prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — blir då en väg för dem somkan skrapa ihop pengar. Därför är det viktigt att Sve-rige anstränger sig för att finna en lösning när detgäller transportörsansvaret som inte än mer begränsarmänniskors möjligheter att fly till ett EU-land. Vidarebör kraftfullt verka för att viseringslistankortas avsevärt. Jag tycker att ett rimligt delmålskulle kunna vara att mindre än hälften av världensländer omfattas.Översynen av måste ge ökadflexibilitet när det gäller möjligheter att frångå prin-cipen om första asylland. Särskilt gäller det för ska medverka till att hålla samman familjer,vilket är viktigt för en god integration. Men det gällerockså så länge som de olika medlemsländerna prakti-serar så skilda tolkningar av vem som är berättigadtill asyl.En överenskommelse behöver komma fram somanger hur ansvaret för flyktingmottagandet ska för-delas mellan medlemsländerna och hur kostnadernaska delas rättvist. Vid massflyktssituationer är beho-vet än större av en rättvis fördelning. Villkoren förflyktingarna ska även då grundas på de internationellaavtal som medlemsländerna har tillträtt.Personer som har fått avslag på asylansökan i ettEU-land ska inte straffas genom att besöksvisum tillsläktingar i EU-länderna förvägras. Det är inhumant.De närmast rutinmässiga återreseförbuden, som bl.a.Sverige praktiserar efter ett avslagsbeslut, har i da-garna kritiserats av Migrationsverket.Fru talman! Vårt engagemang kan inte begränsastill hur vi ska kunna ta emot flyktingar utan måsteockså omfatta hur vi ska motverka att flyktingström-mar över huvud taget uppstår. Många olika politi-kområden berörs utöver flyktingpolitiken, t.ex. utri-kes- och säkerhetspolitiken, handels- och biståndspo-litiken och också miljöpolitiken.Sverige är bra på konfliktförebyggande civila in-satser och kan bidra till att utveckla EU:s politik inomdetta område. Samma sak gäller insatser inom demo-krati, mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning.Biståndspolitik för att motverka fattigdom är ock-så ett av viktiga bidrag, liksom arbetet förrättvis världshandel. Också en ambitiös internationellmiljöpolitik bidrar till att begränsa flyktingströmmar.Fru talman! Mycket av det jag har nämnt är pågång inom EU-arbetet. Många förhållningssätt somjag tagit upp här säkert också upp av densvenska regeringen. Jag vill med mitt anförande stry-ka under hur viktigt det är att regeringen har en am-bitiös ansats för en gemensam flyktingpolitik sompräglas av generositet och humanitet.Anf. 139 () replik:Fru talman! Jag vill gärna hålla med föregåendetalare om de flesta synpunkterna på regeringens in-riktning. Dock saknade vi kanske någonting frånBerndt när det gäller ledarskap och vad Sve-rige faktiskt kan göra självt, och då faller tanken påatt han företräder ett parti som har regeringsmakten.Det gäller synen på asylprocessen i . Det är endel av den materiella lagstiftningen som det ocksåkommer att sättas miniminivåer på inom EU så små-ningom. Då är det väldigt trist med de enorma hand-läggningstider, den brist på genomskinlighet och denrättsosäkerhet vi ser i dag.Min fråga till är vad han tyckerom detta och om han är beredd att där driva på sinregering.Ett annat område inom EU som har varit uppe tilldiskussion är frågan om reglering av massflyktssitua-tioner. Där har en materiell lagstiftning varit på gång,men det var ett visst sjabbel från regeringens sida försnart . Är beredd att drivapå sin regering även där?Anf. 140 () replik:Fru talman! Ett enkelt svar är ja.När det gäller rättsosäkerheten tycker jag att vihar ett ganska bra system. Det blir dock än bättreefter den utredning som är på gång och som ärföremål för behandling, om vi nu kommer att få ettdomstolsförfarande. Jag pläderar i alla fall för någonform av domstolsförfarande. Om det blir en domstoleller flera tycker jag är sekundärt, bara det blir ettdomstolsförfarande med tvåpartsförhållande.När det sedan gäller handläggningstider är ju dettaen gammal fråga. Jag kom in