prot · GO0970 · 2001-02-21 00:00:00 — Detgäller att se den som ett folkhälsoproblem och intesom en allmän servicefråga.Unga människor dricker mer än tidigare, menockså mer . Barn och ungdom harblivit en viktig målgrupp för alkoholindustrin efter-som den spekulerar i att denna målgrupp rimligtvis ärframtidens marknad. Reklammakarna talar sällan omalkoholen som något hälsofarligt. Ungdomarna bom-barderas med en alkoholreklam som visar att de somdricker är framgångsrika, glamourösa och rentavsexiga. Reklamen inriktas på att alkohol är ett sätt attbli socialt accepterad.Alkoholindustrin har ofta hävdat att man inteuppmuntrar det man kallar för överdrivet drickande.Men hela industrins framtid ligger ju i att rekryteranya konsumenter och få dem som redan dricker attdricka mer. Det är en myt att marknadsföringsinsat-serna inte skulle rekrytera nya konsumenter utan barainrikta sig på att få alkoholbrukare att byta märke.Vid detta i fanns det englättad och påkostad broschyr riktad till ungdom. Påsista sidan ser man till yttermera visso en baby i ensparkdräkt med öljätten logotyp stort upp-slagen. Tala om cynism!WHO:s generaldirektör, förra norska statsminis-tern , var mycket uppbragtöver denna och andra marknadsföringsinsatser frånindustrierna, över hur de har agerat i det förgångnaoch över hur de agerar . Jag tror att det var braatt hon så realistiskt såg allvaret och gick till motat-tack mot industrins ambitioner att mer eller mindreförföra hela ungdomsgenerationer. Världshälsoorga-nisationens chef talar ju här med stor auktoritet ochtrovärdighet. Hon har haft, och berättat om, drogpoli-tiska tragedier rakt in i den egna familjen.Nu kan det konstateras att alkoholbruket inte baraskördar "gamla alkisar" utan också bryter sig in imycket tidiga år. Det har sagts här att det upp-gavs att i drabbas minst 55 000 ungdomarvarje år av en för tidig död på grund av sitt alkohol-bruk. Den höga siffran har skakat om konferensenoch lett till att många politiker har börjat fundera inya banor.Jag tror också att det är viktigt att vi ser propor-tionerna här. Hela det europeiska etablissemangetmobiliseras för att hejda den s.k. galna ko-sjukan.Den har visserligen tragiskt nog skördat ett femtiotaldödsoffer. Men ställer man detta i relation till dendödsvåg som går fram bland unga så är dedöda vid en sådan jämförelse 1 000 gånger fler. Visstkan vi tala om proportioner, fru talman - eller rättaresagt om brist på proportioner.Det går en drogvåg över och . Lågtbeskattade alkoholvaror utifrån förs in i för-hållandevis stora mängder i vårt land. Till det kom-mer en stor inhemsk konsumtion byggd på en mycketaktiv marknadsföring, i sin tur möjliggjord genomkommunernas alltför generösa tillståndsgivning.I många kommuner ses utskänkningstillståndetendast som en rättvisefråga och en fråga om service.Man ser inte den sociala dimensionen. Till det kom-mer det stora utbudet av det som kallas hembränt.Attityden är ofta att det i vissa kretsar sällan betraktassom något större brott att delta i sådan tillverkning.Det kan också vara så att man avtrubbat deltar somlangare.Det tragiska är att så många vägrar att inse att entidig ungdomsdebut oftare i förlängningen leder tillannat drogbruk. Enligt uppgår denillegala droghandeln i världen till . Det är, i pengar räknat, mer än världens sam-lade bilindustri. Denna drogvåg drabbar vår ung-domsgeneration i och med det försämrade nykter-hetsläge som finns bland minderåriga. Där spelar detfaktum att alltfler pubar inte upprätthåller ålderskon-troll tillsammans med större införselkvoter från ut-landet och lättheten att komma över hembränt storroll.Det är tillfredsställande att se att i princip ställerriksdagens partier, med undantag av ,upp bakom en socialt inriktad alkoholpolitik. Visstkan jag också mena att det behövs en större fasthetoch konsekvens i det praktiska handlandet, menfärdriktningen i propositionen i stort måste ändå an-ses vara åt rätt håll.I en Europatabell ligger vi hyggligt till. Men enintressant