prot · GO0954 · 2001-01-23 00:00:00 — Om barnendå saknar en naturlig värdegrund kan våld och mobb-ning bli ett sätt att nå den uppmärksamheten. I sko-lorna har stressade lärare inte samma möjlighet, ellerork, att se vad som försiggår bland eleverna. Att ska-pa en bättre arbetsmiljö i skolan är, som skolminis-tern nämnde, nödvändigt i arbetet mot mobbning.Arbetsmiljöförbättringen inkluderar självklart ocksåfler vuxna i skolan.För att komma till rätta med de här mobbnings-problemen har någon skola börjat att skriva kontraktmed eleverna. I Nivrenaskolan i skrivereleverna på kontrakt där de tar avstånd från bl.a.rasism, våld och mobbning. Den som inte skriver påpassar inte in i skolan och bör inte gå där enligt rek-torn. Hur ser skolministern på införandet av elevkon-trakt i den svenska skolan?Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! För att nå målen prövar skolorna oli-ka former för att komma fram. Jag vet inte om det härvar fråga om en grundskola eller en gymnasieskola -tydligen var det en grundskola. Ett kontrakt måsteman ju fundera väldigt noga på när man skriver det.Är det en relation mellan den enskilde individen ochskolan eller är det så att gruppen ställer sig bakomnågot som man har kommit överens om med skolan?Om man har kommit fram till vissa regler om hurman ska göra, hur har de då tagits fram? Är det isamtal i gruppen man har bestämt sig för att det härkanske är det viktiga? Och om föräldrarna och skol-ledningen ställer sig bakom kan man fundera över hurvi förvaltar det här och hur vi följer upp.Jag vill inte gå in och lägga min personliga värde-ring på kontraktsskrivande. Det viktiga när det gällerhur man gör det här är att ingen ställs utanför. Jag vetinte hur den här skolan har resonerat om det finns enelev som säger "jag vill inte". Hur gör man med deneleven? Ska den eleven i så fall i förlängningen sägaatt: Eftersom jag inte ville skriva under kan jag brytakontraktet.Nu är det kanske mer läraren inom mig som är igång än skolministern. Med det vill jag säga att jaginte bara kan svara på den raka fråga som ErlingWälivaara ställer - om jag är för eller mot. Jag måsteveta mer och höra mer av resonemangen runtom-kring.Jag tycker att det är viktigt att understryka attskolor försöker hitta vägar till en modell för att klaraen situation som man anser är oerhört viktig att hante-ra. pekar jag på det som kanske är en svårighetjust i det här; att kunna nå alla och få alla med sig.Men får gärna berätta mer om självadet här kontraktet utan att jag därmed tar ställning föreller emot det.Anf. 50 ():Fru talman! Självklart söker skolan nu vägar föratt komma till rätta med det här. Och som rektorn påden här skolan uttryckte det: Vi är skyldiga att läraeleverna att räkna - alltså matematik. Ska vi inteockså vara skyldiga att lära dem leva med varandra?Jag är inte heller beredd att säga att det här är lös-ningen.Alltid när allvarliga problem med mobbning upp-dagas är det många som ropar på sanktioner motkommuner, skolor och elever. Men vi kristdemokraterär väldigt osäkra på om det är rätt väg att gå. Vi troratt kraft måste läggas på att få alla att inse vikten avförebyggande åtgärder och arbete mot mobbning.Engagemang, samarbete, värme, trygghet och klararegler mot oacceptabelt beteende måste vara vägle-dande i arbetet mot mobbning.Men självklart finns det fall som man inte kan lö-sa på något annat sätt. Då kanske det här är den sistautvägen. Men det får aldrig enligt vår mening bli såatt det är den mobbade som ska flytta på sig. Det ärhelt fel signal. kan det också vara en felak-tig signal till den som mobbar från samhället ochskolan: Vi klarar inte av dig. Vi måste helt enkeltflytta på dig. Det ger helt fel signal åt den som mob-bar.Jag vill till slut i alla fall säga att vi har skrivit nednågra punkter som vi vill överlämna till skolminis-tern. Det är punkter som skulle kunna ingå i den härriksomfattande kampanjen. Tack för debatten!Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! När vi pratar om kontrakt pratar viom åtgärdsprogram. Där är det en form av kontrakt,och det jag tycker är så bra med åtgärdsprogrammenär att alla ska vara delaktiga. Det är eleven, det ärföräldern och det är skolan. Det är också bra att dettasätts in i ett helhetsperspektiv. I det bestämmer manju både för den som t.ex. är mobbad och för den somär s.k. mobbare. Vad är det vi vill? Hur ska vi gåvidare? Och man ska vara överens om det. Man be-stämmer: Vad är det vi vill? Hur går vi vidare? Hurlång tid ska det ta? Hur följer vi upp det? Hur ser viatt vi har nått de mål som vill uppnå?Då har man också en möjlighet att i uppföljningenpeka på om det är någon av de här tre parterna sominte har ställt upp på det som man kom överens omfrån början. Därför tycker jag också att det är så braatt man nu har stärkt elevens och förälderns möjlighetatt kräva att få en sådan här typ av åtgärdsprogram.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.9 § Svar på interpellation 2000/01:120 om de-mokratisk fostranAnf. 52 Statsrådet ():Fru talman! har frågat jord-bruks- och jämställdhetsminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att uppvärde-ra hemmets roll för barns och ungdomars fostran samthur jämställdhetsundervisningen i skolan ska utgåfrån att arbetet i hemmet är värdefullt. Interpellatio-nen har överlämnats till mig.Inledningsvis vill jag betona att ekonomisk trygg-het är en viktig förutsättning för att åstadkommalugna och harmoniska hem. Det är en av anledningar-na till att regeringen nu satsar på barnfamiljerna ge-nom t.ex. maxtaxa i förskola och skolbarnsomsorg,höjda barnbidrag och förbättrad föräldraförsäkring.Jag vill sedan slå fast att skolor och förskolor harett tydligt uppdrag att utveckla demokratisk kompe-tens hos barn och unga. Detta innebär att man verkar idemokratiska former, utvecklar demokratiska sam-hällsmedborgare och ger barn och unga kunskap omdemokratins innehåll och form. Förskolor och skolorhar en unik möjlighet eftersom de är sociala mötes-platser för flickor och pojkar, olika kulturer och olikasociala grupper.I skollagen sägs att var och en som verkar i skolanska främja jämställdhet mellan könen. Läroplanernaslår också fast att skolan har en viktig uppgift när detgäller att förmedla och hos eleverna förankra de vär-den som vårt samhällsliv vilar på. Jämställdhet mel-lan kvinnor och män tillhör de värden som skolan skagestalta och förmedla. I regeringens jämställdhetspo-litik ingår att både kvinnor och män ska ta ansvar förfamiljen och vård och omsorg av barnen.I läroplanen för förskolan står det att det är vård-nadshavaren som har ansvaret för sina barns fostranoch utveckling. Förskolan ska komplettera hemmetgenom att skapa bästa möjliga förutsättningar för attvarje barn ska kunna utvecklas rikt och mångsidigt. Iläroplanen för det obligatoriska skolväsendet, för-skoleklassen och fritidshemmet återkommer hemmetsbetydelse för elevernas utveckling till ansvarskän-nande människor och samhällsmedlemmar. Skolanska vara ett stöd för familjerna i deras ansvar förbarnens fostran och utveckling.Hemmets roll och ansvar för barns och ungas fost-ran och utveckling kan inte ifrågasättas. Föräldrarsbetydelse i skolan och hävdandet av demokratiskamål och arbetssätt återspeglas också i den pågåendeförsöksverksamheten med föräldrastyrelser i skolan.Ämnet hem- och konsumentkunskap i skolan fyl-ler en viktig roll för att bibringa kunskaper för livetom hem och familj. Ämnet bidrar till att grundläg-gande demokratiska värden som främjande av jäm-ställdhet, miljö och alla människors lika värde tydlig-görs och bearbetas.Ett framgångsrikt arbete i skolan förutsätter ett nä-ra och förtroendefullt samarbete med hemmen. Dennasyn på hemmets betydelse genomsyrar läroplanerna.Normer och värderingar grundläggs i hemmet ochutgör den bas som skolans arbete utgår från. Detgäller såväl flickors och pojkars lika rätt och möjlig-heter som inställningen till arbetsuppgifter i hushållet.Jämställdhetsundervisningen och arbetet medjämställdhet i övrigt i skolan