i 1985, ochdet är samma fråga vartenda eviga år. Jag tror inte attvi kommer ur det här. Vi kommer att få leva medbesvär med handläggningstiderna. Men man kan barasvara ja på det säger, dvs. att vi måstegöra allt vi kan för att korta dem. Där tror jag att hanhar med sig och egentligen rege-ringen också. Man kan undra varför vi aldrig tar ossur det här. Det tycks vara väldigt svårt.När det gäller massflyktssituationer sade jag i mittanförande att vi bör leva upp till de konventioner somvi har anslutit oss till.Anf. 141 () replik:Fru talman! Det var bra med ett klarläggande omatt vi står enade om något. Tydligen har Folkpartietoch andra partier allierade även inom Socialdemo-kraterna. Det är enormt viktigt att asylprocessen försöver till en mer regelrätt domstolsprocess. Det är nästintill absurt : Vi har ett system med förvalt-ningsdomstolar för alla möjliga saker, men när detgäller människors rätt att uppehålla sig här i landet,motparten är den svenska staten och dessa människorriskerar att utvisas kanske till döden får de inte enrättssäker process. Det är fullständigt oacceptabelt.Men det behövs nog också en viss resursförstärk-ning till , som det numera heter. Detär väldigt långa och omfattande balanser där. Jaghoppas att vi tillsammans kan driva på så att det skeren förändring där redan i den vårproposition vi harframför oss.Anf. 142 () replik:Fru talman! När det gäller allierade inom s har jagen känsla av att har alla inom s somallierade när vi talar om den här domstolsprocessen.Jag skulle bli otroligt förvånad om regeringen intelade fram något förslag i den riktningen. Hela arbetethar ju gått ut på att vi ska ändra oss från den nuvaran-de . Det ligger också i hela pro-cessens natur när det gäller invandrarfrågor: Vi klararbara organisationen , och sedanmåste vi ändra. Det är inget konstigt med det. Menhär är det faktiskt en djupare tanke där jag förutsätteratt alla partier kommer att vara ense. Problemetkommer att vara om vi ska ha en specialdomstol ellerde normala institutionerna inom domstolsväsendet.När det gäller resursförstärkningar känner jag intetill alla detaljer kring detta. Men man kan naturligtvisundra om det är resurserna det är fel på eller organi-sationen, för det fungerar inte tillfredsställande. Jagtror dock inte att vi ska ha några illusioner om att fådetta hundraprocentigt. Det är svårt att hantera flyk-tingfrågor. Men det är klart att vi vill att det ska fun-gera bättre.Anf. 143 ():Fru talman! Hitintills har debatten rört deneuropeiska unionen, och det är ju inte så konstigt. Detligger väl i sakens natur att det som ligger oss när-mast också präglar debatten. Alla har vi väl förhopp-ningen och önskan att ska bli mycket fram-gångsrikt under ordförandeskapet.Jag tänker dock ta upp en helt annan fråga, ochden rör utrikesförvaltningen. I mitten av decembertog jag del av en tidningsartikel där kabinettssekrete-rare intervjuades. Vi fick där bekräftat har för avsikt att öppna en ambassad i iVitryssland. Detta var ett besked som jag hälsademed mycket stor tillfredsställelse och tyckte var ro-ligt. Det är ett krav som vi moderater har haft och förtfram i olika sammanhang . Utrikesutskot-tet har också i olika sammanhang och i olika betän-kanden fört fram det här önskemålet. I det senastebetänkandet, som debatterades ,hade vi en skrivning med ett starkt önskemål om skulle öppna ambassad, men majoriteten hade enskrivning som sade att man skulle göra det så snartsom möjligt. Därför hälsade jag förstås detta besked idecember med stor glädje. Jag förstod att det nu varmöjligt och att vi kan förvänta oss att få en ambassadi under 2001.I samma intervju meddelades däremot att man harför avsikt att lägga ned ett antal ambassader. , , , och Heliga stolen.Det är ytterligt allvarligt att drar ned på sinrepresentation ute i världen. Det är ledsamt nog att vide facto inte har någon representation i tre av de kan-didatländer som finns under vårt ordförandeskap. Vihar nämligen ingen representation på , på Cy-pern eller i . är