prot · GO0993 · 2001-04-06 00:00:00 — Vad händer, och varfinns skyddet i lagstiftningen när den heterosexuellatransvestiten på grund av sitt könsöverskridande bete-ende faktiskt råkar ut för våld?Dessa människor inbegrips inte i hetslagstiftning-en, och det våld som de utsätts för kan inte leda tillsträngare straff på samma sätt som den lagstiftningsom vi har som innebär strängare straff omvåldet avsiktligt riktas mot personer för att de är ho-mosexuella. Det är därför väldigt viktigt att lyfta upptransfrågorna till den nivå där de faktiskt också behö-ver finnas. Återigen är det viktigt att vi är noga medatt även här i analysera de olika begreppen.För många ledamöter är dessa begrepp nya och kan-ske inte så lätta att förstå, om man inte har jobbat medde här frågorna tidigare.Sedan är det väldigt intressant att utskottet i sinkommentar till motionsyrkande säger:"Utskottet vill emellertid understryka att det inte sermindre allvarligt på dessa frågor", dvs. de frågor somberör transsexuella och transvestiter. Då undrar jag:Var har utskottet visat, om inte i handling så åtmins-tone i ord, att man faktiskt tar de här frågorna påallvar? Jag har inte kunnat se någonstans, varken itidigare betänkanden från socialförsäkringsutskotteteller i detta, att man på ett tydligt sätt visar hur mantar allvarligt på dessa frågor. Det ser jag som bristfäl-ligt, fru talman.Jag vill gå över till något som togupp tidigare och som hon också fick frågor om frånbl.a. Jag skulle vilja frågaMagda och : På vilket sättskiljer sig religiös hets mot homosexuella, bisexuellaoch transpersoner från den ideologiska eller politiskahets som nazister bedriver mot homo-, bi- och trans-sexuella? På vilket sätt skiljer de sig? Det vi har fåttklart för oss är att det finns en otydlighet i krist-demokraternas ställningstagande. Å ena sidan accep-terar de inte våld som riktas mot homosexuella, men åandra sidan ser de inte den klara gräns där inte ens enperson med religiös bakgrund ska kunna motiveraeller ursäkta sitt handlande, sin hets, med att det är entrosuppfattning eller en religiös fråga som man baravill diskutera. Det är väldigt viktigt att skilja på dehär frågorna. Framför allt är det väldigt viktigt attvara tydlig.Något annat som är ytterst viktigt i den här hand-lingsplanen, fru talman, är avslutningsvis de övrigafrågor som faktiskt har ett samband med handlings-planen. Regeringen har på ett ypperligt sätt under detvå lyft fram de homofobiska brotten i enrad olika regleringsbrev till rättsväsende, polismyn-dighet osv. Men vad händer om man å ena sidan lyf-ter upp frågorna och lägger stor vikt vid dem och åandra sidan har en otydlig politik - som i det fall vibehandlar i just , t.ex. de insatser somgörs i förebyggande syfte för de här grupperna? Dethandlar bl.a. om det uppdrag har,som går ut på att informera och skapa en dialog isamhället för att slå sönder de fördomar som finns.Ytterst är vi överens om att den hets och det våld somförekommer i samhället mot olika grupper oftastbygger på okunskap och fördomar.Det är väldigt viktigt att alla som söker får en in-dividuell behandling. Det var också en fråga som togsupp tidigare. Det handlar så klart om flyktingfrågan.Detta är ännu en fråga, fru talman, som både riksda-gen och regeringen har varit otydliga i. är detfaktiskt så att de iranska homosexuella flyktingarnautvisas om de inte i medierna går ut och talar om attde är homosexuella. Det finns ett praxisbeslut hosregeringen om att automatiskt ge asyl till iranskaflyktingar som har sökt bl.a. på grund av sin homo-sexualitet om de i medierna har gått ut och synliggjortsig. Man kan alltså inte som homosexuell iranier sökaasyl i och vilja behålla sinsexualitet för sig själv.Anf. 47 () replik:Fru talman! Jag vill svara på samma frågasom jag fick tidigare. Jag trodde att det hade gåtthem, men jag säger det en gång till: Religionsfrihetenoch yttrandefriheten ska finnas, och de finns i Sveri-ge. Jag vill å andra sidan nämna