ska utgå från de mål ochriktlinjer som regering och riksdag har lagt fast iskollag, läroplaner och kursplaner. Förutsättningarnaför skolans arbete med demokratisk fostran finnssåledes. Det fortsatta arbetet bör inriktas på att konti-nuerligt följa upp, utvärdera och stödja enskilda sko-lors arbete med de demokratiska målen. har naturligtvis en viktig roll i detta arbete. Jagföljer utvecklingen på detta område noga, men jag harför närvarande inte för avsikt att vidta några särskildaåtgärder utöver dessa.Anf. 53 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Min interpellation handlar om hur hemmets rollför barns och ungdomars fostran bör uppvärderas ochhur jämställdhetsundervisningen i skolan ska utgåfrån att arbetet i hemmet är värdefullt.Aktuella uppgifter från visar chocke-rande siffror om att var fjärde elev går ur högstadietutan att ha alla betyg godkända, och sedan följerproblematiken med att komma in på gymnasiet. Re-geringens största problem är att man inte är beredd attuppvärdera praktisk kunskap. I stället för att debattenfokuseras så enormt på betygen borde den fokuseraspå när en elev tappar lusten att lära och varför. Härspelar familjen en mycket viktig roll. Det känns där-för lite märkligt att skolministern i svaret börjar medatt peka på maxtaxan i förskola och skolbarnomsorgsom något mirakelmedel för ekonomisk trygghet.Det är föräldrarna som är bäst på att bestämmabarnomsorgsform. Regeringens taktik att styra allaresurser till kollektiv omsorg är inte lyckad. Maxtax-an kommer att leda till större efterfrågan och därmedlägre vuxentäthet inom förskolans barnomsorg. Vimåste också ta upp kampen för dem som har låg in-komst och inte alls kommer att kunna tillgodogöra signågot av maxtaxans förmåner. Tyvärr styr ocksåregeringen i det här avseendet, så att de kommunersom skulle vilja hjälpa de lågavlönade att få del avregeringens godbitar inte ges den möjligheten. Om enpunkt eller ett komma i förordningen ändras kommeringa statliga pengar till kommunen. Detta är ett för-mynderi. Den ökade kostnaden, som maxtaxan inne-bär, överlåter regeringen med varm hand till kommu-nerna. Enligt är det minst2 miljarder. Pengar för kvalitetsutveckling utbetalasenbart till kommuner som inför maxtaxan, vilketinnebär att kommunerna egentligen inte har något val.När det gäller vårt borgerliga förslag om ett barnom-sorgskonto har man inte mindre ekonomiska resurseratt röra sig med än regeringen. Här kan föräldrarnaockså göra skatteavdrag för styrkt barnomsorg ochframför allt få valfrihet.Fru talman! Familjefrågorna har haft en centralställning i politiska arbete ändasedan partiet bildades. Det handlar både om synen påfamiljens ställning och uppgifter i samhället och omutformningen av det offentliga familjestödet. Krist-demokraternas arbete är inriktat på att hitta de mo-deller för valfrihet och mångfald som vi tror skaparde bästa förutsättningar för barnen och föräldrarna.Jag blev därför imponerad av kring avhandlingen - Utbildning om och för hemmet som med-borgarfostran. Hon menar att hemmets roll som pri-vat sfär och som fridfull plats att koppla av på måsteuppvärderas också i skolans undervisning. De värdensom hemmet står för ska vara viktiga för samhällsli-vet. Skolministern påpekar mycket riktigt att hem-mets roll och ansvar för barns och ungdomars fostranoch utveckling inte kan ifrågasättas. Jag vill därförfråga skolministern: det verkligen skolan som bärhela skulden för att elever inte klarar av att få god-kända betyg? Vilken roll spelar hemmen för att barnsoch ungdomars lust till lärande inte ska upphöra?Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Givetvis spelar den sociala bakgrun-den en stor roll när det gäller frågan om hur elevernaäven når de mål som skolan har satt upp. Förutsätt-ningarna för våra barn är dessvärre väldigt olika. Omvi tittar på djupanalyser av de elever som inte har nåttde resultat, de mål, som skolan har satt upp kan viockså se att en del av dessa elever inte har fått detstöd från sina hem och sina föräldrar som vi har öns-kat. Det här beror kanske inte på att föräldrarna intehar velat utan snarare på att de inte har orkat varaföräldrar.Men trots att vi vet att förutsättningarna är olikatycker jag att förslaget och det som också gällerangående åtgärdsprogrammen är en viktig del när detgäller just en samverkan mellan skola, föräldrar ochelev. Den förändring som gäller är ju att såväleleven som föräldern nu kan gå till en rektor och sägaatt de vill ha ett åtgärdsprogram när någonting intefungerar. Det kan antingen gälla trygghet eller inte når upp till de mål som skolan har satt upp.Jag hade en debatt med där vi diskuterade kontrakten i skolan. Jag serdetta som en form av kontrakt. Det viktiga är att allaparter ska vara involverade. När man sedan följer uppoch utvärderar kan man, om eleven inte har klaratmålet, se vem det i så fall var som brast. Det här är entrygghet för eleven, för eleven kan också komma tillsin skola och säga att han vill ha detta. På gymnasiet,då man har uppnått en högre ålder, kan en elev ocksåibland säga att föräldern inte ska vara med, då kon-flikten kanske ligger på det planet. Men det viktiga pågrundskolan är att alla tre är med och kan föra dialo-gen.I de hem där det finns en stimulans, där man gerdetta naturliga stöd till eleverna, ser vi också att detoftast går bättre. Helheten runt eleven är givetvis detsom syns utåt, både när det gäller hur eleven mår ochvilka resultat som man uppnår i skolan.Jag tycker också att det är viktigt att skolan funde-rar över vilka hemmen är och för samtal om hur detser ut hos de olika barnen. Vem är det vi pratar omnär vi pratar om "hem"? Vem finns bakom? Jo, deolika familjekonstellationer som finns . Iblandhar vi mamma och pappa, biologiska föräldrar. Det ärden mer traditionella familjebildningen. har vinya mammor och nya pappor. är det ensamstå-ende. har vi homosexuella som lever i par ochhar ansvar för sitt eget och kanske någon annans barn.Familjebilden är alltså viktig.För att stärka barnen och deras fostran är det ock-så viktigt för skolan att ge ett lika värde till de olikatyper av familjer som finns . Detta tror jag fort-farande är någonting som vi vet men som vi egentli-gen inte går ut och pratar om. Sett ur barnens per-spektiv känns det kanske ibland fel om vi betonar denena familjen som lite bättre än den andra. Det härfunderar jag mycket på . Hur gör man egentli-gen konkret ute i skolorna? Tar man det här samtalet,just i det perspektiv som har lyftfram?Anf. 55 ():Fru talman! Jag vill säga till jag tror att detta är ett väldigt viktigt samtal. Jagtror inte att man gör rätt i att värdera den ena familjenmer än den andra. Barnets upplevelse är ju att denfamilj där barnet självt bor är den där rötterna finnsoch den som barnet känner mest för. Den ena famil-jen är alltså inte mer värd än den andra. Men det somär väldigt viktigt för skolan är att hemmets betydelseför skolan uppvärderas. Det är inte bara skolan sombär ansvaret för att elever inte lyckas, och samhälletmåste se föräldrarollen som viktig och stödja föräld-raskapet bättre.Sedan tycker jag att de elever som saknar full-ständigt betyg redan i åttan skulle få göra en längrepraktik på arbetsmarknaden för att öka motivationenför studier. Jag tror t.o.m. att ett milt tvång skullebehövas för att ge motivation. Den elev som inte harfått ett fullständigt betyg skulle få någon sorts kon-trakt om att komma ut på arbetsmarknaden ett tag.Man skulle då ställa upp en individuell plan. Föräld-rar, lärare och arbetsgivare skulle ställa upp ett kon-trakt för eleven . Det kan kallaslärling och det kan kallas trainee, men för den enskil-des och landets bästa kan inte ungas resurser ochmöjligheter slösas bort.Vad vi måste göra är att möta varje elev somupplever att det är lustfyllt att lära, och vimåste göra det i just det ögonblicket. Jag tror att vimåste värdera om detta och att både arbetslivet ochskolan måste ställa upp. Jag vet elever i åttan sominte har ett enda godkänt betyg men som stortrivs