prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — Det skulle ske dels genom ett allmänt förbudmot deltidsarbetslöshet, dels genom ekonomiskasanktioner. Det betyder i praktiken sänkta statsbidragför kommuner som vägrar ge deltidsanställda fulltjänst.Vilket trams. Lagstiftning är ett kraftfullt instru-ment som ska användas med omdöme. Det ska inteanvändas för att gång på gång köra över det kommu-nala självstyret och köra över kommunpolitiker. Sah-lin borde i stället ta sina egna kommunpolitiker ochlandstingspolitiker i örat och tala om för dem viktenav att deltidsanställda som önskar högre tjänstgö-ringsgrad ska erbjudas detta. Det behövs i tider närvård, omsorg och skola skriker efter personal.Litar inte ni socialdemokrater på era egna företrä-dare på lokal och regional nivå? Det är trots allt soci-alistisk majoritet i ganska många kommuner ochlandsting. Varför har man inte lyckats organiseraverksamheten så att heltidstjänster kunnat erbjudas?Hur ser på detta? Har i s-gruppen för sitt utspel?Fru talman! av de deltidsarbetandeär kvinnor. Många av dessa, och för all del också endel av männen, vill inte arbeta heltid. De vill ha mertid för sina barn, studier eller för att utöva ett fri-tidsintresse. En del är unga, och andra börjar kommamot slutet av sitt arbetsliv. Den friheten måste männi-skor få ha, t.o.m. i större utsträckning än i dag.Vad gäller pensionen är det inte sant att det skullebli hisnande skillnader för att man exempelvis arbetardeltid. Det finns barnårsrätt i det nya pen-sionssystemet, en rättighet som harkämpat hårt för. Det ger bra kompensation för demsom har barn . Dessutom ger inte tio årsdeltidsarbete orimliga konsekvenser. För en sjukskö-terska som jobbat deltid gör det i dagens pen-ningvärde brutto.Vi kristdemokrater är övertygade om att männi-skor i större utsträckning kommer attefterfråga individuella lösningar. Förståndiga arbets-givare kommer att svara upp mot det. Lagstiftning påarbetstidsområdet ska inte användas för att begränsautan för att frigöra möjligheter.Fru talman! Jag står självfallet bakom alla våra re-servationer men yrkar för tids vinnande bifall bara tillreservation nr 2.Anf. 199 ()replik:Fru talman! Det är inte alltid så att de anställdasbehov och önskemål sammanfaller med arbetsgiva-rens behov och önskemål. Det är bl.a. därför som manmåste ha en sorts lagstiftning i botten. Kd avfärdar isin motion så gott som alla tankar på kollektiva lös-ningar. Alla kollektiva lösningar menar ni begränsarindividerna.Kd talar också om vikten av t.ex. just-in-time-metoden för arbetsgivare, dvs. att människor har ensådan flexibel lösning att de inte har arbetstiden be-stämd utan sitter hemma och väntar på att telefonenska ringa. Det är sådana flexibla lösningar sommånga kvinnor är utsatta för. SCB har visat attjust den otryggheten gör att barnafödandet minskar.Jag skulle vilja fråga kd: På vilket sätt menar niatt det stärker individens ställning och friheten att ökamöjligheten till just-in-time-metoden och lägga in deti arbetstidslagen? Hur ser ni på kvinnors möjlighet attstärka sin ställning som arbetstagare och också kom-binera arbete med familj med en sådan lösning?Anf. 200 () replik:Fru talman! När det gäller kollektiva lösningartror vi att det behövs mer av system där den enskildeindividen får välja. En generell lagstadgad arbetstids-förkortning som är lika för alla blir aldrig den opti-mala lösningen för alla. Människors önskemål serolika ut sett över livscykeln. Det tycker jag att Ca-milla ska tänka över hur hon ska mat-cha. Alla vill inte ha sex timmars arbetsdag. Hur serCamilla på den problematiken?När det gäller just-in-time måste ha fullständigt missuppfattat våra skrivning-ar. Det som vi använder för att beskriva just-in-timeär företagens behov av att snabbt kunna leverera sinaprodukter. Det handlar om att få in order med väldigtkort framförhållning och