att yttrandefrihetenbland vissa grupper eller religioner inte handlar omhets. Jag vill absolut inte kalla det för hets mot någongrupp. Jag avskyr hets mot minoriteter och gruppersom utsätts för diskriminering. Varken jag ellerKristdemokraterna som parti vill stå på samma sidasom de grupper eller religioner som hetsar mot folk.Vi avskyr allt sådant.Till vill jag verkligen säga: Religionsfrihe-ten ska få vara kvar, men inte heller i religionsfrihe-tens namn ska man hetsa mot andra grupper. Vi av-skyr den hetsen.Anf. 48 () replik:Fru talman! tycker jag att ärtydlig. tycker jag att är väldigttydlig. Jag förstår nu vad ochMagda säger. Jag uppfattar det som att krist-demokraterna inte tycker att någon person ska kunnahänvisa till att det i står att homosexualitet ären styggelse och att en homosexuell därför inte ska haett värde, eller att homosexuella gärna får lov att varahomosexuella så länge de inte lever som homosexu-ella. Vad jag förstår tar och MagdaAyoub avstånd från sådana här ställningstagandenoch synpunkter.Anf. 49 () replik:Fru talman! Självklart tar jag avstånd när det het-sas mot någon grupp. Jag har all respekt för alla män-niskors lika värde - det gäller precis likadant förhomosexuella som för personer med en annan etniskbakgrund eller en annan religion. Jag tar avstånd frånhets mot alla grupper.Anf. 50 () replik:Fru talman! Det var otroligt glädjande att höra,framför allt yttersta tydlighet. Det ärjust vad som behövs i de här frågorna.Jag kan också konstatera, som många andra talarehar gjort här i talarstolen , att det råder en väldigtbred enighet kring de här frågorna. Det ser ocksåväldigt ljust ut för att vi kommer att lyckas att faktisktmotarbeta diskriminering, främlingsfientlighet ochhomofobi - men också den transfobi som finns isamhället.Anf. 51 ():Fru talman! Låt mig först säga att jag instämmer iKalle och även tidigareanföranden. Jag står självklart också bakom samtligavåra reservationer. Anledningen till att jag deltar idebatten är dock att jag vill lyfta fram ett särskiltyttrande från gällande gemenskapsini-tiativet Equal, som regeringen anger som en viktigdel av handlingsplanen.I informationskampanjen för det nya programmetEqual är budskapet att det finns diskriminering ochutestängning överallt i arbetslivet och att vi ska ändrapå det. Programmet handlar om att hitta nya lösningaroch idéer för att ändra på strukturer, regler och attity-der i arbetslivet. Det ska genomföras i breda s.k.utvecklingspartnerskap, där alla relevanta aktörerförväntas delta. Det gäller organisationer, lokala ochregionala myndigheter och företag.I programmet, avsnitt 6.1.1, skriver regeringen:"Vid genomförandet av Equal skall stor vikt läg-gas vid deltagande av små organisationer, lokala ochregionala myndigheter. Genom att bygga på regionalaoch lokala behov och idéer från målgrupperna självaskall hög grad av nyskapande och delaktighet åstad-kommas. Detta är en viktig del av programmets stra-tegi för 'empowerment'. Initiativtagarna till utveck-lingspartnerskapen skall därför redan från börjansäkerställa att mindre organisationer med nyskapandeidéer kan komma med i utvecklingspartnerskapen. "Det är bra. Frågan är bara hur man ska kunna sä-kerställa att dessa mindre organisationer med nyska-pande idéer ska kunna komma med.Svenska är den myndighet som ska dri-va programmet i . För detta disponerar rådetdrygt 700 miljoner från den europeiska socialfonden.Enligt programmet åligger det sedan projektanord-narna i de s.k. utvecklingspartnerskapen att ordnafram lika stor finansiering, dvs. drygt 700 miljonerkronor under de sex genomförandet ska ske.ESF-rådet räknar med ett femtiotal utvecklingspart-nerskap, vilket innebär att varje projektgrupp, dvs.dessa utvecklingspartnerskap, i genomsnitt ska ordnafram bortemot själv.Det går säkert bra om stora företag och länsar-betsnämnden går samman i ett mångfaldsprojekt, mendet blir definitivt svårare för invandrarföreningen iHöganäs, homosexuella