förmodligen detallvarligaste.Att dra ned den svenska representationen i världenär att gå åt fel håll. Vad vi i stället behöver göra är attförstärka vår närvaro. Det är viktigt att finnspå plats och är representerat ute i världen, inte minstmed tanke på den utrikespolitik som vi de facto be-driver och faktiskt är överens om i den svenska riks-dagen, nämligen att i all utrikespolitik betona viktenav de mänskliga rättigheterna och, framför allt, attdemokratiseringsprocessen går vidare över världen.Man brukar säga att den delen av utrikespolitikenvilar på tre ben: offentlig kritik mot stater som krän-ker de mänskliga rättigheterna, bilaterala kontaktersamt bistånd. Och vad kan vara mer viktigt när detgäller det andra benet, om vi uttrycker det så, nämli-gen de bilaterala kontakterna, än att vi finns på platsoch är representerade ute i världen?Jag tror att det t.ex. kan bli förödande för Sverigei vårt agerande i Medelhavsprocessen om vi läggerned ambassaden i . Jag har redan fått indikatio-ner på att representanter här i hörav sig och frågar: Vad har vi gjort, eftersom ni be-handlar vårt land på det här sättet? Jag skulle kunnadra en parallell, fru talman, även om den är någotlångsökt. Det pågår ju en kampanj - viser den på annonspelare överallt - som handlar omhur barn reagerar. Barn gör inte som du säger, barngör som du gör, står det. Jag tror att detta är fel sig-naler att skicka till våra samarbetsländer. Vi säger ensak och gör någonting annat.Nu säger man att neddragningen av ambassaderute i världen beror på ett plötsligt uppkommet bud-getunderskott i utrikesförvaltningens budget. Detfinns olika vägar att gå om man ska kommatill rätta med det här underskottet - om man nu behö-ver göra det. Jag hör nämligen till den grupp somtycker att utrikesförvaltningen måste få kosta.Det är ingen annan som kan sköta det här åt oss.Det är stat mot stat som sköter detta. Det går inte attersätta med något annat. Det här får man satsa pengarpå, så att man är ordentlig representerad ute i världen.I detta inkluderar jag över huvud taget allt somgäller utrikesförvaltningen. Jag tycker att det är vik-tigt att vi kan rekrytera bra folk till utrikesförvalt-ningen. Vi kanske måste bredda vårt rekryteringsun-derlag. Man kanske t.o.m. skulle kunna gå så långt säger: Ska vi bli konkurrenskraftiga i förhållandetill andra branscher får vi se över lönesättningen inomUD också. Men jag tror alltså att den här delen av denverksamhet som vi bedriver måste få kosta. Jag ärallvarligt oroad över att man går för långt i sin bespa-ringsiver.En annan sak är hur mycket pengar man egentli-gen tjänar på att lägga ned, som ett exempel, repre-sentationen vid Heliga stolen. En mindre ambassad änden vid Heliga stolen i finns knappt.Då kan man invända: Ska man ha en ambassadsom rör ett par hundra personer och som rör någrakvarter i ? Men man ska inte underskatta katols-ka kyrkans inflytande i världen och den kyrkans på-verkan över huvud taget på politiken i världen. Jagvill bara påminna om vad som hände i samband medÖsteuropafrågan och annat.Jag tror att det är viktigt att vi är representerade.Tar man bort ambassaden från Heliga stolen skickardet också en mycket lustig signal ut över världen, inteminst gentemot katolikerna i som är en gans-ka stor grupp.Jag tror alltså att man måste hitta ett annat sätt atthantera ett eventuellt budgetunderskott på. Inte löserman det kortsiktigt genom att lägga ned ett antalambassader. Tvärtom tror jag att snålheten bedrarvisheten, som man brukar säga ibland.Dessutom tror jag att det ger otroligt lite pengaratt hastigt fatta sådana här beslut om att lägga nedrepresentation. har vi mycket mer att vinna närdet gäller utrikespolitiken genom att ha en ordentligoch bra representation ute i världen. Snarare än attminska vår utrikesförvaltning och vår representationute i världen skulle jag tycka att det var bättre att manökade på den, behålla de ambassader vi har ochpå sikt försöka se till att vi får representation också iEU:s kandidatländer.Anf. 