prot · GO0952 · 2001-01-18 00:00:00 — Om vi nu vill detta och ökar handelnoch utbytet med dessa länder, får det inte konsekven-ser för de regioner som ligger nära de här länderna -, etc. - när det gäller att bygga utinfrastrukturen?Anf. 376 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag tror inte att det bara är utvidg-ningen i EU som får konsekvenser för vårt land ochför olika regioner i vårt land.Vi är redan aktiva medlemmar i . Men det ärockså ett faktum att världen på många olika sätt harblivit mindre. Avstånden har krympt och tekniken harvuxit. Vi vet mer om olika människor och om olikaländer än vad vi gjorde tidigare. Och det betyderatt vår hemmamarknad har ökat. Den utvecklingen äroerhört positiv. Det är ett samarbete mellan männi-skor, mellan föreningar, mellan företag och mellanregioner på ett mycket naturligare sätt än nå-gonsin tidigare. Och det är klart att ett utökat regio-nalt samarbete också kommer att påverka de priorite-ringar vi gör i framtiden.Anf. 377 () replik:Herr talman! Det som statsrådet har sagt har jagförståelse för. Men i känner vi påtagligt attdet finns mycket handel och kontaktermed länderna på andra sidan Östersjön.När jag talar med företagare, fackliga organisatio-ner, högskolan och kommunföreträdare är det oftasten sak som de fokuserar på, nämligen infrastrukturen.Vi har en där man på vissa ställen bara fårköra i . Vi har en järnväg sombehöver rustas upp, två stycken närmare bestämt.Min slutliga fråga blir då om inte ministern är be-redd att väga in sådana saker i regeringens kommandearbete med infrastruktur och regionala frågor.Anf. 378 Statsrådet ()replik:Herr talman! Infrastrukturpropositionen som vipresenterar kommer att ha ett nationellt per-spektiv. Jag vill också understryka det som jag sade iinledningen av mitt tal, att infrastrukturen är viktigför att alla regioner ska kunna utvecklas och växa.Och menar jag alla regioner. Men det betyder inteatt alla regioner just behöver hjälp med sammasak. Det kan skilja sig åt lite grann. Men att stötta denutveckling som vi ser med ökad handel och ökatsamarbete också gentemot andra länder är viktigt. Detsom vi kanske skulle kunna uppmana flera att funderapå är hur vi kan öka samarbetet på politisk väg för atthjälpa dessa länder att utveckla sin demokrati, så attderas välfärd kan skapas lite snabbare och lite bättre.Anf. 379 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det var en bra pro-blem- och målbeskrivning som statsrådet gav. Men jag saknar naturligtvis de konkretaåtgärderna. Jag tror att det är viktigt att vi går från ordtill handling, och det brådskar.Jag ska begränsa mig till ett område som jag sak-nade i statsrådet anförande, nämligen bety-delsen av att stärka och utveckla den sociala ekono-min. Jag tror att alltfler människor försöker täcka sinabehov genom att hitta gemensamma samarbetsformerför att klara dessa. Inte minst på landsbygden kan densociala ekonomin spela stor roll på den lokala ar-betsmarknaden.Min fråga är: Hur ser statsrådet på densociala ekonomins betydelse?Anf. 380 Statsrådet ()replik:Herr talman! Att organisera verksamheter inomdet som vi brukar kalla för den sociala ekonomin är juofta på landsbygd och glesbygd ett gammalt sätt att fåett arbete utfört eller en service gjord som inte blirgjort på kommersiell väg. Det är ett oerhört bra sättatt organisera sig. Jag tycker att det är ett bra kom-plement till andra sätt att bedriva verksamheten. Detbetyder inte att den sociala ekonomin kan ersätta denservice som en kommun ska svara för gentemot sinamedborgare, men den kan komplettera den.Genom den sociala ekonomin får man ju inte baraett arbete utfört eller en service gjord, utan den skaparju också ett mervärde i samhället genom demokratisktarbete, en demokratisk fostran och en vilja att varaaktiv som medborgare. Det välkomnar jag också ifortsättningen på landsbygden, men också i våra storastäder. Där tror jag att just den sociala ekonominskulle kunna betyda oerhört mycket genom att byggabroar