prot · GP0932 · 2001-11-22 00:00:00 — Verksamheten ska präglas av omsorg omindividen och syftar till att barnens förmåga till em-pati och omtanke om andra utvecklas, liksom öppen-het och respekt för skillnader i människors uppfatt-ningar och levnadssätt. Barns behov av att på olikasätt få reflektera över och dela sina tankar om livsfrå-gor med andra ska stödjas.Detta kallar för socialisering. Jagundrar om det också är de övriga borgerliga partier-nas uppfattning att det som står i förskolans läroplanhandlar om socialisering.Jag kan inte tänka mig att ställer sigbakom detta. Jag vill däremot säga att jag är förvånadöver att har gått samman med de övrigapartierna och inte fortsätta det mycket goda arbetesom har utfört för att få en förskola förfler barn och för barn i lägre åldrar än vad som i dagär fallet. Det gäller också förslaget om de lägre taxor-na.Jag ser faktiskt fram emot att nu skullekunna säga: Eftersom de här stora skillnaderna finnsute i kommunerna är det bra att reglera avgifterna såatt det blir lika möjligheter för alla.Det finns ju ingen valfrihet för den som inte harråd att betala den avgift som krävs i den egna kom-munen. Den personen kan inte välja den förskola somhon vill ha. Det är ju skillnader mellan kommunerna,och det är därför att det ser så olika ut som vi införden här reformen.Dessutom har jag inte när jag har lyssnat på de-batten kunnat finna att det finns ett borgerligtförslag om att sänka avgifterna. Det är ju detta som ärden viktiga delen i vår reform. Man pratar om kontonoch andra typer av åtgärder, men det handlar då omden generella välfärdspolitiken för de unga. Det somvi måste komma åt är ju att avgifterna hela tidenstiger och därmed utestänger en del från möjlighetenatt gå i förskola.Chris Heister tog upp skatterna. Vi har föreslagitsänkt skatt för låg- och medelinkomsttagarna, medanChris Heister föreslår slopande av statsskatten. Detskulle innebära att hon själv skulle få en skattesänk-ning om kanske , medan den som tjänar160 kanske får en sänkning med 200kr.Herr talman! Vi kan föra skattediskussionen i detperspektivet. Medan ni pratar om den generella väl-färdspolitiken är vi mycket väl medvetna om att dethär i första skedet innebär ganska stora skillnaderberoende på vilken inkomst man har. Vi har precissamma syn på taxorna inom barnomsorgen som vi harpå barnbidraget. Det handlar inte om hur mycket mantjänar utan om en generell modell.Vi har relativt höga skatter i vårt land. Jag tyckeratt det är riktigt att skatterna används till just det vibrukar kalla för vård, skola och omsorg. Däremot skamänniskor inte dubbelbeskattas, dvs. att de dels kan-ske får betala en hög skatt, dels får betala väldigthöga avgifter inom förskolan.Jag upprepar min fråga från mitt första anförande.Varför är ni så negativa till att just taxorna och av-gifterna inom förskolan ska regleras? Varför ska viinte kunna ha samma system där som vi t.ex. harinom landstingen och inom sjukvården?Anf. 17 ():Herr talman! Om en gång har röstatnej till maxtaxan i vore det väldigt bra omhon fick med sig också i attrösta nej , då jag tror att vi slutgiltigtska fatta beslutet.Om man får göra avdrag för dagistaxor på kom-munalskatten, , får alla somjobbar sänkta avgifter. Där finns kopplingen.Jag vill nu tacka talmannen för att vi har fått hadebatten och också er som har deltagit i den. Den harvisat väldigt tydligt det som vi hoppades, nämligenden stora ideologiska skillnad som finns mellan oss.Det är också ideologin som ligger bakom de beslutsom fattas på det ekonomiska området. Ska föräldraroch för den skull även kommunerna ha rätt att fattasina egna beslut eller ska staten bestämma i varjedetalj?Vi kristdemokrater kommer också efter den 7 de-cember, om nu inte ändrar sig och max-taxan införs, att fortsätta att arbeta för föräldrarnasrätt att välja barnomsorg. Vi vill satsa lika mycketnya pengar som regeringen och vi vill också sänkaavgifterna. Det har vi visat med vårt