prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — )9 § Ett ramavtal om åtgärder för att underlättaomstrukturering och drift av den europeiska för-svarsindustrinFöredrogsutrikesutskottets betänkande 2000/01:UU8Ett ramavtal om åtgärder för att underlätta omstruktu-rering och drift av den europeiska försvarsindust-rin (prop. 2000/01:49).Anf. 13 ():Fru talman! Det låter inte som en kioskvältare -Ett ramavtal om åtgärder för att underlätta omstruktu-rering och drift av den europeiska försvarsindustrin -men det är ett viktigt avtal. Det är ett viktigt avtal förregeringen. Det har vi märkt i de diskussioner somhar föregått detta betänkande. Regeringen anser attdet är viktigt för svensk försvarsindustri och för Sve-rige som nation att samarbeta med andra länder somhar en stor försvarsmaterielindustri och att det ärviktigt att vi får gemensamma regler för vilken exportsom ska godkännas. Det är ett viktigt avtal också föross, som helst skulle se att drev en än merrestriktiv politik för vapenexport. Det är ett viktigtavtal för oss som anser att alliansfriheten ställer kravpå vilken politik som bör föra.Sverige har en relativt öppen redovisning avsin krigsmaterielexport. Vi har relativt strikta reglerför vilken vapenexport som ska tillåtas. Det är bra.Det är regler som har tillkommit i en öppen debattoch som har skärpts till genom en opinion som kräveratt inte ska bli en vapenmånglare bland andrautan att i stället ska ta ett moraliskt ansvar förde produkter som exporteras från vårt land.I andra länder finns mer av slutenhet, och i andraländer finns mer av liberala regler för export, och detfinns mindre av parlamentarisk kontroll över vape-nexporten.Nu ska ingå ett avtal med fem Natoländer.Då kan man fråga sig vad det innebär för alliansfri-heten. Vi finner oss nu alltmer till rätta i den västeu-ropeiska gemenskapen. Det utsträcks ett samarbetekring militär upprustning inom den europeiska unio-nen. Vi går med detta avtal in i ett samarbete kringkrigsmaterielexporten med , , , och Tyskland.Storbritannien är intressant. är väl viktigaste länk i . Man driver ettanfallskrig mot . Man bombar irakiska städer, ochalldeles har det avslöjats att Storbritannienhar brutit mot den europeiska unionens code of con-duct genom att exportera vapen till - densista kolonialmakten. Det är en stat som i strid medinternationella konventioner och internationell opini-on fortsätter att ockupera Västsahara.Storbritannien är ett av de länder som vi nu intimtska samarbeta med vad det gäller export och drift avden europeiska försvarsindustrin.Då kan man fråga sig vilka regler som kommer attgälla vid en harmonisering. Är det hårdareregler som kommer att påverka de andra länderna,eller är det så att tvingas att påverkas av deländer som har mer av slutenhet och mindre öppenhetoch som har mer liberala regler för sin vapenexportän vad har haft? Det kan man naturligtvistvista om.I betänkandet skriver majoriteten att man nu sermöjligheter för att påverka krigsmaterielex-porten i större utsträckning än tidigare eftersom vikommer med i ett sammanhang där fler produkter kanpåverkas av svenska ställningstaganden. Det är kan-ske något naivt att tro att de hårdaste reglerna kom-mer att vara de som sätter norm för den krigsmateri-elexport som kommer att tillåtas.Vid en harmonisering, vilket det naturligtviskommer att bli, är det rimligt att anta att man får geoch ta och kanske framför allt att de största produ-centerna och de största exportörerna får ett stort in-flytande över vilka regler som ska gälla och vilkanormer som ska sättas. Min uppfattning är att dettariskerar att leda till att den svenska hårdare och merrestriktiva synen på krigsmaterielexport urholkas.Jag anser inte att det är viktigt för attkränga vapen och att sälja så mycket som möjligt. Jaganser inte att det är bra att den svenska regeringenåker runt i , och för att säljaJAS och annan krigsmateriel. Jag anser inte att det ärrimligt att den svenska staten på det sättet ska försökagöra sig av med materiel producerad i Sverige.