mellan olika etniska grupper.Anf. 381 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det var en bra kom-mentar. Jag har samma uppfattning som statsrådetMessing, att det gäller att stärka och utveckla densociala ekonomin.Bekymret tycker jag är att det händer för lite ochgår för sakta. Jag uppmanar statsrådet att sätta fullfart med att jobba på i den delen.Jag tror att det handlar om att se över förutsätt-ningarna för ekonomiska föreningsformer, finansie-ringsformer, skattelagstiftning. Det handlar om att hastrategier inom den offentliga sektorn. Jag tror ocksåatt det handlar om att förbättra kunskaperna om denkooperativa företagsformen.Jag uppmanar statsrådet att sätta fart iden här delen så att vi får gå från ord till handling.Anf. 382 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag tror att vi just nu har ett gyllenetillfälle att faktiskt sätta fart, som . ska ju stå värd för den sjundeeuropeiska konferensen om social ekonomi. Det bliren stor konferens med över tusen deltagare från helaEuropa. Inför denna europeiska konferens anordnar viregionala konferenser runtom i hela . Det ärkonferenser som ger tillfälle för den sociala ekono-min i vårt land att visa upp sig, att utbyta erfarenheteroch att sprida goda exempel. Så min förhoppning äratt konferensen inte bara blir en rolig happening justdå, utan att den också ger ringar på vattnet efter kon-ferensen.Jag kan också berätta att vi på ministernivå inomEU nu arbetar med ett direktiv som vi hoppas ska gåigenom. Det skapar möjligheter att ha europeiskakooperativ, alltså kooperativ mellan olika länder.Anf. 383 () re-plik:Herr talman! Jag kan läsa i Folk-blad att mötte LO-folk i i och att hon vid det tillfället redogjorde försina tankar kring den regionalpolitiska utredningen.Det som jag noterar är att hon ville ha råd från LO-folket om propositionen skulle läggas fram tidigt påhösten, som det står, med en chans att genomföraförändringar från eller sent påhösten efter . Där,står det, var mötet enigt om att det måste bli en frågaför kongressen, annars tappar partiet trovärdighet.Vilken är uppfattning? Ska pro-positionen läggas fram i så god tid att den kanträda i kraft , eller ska taktiska övervä-ganden ligga till grund för en senareläggning av pro-positionen?Anf. 384 Statsrådet ()replik:Herr talman! Först skulle jag vilja säga att demo-kratisk förankring aldrig kan kopplas ihop med tak-tiska överväganden. Det är att underskatta demokra-tins betydelse.Just nu väntar vi in alla remissvar på utredningen.Det har ännu inte kommit in alls så många som manhade kunnat önska med tanke på att det är 192 re-missinstanser som har fått tycka till. Men jag utgårfrån att de allra flesta av dem, och gärna ytterligarenågra, kommer att ta den chansen. Beroende på syn-punkterna, hur mycket vi behöver bereda vidare ochvilka idéer som har kommit fram under remissom-gången kommer vi att bestämma det datum underhösten då vi ska lämna propositionen. Men det ärhösten 2001 som är aviserad, och det är hösten 2001som fortfarande gäller.Anf. 385 () re-plik:Herr talman! Det var inget svar på frågan om pro-positionen ska komma fram i så god tid attden kan träda i kraft . Jag tycker att barafrågan från statsrådets sida ger intryck av någon formav viljelöshet.Jag tycker att det är ganska märkligt att en rege-ringsledamot åker ut och frågar partifolket om manmer ska låta partitaktiska och kongressmässiga över-väganden få avgöra än viljan att på något sätt försökaåstadkomma de förändringar som är nödvändiga inomett väldigt hårt drabbat område, nämligen länen iNorrland i synnerhet.Anf. 386 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag har rest väldigt mycket sedan jagfick ansvar för regionalpolitiken . Om vill får han väldigt gärna vara med pånågot av de möten som jag ska genomföra, därför attdå hör han också bakgrunden till det som man sedankan läsa som en sammanfattning i tidningen.Vi har sagt att propositionen ska kommahösten 2001. Det säger jag här igen. När vi vethur mycket arbete