förslag. Men vi vill att pengarna ska fördelas till allabarn och inte bara till dem vars föräldrar väljer denomsorg som regeringen förordar.40 000 kr i barnomsorgskonto kombinerat medavdragsrätt för alla styrkta barnomsorgskostnaderhade gett mer till så gott som alla småbarnsfamiljer.Det har både familjeekonomer och vi själva gjort enmängd beräkningar på. Så är det.Jag skulle vilja uppmana socialdemokrater, väs-terpartister och miljöpartister att följa debatten påinsändarsidorna runtom i landet. Där vädrar mammoroch pappor sin frustration över att maxtaxan kommeratt införas eftersom deras val av barnomsorg interespekteras och därför inte heller ger dem någon delav de nya miljarderna.Det upproret tror jag bara har börjat. Modernaföräldrar kommer inte att finna sig i den förmyndar-mentalitet som de utsätts för . Det gör de rätt i.Anf. 18 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill instämma med att det är bra att vi har haft debatten här i dagoch att vi också klargör hur vi ser på avgifter inomförskolan.Det är bra att det finns en mångfald inom försko-lan. Det har funnits det . Dethar varit en god tradition med enskilda och koopera-tiva verksamheter. De ska också finnas i framtiden.Föräldrarna ska kunna ha möjligheten att välja. Mendet ska ske med rimliga avgifter.Vi vet att vi har världens mest generösa för-äldraförsäkring som vi fortsätter att bygga ut samti-digt som vi nu inför reformen om maxtaxan. Föräld-raförsäkringen förlängs från 360 . Ga-rantinivån höjs från till ochska fortsätta att höjas framöver.Vi har höjt barnbidraget från till950 kr . Vi återinför kontaktdagarna. Det ären oerhört viktig del i valfriheten. Även om det redannu är oerhört generöst måste vi se till att hela tidenbygga ut förmånerna. Det ger större möjligheter förföräldrarna att kunna vara hemma med sina barn närde är små. Vi är helt överens om att den delen ärviktig.Jag går tillbaka till frågan om avgifterna. Jag kun-de läsa i min tidning, herr talman, omdet som är i livets slutskede och handhas av kyrkan,nämligen våra begravningar. Även på detta områdekan man nu konstatera att skillnaderna är oerhörtstora inom landet. För att ge möjligheter för alla ochen trygghet diskuterar man att även i livets slutskedekunna ha en maxtaxa för begravningskostnad.Ska vi då inte se till att det också finns en maxtaxanär livet börjar?Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 16 november.3 § AvsägelserFörste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdragen som ledamot i valbe-redningen och som ledamot i riksdagsstyrelsen.Kammaren biföll dessa avsägelser.4 § KompletteringsvalFörste vice talmannen meddelade att Socialdemo-kraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna va-kanser anmält som ledamot i valbered-ningen och som ledamot i riksdagsstyrelsen, BerndtSköldestig som ledamot i försvarsutskottet, och som suppleanter iriksdagsstyrelsen, som suppleant iförsvarsutskottet, somsuppleant i näringsutskottet samt suppleant i besvärsnämnden.Förste vice talmannen förklarade valda tillledamot i valberedningenBritt ()ledamot i riksdagsstyrelsenBritt ()ledamot i försvarsutskottetBerndt ()suppleant i riksdagsstyrelsenLeif ()()suppleant i försvarsutskottetKurt ()suppleant i näringsutskottetCarina ()suppleant i besvärsnämndenLennart Klockare (s)5 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från Valmyndig-heten inkommit bevis om att (), Upp-lands , utsetts till ny ledamot av riksdagenfr.o.m. sedan ()avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. har också inkommit protokoll angå-ende utseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 21 november 2001Lars /§ Meddelande om information från regering-enFörste vice talmannen meddelade att tisdagen den27 november skulle statsrådet lämna information från i Qatar.7 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2001/02:56 till näringsutskottet8 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återLagutskottets