iakttagelse är att andra europeiska länder äri färd med att minska sin alkoholkonsumtion, medanvi i i bästa fall har en flack kurva som nutyvärr går uppåt.Det finns anledning att leva upp till den politiskaoch moraliska förpliktelse vi har sedan iParis 1995 då band sig för ett långtgåendeprogram mot missbruk och för en bättre folkhälsa.Dagens programskrivning vid , somförmodligen kommer att antas vid ,är ett viktigt dokument som som stat och deenskilda kommunerna har anledning att ta på allvaroch försöka leva upp till.På narkotikaområdet har gjort för-tjänstfulla insatser på regeringsplanet och genomsvenska EU-parlamentariker. Men jag tror att detbehövs en mer aktiv insats i kampen mot narkotika dåman i vissa EU-kretsar har en alltför passiv hållning.Det finns ett internationellt intresse för en svensk ochnordisk restriktiv alkoholpolitik. Det är någontingsom vi också bör kunna se som en god exportvara.Detta gäller inte minst på trafiknykterhetsområdetsom ett viktigt inslag i den högtidligt proklameradenollvisionen.Alkoholpolitiken är ju mycket komplex och krä-ver stor varsamhet och vaksamhet. Det är bildligt enbyggnad med många byggstenar. Det går inte attrycka ut några och tro att stabiliteten kvarstår. Det ärviktigt att se alkoholpolitiken i ett sammanhang somhar med folkhälsa göra. Det gäller inte minst ungdo-mars möjligheter till ett fungerande arbetsliv ochderas möjligheter att hantera sin egen sociala situa-tion. För detta har vi som politiker ett långtgåendeansvar där vi kan samlas kring några gemensammanämnare.Propositionen tar också upp några alkoholfria zo-ner som vi länge har debatterat här i i mo-tioner. Det handlar om att vi skulle få några alkohol-fria öar i världssamfundet där arbetsliv, trafik, tidigabarn- och ungdomsår, blivande mammor under gravi-ditet och de av alkohol och andra droger redan skada-de skulle garanteras en alkoholfri miljö.Fru talman! Jag har självfallet inga illusioner omatt vi ska få ett alkoholfritt samhälle. Men om vi görbegränsningar av det här slaget uppfyller vi det somnämns i den aktuella propositionen om att begränsaden totala konsumtionen för att minska skadorna.Det ligger också väl i linje med de stora beslutsom fattades i riksdag.Det skedde med den tydliga avsikten att minska sam-hällets ekonomiska kostnader och det mänskligalidandet. Det byggde på kunskapen om att en ökadalkoholkonsumtion ger ökade skador och för mångaför tidiga dödsfall. Därför är det illavarslande attkrafter här i vill ta bort t.ex. det ekonomis-ka stödet till de ideella folkrörelser som hävdar kun-skap och socialt engagemang för en bättre folkhälsa.Fru talman! Vuxengenerationen har ett stort an-svar för allt detta. Det gäller oss som medborgare,föräldrar, lärare, myndigheter och politiker. Om dettabör vi tala mera. För detta bör vi kräva realistiska ochangelägna reformer som säkrar en förbättrad folkhäl-sa i vårt land och i Europa.Anf. 115 ():Fru talman! Det bärande temat i den här proposi-tionen är att vi genom att begränsa totalkonsumtionenoch pressa tillbaka den också ska kunna begränsaskadorna kring alkoholen. En annan viktig faktor somnämns i propositionen och i betänkandet är att vårtmedlemskap i starkt påverkar alkoholpolitikenoch våra möjligheter på olika områden.Jag tänker inte försöka jäva det påståendet. Tan-ken på att skulle integreras i , somdet faktiskt hette 1988, väcktes i och med propositio-nen och den västeuropeiska integrationensom var starten på EES-förhandlingarna som så små-ningom resulterade också i det svenska medlemska-pet. I anslutning till den propositionen väckte jagtillsammans med några andra socialdemokrater enmotion där vi tog upp en rad olika aspekter. Det somjag vill erinra om i det här sammanhanget är att vi därföreslog att alkohol och tobak skulle undantas fråndet här integrationsarbetet. Redan då hade väl mångainsett att just alkohol och tobak är varor eller pro-dukter som egentligen inte hör hemma och kan hante-ras inom ramen för normala marknadsekonomiskaprinciper. Hanteringen