förnyelsen ska kunna anläggas det för dagen mestakuta. På denna punkt ger också det sammansattautskottet sitt viktigaste och tydligaste bidrag i dagensdebatt: Vi vill se en process där man fullt ut accepte-rar att många har legitima intressen av att delta - och de nationella regeringarna, Euro-paparlamentet och de nationella parlamenten samtmånga många fler.Att de nationella parlamenten får en möjlighet attdelta är viktigt, inte minst därför att parlamenten ärden närmaste representanten för de europeiska folken.De europeiska frågorna måste bokstavligen kunnapåverkas genom vars och ens eget val av sin egenriksdagsman.Till till Europeiska rådets möte iGöteborg vill ett enigt utskott skicka med sitt förslagtill hur detta praktiskt borde gå till. Utskottet skriverså här:"I det förberedelsearbete som förestår behövsmångas deltagande från alla delar av samhället. Detgäller och kommissionen, denationella regeringarna, fristående experter och in-tresseorganisationer.För dessa organ kan flera lösningar, såsom en re-flektionsgrupp, tänkas. Förberedelsearbetet måste inteminst engagera de nationella parlamenten, som dess-utom har att särskilt överväga hur parlamenten lång-siktigt kan spela en mera central roll inom den fram-tida unionen.Utskottet anser för sin del att erfarenheterna frånCOSAC kan utnyttjas. Ett konvent i huvudsak baseratpå de nationella parlamenten med bred representationskulle kunna lämna värdefulla bidrag i arbetet meddet nya fördraget. Ett eget kvalificerat - och i förhål-lande till EU:s institutioner självständigt - sekretariatmåste stå till detta arbetes förfogande. "COSAC - för den som inte alltid ägnar sig åt eu-ropeiskt samarbete - är den redan existerande formenför samarbete mellan de nationella parlamenten.Detta, fru talman, vill vi att regeringen ska föreslåför hela EU. Det kan bli ett viktigt bidrag från vårtSverige på det svenska ordförandeskapets sista storamöte med de europeiska ledarna.Sverige har bakom sig i EU men enlång historia av europeiskt och internationellt samar-bete. I tillhör de tongivandenationerna.Kanske är det detta faktum som har gjort det såsjälvklart för alla svenska politiker att hävda viktenav att EU som organisation ska anslutas till om de mänskliga rättigheterna. Dettycker vi också att regeringen ska säga till EU:s stats-och regeringschefer i . Tveka inte,trots tvekan från andra! En sådan anslutning skulleligga väl i linje med regeringens egna och lovvärdaambitioner att öppna EU för större insyn.Fru talman! Dagens betänkande är enigt sånärsom på svaren på motioner.Däremot är partierna naturligtvis inte ense om hurpolitiken ska skötas inom den europeiska unionen.Inom den europeiska unionen är naturligtvis social-demokrater och moderater alltjämt oense om hurskatterna ska vara, och om hur annat som delar vårapartier efter ideologiska skiljelinjer ska lösas. Det ärnaturligt att det förhåller sig så. Så ska det vara, där-för att EU inte är en politik i sig utan är en arenainom vilken politiken kan utövas på den europeiskanivån.Det är på detta sätt EU måste ses, just som en are-na, en tummelplats för de idéer som bryts mot var-andra, accepteras eller förkastas, allt i enlighet medvad folk önskar - en tummelplats som ge-nom sin blotta existens ger det avgörande bidraget tillciviliserade relationer mellan folken.Själva lösningen på alla frågor människor bär påligger däremot alltjämt i de värderingar och idéer sommänniskor och deras partier själva är bärare av.Så, fru talman, ska vara. Alternativet harvi, som sagt, sett tydligt och avskräckande: konflikt,krig och förstörelse. har Europablivit mycket bättre. Det är i denna visshet vi nu haratt ta sats för att skapa ett EU som kan föra dettavidare, med de nya villkor som avtecknar sig.Med detta vill jag, fru talman, säga etttack till det utskott som har utarbetat underlaget fördagens samtal och till , somhar försökt klä detta utskotts tankar om Europasframtid i ett rimligt språk.Anf. 2 ():Fru talman! Även om vi i denna kammare kan hahelt olika åsikter om EU på många områden är det ettstyrkebesked att det sammansatta utskottet har kunnatpresentera ett så här pass samstämmigt betänkandeom EU:s framtidsfrågor. Endast ett parti har reserve-rat