144 () replik:Fru talman! ska jag inte tala för Broderskaps-rörelsen, nu ska jag försöka vara vanlig socialdemo-krat. Men det hjälper inte. Jag kan inte representeraregeringen. Det borde vara som svarar pådetta. Här är det faktiskt regeringen själv som fattarbesluten. Vi har inte annat inflytande än att opini-onsmässigt plädera för vår synpunkt.Generellt sett tror jag att det är väldigt viktigt attvi har en bred representation ute i världen. Det är dengenerella grunden.Sedan tror jag i och för sig att vi mer och mermåste se om vi kan söka oss via samarbete i Nordenoch i viss utsträckning också via samarbete i EU föratt minska kostnaderna. Vi är trots allt ett mycket litetland.När det gäller de aktuella fallen förutsätter jag attregeringen väldigt noga prövar de argument som harkommit fram i debatten. Det kan gälla att inte enbartgöra Heliga stolen till en kvinnofråga, för det är detinte. Det är en mycket större fråga än så. Det är ex-empelvis . har en del pläderat för.Man bör göra en verkligt allvarlig genomgång av vadsom är möjligt.Men de måste trots allt hålla sin budget. Vi måsteha respekt för det.Anf. 145 () replik:Fru talman! Det gläder mig att min oro för detta. Jag hoppas också att BerndtEkholm använder sitt inflytande som regeringsbäran-de parti för att försöka påverka regeringen i den rikt-ningen att vi inte behöver uppleva att de här ambas-saderna läggs ned.Sedan delar jag naturligtvis upp-fattning att vi ska vara kostnadseffektiva. Man skahitta vägar för att hantera ekonomin på ett ansvars-fullt sätt. Men att dra ned på representationen i värl-den tror jag är en alldeles felaktig väg att gå.Anf. 146 () replik:Fru talman! Det är mycket lättare att arbeta i op-position och hitta fel och brister på olika sätt än närman sitter i regeringsställning och har ett absolut kravpå sig att hålla sin budget. Vi måste hitta lösningar pådetta.Jag förutsätter helt enkelt att regeringen i sitt in-terna arbete verkligen tar till sig den debatt som försoch mycket noga granskar vad man ska göra för att fåsin budget att gå ihop. Och så hoppas jag att slutre-sultatet blir så bra det kan bli. Men det är väldigt svårtatt säga att man inte ska hålla budgeten. Vi får harespekt för den budgetprocess vi har, tycker jag.Anf. 147 () replik:Fru talman! Jag har inte sagt att man inte ska hållabudgeten. Jag har sagt att jag tycker att man ska hittaandra besparingsvägar. Jag tror att vi kanske kanarbeta gemensamt för det här. Jag tycker att vi ska taupp den här frågan och försöka hitta en bred politisklösning för att till varje pris förhindra att det här in-träffar. Det finns säkert möjligheter att hitta andrautvägar för att utrikesförvaltningen ska kunna hållasin budget.Anf. 148 ():Fru talman! Rubriken för denna del av den all-mänpolitiska debatten är en viktig punkt. Det finnsmånga anledningar till ett internationellt samarbete.En anledning är den orättvisa fördelningen av resur-ser i världen, en annan är att många utvecklingsfrågorinte kan lösas på nationell nivå utan måste lösas till-sammans med andra.Internationella kontakter är nu inte bara till förproblemlösning, utan också för att man ska bli sti-mulerad och lära av varandra. För alla dessa aspekterfinns ett flertal olika forum. är ett in-ternationalistiskt parti och välkomnar därför samver-kan med andra länder. Vi vill försöka utnyttja alladessa forum för samverkan.Jag tror också att alla partier här i är förett internationellt samarbete. Det vi inte alltid äröverens om är hur detta samarbete ska ske. Vad gällerEU:s utveckling menar att EU:s orga-nisation lider av ett demokratiskt underskott. Om manformulerar det annorlunda och säger att vi vill ha ettmer demokratiskt samarbete i tror jag inteheller att någon här invänder mot det.EU är en blandning av överstatlighet och mellan-statlighet och inte heller helt tydlig och klar. Tenden-sen i utvecklingen är däremot klar. Vi får mer avöverstatliga och mindre av mellanstatliga beslut. Inteminst bekräftades detta av den senaste regeringskon-ferensen