prot · GO0959 · 2001-02-01 00:00:00 — Man tar upp rätten till radio- ochTV-utsändningar på modersmålet, dvs. Mantar upp kulturella rättigheter för minoriteter, dvs. bådekurder och assyrier. Kurdernas rättigheter är tillgodo-sedda i partnerskapet. Hur det sedan följs upp i prak-tiken kommer man att visa i varje års översynsrap-port.Avslutningsvis tror jag att det är viktigt att vi haren gemensam hållning i den svenska . Jagtror att har spelat en viktig roll. Hade inte vioch andra, som jag har sagt tidigare, reagerat när detgäller mänskliga rättigheter i när man förstagången sade att skulle bli ett kandidatlandbland andra kandidatländer hade vi inte fått en debatti om mänskliga rättigheter. Även om vi ärhelt överens om att det fortfarande finns oerhört storaoch oacceptabla brister i den turkiska verklighetenhar man åtminstone i börjat få i gång en öp-pen debatt om bristerna. Det hade man inte för någraår sedan, och det tycker jag ändå är ett viktigt stegframåt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:208 omskydd mot diskrimineringAnf. 40 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen har några konkreta planer på hur diskrimi-nering och brott mot mänskliga rättigheter kan åtgär-das och förebyggas på ett mer effektivt sätt.Som nämner i sin interpella-tion har inom en arbetsgrupp job-bat med att utarbeta ett förslag till en nationell hand-lingsplan för mänskliga rättigheter. Arbetsgruppenska presentera ett förslag tillhandlingsprogram i form av konkreta åtgärder ochuppföljningsmekanismer. Man ska även föreslå hurFN:s årtionde för utbildning om mänskliga rättigheterkan uppmärksammas i . Gruppen ska ocksågenomföra en kartläggning avseende hur svenskamyndigheter arbetar för att förbättra skyddet förmänskliga rättigheter.För närvarande finns det inget mer att säga omdetta arbete som alltså pågår med full kraft.Jag vill säga att jag delar bildav att den svenska lagstiftningen på diskriminerings-området är splittrad. De gällande förbuden mot dis-kriminering finns i olika regelsystem för olika sam-hällsområden och olika diskrimineringsgrunder. SomMargareta påpekar finns det skäl att ifråga-sätta om den svenska lagstiftningen inte borde ga-rantera samma skyddsnivå oavsett diskriminerings-grund och samhällsområde.Jag anser att vi nu befinner oss i något av en prin-cipiell vägvalsdiskussion när det gäller hur vi i Sveri-ge ska gå vidare med dessa frågor. Ett arbete harbedrivits för att ta fram en nationell handlingsplanmot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och dis-kriminering. Den är ett försök att, mot bakgrund avde senaste årens samhällsutveckling och tidigareerfarenheter i arbetet mot rasism, främlingsfientlig-het, homofobi och diskriminering, effektivisera desamlade insatserna. I handlingsplanen identifierasolika nyckelområden och brister som bör tillgodoses.Bland de områden som uppmärksammas i detta sam-manhang återfinns de brister som kommer - -att överlämna handlingsplanen till . Kon-kreta initiativ på det aktuella området presenteras där.Jag vill mot denna bakgrund inte gå in närmarepå detaljerna utan får hänvisa till den information jagkommer att lämna till i nästavecka. Jag fortsätter gärna diskussionen i det sam-manhanget.Anf. 41 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jag kankonstatera att jag har fått svar på den ena av mina tvåfrågor. Det får jag tacka för.Ordet diskriminering kan man enligt synony-mordboken byta ut mot missgynnande, fördom, orätt-vis behandling. Känner man lite på de orden kan manse hur nära det är att diskriminering är motsatsen tillmänskliga rättigheter och alla människors lika värde.Vi svenskar har i olika internationella samman-hang blivit ganska bra på att tala om, peka på ocharbeta för de mänskliga rättigheterna. Och det är bra.Men när det gäller mänskliga rättigheter i vårt egetland är vi inte lika bra på att vare sig se bristerna ellertala om dem.Precis som statsrådet säger finns det lagar somborde skydda människor