att kunna leverera. Det stäl-ler krav på företagen som gör att de ibland kan hamnai svåra situationer.För att lösa den problematiken tror vi att det väl-digt mycket handlar om en god dialog på den enskil-da arbetsplatsen. Här kan man aldrig lagstifta fram enbra lösning. En bra lösning kan däremot handla omatt personalen tillsammans lägger schema för att klaraav topparna i produktionen. Personalen får önska sinarbetstid, men alla måste kanske ge lite mer . Det gäller åtminstone dem som harmöjlighet just då.Den typen av lösningar är det som har visat sigfungera absolut bäst. Det är vad vi syftar på när vitalar om just-in-time. Det är för övrigt en lösning somär tillämpbar i väldigt många fall. Det finns mångagoda exempel på det på arbetsmarknaden somuppskattas av både arbetstagare och arbetsgivare.Självklart måste det ske med hänsyn tagen till verk-samhetens behov.Anf. 201 ()replik:Fru talman! Jag tycker inte att jag riktigt fick svarpå frågan. Det handlar om att problematisera närkonflikter och önskemål står mot varandra.Maria gled undan frågan. Hon försökerkomma undan att man i motionen exemplifierar medatt man ska öka möjligheten för just-in-time-verksamhet. Man säger att man inte ska ha kollektivalösningar. Det innebär t.ex. att även kvinnor ensammaska stå upp mot arbetsgivaren och stå emot detta medjust-in-time.Abetstidslagen är ingen tvingande lagstiftning.Men en förändring av arbetstidsnormen skulle manförstärka förhandlingspositionen för t.ex. kvinnor.Har kd någon tanke, någon idé eller något intresseav att ta något politiskt initiativ som stärker just kvin-nors position och kvinnors förhandlingsmöjlighet?Anf. 202 () replik:Fru talman! Jag vet inte om begreppet just-in-timeär fullständigt obekant för är ett begrepp som är allmänt vedertaget och somanvänds just för att beteckna förhållandet mellanföretag och deras kunder. Det handlar alltså om leve-rans av produkter, och det är inte över huvud tagettillämpbart när vi pratar om personal. Det var ett sättför oss att beskriva i motionen att företagen i daglever med väldigt kort framförhållning, vilket kan fåkonsekvenser också för deras personal. Jag beklagarom inte har det förhållandetklart för sig. Det kanske var därför frågeställningenkom ytterligare en gång. Jag var ganska tydlig när jagsvarade förra gången.Jag vill återkomma till detta. Jag gav i mitt anfö-rande ett exempel på där vi kan tänka oss lagstiftning- en möjlighet att i framförhandlad tid utöver fyrasemesterveckor förlägga en som del av dag för att fåen kortare arbetstid. Detta kanske mest kan gynnakvinnor, men även män. Detta är ett utmärkt exempelpå något som ökar individens möjligheter till flexiblalösningar. Då kan man pussla och få ihop hela sitt livmed hänsyn till sina individuella behov somman har ramen i form av en lagstiftning.Det finns en gigantisk skillnad här innan mankommer in på lösningar där man vill göra det precislikadant för alla. De lösningarna ska vi inte leta efter.De passar inte in i dagens arbetsliv.Jag skulle gärna bjuda med till en arbets-plats som jag har besökt. Det är intensivvårdsavdel-ningen på . Där jobbar man medegen schemaläggning på en mycket stressig arbets-plats. Man har påvisbara positiva resultat av detta.Man har löst det hela i samspel mellan arbetsgivareoch arbetstagare. Jag tror inte på konfrontation påarbetsplatserna. Jag vill se mer av samarbetslösning-ar.Anf. 203 ():Fru talman! Arbetstidsutredningar kommer ochgår. Så kan man kort samman-fatta läget på den svenska arbetsmarknaden de se-naste årtiondena. Olika grupper i samhället framförönskemål om att arbetstidslagarna ska förändras iolika riktning. Några vill ha förkortad arbetstid föralla. Andra anser det lika nödvändigt att inte ändralagstiftningen på det sättet, utan man vill ha ökadflexibilitet och större möjlighet för arbetsgivarna attförlägga arbetstiden där det ur företagens