Än viktigare är att vi aldrig får hamna i en situa-tion där svenska vapen regelmässigt används för attslå ned folkliga uppror och för att upprätthålla ettförtryck mot människor. Vi vet att de fem Natolän-derna har ett vapenindustriellt samarbete genom ex-port till regimer som vi anser inte bör få tillgång tillsvenska vapen. Man kan fråga sig om svenska vapeneller vapendelar i fortsättningen kommer att finnas påplats i länder som använder de vapnen för att slå neduppror, t.ex. i ett - också ett Natoland - somslår ned fånguppror, som fängslar människor och somförvägrar människor deras demokratiska rättigheter.Är det garanterat att svenska vapen eller svenskavapendelar aldrig kommer att finnas på plats i ettsådant sammanhang?Det här avtalet är fel väg. Det innebär att vi riske-rar att hamna i en situation där den traditionella öp-penheten kommer att sitta emellan, där rela-tivt strikta regler för vapenexport kommer att få stry-ka på foten.Jag anser i stället att vi borde ha råd att vara kon-sekventa, att vi borde ha råd att betala priset för enminskad vapenexport mot att vi med trovärdighet kanfortsätta att kämpa för rättvisa, för små länders rätt,för folks rätt, till demokrati och mänskliga rättigheter.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation 5 ibetänkandet. Det innebär att jag yrkar avslag på för-slaget om ramavtalet. Jag anser att de frågor som vihar ställt, de krav som vi har fört fram, inte har besva-rats på ett sätt som gör att jag känner mig säker på attdet här avtalet kommer att kunna fungera i enlighetmed de regler, med den öppenhet och med den re-striktivitet som har utmärkt den svenskavapenexportpolitiken.Anf. 14 (fp):Fru talman! Den säkerhetspolitiska utvecklingen iEuropa sedan det slut och en rad avise-rade omfattande reduktioner och omstruktureringarav försvarsstruktur har lett till en kraftigminskning av marknaden för försvarsmateriel. Dettahar givetvis lett till stora påfrestningar för särskilteuropeisk försvarsmaterielindustri. I grunden kandenna utveckling bara hälsas med tillfredsställelse.En minskad efterfrågan på vapen är alltid önskvärdoch bör därför understödjas.Svensk försvarsmaterielförsörjning har under långtid haft stor säkerhetspolitisk betydelse, sedd bl.a.mot den svenska militära alliansfriheten. I rådandeutveckling främst i är det nu naturligt attförändringen leder till ett ökat försvarsindustrielltsamarbete med andra demokratiska stater i Nordenoch i övriga och med i syfte att trygganödvändig försörjning av försvarsmateriel utan attdärför öka efterfrågan.Folkpartiet välkomnar det framlagda ramavtaletför att underlätta omstruktureringen och driften avden europeiska försvarsindustrin. Vi är emellertidbekymrade över två förhållanden som inte undanröjsav föreliggande förslag.För det första uppfattas ramavtalet på många hållsom en del av en strävan att upprätta ett mer jämbör-digt förhållande mellan den europeiska och den ame-rikanska försvarsindustrin. Vår uppfattning är att detinte föreligger något motsatsförhållande härvidlagoch att det inte ligger i svenskt intresse att medverkatill att förstärka den synen. Svensk försvarsindustrihar ett starkt behov av ökat samarbete såväl medeuropeisk som med amerikansk försvarsindustri. Detär endast samarbetets innehåll och förutsättningar idet enskilda fallet som ska avgöra valet av samar-betspartner.Det här utvecklar vi i reservation nr 4 som jaghärmed yrkar bifall till.För det andra finns det en uppenbar risk att ett in-stitutionaliserat europeiskt försvarsmaterielsamarbetekommer att medföra att svensk exportpolitik anpassastill mindre restriktiv praxis i andra samarbetsländer.Den har en benägenhet att medhjälp av europeiskt samarbete glida in i en praxis somskulle vara svår att försvara på hemmaplan. Det nuföreslagna samarbetet bör därför knytas till en fortsattrestriktiv syn på export av svensk försvarsmateriel.Under årtionden har den helt dominerande delenav materielen till det svenska försvaret levererats