mot diskriminering. Men detfinns ingen samordning mellan de olika lagarna, somjag också ger exempel på i min interpellation. I ställetför att betrakta rätten till lika behandling som engrundläggande mänsklig rättighet ses det som enförhandlingsbar förmån, och det är väl inte riktigt sådet ska vara.Mänskliga rättigheter är ingen förhandlingsbarförmån. Det handlar om alla människors lika värde,och att alla ska behandlas lika. En person ska intenekas att på grund av sitt handikapp, sin ålder, sittkön eller sin hudfärg t.ex. komma in på en restaurang.Homosexuella ska inte nekas rättigheten att skriva påkontrakt till en bostad.Till detta kommer hela diskriminerings- ochmobbningssituationen i skolor och på arbetsplatser.Hela den problematiken hör ju också till det här om-rådet.Inom utrikespolitiken finns en policyför mänskliga rättigheter. Men i har vi ingenhandlingsplan för mänskliga rättigheter, även om vinu ska få en , kanske. Men av de få ordjag kan uttolka i statsrådets svar är den ändå inteheltäckande. Trots statsrådets hänvisning till ett parpågående utredningar som syftar till att stärka detlagliga skyddet mot diskriminering, är jag inte över-tygad om att det kommer att finnas ett samlat grepp iden här frågan, där olika slags diskriminering gesskydd på samma nivå och med samma grundsyn.I den arbetsgrupp som regeringen tillsatt för attutarbeta en nationell handlingsplan för de mänskligarättigheterna i betonas i direktiven exempel-vis att kränkningar av mänskliga rättigheter inteskulle vara vanliga i . Enbart det påståendetger mig vissa betänkligheter , innan jag harsett något av handlingsplanen.Ombudsmännen för mänskliga rättigheter, JämO,HO, DO och HomO, rapporterar ju gång på gång ombeteenden som är diskriminerande och som innebäratt de mänskliga rättigheterna kränks. Det handlar ommäklare som utan att tveka uppfyller säljarens öns-kemål om att inte sälja sin bostadsrätt till invandrare,om homosexuella par som inte får skriva bostads-kontrakt tillsammans, om rullstolsbundna som intekan rösta för att de inte kommer in i vallokalen ochom kvinnor som tjänar mindre än män för likvärdigtarbete.Kan det möjligen vara så att ombudsmännenssynpunkter inte väger lika tungt som tidigare?Jag anser att frågan om hur de mänskliga rättig-heterna ska säkerställas är en fråga av en sådan tyngdatt den inte lämpar sig för att utredas enbart inomRegeringskansliet. Därför anser jag att det bör tillsät-tas en parlamentarisk utredning för att ta ett samlatgrupp på frågan om hur skyddet mot diskrimineringska vara utformat. I det arbetet bör också formernaför ombudsmännens arbete tas upp. Hur ställer sigstatsrådet till en sådan utredning?Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska försöka göra det här väldigtkort, eftersom jag som sagt ber att få återkomma påtorsdag i nästa vecka.För det första vill jag upprepa att jag instämmer imycket av den beskrivning som det andra vill jag betona att det är två hand-lingsplaner som jag relaterar till i mitt svar. Den enaleds av och ska vara klar i sep-tember . Den andra är en nationell handlingsplanmot rasism, homofobi, främlingsfientlighet och dis-kriminering. Jag vill betona att där kan även funk-tionshinder komma in.Jag återkommer, som sagt, med behovet av ettsamlat grepp och hur det ska se ut. Jag är inte allsnegativ - för att uttrycka mig milt - till att den delenockså ska vara i parlamentarisk form.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2000/01:190 omräddningsverksamheten vid översvämningarAnf. 