synvinkel ärbäst.Tyvärr är det också så att vi i lever meddubbla lagstiftningar eftersom vi ovanpå den svenskalagstiftningen har ett EG-direktiv som vi har införli-vat med den svenska lagstiftningen. Det har skett utanatt man helt har rett ut vilka regler som tar över ochhur lagstiftningen ska göras enkel och överskådlig föralla parter på arbetsmarknaden.1995 års arbetstidskommitté överlämnade sittslutbetänkande . Därefter har försla-gen som lades fram av kommittén diskuterats av engrupp inom regeringen som lade fram förslaget Kor-tare arbetstid - för och emot. Någon proposition hardet inte blivit som resultat av någon av alla dessautredningar, utan regeringen har tillsatt en ny utred-ning som ska utgå från förslagen i den gamla utred-ningen. Vågar inte regeringen ta ställning, eller varfördrar man ut på beslutsarbetet på det här sättet? Det ärflera andra förslag års arbetstidskommittésom också behöver verkställas. Det gäller inte minstsammankopplingen av arbetstidslagen med arbets-miljölagen. I många länder i har man intenågon särskild arbetstidslag, utan man har arbetsti-derna som en skyddsbestämmelse i arbetsmiljölagen.Arbetstiderna är av stor vikt för både den anställ-de och arbetsgivaren. Hur man kan komma överens,och vem som har det yttersta ansvaret för hur arbets-tidsuttaget ser ut är angelägna frågor att komma över-ens om. Från sida anser vi det bra attdet är möjligt att ha kollektivavtal om hur arbetstider-na ska hanteras. Vi vill dock att besluten ska kunnafattas på betydligt lägre nivå än . Bäst ärdet om man på det enskilda företaget eller den lokalaverksamhetsenheten får besluta i de här frågorna.Övertidsuttaget har utgjort ettstort problem - inte minst därför att det ofta dessutomvarit både obetalt och totalt oreglerat. Enligt gällandelag får man som arbetstagare bara arbeta 200 timmarövertid . Många tar dock med arbetsuppgifterhem, sitter kvar eller kommer före alla andrapå morgonen. Detta registreras inte på något sätt, ochden anställde utför därför ofta betydligt mer arbete änvad arbetsgivaren betalar för. Inom vården och påandra områden där driften på något sätt är kontinuer-lig tvingas ofta en arbetstagare stanna kvar till dessatt någon annan kommer eftersom man inte kan läm-na verksamheten utan att någon annan har tagit överansvaret.Lena Ek har i en motion föreslagit att individernaska ges större möjlighet att ta makten över arbetstidenoch därmed sitt eget liv. Framför allt kvinnor harända sedan de i större omfattning börja-de komma ut på arbetsmarknaden löst arbetstidsfrå-gan själva. Det har inneburit kortare arbetstid menockså betydligt lägre lön. Det har påverkat även sta-tusen på kvinnligt dominerade yrken och också dengenerella lönesättningen. Kvinnojobb har blivit likty-digt med låglönejobb. Arbetstiderna har därmed ock-så blivit en jämställdhetsfråga.Man kan fråga sig varför män som jobbar inomhandel för det allra mesta har heltid och relativt höglön medan kvinnor i samma bransch har deltid ochlägre lön.Satsningarna på att alla som vill ska ha heltid,som regeringen diskuterat med kommuner och lands-ting, har tyvärr inte slagit igenom. finnsdet ett stort antal ofrivilligt deltidsarbetslösa i Sveri-ge. De här problemen måste även av rekryteringsskällösas. Unga människor kommer att vända vårdenryggen om de inte kan få jobb som man kan försörjasig på och där man också orkar arbeta heltid fram tillpensionen. Försök med förkortad arbetstid med bibe-hållen lön har lagts ned eftersom det kortsiktigt inne-burit kostnader för arbetsgivarna - mestadels kom-muner. Vad sjukskrivningarna har kostat för alla somhar blivit utbrända och psykiskt sjuka av överbelast-ning är svårare att räkna ut för det enskilda arbets-stället. Totalt i samhället har sjukskrivningskostna-derna stigit katastrofalt och närmarsig . För de pengarna skulleman kunna göra en hel del insatser på både arbetstids-och