fråninhemsk industri. Ingen annan icke stormakt har somSverige haft en egen utveckling och produktion avvapensystem och stödsystem inom ett brett spektrum.Det har gällt flygplan, ubåtar, ytfartyg, torpeder,luftvärnssystem, artillerisystem, pansarvärnsvapen,bandvagnar osv.Denna inhemska materielutveckling har givit flerafördelar. Vi har fått skräddarsydd materiel som tillgo-dosett just de behov som vi har när det gäller svenskterräng, våra kustförhållanden, våra räckviddskravoch vårt värnpliktssystem. Det har gjort att materieleninte bara har haft hög kvalitet utan också ofta harvarit billigare än inköp utifrån genom att utländskaalternativ har inrymt kapacitet som vi inte har haftbehov av.Det är dock uppenbart att då svensktförsvar var tillräckligt som underlag för en allsidiginhemsk försvarsindustri är ute. Det svenska försvaretkommer att köpa allt mindre serier avolika materiel än tidigare som möjligheter-na till uppgradering av elektronik m.m. gör att livs-längden blir olika för olika vapenbärare och vapen-system. Med färre enheter och längre mellanrummellan nybeställningar blir det allt svårare att baserautvecklingen och produktionen på huvudsakligensvenska behov.Men det är kanske ännu viktigare att försvarsin-dustrin också i betydligt större nationer tvingas tillstrukturförändringar. I har antaletstora försvarsindustrier minskat kraftigt till följd avfusioner och uppköp. Det har givit några jätteföretagmed väldiga utvecklingsresurser, och det kommermed stor sannolikhet att leda till att det amerikanskateknologiska försprånget inom flera viktiga tekni-kområden för försvarsmateriel blir än mer markerat.I har motsvarande omstrukturering varitbetydligt svårare att genomföra, väsentligen därför attnationella ambitioner har varit hinder för fusioneröver nationsgränser. har dock någrastora affärer genomförts.Den svenska försvarsindustrin håller alltså på attomstruktureras från att ha varit i huvudsak nationelltill att i hög utsträckning bli en del av en europeiskindustri. Denna omstrukturering måste bejakas, me-nar vi. Det får dock inte stå i motsatsställning till,som jag har påpekat, att svensk försvarsin-dustri på egen hand också framgent ska kunna finnasamarbetspartner inom amerikansk försvarsindustri.Alternativet till europeisk och transatlantisk samver-kan är för del således inte inhemsk för-svarsindustri utan snarare ingen försvarsindustri alls.Fru talman! Öppenhet och tydlig redovisning ärviktiga ingredienser i en restriktiv vapenexport. Detär också viktigt för att acceptans bland medborgarnaska kunna finnas. Som påpekas i det särskilda yttran-det nr 3 innehåller inte regeringens årliga skrivelse tillriksdagen lika mycket information som vissa andrasamarbetsländers årliga rapporter till sina respektiveparlament. Där menar vi att vi måste ha en mer öppenoch klar redovisning.Slutligen, fru talman, vill jag framhålla att det ärmycket angeläget att från svensk sida även fortsätt-ningsvis framhålla nödvändigheten av att alltid ges möjlighet att komma in så tidigtsom möjligt i processen så att reellt inflytande överhanteringen kan säkerställas.Anf. 15 ():Fru talman! Ärade ledamöter i kammaren! Vi har sett en utveckling sedan det kallakrigets slut mot allt färre mellanstatliga krig i världen.De har i princip upphört. Antalet konflikter har ocksåminskat. såg vi också hur militär-utgifterna i framför allt minskade, ja, halvera-des. I minskade de med över 90 %.Hela den här utvecklingen innebar och innebär kris för den internationella krigsindustrin. Manhar fortfarande, trots många konkurser och nedlägg-ningar, överkapacitet. Men i stället för attanpassa industrin till verkligheten och avveckla denkrigsmaterielproduktion som världen inte längrebehöver har man satsat på en allt aggressivare mark-nadsföring för export och ett ökat samarbete mellanolika länders industrier. Gemensamt har krigsindust-rin i världen, också i , bedrivit ett intensivtlobbyarbete gentemot parlamenten för att liberaliseraexportpolitiken och tillåta