kulturarbetare och Momste-atern i med förståndshandikappade skåde-spelare. Vem ställer då upp med svensk nationellmedfinansiering? Eller när de arbetslösa tillsammansmed andra ifrågasätter reglerna om arbetsmarknads-utbildning, kommer länsarbetsnämnden, som är densom kommer att ifrågasättas i projektet, då att ställaupp med medfinansiering?Lasana Soumare, en svensk akademiker från Mau-retanien, arbetar hårt i den afrikanska akademiker-gruppen. Han anser att svensk arbetsmarknad gårmiste om värdefull arbetskraft genom att kvinnor ochmän från den afrikanska kontinenten diskrimineras.Liksom statsrådet är han trött på att utbildadeafrikaner endast får städjobb. Lasana Soumare villdärför organisera en arbetsförmedling, eftersom haninte anser att den vanliga arbetsförmedlingen harkompetens nog eller tillräcklig kunskap. Men hanhittar inte någon medfinansiär, eftersom den instansvars strukturer han ifrågasätter inte är intresserad.Om man startar ett stort och angeläget programsom Equal, där man söker projekt och aktörer somifrågasätter rådande diskriminerande strukturer ochattityder, är inte risken stor att de mest kritiska ochifrågasättande då blir utan finansiering? Vänsterparti-et anser därför att det är viktigt att svenska ESF-rådetfår förfoga över medel så att de kan gå in som medfi-nansiärer till bra projekt där man har svårt att finnamedfinansiärer. Equalinitiativet syftar till att brytadiskrimineringen i arbetslivet och är därför en ar-betsmarknadspolitisk åtgärd. Låt oss se till att det bliren mångfald även vad gäller visioner om hur manbäst bryter diskriminerande strukturer, inte bara ge-nom de vanliga aktörerna, utan även genom att satsapå de människor som genom egen erfarenhet från endiskriminerande arbetsmarknad har en unik kunskap.Anf. 52 ():Fru talman! När min gode vän namn till fick han äntligen jobb.Då hade han sökt arbete . Sitt jugoslaviska namnfick han upprepa i telefonen innan denhan pratade med förstod vad han hade sagt. Wladotalar felfri svenska, men hans namn skapade oftamisstänksamhet när han skulle knyta nya kontakter.Namnet blev till slut ett så stort hinder att han be-stämde sig för att byta. är det ingensom reagerar på.Vi är 15 socialdemokratiska ledamöter från Skånesom skrivit under en motion som handlar om stöd tillkommunerna i arbetet mot främlingsfientlighet ochrasism. Klippan och är kommuner som mångautanför har hört talas om för den främlingsfi-entlighet som florerar där. I Klippan har flera mordskett där det funnits nazism med i bilden, händelsersom skakat och upprör människor som bor i som får människor att vilja flytta därifrån. Attleva på en plats som associeras med nazism ochfrämlingsfientlighet är inte något man är stolt över. IKlippan har man på olika sätt försökt att motarbeta dehär skrämmande och odemokratiska krafterna. Menman efterlyser också hjälp utifrån, eftersom det ärstarka krafter man har emot sig.Vi välkomnar verkligen den nationella handlings-planen mot rasism, främlingsfientlighet, homofobioch diskriminering som regeringen nu lagt fram. Deåtgärder vi efterlyser i motionen har i och med hand-lingsplanen kommit en bra bit på väg, som t.ex. upp-byggnaden av kunskapsbanken och de former förstödjande och rådgivande verksamhet som utvecklar tillsammans med Kommunför-bundet. Det pågående breda samrådet med kommu-nerna om vilken hjälp och vilket stöd de behöver ärsärskilt viktigt. Förhållandena i kommunerna ser juväldigt olika ut och behoven skiljer sig därför ocksåväldigt mycket.Med handlingsplanen har vi tagit ett viktigt stegframåt i kampen mot rasism och främlingsfientlighet.Både regeringen och utskottet understryker att hand-lingsplanen inte får ses som en isolerad företeelseutan som ett led i en ständigt pågående process ochjag kan bara instämma.Vi behöver en förändring som i grunden genom-syrar hela samhället: föreningsliv, näringsliv, kom-munernas och statens verksamhet. Handlingsplanenfår inte bli vårt dåliga samvetes alibi.Fru