i . En av konferensens huvuduppgiftervar att förenkla beslutsgångarna. Men resultatet blevdet motsatta.Som jag ser det finns det två huvudlinjer för attutveckla EU demokratiskt. Båda har sina för- ochnackdelar.Den ena är att unionen utvecklas mot en ren fede-ration. Den är inte formellt odemokratisk, men be-häftas enligt vår mening med stora brister, inte minstdemokratiska. De federationer som historiskt varitframgångsrika har haft helt andra förutsättningar änEU 15 eller EU 27. Det har funnits en grund i engemensam kultur och ett gemensamt språk. Dessabåda faktorer är nödvändiga för att olika delar i enfederation ska kunna föra en politisk debatt, ha engemensam ekonomi och en gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik. av EU 15 eller EU 27kan knappast sägas uppfylla dessa kriterier. Klyftanmellan beslutsfattare och medborgare blir stor. Språkoch olika förvaltningsstrukturer är också hinder för endemokratisk debatt.Ett argument för federation brukar vara beslutsef-fektivitet. Ett besluts effektivitet står i direkt propor-tion till dess legitimitet. Legitimitet kan endast erhål-las genom en demokratisk process där medborgarnareellt kan påverka beslut och utkräva ansvar för dessabeslut. menar att en federation är enåtervändsgränd och motverkar ett hållbart demokra-tiskt samarbete i Europa.Den andra huvudinriktningen är ett mellanstatligtsamarbete där de nationella parlamenten behållerbeslutsrätten och får ta ansvar för de beslut man fat-tar. Därmed inte sagt att de nationalstater vi har i dagär den för evigt givna lösningen. I en mellanstatligsamverkan finns plats för samarbete mellan två ellerflera nationer, kanske i olika konstellationer och for-mer, beroende på vilket område man samarbetar om. Idet mellanstatliga samarbetet är vägen till beslut enlångsammare process, men de har å andra sidan enmycket större legitimitet och denna är en absolutnödvändighet för ett fungerande samhälle.Fru talman! Hur kan då EU:s institutioner ut-vecklas demokratiskt? Kommissionen är demokratiskoch mellanstatlig i bemärkelsen att det finns en repre-sentant för varje land. Men när kommissionären ärinstallerad försvinner den nationella kopplingen efter-som hon eller han måste avsvära sig det nationellaintresset och enbart företräda EU. Så när kommissio-nen väl är på plats, var finns då det demokratiskainflytandet över kommissionen? Var finns öppenhe-ten i beslutsprocessen? Hur agerar de olika kommis-sionärerna? Hur ska en väljare i ellerBollnäs påverka och utkräva ansvar av en kommis-sionär? Kommissionen har ensam förslagsrätt, ochingen väljare kan påverka dem. Kommissionens rollbör därför minskas.Europaparlamentet är demokratiskt såtillvida attdet väljs genom öppna och fria val. Parlamentet harockså ett öppet beslutsförfarande. För att bli riktigtdemokratiskt måste samtliga ledamöter kunna ställastill svars inför alla väljare. Detta är ju också federa-tionens tanke. Som jag nämnde tidigare anser vi attdet inte finns de nödvändiga förutsättningarna för endemokratisk federation av EU-länderna. Europapar-lamentet ska därför inte få ytterligare makt. Ledamö-terna kan inte demokratiskt ställas till svars för sinaställningstaganden. Legitimiteten är inte heller speci-ellt hög. Valdeltagandet i valet till Europaparlamentet1999 var, med undantag av och , på50 % eller därunder. För del var valdelta-gandet rekordlågt, . De enda länder som hadeett acceptabelt röstdeltagande är de länder som harröstplikt!Ministerrådet är demokratiskt på det sättet att le-damöterna utses av väljarna och kan så länge enhäl-lighet krävs för besluten också ställas till svars införsina väljare. När enhälligheten uppges till förmån förmajoritetsbeslut inträder samma dilemma som finns iEuropaparlamentet. Väljare, t.ex. i , kan inteutkräva ansvar av en majoritet bestående av andraländers ministrar. Vid regeringskonferensen i Niceminskade dessvärre den delen beslut som kräverenhällighet. EU blev inte mer demokratiskt, tvärtom!Ett ganska enkelt sätt att ta ett steg