43 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser att vidta åtgärder som underlättaroffensiv räddningstjänst över länsgränserna, ommyndighetskontrollen är tydligt påbjuden genom attbl.a. följa upp gällande vattendomar samt om rege-ringen är beredd att vidta förberedande insatser somhöjer säkerheten vid höga vattenflöden som råder iVärmland, och älvdalen.Frågan är ställd mot bakgrund av översvämning-arna . uttrycker uppfatt-ningen att alla inblandade blir tagna på sängen vidvarje översvämningstillfälle.Jag kan för egen del inte instämma i den bedöm-ningen. De rapporter som lämnats i samband medöversvämningarna både och under höstentyder på en mycket effektiv och väl fungerande rädd-ningstjänst.Enligt räddningstjänstlagen är kommuner ochstatliga myndigheter som svarar för räddningstjänstskyldiga att samarbeta med varandra. Det finns nume-ra också exempel på länsöverskridande det fordras omfattande insatser i kommunalräddningstjänst ska överta ansvaret förräddningstjänsten i den eller de kommuner som be-rörs av insatserna. Ett sådant övertagande kan, somdet vid översvämningarna visade sig, ocksåbidra till en effektivare samordning av insatsernamellan flera län.Insatserna med anledning av de inträffadeöversvämningarna i och är exempel på detta.Ytterst kan regeringen utse en statlig myndighetmed uppgift att ta över ansvaret för räddningstjänsteni flera län.Vidare hålls numer regionala räddningstjänstöv-ningar inom flera län , något som kan habidragit till att underlätta insatserna i samband medöversvämningarna i södra under förra som-maren.Som svar på frågan om myndighetskontroll för attfölja upp gällande vattendomar kan jag nämna att detinom övervägstilläggsdirektiv till med inrikt-ning på att kommittén på grundval av relevanta vat-tendomar ska utreda behovet av ändringar i miljöbal-ken.Elver tar upp frågan om att vidtaförberedande insatser vid de höga vattenflöden sområder i de av översvämningarna berörda områdena.Jag kan här nämna att i samråd med och har uppdragits att undersöka ivilken omfattning risken för översvämningar be-handlas i kommunernas översiktsplaner.Vidare ska undersökas om det planeringsunderlagkommunerna har tillgång till är tillräckligt för attrisken ska kunna redovisas på ett sådant sätt att det ärmöjligt att beakta den i tillräcklig omfattning videfterföljande beslut om användningen av mark- ochvattenområden.Utöver detta har uppdragits att se överträffsäkerheten och kvaliteten på prognoser och var-ningar som lämnades under sommaren 2000.Elver nämner även riskerna för skred. Jagvill här erinra om att det finns möjlighet för kommu-nerna att söka statliga bidrag för ras- och skredföre-byggande åtgärder. Staten avsätter miljo-ner kronor för att bekosta åtgärder för att förebyggaras och skred.Fru talman! Jag vill avslutningsvis framhålla attäven om räddningsarbetet har fungerat väl vid destora översvämningarna finns det allanledning att samla erfarenheter och dra lärdomar avden verksamhet som då utfördes. Ett sådant arbetepågår hos och andramyndigheter liksom inom Regeringskansliet.I sammanhanget vill jag också nämna att i regleringsbrevet har fått i upp-drag att bygga upp och underhålla resursdepåer för attminska konsekvenserna av översvämningar.Tack, fru talman.Anf. 44 ():Fru talman! Tack, försvarsministern, för svaret påmin interpellation.Höstens långkörare i nyhetsmedierna var ju deväldiga översvämningarna som drabbade de tre land-skapen , och . Enföraning hade vi fått på detta område då dalgångarna iHälsingland och tidigare under årethade råkat ut för påfrestningar som gav stora skador.Nu var det ett höstregn som envist pågick i dagaroch veckor och som gick långt över bräddarna på dealltför höga vattenmagasinen. Det var ett flöde somstartade långt uppe i svenska och norska skogs- ochhöjdområden och som slog till mot sjön dränkte vägar och kyrkogårdar och tvingademänniskor att evakuera från vattennära områden.Vänerns alla tre landskap fick stora jordbruksom-råden under vatten, och genom Trollhätte kanalsslussar och fall störtade vatten varjesekund.Det gav varje timme en påfyllning med miljontalskubikmeter, och miljarder liter vatten forsade varjetimme utför rännbanan.Statsrådet svarar att det är att ta i för mycket attsäga att det kom som en överraskning och att brister iräddningsverksamheten skulle vara uppenbara. Attdet återstår mycket av praktik och ekonomi i densvåra översvämningens spår är oomtvistligt.I