talman! talar vi här i riksdagom hur vi ska få bort främlingsfientlighet och rädslaför det som vi inte känner till. Jag hoppas att detta ären parentes i historien och att planen leder fram till attvi med självklarhet behandlar alla lika, oavsett etnisktursprung, sexuell läggning eller kön.Vi är ett generöst land när det gäller att taemot människor från krigshärjade delar av världen.Men vi skulle kunna bli ännu bättre på det och verkli-gen inse att de berikar våra liv och vårt samhälle.Wlado bytte namn till och blev plötsligt betrodd.Det är tragiskt. Ingen människa ska behöva diskrimi-neras så i vårt land att man ska behöva ge upp en delav sig själv, sin identitet. Men det händer och dethänder alltför ofta. Så ska det inte vara i 2000-taletsSverige. Vi måste alla hjälpas åt att sätta stopp fördetta.Jag vill därmed yrka bifall till förslagen i utskot-tets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )6 § Olovligt bortförda barn i internationellaförhållandenFöredrogslagutskottets betänkande 2000/01:LU16Olovligt bortförda barn i internationella förhållanden.Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 9 §. )7 § betänkande 2000/01:LU17Franchising.Anf. 53 ():Fru talman! Franchising är en företagsform somhar ökat mycket kraftigt . Vi kän-ner igen varumärken som , Seven Ele-ven, Nectar m.fl. Egentligen är franchi-sing en form av säljrätt där företag som har ett af-färskoncept erbjuder andra att mot ersättning säljasina produkter och tjänster enligt given standard somfranchisegivaren ensidigt dikterar, inte sällan frånUSA.I dag har vi ingen särskild lagstiftning som speci-fikt tar sikte på franchising. Det har däremot ,, , och Frankrike.År 1987 lade fram ett be-tänkande med förslag om lagstiftning. Men fyra årsenare beslutade den borgerliga regeringen att läggaden utredningen till handlingarna.Därefter har lagutskottet be-handlat motioner som innehåller krav på lagstiftning,och den som faktiskt har varit mest aktiv i den härfrågan är dåvarande vice ordföranden i justitieutskot-tet, , numera biträdande finansmi-nister.Motiveringen till att utskottet gång efter annan av-styrker den här typen av motioner är bl.a. att verk-samheten är noggrant reglerad, att den är självsane-rande, att det finns inslag av uppföranderegler och attdet finns en etisk nämnd som ska verka för god af-färssed.Ibland har åsikten framförts att det inte finns någ-ra olägenheter med franchising som skulle motiveraen lagstiftning. Verkligheten är emellertid en annan.Det finns exempel på det.Företaget x - här väljer jag, fru talman, att intenamnge något företag - har under en lång följd av årbrutit mot de etiska regler som har antagits av deneuropeiska franchiseföreningen och den svenska.Många av de kvinnor, för det var företrädesvis kvin-nor, som satsade på att bli franchiseföretagare i ked-jan x har fått sin ekonomi och sitt liv förstört.Sedan 1993 har ca 25 franchisetagare tvingats av-veckla sin verksamhet med stora ekonomiska förlus-ter som följd, detta i en butikskedja som omfattade 35butiker som mest.År 1996 anmäldes x till den etiska nämnden. beslut framgår att man inte har någon be-stämd uppfattning på en enda punkt, och i övrigtnöjer sig nämnden med att hänvisa till de etiska reg-lerna. Därefter har x blivit anmäld av andra franchi-setagare, och det resulterade till slut i att företagetbegärde utträde ur . Detbeviljades av föreningens styrelse med omedelbarverkan. Därigenom hade ju Svenska Franchiseföre-ningen inte någon som helst möjlighet till sanering ijust det här fallet, och x kan fortsätta rekrytera nyafranchisetagare. I många fall har x dessutom innehafthyresrätterna till franchisetagarnas affärslokaler, ochsenare har franchisetagarna blivit avhysta och tving-ats upphöra med sin verksamhet.Inte heller vid en konkurs finns det ett jämbördigtförhållande mellan givare och tagare. I det fall somjag nu har refererat till har franchisetagarna inte fåttnågot meddelande om konkurs vare sig av givareneller