i en mer demo-kratisk riktning hade varit att ge de nationella parla-menten förslagsrätt via ministerrådet.Fru talman! vill påverka EU:s ut-veckling mot ett mer demokratiskt samarbete. Vimenar att det är liktydigt med att det mellan-statliga arbetet ska öka. Det innebär att vi ska utnyttjaalla de arenor som finns för att lösa gemensammaproblem. Det innebär naturligtvis inte att vi då kom-mer att få igenom beslut som jämt är fördelaktiga förSverige. Det blir ett givande och tagande, som detalltid är i förhandlingar. Men de beslut som fattaskommer att ha en demokratisk förankring som ärabsolut nödvändig för en långsiktigt positiv utveck-ling av internationellt samarbete.Anf. 149 ()replik:Fru talman! Det var ett mycket intressant inläggfrån . Det var konstruktivt med idéeroch förslag på hur EU kan utvecklas. också att är ett internationalistisktparti och vill använda alla forum för detta samarbete.Det låter bra. Men har ett problemhär. partiledare och politiske före-trädare från utrikesutskottet, , hävdar ska lämna EU. Hur går det ihop med att man villanvända alla möjligheter som finns i detta internatio-nella forum och vill lämna detta forum? Jagfår det inte riktigt att gå ihop. Hur går resonemanget?Anf. 150 () replik:Fru talman! Det är en ofta återkommande fråga.Vi får ofta försöka förklara. Jag vet inte om jag kan,men jag ska försöka.Inför folkomröstningen ställdes vi inför ett ja ellernej till . Vi i stod då för ettnej. Det blev ett ja, och vi accepterar det. Det var föremin tid i kammaren, men jag tror att vänsterpartister-na röstade för inträdet. Men vi är fortfarande kritiska.När utvecklingen i EU nu har gått längre än vadsvenska folket sade ja till, går det att fundera över närdet är dags för en ny folkomröstning.Att vi kräver utträde är en varudeklaration för varvi står. Men som läget är , tror vi inte att det snab-baste eller bästa sättet - som tror - är attförändra EU demokratiskt inifrån. är villkorensådana, och därför använder vi arenan genom att varakonstruktiva och komma med förslag.Anf. 151 ()replik:Fru talman! Jag vet inte om jag blir riktigt klokarepå det svaret. Det är egentligen en ganska enkel fråga.Det är bra att ni deltar konstruktivt och har idéer omhur EU ska utvecklas, som framhål-ler. Det kanske går att få svar på om ni samtidigtarbetar för att lämna EU. Det är det intrycket man fårnär man lyssnar på , ochandra företrädare. Är det det som är upplägget?Anf. 152 () replik:Fru talman! Vi har accepterat den folkomröstningsom har gjorts i landet. är villkoren som de är.Där finns inget direkt aktivt arbete för att lämna EU,mer än att vi vid olika tillfällen har krävt folkomröst-ningar när förändringarna blir för stora. Folket ska dåfå ta ställning till om vi ska vara med eller inte. Nästafolkomröstning lär väl bli om EMU. Det är sammasak igen: Ska vi vara med eller inte?Så länge villkoren finns, försöker vi vara kon-struktiva och komma med förslag för hur EU skademokratiseras inifrån.Anf. 153 ():Fru talman! Inom migrationspolitiken brukar detfinnas anledning att ta upp flyktingpolitiken när pers-pektivet, som , är internationellt. Frågan omSveriges och andra länders ansvar för världens flyk-tingar brukar flera partier ofta understryka från dennakammare. har dock frågan om arbets-kraftsinvandring seglat upp på dagordningen. Det ären fråga som minst sagt också är internationell, inteminst eftersom delar sina demografiska ut-maningar med hela västvärlden - bl.a. EU.Ekonomiska skäl eller rådande konjunkturläge fåraldrig styra flyktingpolitiken. Som liberal vill jag seen värld, där människor över huvud taget kan resaoch flytta fritt mellan olika länder. Det är en visionsom kan tyckas långt avlägsen, men vars förverkli-gande trots allt påbörjats inom ramen för EU-samarbetet.Den svenska ekonomiska historien är ett tydligtexempel på att invandring generellt är positivt för ettlands utveckling. Mångfald på den svenska arbets-marknaden är därför bra, och en ökad arbetskraftsin-vandring kan betyda mycket av eget värde.