arbetsmiljöområdet.Fru talman! anser att man via avtalmellan arbetsmarknadens parter ska förändra bådearbetstidens längd och förläggning. Att tvinga in allaverksamheter och arbetstagare i samma mall ger ingetbra resultat. Vissa arbetstagare både vill och kanarbeta mer än andra. Några prioriterar en förkortningav arbetstiden under vissa perioder av livet. Andravill ha utrymme för flera aktiviteter än arbete i sitt liv.Det oreglerade övertidsuttaget behöver lösas lik-som det faktum att människor tvingas arbeta övertidnär ingen löser av dem. Annars blir vissa områdenomöjliga att rekrytera personal till. Människors hälsakan försämras och andra problem kan uppstå.Ledighet från arbetet är en annan del av betän-kandet. I motion A709 tar motionärerna upp semes-terlönen till dem som är frånvarande av olika anled-ningar. För framför allt små företag blir det påfres-tande att både betala lön och semesterlön till en vika-rie som man betalar semesterlön till denanställde som är frånvarande. Detta kan ha negativinverkan på företagens sätt att anställa medarbetareoch det är olyckligt för utvecklingen på arbetsmark-naden.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 7.Anf. 204 ():Fru talman! Det är inte precis spännande att dis-kutera arbetstid i elva . Jag skaförsöka fatta mig kort.Jag ska framför allt tala om stress, om sjukdomoch sjukskrivningar som vi har . Många av dehär fenomenen som bekymrar folk över alla block-gränser är närvarande inom sjukvården, där väldigtmånga jobbar deltid.Hur kan det komma sig? Jag tror personligen attdet finns en koppling mellan människans hela situa-tion, människans upplevelse av sin arbetssituationoch det som kallas för negativ stress. När man kännersig maktlös, när man har en stark känsla av att intekunna påverka sin arbetssituation utvecklas det somkallas negativ stress, och det händer mycket ofta medfolk som jobbar deltid. Kärnfrågan här är inte hurmånga timmar vi jobbar, utan kärnfrågan är hur viupplever vår arbetssituation.Vi lever i en mycket konstig tid. Å ena sidan talarvi om en mycket god ekonomi, och å andra sidantalar vi om dessa stressfenomen och sjukskrivningar.Och sedan, som en kalldusch över allt detta, kommerhändelserna med , och plötsligt ser inte denjättegoda ekonomin så fantastiskt god ut. Vad somhänder är antagligen att den globala utvecklingen avekonomin och tekniken påverkar arbetssituationen påväldigt många ställen i världen väldigt starkt. I ettland som har ett helt pansar av lagar och bestämmel-ser om arbetet kan de här stora snabba förändringarnasom kommer oavsett vad vi bestämmer här i skapa en känsla av total maktlöshet och för-virring. Det är det som vi i första hand borde diskute-ra.Folkpartiet har i ett handlingsprogram föreslagitfyra punkter för att minska stressen och ge männi-skorna en känsla av att verkligen kunna utforma sinarbetssituation. Det gäller makt över sin egen arbets-tid, makt över sin kompetensutveckling, makt överfamiljens totala tid och makt över den egna arbets-miljön.Makt över sin arbetstid, den anställdes inflytandeöver var, när och hur det egna arbetet utförs, måsteöka. Det är centralt för att kunna hantera över- ochunderbelastning utan att drabbas av negativ stress.Samtidigt behöver de anställda en grund att stå på föratt kunna påverka arbetstiden. De behöver en möjlig-het att förhandla om den arbetstid som man vill ha.Ökad makt över arbetstiden medför också makt överfamiljens totala tid. Många dubbelarbetande slårnästan knut på sig själva för att få tillvaron att funge-ra.En väl fungerande offentlig och privat service avgod kvalitet är nyckeln till att människor ska få var-dagen att fungera. Därför måste kvaliteten i helavardagen tas med i diskussionen. Det är också viktigtatt vi öppnar den hushållsnära sektorn och tjänsternasom gör det lättare att ha ett arbetsliv utan att kännasig helt förkrossad av det som inte blir gjort hemmaoch tillsammans med barnen. Möjligheterna att köpaprivata tjänster är mycket viktiga i sammanhanget.Jag vill inte förlänga den här redan för sena de-batten. Jag ställer mig självfallet bakom alla förslagsom har lagt fram, men av tidsbrist vill jagyrka bifall bara till reservation 3 under punkt 1 ochreservation 6 under punkt 2.