av dessa två produkter måstealltid omgärdas av särskilda restriktioner och särskil-da regler.Vi nådde inte framgång med motionen. Jag kannaturligtvis till min ledsnad konstatera att EU i dagstöder reklam för vinkonsumtion. Man stöder ocksåvinodlingen och tobaksodlingen med särskilda peng-ar. Det känns naturligtvis inte särskilt meningsfulltutifrån svenska folkhälsoförhållanden att ha en orga-nisation som stöder produktionen av de här varorna.Fru talman! Sedan EU-anslutningen har det fun-nits många profeter som indirekt och direkt har före-trätt de ekonomiska intressen och vetat exakt vadSverige skulle göra för att anpassa sig till EU. Sys-tembolaget - detaljhandelsmonopolet - borde gesupp. Vi borde anpassa oss till vad som är normalt utei . Det var ett av budskapen. ,tidigare finansminister, leder en organisation på vin-och sprithandlarområdet som gärna vill förbättraalkoholpolitiken genom att öka intäkterna till sinalkoholindustri. Det var ett enda exempel i det härsammanhanget.Systembolaget klarades kvar. Den här lite skojigahandlaren , understödd av ICA och , drev processen ned till i . Efter en hel del arbete vannSverige framgång i de här sammanhangen. säga att nu är Systembolaget en hörnsten ialkoholpolitiken för åtminstone sex av partierna.Om man tar del av de moderata reservationernaoch de moderata särskilda yttrandena tycker jag tvingas konstatera att nu lämnar Moderaternadefinitivt den socialt ansvarsfulla alkoholpolitiken.Man lever på förhoppningar. Under marknadsekono-mins devis talar man om att man måste göra än denena än den andra saken. Jag erinrar mig ett uttalandesom en ännu tidigare finansminister, , gjorde ien alkoholpolitisk debatt i den här kammaren, ellerdet var nog snarare i en av de andra kamrarna somfinns i det andra huset. Han sade: Jag tycker att denmoderata politiken är lika möjlig som att promenerapå regnbågen med en månskära till käpp.Om försöker göra allvar av sin alko-holpolitik och tror att den ska motverka skador ochannat, är det lika trovärdigt som att försöka sig på attpromenera på regnbågen.I dag avslutas den stora europeiska alkoholkonfe-rensen här i . Det är mycket klokt som harsagts vid den konferensen. Det har refererats härtidigare. Jag vill nämna den kända alkoholforskarenRobin Room som har en bred internationell erfaren-het och är verksam i . Han konstaterade isitt bidrag på den här konferensen att det inte är depopulära åtgärderna i alkoholpolitiken som ger braresultat. Tvärtom är det de impopulära åtgärdernasom påverkar konsumtionen och därmed skadorna.Det går inte att driva en socialt ansvarsfull alko-holpolitik om det är så att man tror att man ständigtska vara populär. talar ofta om att manmåste ha en förankring hos befolkningen för politi-ken. Det är alldeles riktigt. Det tror jag är en av desaker som har påverkat den svenska alkoholpolitikensedan mitten av 90-talet och framåt, eller ännu tidiga-re.Men det är ju faktiskt politikernas uppgift att ock-så söka förankring för den politik som man anser varaviktig. Man ger upp ochhävdar bara att det inte går om inte folk är med ochatt man ska göra precis som folk säger.Låt mig säga ett par ord om det som ibland harkallats desintresseringspolitik, alltså att det enskildavinstintresset inte skulle få spela någon större roll iden svenska alkoholhanteringen. Det är ju det somhar präglat den svenska alkoholhanteringen under enlång följd av år.Men det är också det som har minskat. Ut-rymmet för icke vinstdrivande alkoholhantering ellervinster enbart till staten har ju minskat genom och genom EU-medlemskapet. Man har alltsåfått ett ökat utrymme för marknadskrafterna just på dehär produkterna som egentligen inte tål att hanterasfritt från restriktioner och annat.Fru talman! I den här nationella handlingsplanenfår kommunerna ett stort ansvar. Man får också en delpengar. Jag tycker att det är bra att kommunernaengageras ytterligare i de här frågorna. Man har godlokal kännedom och kan agera på olika sätt.Men