svaret används formuleringar som att regeringenöverväger tilläggsdirektiv, att man givit uppdrag attundersöka osv. Jag menar, fru talman, att om detskulle stanna vid detta, är det alltför passiva slutsatsersom regeringen drar. Penningmässigt behöver ett stortantal miljoner sättas in, och det är oklart vem som harbetalningsansvaret. Statsministern synes för sin delsätta stor tro till att man skulle klara detta försäk-ringsvägen, men därmed torde man inte täcka dekostnader som statsmakten själv drabbas av. En radoffentliga aktörer har fått vidkännas skador på mate-riel och på stora delar av farlederna.Jag tror att det kommer att kosta mycket tid ochpengar att reparera detta. Oklarheten gäller inte barabeloppens storlek utan också vem som har ansvaret.Det skulle vara välgörande om försvarsministernkunde bli tydligare än han varit i sitt interpellations-svar när det gäller vem som rimligtvis har detta an-svar.Mycket arbete måste nu utföras på de skadadeslussarna. Turistsäsongen kan komma att äventyras,eftersom det är oklart om vattenlederna kan användas.De företag som driver turistverksamheten har enbräcklig ekonomi och har redan tvingats till uppsäg-ningar. Det är alltså inte några små uppgifter somligger och väntar på åtgärder.Länsstyrelserna i länen runt har varitmycket bekymrade över de skador som har uppståttkring största insjö. Det har i flera kommunervarnats för att markområden har blivit underminera-de. I , , har man satt upp skyl-tar med information om att området är underminerat.Också i och har man bedömt attdet blir problem när vattnet sjunker undan.Jag skulle önska att försvarsministern lät göra engenomgång av vilken kontroll man har över dagslä-get. Detta behöver inte stå i motsatsförhållande till attutreda inträffade förändringar. Man kan inte nöja sigmed att grubbla över tilläggsdirektiv så här veckornaefter en av de riktigt stora katastroferna. Det är enkatastrof som inte bara har att göra med rikliga höst-regn utan också med att kraftaktörerna - statliga ochprivata - för att maximera kraftuttaget har bedömtvattennivåerna alltför optimistiskt.Jag förväntar mig att försvarsministern gör enkomplettering.Anf. 45 Försvarsminister ():Fru talman! Interpellanten valde att lägga tonvik-ten vid ersättningsfrågor, och jag tolkar det så attinterpellanten i stort instämmer i den bedömning somjag har gjort, nämligen att räddningstjänsten väsentli-gen har fungerat bra även under den besvärliga situa-tionen i det gäller ersättningsfrågorna har vi en praxismed å ena sidan anslag under Försvarsdepartementetsom hanteras av , där praxis ärunder viss förskjutning genom ställningstaganden ivåra förvaltningsdomstolar. Å andra sidan kan Fi-nansdepartementet och statsrådet föreslåregeringen att anslå speciella statliga bidrag tillkommuner som blir utsatta för särskilda problem isamband med översvämningar.Dock gäller den regeln, baserad på regeringsfor-men, att ersättning i det här sammanhanget icke utgårtill enskilda för deras förluster. Där är det fortfarandeoch bör enligt regeringens mening vara en fråga förden enskilde att skydda sig t.ex. genom försäkring.Anf. 46 ():Fru talman! Försäkringsfrågorna här är, som för-svarsministern antyder, ett stort komplex. När hansade att berörd minister kan föreslå stöd i ersättnings-frågorna lade han tyngdpunkten på ordet kan. Det ärinte möjligt att bedöma. Det är inte heller rimligt attt.ex. ett kommunalt turistföretag i anslutning tillDalslands kanal ska kunna klara sådana här påfrest-ningar. Även under reguljära förhållanden har det enmycket trång ekonomi.Statsrådet säger att räddningstjänsten har fungeratbra. Jag tror att det i väsentliga delar är riktigt, menden fick otvivelaktigt arbeta under hårt tryck. Jag troratt den intrimning kommuner och län emellan somdet nu talas om är nödvändig. Där finns en hel del attgöra.Till sist vill jag ta upp frågan om myndighetskon-trollen är tillräcklig när det gäller att upprätthållagällande vattendomar. Statsrådet