sig mot delar av betänkandet. I övrigt står riks-dagspartierna enade i de frågor som vi har behandlat.Europeiska unionen har många utmaningar fram-för sig. Vi ska gemensamt ena genom utvidg-ningen, sätta i arbete genom den gemensam-ma sysselsättningspolitiken och bygga ett socialt ochekologiskt hållbart genom en gemensam poli-tik mot orättvisor, miljöförstöring och social dump-ning. För att lösa dessa uppgifter måste unionen fun-gera på ett godtagbart sätt, på ett sätt som är bådedemokratiskt och effektivt när gemensamma beslutför nästan 400 miljoner medborgare ska fattas.För har medlemskapet i EU varit omtum-lande på många sätt. Vi har lärt oss politik på ett nyttsätt, och genom ordförandeskapet har vi också fått möjlighet att visa upp vårt sätt att arbeta för övri-ga medlemsstater.Statistiken visar tyvärr att EU inte är särskilt po-pulärt i . presenteradestatsvetenskapliga institutionen vid univer-sitet boken . I en av artiklarna kon-staterar att stödet för EU-medlemskapet tyvärr inte har ökat sedan 70-talet.Tvärtom har det minskat i vissa medlemsstater. Vadgäller är en avsevärd del av befolkningenmotståndare till medlemskapet eller i varje fall mot-ståndare till en ytterligare fördjupning av medlem-skapet.Våren sade av svenskarna att EU-medlemskapet var bra för , men sade attdet var dåligt. Bara och hadeen mer skeptisk befolkning. Andelen medborgaresom svarade att medlemskapet var dåligt var dess-utom allra högst i Sverige.Jag tror att denna osäkerhet inför EU till stor delberor på att många uppfattar att EU:s institutioner intehar den demokratiska legitimitet som man kräver ochsom vi i anser självklar. Man talar om ettdemokratiskt underskott i EU, att unionen är ett eli-tens och inte ett folkens projekt.Om EU ska kunna lösa de enorma uppgifter vistår inför måste denna attityd förändras. Om det finnsnågon grund för det måste sakfrågan förändras. EttEU för folket kan inte byggas utan folket - det kanaldrig skapas uppifrån. Ett demokratiskt underskott äri grunden ett hot mot hela . Att be-kämpa det demokratiska underskottet och skapa enlegitimitet för EU handlar därför om att ett förtroendemåste byggas upp under en längre tid.Det är tråkigt att svenska folket tycker att EU ärdåligt. Men det är nog ett större problem om männi-skor i allmänhet tycker att EU inte angår dem alls,inte påverkar deras vardag, inte spelar någon roll ideras liv. Sådana attityder är svårare att förändra,särskilt på distans från och . Omdetta ska kunna ändras tror jag att vi måste utgå fråndemokratins traditionella forum, dvs. de nationellaparlamenten.I har det pågått ett arbetemed att stärka de nationella parlamentens roll i EU:sarbete. Det arbetet måste fortsätta. För att kunna på-verka utvecklingen inom unionen måste vi inte barafå tidig information från regeringen, utan vi måsteockså utveckla andra instrument och använda oss avandra källor som universitet, organisationer och fö-retag med erfarenhet av EU.Det finns inte något som hindrar att riks-dagsledamöter utöver kontakterna med den egnaregeringen också tar direkta kontakter med EU:sinstitutioner, med kolleger i andra medlemsländersnationella parlament och med fac-kutskott. Det ska vi naturligtvis göra och utnyttjamera för att utbyta erfarenheter och delge varandravåra synpunkter. Det är bra för demokratin om käl-lorna till informationen är flera.I dag finns det flera forum där de nationella par-lamenten samarbetar med varandra. Dessa forummåste stärkas, och även om det nu är för tidigt att låsasig i en bestämd form måste de utvecklas. Den svens-ka och dess motsvarigheter i EU sam-arbetar med varandra genom COSAC.Själv deltar jag i ett väl fungerandenätverkssamarbete med ordförandena i utrikesutskot-ten i de nationella parlamenten i EU. Det fungerarväl, och flera andra fackutskott har samma ordning.Det är viktigt att vi har breda kontaktytor mellan deolika nationella parlamenten.Fru talman! Utrikes- och säkerhetspolitiken harfått ett mycket stort utrymme i EU:s arbete. Det ärbra, och opinionsundersökningar visar dessutom attden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken ärdet politikområde som svenskarna är mest positiva tillav alla . av svenskarnagav i förra årets