det får naturligtvis inte bli så att riksdagenoch regeringen decentraliserar det här svåra proble-met till kommunerna och lämnar kommunerna attensamma klara det här. Det måste naturligtvis vara såatt staten upprätthåller en alkoholpolitik, upprätthållerett resonemang kring de här frågorna som faktiskt gördet möjligt att ingripa mot lokala missförhållanden.Jag tror att det här är en kärnpunkt i den fortsattaalkoholpolitiken. Det kan aldrig få bli så att man barahänvisar till att kommunerna har hand om det här ochatt de inom ramen för det kommunala självstyret kangöra lite som de vill med de här frågorna. Det måstevara så att staten har anspråk och uppgifter för attkommunerna ska göra det här.Det betyder också att kommunala handlingsplanerför att fullfölja den nationella handlingsplanen måstekunna utformas efter lokala förhållanden. Det måsteockså finnas möjligheter att fullfölja den utan att dejuridiska reglerna kring bl.a. serveringstillstånd ärutformade på ett sådant sätt att länsrätterna i prakti-ken upphäver de lokala handlingsplanerna.Fru talman! Jag ska avslutningsvis beröra bidra-gen till nykterhetsorganisationerna. Jag är motionärtillsammans med några andra ledamöter. Huvud-punkten är att det är förvånande att nykterhetsorgani-sationerna i likhet med idrottsrörelsen och folkbild-ningen bl.a. inte får förtroende att på egen hand för-dela de bidrag mellan sig som avdelas i statsbudge-ten, utan det ska ske av sociala myndigheter på detsociala området. Jag tycker att de myndigheternabetonar vård- och behandlingsarbetet i sådan bety-dande utsträckning att möjligheterna för nykter-hetsorganisationerna att bedriva sin väsentliga upp-gift, att arbeta förebyggande - och som ju också ärhuvudtemat i den nationella handlingsplanen - un-danrycks genom att det ska prioriteras mellan olikavård- och behandlingsorganisationer.Jag skulle alltså vilja peka på att det är väldigtviktigt att man också ger nykterhetsorganisationernaförtroende att agera på det förebyggande området.Moderaterna har i ett särskilt yttrande en väldigtegenartad uppfattning, där man gör rent hus med detideella arbete som utförs i nykterhetsorganisationernaoch kallar det moralism och annat. Man har väl intesärskilt många väljare på det här området, så det spe-lar väl inte så stor roll hur man gör.Men det som skulle var intressant i det samman-hanget är att fråga vad han och modera-terna menar med en normal konsumtion. Den fårnämligen inte skuldbeläggas, enligt moderaterna.Men vad är en normal konsumtion?Fru talman! Får jag allra sist avge en liten röstför-klaring. Jag har tittat noga på reservationerna, och jaghar ju flera motioner. Jag kommer att rösta med ut-skottet i de här frågorna. Det blir väl så att detär politik som står mot utskottets poli-tik. Att då avstå skulle närmast bara tyda på att jaginte vet vilken politik jag vill ha. I valet mellan mode-raternas politik och socialdemokraternas eller ut-skottsmajoritetens politik är mitt val inte svårt. Jagkommer att rösta med utskottet.Anf. 116 () replik:Fru talman! talar om förhopp-ningar. Anledningen till att vi lägger fram en annanalkoholpolitik är att vi är bekymrade. Som jag sade iinledningen av mitt anförande är detta ett av destörsta samhällsproblemen. Den nuvarande alkohol-politiken har inte lyckats komma längre än att vidricker lika mycket som vi gjorde . Där-emot har attityderna och dryckesmönstret ändrats.Det gör att det finns skäl att titta på det. Ännu mergör det det genom att vi har en växande kriminellverksamhet.Av det skälet har vi tittat på länder som har kun-nat liberalisera så att man har fått stöd hos befolk-ningen. Problemet hos oss är att de flesta intestöder alkoholpolitiken.Vi har tittat på som har liberaliserat kraftfullt med försäljning isnabbköpsbutiker osv. har man sänkt kon-sumtionen . Det kan vi ta åt oss och tänka:Går det att göra likadant?Vi har tittat på som har gjort liberalise-ringar och ökat försäljningen. Det visar sig att maninte har mer brottslighet, att man inte