vapenexport till länder somtidigare har varit helt stängda för sådan.Jag anser att detta, fru talman, är grunden för detramavtal som vi nu ser och behandlar här i - ett framgångsrikt resultat av krigsindustrinslobbyarbete också här i Sverige.Vi i ser flera faror och negativa kon-sekvenser med detta ramavtal. Först och främst finnsdet frågetecken och otydligheter kring hur detta på-verkar den svenska alliansfriheten. I avtalet förbindervi oss från svensk sida att skicka vapen till ett landäven om det landet skulle hamna i krig. Det står ibjärt kontrast till tidigare antagna riktlin-jer, och det är också någonting som gör otydlighetenkring den svenska alliansfriheten uppenbar.Den andra faran med avtalet gäller öppenhetenoch den uppenbara risken att svensk krigsmaterielkommer att hamna i diktaturer eller stater som ärinvolverade i pågående väpnade strider och krig. Vihar tidigare från sida hävdat vikten aven öppenhet kring vapenexporten. Den är ju ett av detydligaste uttrycken för svensk utrikespolitik. Biståndpåverkar konkret, men vapenexport påverkar kanske iännu högre grad konkret.Det är viktigt att allmänheten har en insyn och attden parlamentariska granskningen av vapenexportenär omfattande. De landlistor som ska upprättas ienlighet med ramavtalet kommer dock att vara hem-ligstämplade. I propositionen står det förvisso, ochdet tror jag att försvarsministern kommer att beröra isitt inlägg, att parterna har möjlighet att lägga in sittveto. Men frågan är hur stor sannolikheten är att Sve-rige skulle lägga in sitt veto. Om går emot defem samarbetsparterna för att stoppa en lönsam affärpå grund av att ett land eller enstaka länder på den härlistan inte uppfyller vår syn på mottagare av vapeninnebär det en risk för att skulle uteslutas frånden gemensamma produktionen. och svenskindustri skulle då lida ekonomiska förluster och dess-utom betraktas som en dålig samarbetspartner. I dettasammanhang är det ganska uppenbart att det skaväldigt mycket till för att skulle säga nej exportmottagare.Det har också rests frågetecken kring huruvida deparlamentariska partierna här i följer riktlin-jerna och sina egna partiprogram. Det finns kanskeockså grund för de här frågetecknen. Jag läste alldelesnyss, fru talman, ett pressmeddelande där det påståsatt i sitt partiprogram har en prin-cip om att vapenexport ska begränsas till stabila de-mokratier. I samma pressmeddelande påstås också attKristdemokraterna har bedrivit ett falskspel och givitklartecken till svensk krigsmaterielexport till fleradiktaturer som varit stängda för svensk vape-nexport. Det vore kanske bra om vi fick ett klarläg-gande från på den här punkten: Ärdet deras partiprogram som gäller, eller har partietredan börjat liberalisera sin syn på svensk vapenex-port?Det finns också en risk att svensk krigsmaterielhamnar i kommunistiska diktaturer. Vi har ofta endebatt här i kammaren om vikten av att stötta demo-krati och utveckling av länder där demokratin är engrundsten. Även här tycker jag att det skulle kännasväldigt tillfredsställande om det parti som oftast talarom vikten av demokrati - det gäller Moderata sam-lingspartiet - kunde klargöra här i kammaren att manaldrig kommer att gå med på svensk krigsmaterielex-port till en kommunistisk diktatur. Jag tror att detvore väldigt klargörande både för oss ledamöter här iriksdagen och också för allmänheten att få detta tyd-ligt klarlagt.Vi har alltså ett ramavtal där det föreslås att land-listorna ska vara hemligstämplade, vilket förhindraren parlamentarisk öppen debatt och en allmän insyn.Det utgör en självklar och uppenbar risk att svenskkrigsmateriel kan komma att hamna i stater där videfinitivt inte skulle vilja se att svenska vapen ellerdelar av krigsmateriel producerad i vårt land skullehamna. Men det finns ingenting explicit i ramavtaletsom utesluter en öppenhet. Därför är Miljöpartietsståndpunkt i första hand att vi bör avvisa ramavtalet.Men om så inte blir fallet, om det finns en majoritetför detta avtal, finns det ändå en