som återstår, när vi har gått igenomremissinstansernas synpunkter, återkommer jag medett förslag till tid då jag vill lämna propositionen tillriksdagen.Anf. 387 () replik:Herr talman! Statsrådet talade tämligen väl, villjag påstå, om utredningens förslag och framför alltom utredningens analyser. Jag vill ställa en direktfråga till statsrådet: åtgärder i den regionalpoli-tiska utredningen anser statsrådet vara de mest ange-lägna?Sedan återkommer jag till skogsproblematikenoch 18-meterslängder. Jag vet ju att statsrådet ocksåär skogsminister. Skogen kan ju verka lite vid sidanav just den här diskussionen, men den har en oerhörtstor regionalpolitisk betydelse. Därför ställer jag denfråga som jag även ställde till om 18-meterslängder. kämpade hårt i medlemsför-handlingarna för att få behålla 25-meterslängder pålastbilar av naturligt konkurrensmässiga skäl förskogsbruket. Vad är statsrådets uppfattning? Ska detvara 18-meterslängder eller är det 25-meterslängdersom gäller?Anf. 388 Statsrådet ()replik:Herr talman! frågade mig vad jagtyckte var det viktigaste som den regionalpolitiskautredningen kom fram till. Jag vill upprepa det somjag sade i talet, nämligen att jag tycker att många avresonemangen var oerhört intressanta.Men det kanske allra viktigaste är ändå den be-skrivning av regionalpolitiken som utredningen göroch som jag vill ska genomsyra också den propositionsom regeringen ska lämna till ; att regional-politik inte bara handlar om, eller inte ens är, bidragför att stötta verksamheter eller hålla förlustverksam-heter under armarna. Regionalpolitiken är i ställetmer av investeringar i regioner och delar av regionerså att de kan vara med och växa och bidra till tillväx-ten.Anf. 389 () replik:Herr talman! Av denna replikväxling drar jag slut-satsen att analyserna var okej, men åtgärderna varinte bra. Min fråga var: Vilken eller vilka av åtgär-derna som utredningen föreslog anser ministern varade mest angelägna för att åstadkomma en tillväxt ochen förbättring i de här utsatta områdena?En annan sak gäller vägarna. I anförandet somstatsrådet höll påpekade hon att visst är det bra meden väg, men den löser inte alla problem. Och det ärklart - vägen löser inte alla problem. Men den löserväldigt många problem. Det är alldeles uppenbart attden har direkt betydelse för vissa näringar. Vi vet attskogsbruket förlorar pengar i storleksordningen 800-900 miljoner på grund av vägar som är efter-satta. Det gäller inte minst turismen. Har jag intemöjligheter att ta mig till hotellet så är det naturligtvisså att vägen har en direkt betydelse för turistnäringen.Anf. 390 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag tycker att det som utredningenskrev om synen på regionalpolitik är oerhört konkret.Jag tycker att det är bra formulerat. Jag tycker attregionalpolitiken i den generella debatten alldeles förmycket har handlat om närande eller tärande regioneri vårt land, och jag vill ändra riktning i det synsättet.Det går nämligen inte bättre för vårt land än det gårför alla delar av landet. Det var en viktig markeringsom utredningen gjorde, och jag vill gå vidare medden.Om jag hade bestämt mig för vilkaförslag jag tycker ska genomföras av allt det somutredningen föreslog så skulle det kännas onödigt förde flera hundra remissinstanser som ska tycka tillom utredningen att anstränga sig och göra det. Jag harännu förmånen att avvakta synpunkterna från re-missinstanserna och att fortsätta att resa och träffaännu fler som tycker saker om regionalpolitiken, mensom inte har tyckt i remissomgången. Sedan ska jagåterkomma till med en proposition underhösten.Anf. 391 () re-plik:Herr talman! Statsrådet sade i sitt anförande att ettav de viktiga målen för regionalpolitiken är att säker-ställa tillväxt i alla delar av landet. Jag är livligt upp-tagen av just näringslivet, och jag ställde en närings-livsfråga när det gäller just tillväxt och förutsättningarför den. Det var frågan om den europeiska stadgan försmåföretag och de möjligheter den