betänkande 2001/02:LU29 § Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstra-tegierFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU3Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstrategier(prop. 2000/01:130).Anf. 19 ():Herr talman! Frågan om miljön har blivit en storfråga. Den inrymmer mål och konflikter men framförallt möjligheter. Den berör i princip alla tunga sekto-rer i vårt samhälle. Frågan om miljön är en gemensamangelägenhet. Men den bygger också i stor utsträck-ning på den enskildes ansvar.Om vi tittar på betänkandet som vi behandlar kanvi se att det råder stor enighet om själva upplägget avmiljöarbetet och att vi ska strukturera det i form avmiljömål. Men vi har också delade uppfattningar omsättet på vilket man ska uppnå en god miljö. Detvittnar inte minst de många reservationerna om.I och med det, herr talman, ber jag att få yrka bi-fall till reservation nr 3 från moderat håll. De andramoderata reservationerna är givetvis lika angelägna.Men jag nöjer mig med reservation nr 3.Från moderat sida är det vissa punkter vi särskiltvill understryka i samband med detta betänkande.Den första är att vi måste arbeta utifrån realism imiljöarbetet. Vi ska ha kvalitet i stället för kvantitetoch orealistiska tidsmål. Kvaliteten i arbetet måstealltid vara det vägledande i detta sammanhang. Enannan viktig faktor är hänsyn till den enskilda ägan-derätten. Full ersättning ska utgå vid intrång. En ge-mensam angelägenhet, som miljön är, innebär ocksåatt vi måste ta ett gemensamt ansvar när det gällerkostnaderna.Forskningen är en annan väldigt viktig faktor.Kunskapen om miljön och om miljöproblemen måsteligga som grund för de politiska besluten. Om vi intehar en positiv, effektiv och bra forskning kan vi ocksåfatta felaktiga beslut när det gäller miljöpolitiken somsådan. Här har vi anledning att vara kritiska när detgäller regeringens tidigare syn på forskningen i ochmed de nedskärningar som gjordes under tidigare åroch som också har inneburit avbrott i viktiga forsk-ningsprojekt. Vi får hoppas att den formen av hastigaavbrott inte ska fortsätta i framtiden.Från moderat sida har vi alltid påtalat miljöforsk-ningen, uppföljningen och tillsynen som väldigt vik-tiga faktorer i miljöarbetet. Likaså teknikutveckling-en, framåtskridandet och välfärden är oemotståndligafaktorer när det gäller förutsättningarna för att skapaen god miljö. Vi vet att fattigdom sällan går sida vidsida med ett bra miljöarbete, och därför måste vi setill att vi också kan upprätthålla en positiv ekonomiskutveckling i landet för att kunna fortsätta arbeta meden bra miljöutveckling.Frivilliga insatser vill vi också peka på som an-gelägna, och detta gäller kanske inte minst de areellanäringarna, rådgivning och information. Vi kan pekapå en del sådana projekt som har varit väldigt positivanär det gäller t.ex. åar och vattendrag, där man genomfrivilliga överenskommelser och rådgivning mellanmyndigheter och enskilda kan uppnå väldigt positivaoch effektiva följdverkningar. Vi menar att den for-men av överenskommelser måste prövas i större ut-sträckning än och att vi också kan pröva for-mer som skötselavtal och arrenden för att på så visklara vården av en bättre miljö i framtiden.Det som pågår är inte alltid bra, därför att detskapas konflikter mellan enskilda och myndigheter.Tyvärr har i vissa sammanhang blivit enfaktor för den formen av konflikter, och jag tänker dåpå det sätt på vilket man använder miljösanktionsav-gifterna. Det är ganska orimligt att man ska utdömahöga miljösanktionsavgifter bara därför att en nä-ringsidkare har glömt att lämna in en anmälan när detgäller en viss verksamhet. Här måste man se över detsätt på vilket miljösanktionsavgiften används i deolika sammanhangen. är i och för sig en utredaretillsatt, men jag skulle vilja vädja till miljöministernatt se till att det mycket snabbt kommer fram änd-ringar när det gäller den här frågeställningen. Som detnu är