av konkursförvaltaren. Detta är naturligtvis häp-nadsväckande och även fullständigt oacceptabelt.Förra hösten hade delar av utskottet förmånen attfå studera lagstiftning på området. Dåfick vi bl.a. veta att tagarna har rätt att alltid få ta delav hyreskontrakt; detta oavsett om tagaren hyr lokalerdirekt av franchisegivaren eller använder lokaler somhyrs av givaren. Över huvud taget har franchisetagar-na i ett starkt rättsligt skydd, bl.a. när detgäller omfattande information, innan han eller honstartar sitt företag.Fru talman! Hur man än vänder och vrider på dethela går det inte att hävda att det föreligger ett jäm-bördigt förhållande mellan franchisetagare och fran-chisegivare. Inte heller finns det några sanktioner motföretag som bryter mot uppsatta regler.Det exempel som jag har redogjort för är inte detenda. kunde vi läsa i pres-sen om ett fall i . Det rörde försäkringsbran-schen. De ekonomiska konsekvenserna blev mycketsvåra för den enskilde.Jag begär inte lagstiftning direkt. Däremot tyckerjag att det finns starka skäl för att franchising somföretagsform blir allsidigt belyst i en utredning - justför att tydligt värna den svagare partens rättigheter,dvs. är det denförra utredningen gjordes - vi vet att den hamnade iden borgerliga regeringens låda - men under de häråren har oerhört mycket hänt just inom dennabransch.Från sida handlar det inte om attbegränsa eller försvåra vad gäller systemets möjlig-heter till företagande - tvärtom!Med detta yrkar jag bifall till min reservation. Jagvill också passa på att från talarstolen önska utskottetsledamöter och alla övriga en riktigt glad påsk.Anf. 54 ():Fru talman! Från lagutskottets ledamöter vill jagönska utskottsordföranden detsamma.Inledningsvis yrkar jag bifall till utskottets förslagi betänkandet samt avslag på reservationen.Franchising innebär att någon som har ett fram-gångsrikt affärskoncept för marknadsföring samtförsäljning av varor och tjänster upplåter till andra attmot en avgift få använda det för sin egen affärsverk-samhet. Franchising är, som sade,en sorts "säljrätt" som kan tillämpas inom praktiskttaget varje område av näringslivet där försäljning avvaror förekommer.Man kan säga att det handlar om en samverkanmellan två självständiga näringsidkare, franchisegiva-re och franchisetagare. Parterna är ekonomiskt ochjuridiskt självständiga företag som är beroende avvarandra genom samverkan i ett gemensamt af-färskoncept. Villkoren för verksamheten reglerasvanligen genom ett standardavtal mellan parterna.Fru talman! Inom Unidroit, ett internationellt in-stitut för harmonisering av privaträtten, pågår sedanlänge ett arbete med att utarbeta en handbok där olikafrågor i samband med franchising behandlas.År 1998 publicerades Guide to InternationalMaster Franchise Arrangements, och det fortsattaarbetet är inriktat på utarbetandet av en modellag förnationell lagstiftning om franchising. En studiegruppinom Unidroit har lagt fram ett förslag somska ligga till grund för vidare arbete inom området.Mot den bakgrunden framhåller utskottet viktenav att regeringen har en beredskap för att övervägalagstiftning om franchising och att frågan hanterasjust i överensstämmelse med den internationella ut-vecklingen. Därför utgår vi i utskottet från att rege-ringen agerar i enlighet med det anförda; dettautan att kräva ett formellt tillkännagivande.Anf. 55 ():Fru talman! Unidroit har jobbat väldigt länge medfrågan - ända . Det har alltså . Om jag förstår det hela rätt ska en kommitté hasitt första möte i juni i år.Vad jag befarar är att det kan ta ytterligare ett an-tal år innan något händer. Men om man kommeröverens om att det ska bli en nationell modellag föralla länder som omfattas av Unidroit måste det väländå vara ganska värdefullt att regeringen har förbe-rett marken genom att tillsätta en allsidig utredningoch från olika håll belysa denna verksamhet. I och försig känner jag ingen misstro mot regeringen i detavseendet men jag måste säga