ger för att förbätt-ra förutsättningarna för småföretagande. Det är en rättstor fråga, och jag ska inte begära att ministern svararpå den nu även om det vore intressant. Tiden räckerväl inte.Däremot är jag intresserad av den sista frågan somjag ställde om de och huruvida minis-tern avser att driva en aktivitet gentemot kommissio-nen eller inom ministerkretsen för att klara av detta.Den frågan berör nämligen hela Nordkalotten.Anf. 392 Statsrådet ()replik:Herr talman! Först vill jag understryka att förut-sättningar för tillväxten är oerhört värdefulla utifrånden politik som regeringen och för. Vi kanunderlätta för regioner att själva bygga sin tillväxt.Jag är medveten om att tillväxt inte tillkommer ge-nom enkla politiska beslut, men politiska beslut kanskapa förutsättningar för tillväxten att utvecklas.Tillväxten måste komma till i våra regioner, kommu-ner och lokala företag där det finns idéer, förmågaoch ork att växa.Vi har föreslagit en rad konkreta åtgärder för attförenkla för våra småföretag att växa och vilja ut-vecklas. Det gjorde statsrådet redan förnågot år sedan, men vi är inte nöjda med bara deförändringarna. Vi arbetar fortfarande på Näringsde-partementet med en enhet som tittar vidare på vilkaytterligare förslag för de små företagen som är viktigaför att underlätta möjligheten för dem att växa. Detansvaret ligger på . 393 () re-plik:Herr talman! Ja, det vet jag att det gör. Men dettahar väldigt stort inflytande på hur vi kan klara denregionala utvecklingen. Jag är inte så imponerad, ochtycker inte att småföretagarna får särskilt mycketbättre villkor. Men det kan vi lämna därhän . Jagemotser bättre förslag och jag är tacksam för den synsom ministern ger här på att det gäller att skapa förut-sättningar. Det är bra. Men hur är det med de åttaprocenten?Anf. 394 Statsrådet ()replik:Herr talman! Tyvärr är jag inte tillräckligt insatt ide frågorna, eftersom jag inte ansvarar för dem. Jagvill därför hänvisa till ansvarig minister.Däremot kan jag kommentera något som HaraldBergström också var inne på i sitt inlägg, som jag äransvarig för och som spelar roll, nämligen nedsätt-ningen av socialavgifter. Frågan har mycket riktigt,precis som sade, prövats av kom-missionen. har varit nere ochargumenterat. Jag var där och träffadekommissionär , och min företrädare har varitdär före mig. Representanter från näringen som harberörts av nedsättningen har också varit nere. ärbeskedet att kommissionen inte längre accepterarnedsättningen av socialavgifter. Jag har därför bjuditin företrädare för de näringar som har fått stödet tillett möte på i början av februa-ri, den 13. Pengarna finns nämligen avsatta i budge-ten, och jag vill lyssna på näringen själv och diskuteramed den hur vi ska gå vidare.Anf. 395 ():Herr talman! De regionala skillnaderna i vårt landökar i en takt som ofelbart skapar problem såväl istorstäder som i de glest bebyggda områdena. Ävenom befolkningsminskningen sker i stora delar avlandet är dock norra värst drabbat. I minvalkrets, , är vi nu drygt 10 000 färre änför fem . Denna utveckling gäller i helanorra . Den är allvarlig och dessutom mycketoroande. I ett antal inlandskommuner finns snart intebefolkningsunderlag för att upprätthålla en nödvändigoch god service till medborgarna.Det finns säkert många olika anledningar till dennegativa utvecklingen i norra , men enligt minmening är huvudorsaken de beslut, eller kanske icke-beslut, som fattas av och regeringen. Iregeringsförklaringar har vi hört atthela landet ska leva och utvecklas. Men när de poli-tiska besluten fattas så gäller inte samma sak.Det är lätt för mig att instämma i vad f.d. talman-nen skriver i sina memoarer:"Socialdemokratin tömde landsbygden på folk ochhar aldrig haft någon politik för en levande lands-bygd. "Herr talman! Jag kommer att ta upp och be-skriva ett antal politiska områden som måste föränd-ras om den pågående kantringen av ska kun-na förhindras. Under den nödvändiga saneringen avlandets ekonomi och rationaliseringarna inom