skapas en konflikt och en misstro i stället förbra förtroende mellan allmänheten och myndigheter-na, och det är till förfång för miljöarbetet som sådant.Samma sak gäller frågan om kommunernas in-blandning i vissa sammanhang. Vi har t.ex. det kändaNorafallet, där kommunen har gått in och bestämt hurman ska bedriva skogsbruk på en enskild fastighet.Såvitt jag kan förstå har det aldrig varit meningen attmiljöbalken ska användas på detta sätt att en kommunska ställa sig över sektorsmyndighetens ansvar närdet gäller t.ex. att bedriva skogsvård och skogssköt-sel. Vi måste arbeta så att förtroendet mellan de en-skilda och myndigheterna inte förbrukas beroende påatt vi har ekonomiska system som motverkar den härformen av förtroende.Om vi ser på olika sektorsområden så vet vi attskogen är en oerhört viktig bas för den biologiskamångfalden. Årtionden av skogsbruk har bidragit tillatt skapa den biologiska mångfalden i skogen. Oftasthar vi mött en osaklig kritik av det svenska skogsbru-ket. Det är ju snarare tvärtom så att oftast har ett en-skilt skogsbruk bidragit till en ökad och förbättradbiologisk mångfald. Man kan peka på ekbestånden iBlekinge som ett exempel, där vi vet att enskildalantbrukare vägrade att avverka gamla ekar därför ville ha ekarna kvar på sina gårdar. Man gjordedetta trots att den dåvarande skogsvårdslagen krävdeatt ekarna skulle avverkas och att man i stället skulleplantera granskog. Det här visar hur viktigt det en-skilda ansvaret är när det gäller miljöarbetet somsådant. Vi kan inte enbart förlita oss på lagar, före-skrifter och övergripande politiska beslut, även omdessa också givetvis är viktiga.När det sedan gäller frågan att avsätta olika mark-områden säger vi nej till . Vi ställeross i stället bakom som målsättningför avsättning av skyddsmark. Det är mycket märk-ligt, tycker vi, att regeringen i propositionen har före-slagit höjningen av när det gällerreservatsområden. Vi kan inte finna några bärandemotiv för detta utan ser detta som en volym-taktik i det här sammanhanget, en volymtaktik som vianser inte gynnar miljöarbetet i stort. Var finns debärande motiven för att avsätta ytterligare 100 000hektar i förhållande till de som manhar kommit överens om bl.a. med näringen och iandra sammanhang? Vi tycker att det är ett svek motenigheten att göra på detta sätt.Det är också intressant att konstatera, precis somgörs i den gemensamma reservationen, att 100 000hektar motsvarar 2 000 normala skogsfastigheter isödra . Då ska jag också påpeka att det är enfelskrivning i den reservationen. Där står det att det är1 som motsvarar 2 000 skogsfastigheter.Det visar hur svårt det är med nollor i olika samman-hang! Det är givetvis som motsvarar2 000 skogsfastigheter, och jag vill meddela dettasom en rättelse till kammaren.Vi måste också visa respekt för kostnaderna i dehär sammanhangen. Skogen är ju faktiskt vår vikti-gaste exportråvara, och det är angeläget att ocksåpoängtera detta när vi diskuterar miljön. Det är ocksåett oerhört angeläget levebröd för landsbygden. Ävenom det inte innebär att de ska äta barkbröd på lands-bygden är skogen ändå en oerhört angelägen in-komstkälla för landsbygden i dess helhet.Om vi ser på de här kraven på avsättningar avmark i olika sammanhang säger vi från moderat sidaatt vi här verkligen måste utgå från kvalitetskravet. Vimåste veta vilka områden som är intressanta när detgäller avsättning. är det ju så att de här diskussio-nerna förs på olika nivåer alltifrån nivå.När kommunerna upprättar sina kommunomfattandemarkanvändningsplaner säger kommunerna att vissaområden ska avsättas för reservat . Sedankommer förslaget till , och då blir detlänsstyrelsen som ska avsätta markområden. Sedankommer man upp till som i sin turhar det övergripande ansvaret i de här sammanhang-en. Här menar vi att det måste ske en samordning, såatt vi verkligen får bevara de viktigaste områdena, såatt inte enbart ett volymtänkande kommer in i bildenalltifrån