(forts. )20 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingKammaren beslutade på förslag av talmannen attärendebehandlingen skulle uppskjutas till ett kom-mande sammanträde.21 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 28 mars2000/01:339 av () till justitiemi-nister i och län2000/01:340 av () till nä-ringsminister av statliga verk2000/01:341 av () till statsminister åtagande enligt Kyotoprotokollet2000/01:342 av () tillstatsminister /01:343 av () till utbildningsmi-nister till lärareInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 3 april.22 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 27 mars2000/01:968 av () till försvarsmi-nister skjutfält2000/01:969 av () till försvarsminis-ter på Säveden 28 mars2000/01:977 av () till nä-ringsminister av drift och under-håll2000/01:978 av () till finansminis-ter budgetpåverkan2000/01:979 av () till socialministerLars EngqvistLäkemedelsskulder2000/01:980 av () tillsocialminister tillsynsansvarFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 3 april.23 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 28 mars2000/01:876 av () till nä-ringsminister lojalitet2000/01:878 av Skånberg (kd) till socialministerLars EngqvistDet ökande antalet aborter2000/01:886 av () till miljöministerKjell LarssonSvensk miljöexport2000/01:896 av () till försvars-minister vid örlogsbesök utomlands2000/01:929 av () till näringsmi-nister i Öresundsbron2000/01:931 av () till socialmini-ster etiska regler2000/01:932 av () till socialministerLars EngqvistKönsstympning2000/01:933 av () till statsrådet och bostadsbidrag2000/01:934 av () till statsrå-det för prövande av arbetsskada2000/01:935 av () till miljöministerKjell LarssonKontroll av radioaktivt timmer2000/01:936 av () till socialmi-nister arvspengar och socialbidrag2000/01:937 av () till socialmi-nister och lördagsöppet på Systemet2000/01:938 av () till socialministerLars EngqvistVarningstext på alkoholförpackningar2000/01:939 av () till socialmi-nister sjukpenning och studiestöd2000/01:940 av () till statsrådetLars-Erik LövdénRedovisningsregler för bostadsföretag2000/01:941 av (m) till näringsmi-nister för näringsidkande företag2000/01:942 av () till närings-minister i Dalsland2000/01:943 av () till näringsmi-nister /01:944 av () till statsrådet roll i arbetet för mänskliga rättigheter2000/01:946 av () till statsrådet för bidrag2000/01:949 av () till kulturmi-nister till uppsnyggning inför EU:s ministerbesök2000/01:950 av () till försvarsmi-nister av Swedint2000/01:952 av () tillsocialminister inom äldreomsorgen2000/01:954 av () till socialministerLars EngqvistHandlingsplaner mot kvinnomisshandel2000/01:955 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonMaxtaxan2000/01:958 av () till miljömi-nister tillsynsavgifter2000/01:959 av () till nä-ringsminister /01:960 av () till näringsmi-nister till kärnkraft2000/01:961 av () till kulturmi-nister /01:962 av () till statsrådet /01:966 av () till socialministerLars EngqvistKejsarsnittSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 3 april.24 § Kammaren åtskildes kl. 22.56.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 9 § anf. 46 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 73(delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 97 (delvis),av förste vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.53,av talmannen därefter till ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter till 17 § anf. 171(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.