iarbetslivet. Detta skulle faktiskt vara en chans för ensådan elev. Jag tror t.o.m. att skolan långsiktigt skullevinna på att en sådan elev, just när det ärlustfyllt att lära, får möta något annat.Fru talman! talar om den nyatidens hem - man skulle kunna säga hemmet i dennya ekonomin. Människan behöver hemmet somprivat domän. Hemmet, det intelligenta hemmet, är jumycket annat numera. Det är alltifrån medieutbud,barnomsorg och hushållsservice till avkoppling ochvila. Familjestrukturen har en viktig roll för ämnethem- och konsumentkunskap i skolan. Hemmet blirmycket mer än en rumslig plats; det blir ett förhåll-ningssätt.I den demokratiska fostran finns manligt ochkvinnligt. Skolministern sade redan i sitt första inläggväldigt mycket positivt om just jämställdheten. Men idet jämställdhetsarbetet behövs det mer fokus på attge status åt det obetalda arbetet, som ofta utförs avkvinnor. Här kan mycket väl läggas ett genuspers-pektiv på innehållet i demokratisk fostran eller med-borgarfostran. Kvinnors liv och erfarenhet har imycket marginaliserats. Det här visar sig nu närflickorna i har högre betyg och tränger utpojkarna vid valet till gymnasieskolorna. Då ifråga-sätts strukturen, för kvinnor tycks aldrig få ta till sigför stor makt eller ta över.En angelägen fråga till skolministern är därförvilket tydligt budskap ministern förmedlar till skolanom att skolan ska främja den aspekt av värdegrundensom handlar om jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Hemmets arbete ska inte ha ensidig köksinrikt-ning, utan det är väldigt mycket som här måste in iskolans diskussion - samlevnad, moral, etik osv.Detta har skolministern utlovat i gymnasieskolan från2007, om jag har tolkat pressen rätt. Det här måstebörja tidigt i åldrarna.Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Jag kommer inom en mycket snarframtid att komma tillbaka till en del av de frågorsom har väckt. Bl.a. ska jagbesvara en interpellation från om indi-viduella studieplaner. Jag kommer då att utveckla minsyn på detta, helhetssynen, vikten av att tidigt mötaelever och hur vi följer upp. Men jag vill inte föregri-pa interpellationssvaret. Det kommer inom någraveckor tillbaka hit till riksdagen.I morgon kommer jag att offentliggöra ett förslagsom handlar om ett nytt kärnämne i gymnasieskolan.Då kommer jag också att beröra en del av det somUlla-Britt har tagit upp. Lite hemligheterfår det vara än så länge i debatten, men detta kommersnart tillbaka.Men att se långsiktigt och att starta tidigt, i för-skolan, tycker jag är oerhört viktigt. Redan där är detviktigt att ha jämställdhetsperspektivet klart och tyd-ligt. Vi måste få kommunerna att se till att den perso-nal som arbetar i förskolan får kompetensutvecklingpå det här området och är medveten om hur tidigt viformar våra barn inom förskolan.Sedan har vi, som känner till,reviderat våra kursplaner när det gäller grundskolan.Vi lyfter perspektivet återigen när vi nu kommer tillgymnasieskolan och understryker vikten av detta.Vi har i vårt ordförandeskap i EU också prioriteratjämställdhet. I den rapport som jag har att behandlavid utbildningsministrarnas möte den 12 februariangående inriktningen på våra framtida utbildnings-system lyfter vi åter fram detta med jämställdhet,även om vi då vet, när vi samverkar med många län-der, att här har vi både olika syn och olika erfarenhe-ter i vårt arbete.Fostran ska ske, som jag sade i mitt svar. I förstahand ligger ansvaret inom familjen, men sedan ärskolan ett stöd och förskolan ett komplement när detgäller fostran av våra barn och unga. Värderingsfrå-gorna är oerhört viktiga. I detta ligger också att skapaen respekt för andra människors traditioner och kultu-rer, men också en respekt för såväl män som kvinnorsom är t.ex. homosexuella, vilket ofta glöms bort idebatten när vi pratar om människornas lika värde.Men som sagt: Jag återkommer både när det gällerden långsiktiga utvecklingen i skolan i form av deindividuella studieplanerna och när det gäller ett nyttämne i