nivå upp till den centrala nivån idet här sammanhanget.Vi tycker också att man ska redovisa skogsimpe-dimenten som skyddade områden, därför att det liggerett starkt skydd även över skogsimpedimenten, somär en mycket stor del av våra skogar.Jag vill också peka på odlingslandskapet, som ärangeläget i de här sammanhangen. För att vi ska kun-na klara biologisk mångfald i odlingslandskapetframöver krävs det ett starkt konkurrenskraftigt jord-bruk. Detta är oerhört viktigt, och det stora hotet motmiljön när det gäller jordbrukslandskapet är ju detfaktum att väldigt många jordbruk försvinner i dag.Utan aktiva bönder som har betande djur klarar vialdrig värdena i det öppna kulturlandskapet. Detta ärett alldeles klart faktum. Jag skulle vilja sända ut enbudkavle över landet: Ät en biff och gynna miljön!Där finns en klar koppling mellan betande djur ochmöjligheten att klara den framtida biologiska mång-falden i det öppna kulturlandskapet. Det kanske är liteannorlunda än vissa andra budkavlar som har gått utöver landet, men för min del är uppmaningen: Ät enbiff och gynna miljön!Tyvärr spretar regeringen åt olika håll när detgäller den här frågan. Miljöministern har, vilket jagtycker är bra, en hög ambition när det gäller bevaran-de av biologisk mångfald på landsbygden, men rege-ringen i sin helhet driver ingen positiv jordbrukspoli-tik som skapar förutsättningar för detta, och här hop-pas jag verkligen att man kan komma till rätta meddualismen i regeringen på den här punkten.Samtidigt vill jag understryka att det är angelägetatt poängtera att svensk landsbygd inte bara får bli ettstort . Vi måste också accepteraförändringar, utveckling och förnyelse i det svenskajordbruket och på den svenska landsbygden.Till sist, herr talman, vill jag säga att vi moderaterockså säger nej till det föreslagna miljömålsrådet. Vianser att ska ha samordningsansva-ret när det gäller uppfyllandet av miljömålen och attsektorsmyndigheterna i övrigt ska ha sitt sektor-sansvar. Jag skulle gärna vilja fråga miljöministern:Varför ska man tillskapa ytterligare en sådan härorganisation med ett miljömålsråd? Det kommer baraatt innebära kompetenskonflikter mellan miljömåls-rådet och , som har ett över-gripande ansvar. Det finns ingen anledning till detta.Tyvärr är det väl så att regeringen i väldigt storutsträckning tror att man löser problemet om manbara tillskapar en ny myndighet eller en ny organisa-tion. Här ligger nu förslag på ett nytt miljömålsråd.Förhållandet är detsamma när det gäller djurtill-synen. Om man bara skapar en ny djurskyddsmyn-dighet, tror man att man löser djurskyddsfrågorna. Vimenar att så inte är fallet. Det är effektiviteten hosdem som har ansvaret som är det angelägna i det härsammanhanget.Herr talman! Med detta vill jag än en gång yrkabifall till reservation nr 3.Anf. 20 ():Herr talman! fattade vi beslut om15 miljömål. Det övergripande målet var att vi skullelösa de stora miljöproblemen inom en generation. Detär ambitiöst, och vi var då i stort sett eniga om målen.Nu ska vi ta ställning till hur vi ska nå målen. Viska ta ställning till delmål, till åtgärdsstrategier ochenskilda åtgärder.Under de här tre åren har vi genomfört flera av deåtgärder som är nödvändiga för att nå målen. Det ärintressant att se att enigheten då till stor del upphör.Fina mål passar de flesta, men en del verkar att hasvårt att acceptera att vi måste göra någonting för attde ska nås.Det förslag som vi ska fatta beslut om inne-bär att vi får ett nytt sätt att arbeta med miljöfrågorna.De 15 miljökvalitetsmålen med sina delmål tydliggörvad vi ska åstadkomma med den svenska miljöpoliti-ken. Det ger oss ett nytt redskap att arbeta med miljö-politik på alla nivåer i samhället. En av fördelarnamed målen är att de är tydliga, mätbara och uppfölj-ningsbara. En tydlig ansvarsfördelning mellan olikamyndigheter för olika mål och en samordning avarbetet genom det miljömålsråd som inrättas kommeratt förbättra arbetet med