dricker mer än iländer som inte har gjort detta. Men man har fått ettstöd i befolkningen, och då finns det skäl att ta åt sigav det.Vi har tittat på utredningar som visar prisets bety-delse, utredningar som visar att sänker man priset ärdet den kriminella alkoholen man kommer åt, intetotalkonsumtionen. Den stiger inte. Vi tycker att detär värt att ta åt sig när man ser sådana uppgifter.Vi har som sagt var sett vad de som lever på kri-minell verksamhet säger skulle skada deras verksam-het. Det är att man sänker priserna på den legalaspriten, vilket jag har redovisat här.Det finns alltså skäl - det är därför vi är oroliga -att ändra alkoholpolitiken och inte stå kvar vid enpolitik som bara förbjuder och som kommer i konfliktmed den allmänna uppfattningen. Vi måste få enpolitik som får stöd av den allmänna uppfattningenoch använda de metoder vi kan, så att vi kan begränsaskadorna och så att vi också kan göra det utan att fåen ökad konsumtion.När det sedan gäller vad som är normalkonsum-tion finns det självfallet inte något exakt svar på det.Men man kan hänvisa till WHO:s expert, , som tittade på detta när det gällde en sänkningmed . I länder där man dricker under vardet inga problem. Där var det inga skadeverkningar.Han hade en gräns på . Jag tycker att den ärhög. Jag tycker att man ska ligga lägre, kanske nedåtfem . Men det går inte att säga exakt.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Jag har noterat att även moderaternakonstaterar att alkoholproblemen är den största soci-ala frågan. Det konstaterade för övrigt redan TageErlander . Men det räcker inte med att kon-statera det i svenska festtalsavdelningen. Vad dethandlar om är ju mera hårdfakta. Vilken politik ärmoderaterna beredda att föra?Det är inte några av de restriktiva delar som finnsi dag som jag uppfattar att tycker om,gillar eller anser att man ska slå vakt om. Den mode-rata politiken baseras ju i allt väsentligt på uppfatt-ningen hos att man kansälja detta i butiker under helt andra förutsättningarän vad som sker i Systembolaget utan att det fårnågra som helst effekter.Det jag tycker är något underligt är att faktiskt betalas och finansieras avjust de handelskedjor och butiker som skulle få handom försäljningen om den moderata politiken gickigenom. Jag tycker att det ändå är någon liten var-ningsklocka.Om normalkonsumtionen vill jag säga att det ären intressant diskussion. Jag tror att vetenskapen iregel brukar säga att om man frågar konsumenterna ärdet ingen som egentligen avviker från den normalakonsumtionen. Möjligen gäller det för oss som ärabsolutister, som ju har en nollkomsumtion.Den moderata politiken tar kanske sikte på JensHannibals uttalande att det under inte ärnågra problem. Den svenska konsumtionen har underavsevärd tid legat på , men jag kanväl aldrig föreställa mig att ens harstängt ögonen så till den milda grad att han inte harsett att det faktiskt finns sociala problem i Sverigeorsakade av alkoholkonsumtionen.Anf. 118 () replik:Fru talman! Det är det som är svårigheten. Detfinns problem, och kan vi inte ta bort alko-holen. Vi måste hitta ett sätt att sammanleva med den,och då får man väga åtgärder mot varandra. Till skill-nad från vad här säger föreslår vikonkreta åtgärder.Jag nämnde , men detvar bara en liten referens. Jag underströk tydligt t.ex.vad andra länder prövar. På kan manunder klart följa en sänkning trots liberalise-ringen. Jag hänvisade också till . Jag stödermig alltså på något mer än Handelns Utredningsin-stitut. Jag tror inte att vill påstå attNya är köpt av handeln i . Någonordning i argumenteringen får det väl vara.När det sedan gäller normalförbrukningen kanman också titta på vad SBU säger efter metastudieröver vad som är skadlig förbrukning. Jo, vinper vecka och man eller vin ochkvinna kan man enligt SBU dricka utan skadeverk-ningar. Jag tycker att det låter mycket, men det här ären diskussion utan fasta gränser, och detta är lite avde fakta som man kan diskutera. Vi står inför detproblemet att vi har alkoholen, som vi inte kommerifrån men som vi måste hitta ett sätt för att umgåsmed. Vi får då se efter var skadenivåerna ligger.Vi får inte inbilla oss att vi genom förbud skakunna komma ned mot ett nolltal och tro att folkkommer att finna sig i det. Då söker sig människor istället till hembränd, insmugglad eller på annat sättolagligt åtkommen sprit. Det är där balansen går. Nivill inte se att det finns ett problem, eller så tror ni kan komma åt det genom förbud.