begränsar sitt svartill att man överväger att ge Miljöbalkskommitténtilläggsdirektiv, men det var inte riktigt det som jagfrågade om. Jag undrade om man upprätthåller kon-trollen enligt dagens bestämmelser. Frågan är föran-ledd av att jag har nåtts av besked att man i någonlänsstyrelse hänvisat till allmänt försämrade statsbi-drag för länsmyndighetens verksamhet, något somhar lett till att man har underlåtit att följa upp gällan-de bestämmelse. Också därvidlag skulle ett klarläg-gande från statsrådet i hans replik i slutomgångenkunna vara välgörande.Likaväl som vi bör skapa ett nytt och bättre regel-system är det viktigt att inte försumma det som i daggäller, så att vi kan upprätthålla en god ordning. Detbehövs både ett bättre regelsystem och en intrimning,och behövs också besked om på vilketsätt statsmakten kan bidra med ekonomiskt stöd. Jagtror, fru talman, att man inte kommer ifrån den frå-gan. Detta bör övervägas noga, herr statsråd, och i enmycket generös anda.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.10 § FrågestundAnf. 47 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund. Följande statsråd deltar: Jord-bruksminister , utrikesministerAnna , statsrådet , näringsmi-nister och finansminister besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frå-gor till övriga statsråd förutsätts beröra deras ansvar-sområden. Jag lämnar ordet fritt.Konsulter i Telia-Telenor-affärenAnf. 48 PER ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till nä-ringsministern. Det gäller konsulterna och Telia-Telenor-affären, kanske föga överraskande.Jag har respekt för att näringsministern vill hakompetenta konsulter inför en mycket stor affär. Mendet jag har väldigt svårt att förstå är varför svenskafolket ska behöva betala detta två gånger.Telia hade vid samma tillfälle för stora pengarupphandlat internationella konsulter, vilkas resultat viför all del inte fick ta del av i näringsutskottet i ochmed att regeringen inte ville släppa fram informatio-nen. Dessutom hade man på departementet upphand-lat egna konsulter för mycket stora belopp.Jag skulle därför vilja fråga näringsministern omhan inte litar på Telias ledning och styrelse och derasupphandling av konsulter och kunde ha dragit nyttaav dessa i stället för att med stora pengar upphandlakonsulter för skattebetalarnas pengar.Svenska folket har fått betala dubbelt för konsulterna.Anf. 49 Näringsminister ():Fru talman! Jag har faktiskt väldigt svårt att föradenna diskussion. Först och främst har jag läst i me-dierna vad som eventuellt kommer att hända när detgäller revisorer. Det är svårt för mig attföra en diskussion när jag inte vet vilken kritik somhar riktats mot mig. Som jag förstår av medierna ärden personligt riktad, men vi får se vad revisorernasedan säger.Per har lika god erfarenhet av dettasom jag. Jag har gått igenom vad Per Westerberggjorde som näringsminister när Per an-vände, om man så vill, skattebetalarnas pengar. Skill-naden här är att vi tog in 62 miljarder till statens kas-sa. Det tycker jag är en viss skillnad.Om man tittar på den här affären vill jag först talaom vad som sägs i Morgonekot. T.ex. sägerprofessorn i revisionsrätt att om upp-handlingslagen ska tolkas på det sätt som revisorernahar gjort är det knappast möjligt för staten att uppträ-da på finansmarknaden.Anf. 50 PER ():Fru talman! svarade näringsministern på heltandra frågor. Jag berörde inte revisoreroch upphandlingen, utan jag berörde att svenska fol-ket, skattebetalarna, får betala dubbelt med konsultar-voden. Det gäller de mycket framstående internatio-nella konsulter som har hjälpt , helstatligt vid dettillfället, och dessutom de konsulter som upphandlatstill för närmare 100 miljonerkronor.Dessutom visade det sig att värderingarna inte varså där väldigt bra. Det har visat sig att det skulle havarit större svensk ägarandel vid fusionen. För attanvända näringsministerns egna värderingar skulleman därmed ha kunnat förlora tiotusentals miljonerkronor