möjlighet för kam-marens ledamöter att låta handling överensstämmamed de vackra ord vi ofta uttalar här i talarstolen ivåra utrikespolitiska debatter, nämligen orden omöppenhet. Det är ju också ett honnörsord i debattenkring EU. driver hårt kraven på öppenhet ochgenomskinlighet. Det borde då inte vara något pro-blem för kammarens ledamöter att bifalla reservation2 till det här betänkandet, som just handlar om attlandlistorna ska vara öppna och därmed möjliggöraen demokratisk och allmän debatt om svensk krigs-materielexport. Då skulle man också få handling attöverensstämma med ord. Våra ord om vikten av öp-penhet skulle åtföljas av konkret handling. Jag harsvårt att se några argument mot att vi ska ha dennaöppenhet när det gäller en så vital del av svensk utri-kespolitik som krigsmaterielexporten de facto är.Självklart stöder alla de reservationersom vi har skrivit, men för tids vinnande, fru talman,yrkar jag endast bifall till reservationerna 2 och 3.Anf. 16 ():Fru talman! Vi behandlar nu utrikesutskottets be-tänkande UU8. Det är ett ramavtal om åtgärder för attunderlätta omstrukturering och drift av de europeiskaförsvarsindustrin som det här betänkandet behandlar.I beredningen av betänkandet har försvarsutskotteterbjudits möjlighet att yttra sig över propositionenjämte de motioner som inkommit med anledning avpropositionen. Så har också skett, och de synpunkter-na är återgivna i betänkandet. Vi vet att det här i de-batten också finns ledamöter som kommer från för-svarsutskottet. Vi har vidare möjlighet att få lyssna påförsvarsminister i de-batten.I det färdigarbetade betänkande som vi nu ser lig-ga här på kammarens bänkar konstateras att ramav-talet förutom omfattar länderna ,, , och . Vadjag har förstått av en del inlägg, inte minst från LarsOhly, är det fel länder. Däremot har jag inte fått nå-gon redovisning av vilka länder som det skulle vararätt att samarbeta med.Utskottet skriver att man välkomnar den för-svarsindustriella förändringsprocess som inleds iEuropa. Utskottet framhåller vidare att försvarsin-dustrins internationalisering är en förutsättning för attindustrikapaciteten ska kunna bevaras i ochför att säkra den svenska försvarsmaktens materiel-försörjning med bibehållande av vår traditionellamilitära alliansfrihet och säkerhetspolitiska hand-lingsfrihet.Fem reservationer har avlämnats, och några avdessa har det här yrkats bifall till. Jag vill yrka avslagpå alla de här reservationerna. Jag yrkar också avslagpå den framställan som har gjorts om att avslå helabetänkandet, alltså att avslå ramavtalet. Jag yrkarbifall till betänkandet och ramavtalet. Utskottets ma-joritet har dragit slutsatsen att det av såväl säkerhets-politiska som försvars- och industripolitiska skäl ärav stort värde att deltar i den omstruktureringsom måste äga rum i . Därmed yrkar jag bifalltill majoritetens ställningstagande.Jag vill också understryka att det trots reservatio-ner och särskilda yttranden inte har preciserats någraalternativ till detta betänkande vare sig i debatten iskrift eller i talen här . Denna frånvaro av alter-nativ måste få bilda en ram inte bara för behandlingeni sak utan också för den vidare debatten.Jag kan tillägga att fått möjlighet att inför utskottet di-rekt framföra sina synpunkter. Synpunkter framför-des, och det var intressant. Vi hade också möjlighetatt debattera dem. Men inte heller de kunde peka påett alternativ till ramavtalet.