statligaverk, företag och övrig offentlig sektor avvecklades iförsta hand verksamheter i glesbygden. Det gällerförsvaret, polisen, tingsrätterna, skattemyndigheternaoch posten. Dessa centraliserades i bästa fall till läns-huvudstäderna. Med dagens teknik och kommunika-tioner var det inte nödvändigt, och är det fortfarandeinte. Det verkar som om myndighetsföreträdare tycksfölja någon obefintlig naturlag som enbart har en-vägskommunikation med storstäder eller länscent-rum.Om hela landet ska leva kan inte staten vara densom först avvecklar verksamheter i glesbygden. skriver i den 6december att: "Utsatta regioner präglas av lite förmycket gnällighet och krav på statlig kompensation.Det måste finnas ett slags stolthet i att klara sigsjälv. "Jag tror att nästan alla norrlänningar vill klara sigsjälv. Men om staten drar undan mattan för verksam-heter och därmed försämrar regioners möjligheter attöverleva, försämras ju förutsättningarna för en ut-veckling i just de områden där vi har landets störstaoch viktigaste basnäringar. Stagnation, kräftgång ochsuccessivt försämrad service i dessa områden innebärökade risker för att verksamheter avvecklas ellerflyttas. Det är inte gynnsamt vare sig för regionenseller hela landets ekonomi. Det är ett logiskt konstate-rande, , och inte gnällighet eller rop påbidrag.Därför var det olyckligt att regeringen tog bort denedsatta sociala avgifterna för företag i stödområdet.Det gjorde man dessutom i förväg innan EU hadetagit ställning i frågan. Det var ju en direkt signal omatt inte prioriterade detta. Jag hoppas verkli-gen att den regionalpolitiska propositionen som avise-ras får ett innehåll som gynnar småföretag.Det finns ju faktiskt möjligheter inom de minimireg-ler som gäller.Herr talman! Ytterligare ett område som kräverstora insatser om glesbygden ska kunna leva vidare ärdrift och underhåll av det statliga vägnätet samt in-vesteringar i detta. Många har varit inne på det här . Efter de senaste årens neddragningar vet vi attvägarna försämrats både vad gäller investeringar ochunderhåll. I samtliga de fyra nordligaste länen ärvägproblemen akuta på många håll. Det går inte läng-re att klara transporter och leveranser av skogsråvaratill industrierna under vissa delar av året. Omfattning-en av avstängda och tjälskadade vägar är så stor atttillräckligt snabba transporter av råvaror inte kangaranteras. Bättre vägstandard i är ett måste.Det är dessutom en tillväxtfrämjande åtgärd.Enligt vägdirektören i den norra regionen harNorrbotten landets sämsta vägar. En tredjedel avvägnätet är så dåligt att det hamnar under den s.k.skamgränsen. Förhållandena i de övriga norrlänen ärförmodligen inte mycket bättre.Vägdirektör säger i en intervju i att vägnätetsdåliga standard innebär betydande slitage och ökadbränsleförbrukning som kostar bilisterna upp till 10kr extra per mil. Vägdirektören fortsätter: Det gångnaårens försyndelser och bristen på underhåll märks nu.Det här betyder att vi måste lägga ut minst 3 ½ mil-jard enbart i Norrbotten.Denna professionella bedömning måste tas på all-var. Det är inte acceptabelt att stora delar av vägnätetär avstängt somvi har dessa höga extra kostnader för bilismen iNorrland.Herr talman! Bensin- och dieselskatterna är ettväxande problem som också direkt hänger sammanmed vägarna. Vi moderater från Norrlandslänen har ien rapport föreslagit att bensin- och dieselskatternaska sänkas med per liter. Det är en förut-sättning för att klara ett drägligt liv i norra är nödvändig för familjer, ensamstående ochföretagare. Förutom arbetsresor handlar det om attåka flera mil för att klara enkla vardags-sysslor och kunna upprätthålla ett socialt liv och en-gagemang.Den som är arbetslös och blir erbjuden arbete 5mil eller längre bort från sin bostad har inte råd att tajobbet. Skatteavdraget för arbetsresor bör därför höjastill per mil. Avdragsbegränsningen på 7 000 krbör kraftigt reduceras.Fru talman! Jag ska avsluta mitt anförande mednågra synpunkter och kommentarer om arbetsmark-nadsläget. Det