gymnasieskolan.Anf. 57 ():Fru talman! Det är alltid roligt med goda hemlig-heter, så jag ser fram emot detta.Men regeringen har ganska mycket att göra här.När vi nu ska visa på den jämställdhet vi har i Sverigeär det ju tyvärr så att vi har en mycket könsuppdeladarbetsmarknad med kvinnorna i den offentliga sek-torn och männen i näringslivet. Kvinnorna är därmedockså styrda genom politiska beslut och den ekonomisom finns i offentliga sektorn, så vi har mycket attgöra här.Det som också är viktigt om alla elever ska få enreell chans i skolan är att stödja de familjer som hardet besvärligt. Tyvärr har den socialdemokratiskaregeringen genom att enbart fokusera på maxtaxanglömt de unga familjer som egentligen inte har nå-gonting att röra sig med. De har kvar per dag,som är garantibeloppets lägsta ersättningsnivå. Detfinns inte så goda förutsättningar för de unga föräld-rarna att klara sig.Ska vi komma längre i rättvisa och fördelninghoppas jag också att den frågan tas upp. Det var litedärför som jag hade ställt frågan till från början. Men jag är glad att har besvarat den. Jag tycker att det har fram-kommit väldigt mycket positivt.Men också för att stimulera elevernas lust att läramåste vi stärka familjerna. Då kan vi t.ex. inte låtavålds- och porrfilmer florera fritt i vardagsrummenoch låta barnfamiljerna bo allt trängre. Jag ser attbostadsministern också sitter här just . Det handlarom livsstilsbildande tidningar och filmer som konkur-rerar med föräldrars möjlighet att fostra. Regeringenbehöver visa väldigt tydligt vad man gör för att geföräldraskapet stöd.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! För att verkligen få det lika värdet ärarbetet oerhört viktigt, att kvinnor och män ges sam-ma möjlighet till utbildning, samma möjlighet att påsamma villkor kunna söka jobb och även rätten att fåsamma lön i förhållande till det arbete som vi utför.Därför är maxtaxan viktig för mig och mitt parti.Vi ser det som ett led i att ge möjligheten till såvälkvinnor som män att ha ett arbete som manvet att man kan lämna sitt barn till en bra förskola.Det är viktigt att det inte är ekonomin som styr, omjag ska ha råd eller inte om jag har ett lågavlönatarbete, utan jag ska kunna ha råd att ha mitt barn påförskolan.De unga kvinnor som inte har getts möjlig-heten, som kanske har ett halvtidsarbete och en ar-betsgivare som inte ger möjlighet till heltidsarbete,måste vi kämpa för. Det kan vi göra inom den offent-liga sektorn, det kan vi göra inom den privata.Jag vet att det inom landsting och kommunerfinns unga kvinnor som vill ha fler timmar än de hargetts möjlighet till av kommunen. Man har hittatandra konstruktioner. Det tycker jag är fel. Vi ska gedem det här. Då tycker jag också att de har störremöjlighet med maxtaxan.På samma sätt som vi säger att vi värnar hemmetoch hemmets betydelse, vilket jag gör, ska vi se tillatt de vuxna har en möjlighet till ett livslångt lärande.Att stärka föräldrarna i deras tro på sig själva och attvara stolta över sig själva betyder oerhört mycket idet budskap som de sedan ger till sina barn. Jagkommer att återkomma till riks-dagen med en proposition om vuxnas lärande.Nu har jag vävt in en helhet från förskolan till attgå vidare, där vi har arbete och där vi får återkomma.Ger vi också alla vuxna en möjlighet att lära mer i ettmedborgarperspektiv, men också med inriktning motarbete tryggar vi barnen.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2000/01:124 omprofilering av skolorAnf. 59 Statsrådet ():Fru talman! har frågat huruvida jagsom skolminister avser att vidta några åtgärder för attreda ut den komplicerade lagstiftningen om profile-ring av skolor.Riksdagens beslut angående propositionen Gym-nasieskola i utveckling - kvalitet och likvärdighet(prop. 1997/98:169) innebar flera förändringar igymnasieskolans struktur. I den nya struktur somgäller för all utbildning i gymnasieskolan som på-börjas efter har timplanen avskaffatsoch ersatts med en poängplan. Samtliga programomfattar 2 500 poäng.