Europabarometer sitt stödtill EU:s utrikes- och säkerhetspolitik.Samtidigt finns det ett demokratiskt problem pådet här området. EU arbetar med utrikes- och säker-hetspolitiken genom rådet och kommissionen. Euro-paparlamentet har rättigheten att bli informerat, mengenom att området är mellanstatligt utövas den par-lamentariska kontrollen på nationell nivå. De natio-nella parlamenten kan utkräva ansvar för den egnaregeringens agerande. Men vem granskar helheten?I dag gör ingen det. Det är ett problem för legiti-miteten i besluten, och som jag sade tror jagatt lösningen på underskottet på legitimitet måste varaett ökat inflytande för de nationella parlamenten.Under vårt arbete med betänkandet öppnade vi enbrevlåda på nätet där de som ville kunde skicka insynpunkter. Vi fick många intressanta och väl ge-nomtänkta svar. Vi fick synpunkter från t.ex. AgnetaMattsson i . Hon skrev att hon oroade sigför romernas ställning i ett inlägg som jag starkt sym-patiserade med. Och vi fick ett inlägg från från som skrev om en Tobinskatt i EU.Den mångfald av synpunkter som har kommit invisar att det ändå finns ett slumrande EU-intresse hosallmänheten som jag tror kan väckas och växa om vianstränger oss lite extra i våra kontakter, t.ex. genomatt låta det lovande initiativet med en framtidsdebattom EU upprepas med viss regelbundenhet, men kan-ske framför allt genom att flitigare delta i debatter därmänniskor finns ute i samhället.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till förslagen idet sammansatta utskottets betänkande om EU:sframtidsfrågor och avslag på reservationerna.Anf. 3 ():Fru talman! firar den europeiska unionenseliter den s.k. med högtidliga prokla-mationer, svulstiga deklarationer och stora ord omEU:s betydelse. Problemet är att de människor sombefolkar den europeiska unionen inte i alltför högutsträckning bryr sig, och det gäller framför allt detsvenska folket.Det svenska folket är så bångstyrigt att den svens-ka EU-negativa opinionen t.o.m. har förstärkts underdet svenska ordförandeskapet. Ja, det är så bångsty-rigt att det inte riktigt tror på de svulstiga deklaratio-nerna. En majoritet av det svenska folket ifrågasätterfortfarande den utveckling som den europeiska unio-nen tar och har tagit. Vi ser också ett mycket stabiltmotstånd mot valutaunionen EMU.Den politik som har fått erfara under vårtnu sexåriga medlemskap i har varit en politik somkan ifrågasättas på många sätt. Den ekonomiska poli-tiken sätter ramar för nationella beslut. Vi vet att ettmedlemskap i valutaunionen EMU sannolikt skullegöra det än svårare att företräda en alternativ ekono-misk politik till den som är förhärskande inom kommer regelmässigt med för-slag som förstärker kapitalets frihet. Man föreslårsänkta skatter i nationerna vilket kan hotavälfärden.Vi har också sett en utveckling där EU har lagtunder sig alltmer makt och inflytande när det gällersäkerhetspolitiken. EU är på väg att militariseras. Ensnabbinsatsstyrka håller på att byggas upp. 60 000man ska stå till förfogande för EU:s militära ambitio-ner 2003. Man talar om konflikthantering, och det ärnaturligtvis viktigt. Det är också posi-tivt med de civila inslagen i den konflikthanteringen.Men alltför många tecken tyder på att man här ärpå väg att skapa ytterligare en beståndsdel i det stats-bygge på Europanivå som pågår och har pågått underen . Snabbinsatsstyrkan ska ha en opera-tionsradie från . Den kommer attkunna sättas in i konflikter som ligger långt utanförEU:s eget område, ja, t.o.m. långt utanför Europa.När det gäller flyktingpolitiken ser vi också hurasylpolitiken har skärpts, hur vi alltmer har anpassatoss till en majoritetsuppfattning inom EU. Just i da-garna diskuteras hur ska ta ansvar för detbeslut om s.k. transportörsansvar som redanhar varit med om att godkänna. Det innebär att län-derna förbinder sig att bötfälla dem som inte förhind-rar att flyktingar med oklara papper tar sig in i ett avEU:s medlemsländer. Detta är ett brott mot mänskligarättigheter. Det är en syn på flyktingpolitiken somborde ligga långt ifrån den som har företrättoch bör företräda i framtiden.Vi har också sett ett antal exempel på hur offent-ligheten inom den europeiska unionen har suttit trångttill.