att jag inte bara kanutgå från att regeringen har en beredskap. Jag skullealltså önska att hela utskottet hade ställt sig bakomdetta med en utredning, för då hade det snabbt kunnathända saker. Först då skulle vi, som jag ser det, hahaft en beredskap.Anf. 56 ():Fru talman! Det är riktigt att det till sommarenkommer att läggas fram ett förslag inom Unidroit vadavser en modellag som man sedan får arbeta vidaremed. Det är också riktigt att det har tagit lång tid.Frågan är om vi ska invänta detta arbete. Det har jutagit fram till nu att åtminstone komma framtill en modellagstiftning som kan appliceras natio-nellt. Därför tycker vi i utskottsmajoriteten att vi skainvänta detta arbete för att därefter själva ta framförslag. Från vår sida vill vi alltså vänta ytterligare etttag.Anf. 57 ():Fru talman! Det finns ju alltid en risk med attvänta och se. kan ju många komma attfara illa. Men även om det kommer ett förslag tillmodellag måste man väl ha haft en utredning i bottensom belyser denna problematik. Det vore alltså väl-digt bra om vi kunde komma i gång med en sådan såsnart som möjligt.Jag har full respekt för ställningstagandet men jagförsäkrar att jag återkommer i frågan omingenting har hänt.Delar min uppfattning att detfaktiskt är franchisetagarna som är den svagare par-ten?Anf. 58 ():Fru talman! Konceptet bygger ju på att man harett varumärke - ett varumärke som dessutom är gans-ka eftertraktat. Alltid finns det någon som vill säljadetta varumärke. Naturligen blir det då franchisegiva-ren som bestämmer också hur varmärket ska avyttrasosv. Man upplåter ju upphovsrätten till franchisetaga-ren. Men det kommer nog aldrig att bli fråga omriktigt jämbördiga parter, så i det avseendet delar jagTanja Linderborgs uppfattning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )8 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 5 aprilNU7 Vissa näringspolitiska frågorPunkt 1 (Näringspolitikens inriktning)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:156 för utskottet129 för res. 164 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 1 m, 31 v, 12 mpFör res. 1: 66 m, 35 kd, 15 c, 13 fpFrånvarande: 19 s, 15 m, 12 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 4 mpPunkt 5 (Kapitalförsörjning)1. utskottet2. 6 (m, kd, c, fp)Votering:155 för utskottet131 för res. 663 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 31 v, 12 mpFör res. 6: 68 m, 35 kd, 15 c, 13 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 12 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 4 mpPunkt 8 (Kvinnors företagande)1. utskottet2. 7 (m, kd, c, fp)Votering:155 för utskottet131 för res. 763 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 31 v, 12 mpFör res. 7: 68 m, 35 kd, 15 c, 13 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 12 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 4 mpPunkt 9 (Kooperativa frågor och social ekonomi)Utskottets förslag till beslut med godkännande av1. motiveringen i res. 8 (m, kd, fp)Kammaren biföll utskottets förslag till beslut medgodkännande av utskottets motivering med acklama-tion.Punkt 10 (Turism)1. utskottet2. 10 (m, kd, c, fp)Votering:155 för utskottet131 för res. 1063 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 31 v, 12 mpFör res. 10: 68 m, 35 kd, 15 c, 13 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 12 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 4 mpPunkt 14 (Vidareförädling av skogsråvara)1. utskottet2. 13 (v)Votering:236 för utskottet36 för res. 1313 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 34 kd, 1 c, 11 fp, 10 mpFör res. 13: 31 v, 1 c, 2 fp, 2 mpAvstod: 13 cFrånvarande: 19 s, 14 m, 12 v, 8 kd, 3 c, 4 fp, 4 mpLars () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU20 Icke joniserande strålning m.m.Punkt 1 (Strålning från mobiltelefoner)1. utskottet2. 1 (fp)Votering:258 för utskottet14 för res. 112 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 67 m, 31 v, 35 kd, 14 cFör res.