Även om vi är klara över frånvaron av alternativtill det här betänkandet är det naturligtvis viktigt attdelfrågorna blir belysta och att vi väl väger de syn-punkter som vi har kunnat ta del av från olika hållunder beredningen. Men ingen borde vara betjänt avatt göra en fjäder till en höna - även om vi närmar osspåsk.Fru talman! Två viktiga argument har beaktats.För det första är det att överkapaciteten har en ex-portdrivande effekt och för det andra att överkapaci-teten kan leda till en konkurrenssituation som sätterpress nedåt på kraven på exportkontroll. Här blirramavtalet en motpol. kan dessutom bliett viktigt instrument för att påskynda avvecklingenav den betydande överkapacitet som finns inom deneuropeiska försvarsindustrin.Ramavtalet ger också förutsättningar för en eko-nomiskt sund försvarsindustri. Vi borde alla ha ettintresse av att säkra en effektiv användning av försva-rets resurser för materielanskaffning. Vem har ett lustatt lägga mer pengar på försvarsmateriel än vad sombehövs?Miljöpartiet och tycks däremotvilja spendera mer på krigsmateriel än majoriteten.Frågan är om de fullt ut tänkt igenom konsekvensernaav sina ställningstaganden. Inget av dessa båda partiervill avväpna försvaret. Vill och Miljö-partiet att krigsmateriel ska vara så dyrt som möjligtför svenskarna? Det vill inte jag. Jag vill att man skavara återhållsam och ansvarsfull med pengarna ävenpå det här området. kommer också genom sittdeltagande att få insyn i och möjlighet att påverkaexporten från på ett helt nytt sätt.Utrikesutskottet ser som en förutsättning att avta-let är förenligt med det nu gällande regelverket förexportkontroll och att kontrollen av de produkter somläggs under ramavtalet kommer att utövas genom detsvenska regelverket. Om det kan man läsa vidare ibetänkandet.I fråga om krigsmaterielexport ser man vilkakriterier som vi slår fast även för framtiden och fördetta ramavtal. Utförseln ska inte beviljas om denstrider mot internationella överenskommelser somSverige har biträtt, mot beslut av FN:s säkerhetsrådeller mot folkrättsliga regler om export från neutralstat under krig. Dessa tre punkter, som jag än en gångupprepar, utgör ovillkorliga hinder för export.Jag vill också säga att utförsel ej bör ske omdet avser stat där omfattande och grova kränkningarav mänskliga rättigheter förekommer. Vi har ocksådet tredje kriteriet, som talar om hinder för utförsel-tillstånd för stat som befinner sig i väpnad konfliktmed annan stat eller är invecklad i internationellakonflikter som kan befaras leda till väpnad konflikt.Det gäller också stat som har inre väpnade orolighe-ter. Det är ju den delen vi ser en oroväckande ökningav.Fru talman! gäller nu i sex länder,men det är möjligt att utvidga kretsen avdeltagande länder. Intresset är redan så här inled-ningsvis stort. EU:s uppförandekod får i alla händel-ser en förnyad tyngd. En ökad restriktivitet från EU-kretsen är ju bara att välkomna.Landlistorna är väl belysta i detta betänkande ochhar också tagits upp i en del anföranden här. Men viska veta att landlistor förekommer i ex-portkontrollen i samband med licensavtal. De listorsom upprättas inom ramavtalet kommer att bedömaspå samma grunder som dagens listor, dvs. enligt deallmänt gällande bestämmelserna i sekretesslagen.Största möjliga öppenhet är önskvärd, men vimåste även respektera våra samarbetspartner. inte lämpligt att offentliggöra information om ettsamarbetsprojekt när ett annat land inom projektetinte gör det. Här kommer det att behövas en dialogframöver. Det är något som regeringen redan nu haraviserat. På frågan om vilka förutsättningar det finnsför en samordnad rapportering av ramavtalsprojekt ide olika offentliga nationella rapporterna finns i daginget klart svar, men jag understryker att jag tyckeratt det är oerhört viktig att man arbetar vidare på detsätt som regeringen har aviserat.Klart är att regeringen har sagt sig vilja verka fören statistikredovisning på europeisk nivå. Export frånSverige kommer att redovisas som i den årligariksdagsskrivelsen, och då även täcka den export somsker på grundval av ramavtalet.Fru talman! fortsätter att ver-ka på samma sätt som . Vi utgår från att strä-van även blir ett brett partipolitiskt stöd förden förda exportpolitiken. Det betecknar vi sommycket värdefullt.Exportkontrollrådet fattar inga bindande be-slut. Det är utskottets mening att en oför-ändrad tillämpning av det svenska regelverket fordraratt hörs innan en landlista för-handlas och att rådets utlåtande utgör en viktig grundför den svenska förhandlingsinstruktionen. Detta sistakonstaterande är viktigt.