i felvärdering.Jag frågar med andra ord ånyo: Varför måste manha dubbla betalningar för konsulter, både i -hundraprocentigt ägt av svenska folket - och i Nä-ringsdepartementet?Anf. 51 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är en viktig regel attägaren använder sina konsulter och gör bedömningen,och det är vad vi gjorde. Att , som är ett aktie-bolag, gjorde sin bedömning att det skulle användasina konsulter tycker jag är rimligt.Jag har använt statens pengar med samma nog-grannhet och gjort samma bedömningar som PerWesterberg gjorde när han hanterade en stor affär.Skillnaden var den att jag tillsåg att staten fick in 62miljarder. Det kan man tyvärr inte säga att Per We-sterberg lyckades med. Det var inte en krona.Anf. 52 PER ():Fru talman! Min fråga handlar om dubbla kon-sulter. använde jag konsulter för attkontrollera bolagens konsulter. Det rörde sig omnågra . Det var inte fråga om attsätta in uppåt 100 miljoner. Det var aldrig fråga omdubbla konsulter.Jag skulle vilja ställa frågan till näringsministern:Varför hade det inte räckt med Telias konsulter, ellerNäringsdepartementets, och att man möjligen haftnågra mindre konsultupphandlingar för att kunnaställa de kritiska frågorna?Anf. 53 Näringsminister ():Fru talman! Än en gång: Detta handlade om en af-fär på 340 miljarder. Ingen, om ni frågar alla inomnäringslivet som kan bedöma detta, skulle våga ge sigin i denna affär utan att använda dessa konsulter. Detvet alla, och det vet också Per Westerberg.Per använde av statens kassa ungefär40 miljoner för en affär som handlade om 15 miljar-der. Vi som ägare ville - och det kommer vi att fort-sätta att göra om vi gör den här typen av utförsälj-ningar - kontrollera att detta gick rätt till.Det går inte att göra den här typen av internatio-nella affärer om man inte använder dessa konsulter,och det vet Per Westerberg.Hormonpreparat i djurfoderAnf. 54 ():Fru talman! Jag har en fråga till jordbruksministerMargareta Winberg.En sak som är starkt förknippad med god djuretik,människors hälsa och miljön i övrigt är hormoner ochhormonpreparat när de används i tillväxtbefrämjandesyfte i djuruppfödningen.Centerpartiets EU-parlamentariker har efter hårt arbete fått miljöutskott med sig på ett betänkandesom syftar till ett förbud för några hormonpreparatoch för en tillfällig förlängning av förbudet att använ-da sådana preparat för andra.Nu är min fråga till jordbruksministern: att agera när vi har vårt jordbruks-ministermöte här ? Kommer attanamma dessa tankegångar, eller hur blir det?Anf. 55 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att frågan nu harlegat i . Jag vet också att har gjort ett väldigt bra jobb med betänkandet.Det är en fråga som väldigt många människor oroarsig för. Jag vill inte värdera om det är rätt eller fel,men oron finns. Vi vill inte ha hormoner som till-växtbefrämjare.Det gör att jag hoppas att vi ska kun-na fatta ett beslut i den här frågan. Jag delar parla-mentets uppfattning såsom den har kommit till ut-tryck och därmed också . 56 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Det varglädjande.Nu kommer jag till nästa fråga. Vi har haft en radmatskandaler inom den europeiska unionen. Är detinte dags att vi tillsätter en livsmedelsmyndighet medtänder, dvs. en myndighet som kan se till att de för-bud och liknande som vi får till stånd på olika områ-den verkligen efterlevs inom hela unionen?Anf. 57 Jordbruksminister ():Fru talman! Också här kan jag säga att jag till sto-ra delar delar uppfattning. Jag vetockså att EU-parlamentarikerna här har haft medbe-slutande och varit inne i frågan. Jag var i parlamenteti och hade debatt med bl.a. om det.Jag tycker att vi ska ha en myndighet på EU-nivå.Det var för övrigt ett av de förslag som ladefram . Jag är väldigt glad för att vi nutror att vi kan fatta beslut om den här myndighetenunder det svenska ordförandeskapet, dvs. innan den 1juli.Vad vi har lite olika meningar om är: Vilka befo-genheter ska myndigheten ha?