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Det känns något nattståndet att behö-va diskutera förbud eller ej med . Menom har den utgångspunkten att exem-pelvis jag eller skulle stå för enförbudspolitik visar det att inte hardeltagit i den här debatten på åtskilliga decennier. Jaghar varit aktiv i , och jaghar aldrig förespråkat ett förbud. Jag har konstateratatt alkoholen är ett faktum och finns i samhället. Detkommer vi inte ifrån, men vi måste vidta åtgärder.Jag tror att resonemang äger giltighet.Det är svårt att bli populär på alkoholpolitik. Det äromöjligt att klara de uppställda målen med minskadtotalkonsumtion, mindre skador och annat om mantror att man enbart behöver ägna sig åt populära åt-gärder. Det är faktiskt de impopulära åtgärderna somär de viktiga.Jag har en intressant fråga till , ävenom han väl inte har rätt till någon mer replik: Vilkaonödiga förbud och restriktioner finns det?Fru talman! Allra sist vad gäller Nya Zeeland:Vad är det som skiljer omfattningen av alkoholska-dorna i från den som finns i Frankrikeoch ? Såvitt jag förstår skiljer sig de ländernainte så värst mycket från varandra när det gäller poli-tiken. Skillnaden är möjligen den att nyzeeländarnagillar sin alkoholpolitik mycket mer än vad frans-männen gillar sin, men omfattningen på skadorna ärju mycket större exempelvis i och änvad den är i Nya Zeeland.Varför tror man att den nyzeeländska politiken såenkelt skulle kunna appliceras på svensk alkoholpoli-tik?Anf. 120 ():Fru talman! Det känns roligt att få avsluta den härdebatten genom att dela ut beröm. Jag vill tacka soci-alutskottet för att det ställt sig bakom s-kvinnornasmotion So22 om att stärka frivilligorganisationernasroll genom bättre fördelning av medel till verksam-heter inriktade på att förebygga, stödja och hjälpakvinnor och barn där alkohol förekommer.Orsaken till att vi s-kvinnor anser att det är själv-klart att t.ex. , och kvinnojourer-na får större tillgång till de medel som ska fördelasmed anledning av den nationella handlingsplanen äratt många av oss har varit med om att starta kvinno-jourerna i . Många av oss har också arbetataktivt med kvinnor och barn utsatta för våld, och vivet vilken roll som alkoholen har i kvinnovåldet.Jag var med om att starta Alla Kvinnors Hus iStockholm och har efter många års arbete i kvinno-jouren fått väl dokumenterade kunskaper om hurverkligheten ser ut för många kvinnor och barn somär utsatta för våld eller lever under hot om våld.Alkholens roll i kvinnovåldet har länge varit känd,och därför är det nu dags att kvinnojourerna, somredan i dag arbetar med opinionsbildning och direktstödjande jourverksamhet, dels får ökade anslag föratt förebygga alkoholens skador och skapa opinion ifrågan, dels får en bättre erkänd roll för sina kunska-per.Hitintills har av tradition mest medel till att före-bygga alkoholskador gått till etablerade frivilligorga-nisationer. De behöver medel, och de har gjort ett brajobb. Men, fru talman, övriga organisationer har hit-intills fått mindre medel till sitt viktiga arbete. servi fram emot och regeringens stöd och attvi hädanefter kan få en bättre fördelning av medelsom kommer kvinnor och barn till godo.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och tilltillkännagivandet med anledning av s-kvinnornasmotion So22.I detta anförande instämde ,, , , , , , , , , , KerstinKristiansson Karlstedt och (alla s).Anf. 121 () replik:Fru talman! Jag vill gärna instämma i det som In-ger säger om sambandet mellan våldetoch alkoholkonsumtionen.