målstyrning inom miljöpoli-tiken. Arbetet med målen är redan i gång ute i myn-digheter, länsstyrelser, företag och kommuner.Regeringen ska rapportera till riksdagenhur arbetet mot målen går. De årliga skrivelser vi fåttde från har tyvärrinte direkt underlättat målstyrning i miljö-politiken. Med ett nytt arbetssätt kommer detta för-hoppningsvis att bli betydligt bättre. Riksdagenkommer att ges en möjlighet att bedöma ut-vecklingen på miljöområdet och överväga behovet avytterligare åtgärder eller om mål kan behöva skärpas.På så sätt kan målen verkligen bli redskap och bidratill ett dynamiskt arbete med miljöpolitiken.Herr talman! Jag tänkte gå igenom ett par av må-len här. Tiden räcker inte till för att prata om allihop.Jag har därför valt ut ett par som jag särskilt villkommentera. Jag hoppas att andra kamrater inommajoriteten kommer att prata om andra mål så attredovisningen blir heltäckande ändå.Först vill jag ta upp ett område där propositioneninte föreslår delmål som är tillräckligt långtgående föratt miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Det gäller må-let Ingen övergödning. Övergödning är ett av vårastörsta problem, och den är svår att åtgärda. Denyttrar sig som bottendöd och algblomning. Båda ärmycket obehagliga resultat av våra mänskliga verk-samheter. Det är framför allt trafiken och jordbruketsom är de stora utsläppskällorna.Delmålen för utsläpp av både vattenburna kvä-veutsläpp och ammoniak är antagligenotillräckliga om vi ska klara målet Ingenövergödning. Detta skrivs också i propositionen.Orsaken till att vi ändå står bakom detta är inte ettointresse av att minska övergödningen, utan det är attvi nu inte har kunnat presentera möjliga åtgärder föratt nå målet. Det är naturligtvis tråkigt att redan frånbörjan konstatera att mål och åtgärder är otillräckliga,och det bidrar inte positivt till propositionens trovär-dighet.Att föreslå ett mål som är tillräckligt högt, mensom vi ändå inte kan nå och som vi inte kan presente-ra åtgärder för att nå, hade å andra sidan inte hellervarit särskilt trovärdigt. Det hade också kunnat på-verka trovärdigheten för andra mål och gett ett ifråga-sättande om vi verkligen menar att vi har åtgärder föratt nå de mål vi föreslår. Den här balansen mellanåtgärder och mål har varit en central fråga för oss iutarbetandet av propositionen. Jag menar att vi harlyckats åstadkomma en sådan balans. Vi har föresla-git ambitiösa mål och föreslagit åtgärder föratt de ska nås.För målet Ingen övergödning hänvisar vi nu istället till den översyn som görs av jordbrukets miljö-stöd. I samband med den kan nya åtgärder som bidrartill en minskad övergödning förhoppningsvis tasfram. Det skulle möjliggöra den skärpning av målensom vi vill ha. Vi har i en motion från Västerpartietfrån den allmänna motionstiden tydliggjort att vianser att de viktigaste förändringar vi ska göra i jord-brukets miljöstöd är att inrätta och stärka åtgärdersom kan bidra till att dessa delmål kan skärpas.Jag vill också ta upp ett annat mål som skiljer utsig en del. Det gäller planeringsmålet för en god be-byggd miljö. Det skiljer sig från de flesta andra del-målen genom att det inte direkt handlar om en för-bättring av ett miljötillstånd. Det är snarare ett delmålför arbetet med att nå generationsmålet till 2020. Jaganser att det är bland de viktigaste målen i proposi-tionen. har samhällsbyggande i praktiken iförsta hand handlat om exploatering. Skyddet avmiljön har tyvärr ofta kommit i andra hand.Med detta mål lägger vi fast en ny inriktning förplanering och samhällsbyggande. Med planeringenska vi åstadkomma förändringar som gör att bilan-vändningen kan minska och förutsättningar för miljö-anpassade transportslag kan öka. Vi ska bevara ochutveckla grönområden och se till att andelen hård-gjord yta inte ökar. Med hjälp av planeringen ska vieffektivisera energianvändningen och öka andelenförnybara energislag. Det är en ny inriktning för sam-hällsplaneringen.