är givetvis glädjande att arbetslöshetenminskar, även om det är alldeles förmånga som står utanför den reguljära arbetsmarkna-den i . Enligt Länsarbetsnämndens rapportfrån beror den minskade arbetslöshetendels på fler sysselsatta, dels på att många personer gårutbildningar av olika slag, t.ex. ,komvux, högskolor m.m.Om 9 372 personer är öppet arbetslösa är det tvågånger så många som är sysselsatta i olika arbets-marknadspolitiska åtgärder. Aktivitetsgarantin ochövrig kurragömmalek i allsköns projektform har na-turligtvis som syfte att klara regeringens mål om fyraprocents arbetslöshet, även om inte ens det går iNorrbotten. Den här statistikjakten är tydligen såviktig att man hellre satsar på den än på långsiktig,praktisk och kvalitativ yrkesutbildning. Detta måstevi förändra, fru talman.Anf. 396 ():Fru talman! Mitt anförande handlar om kommun-sektorn eller den lokala välfärdsinfrastrukturens bety-delse i regionalpolitiken.Vänsterpartiet anser att det är viktigt att den of-fentliga sektorn får ekonomiska resurser för att ge allai landet en bra samhällsservice. I en öppen marknad-sekonomi har staten inte bara uppgiften att se till atträttsväsendet fungerar. Angelägna uppgifter är ocksåatt skapa förutsättningar för att klass- och könsskill-nader minskar med målet att social rättvisa ska ge-nomsyra alla samhällets områden. Det är ett nationelltansvar att förbättra miljön, hälsan och säkerheten. Dethandlar också om att ta ett nationellt ansvar för attmotverka de alltmer ökande regionala obalanserna.I kommunsektorn återspeglas de regionala obalan-serna i att det finns kommuner som inte klarar balan-skravet. Enligt klarar inte 105kommuner balanskravet 2000. Denna siffra halverastill 55 kommuner . Motsvarande siffror förlandstingen är enligt att 13landsting inte klarar balanskravet 2000. Siffran för-bättras till 10 landsting . Det är siffrorna somgår åt rätt håll men ändå inte är bra. Det finns enkänsla av att det tar för lång tid.På vägen till ekonomisk balans kan behandlingenvara hårdhänt. Låt mig ta en ögonblicksbild. Minhemkommun innehade bottenplaceringen itillväxtligan 1999 med minus . Trots att vi harframtidsinriktade verksamheter inom rymd- och mil-jöområdet har kirunaborna fått känna av, och kommerytterligare att få känna av, denna hårdhänta behand-ling för att kommun och landsting ska kunna kommai ekonomisk balans. En stor reducering av antalettjänster i kommunen kommer att ske inom de när-maste åren. Städ- och fastighetsverksamheten föreslåsflyttas över till det kommunala bostadsföretaget.Ambitionen är att avveckla ett antal tjänster.Fackliga organisationer har reagerat med att de-monstrera på olika sätt. På landstingssidan kommerbarn- och kvinnosjukvården att läggas ned. Kirunastår alltså inför en kraftig nedmontering av den lokalavälfärden.I måndags anordnades ett stormöte som samlademer än 400 kirunabor. På mötet bestämde sig detlokala näringslivet och de lokala politikerna för attarbeta för att starta första privata barn- ochkvinnosjukvård.Vad handlar detta om? Befolkningsminskningentalar sitt tydliga språk. Det är ett politiskt och, vill jagsäga, ett demokratiskt misslyckande att i ett av lan-dets rödaste kommuner, med två socialdemokratiskapartier i ledningen och av väljarna bak-om sig, är man tydligen tvungen att bedriva borgerligpolitik.Jag anser också att det är ett misslyckande att vi iVänsterpartiet, och det socialdemokratis-ka partiet på nationell nivå inte har klarat av att i tidge kommuner och landsting mer resurser, speciellt ide delar av landet som fått vidkännas en stor befolk-ningsminskning.Fru talman! Jag kan bara ge en eloge till det lo-kala näringslivet i som har förstått att en brakommunal och landstingskommunal service är enförutsättning för att näringslivet ska fungera ochkunna utvecklas.Redan i somras gick näringslivet ut och sa att deinte kunde acceptera en nedläggning av BB. Manerbjöd sig till och med att betala den förlust på upptill 5 miljoner som i saatt BB i genererade.