prot · GP0930 · 2001-11-20 00:00:00 — På det ges inget svar utan möjligen en antydan.Näringsministern säger att regeringen nu lägger utuppdrag på flera myndigheter att inkomma med för-slag till regelförändringar. har ju regeringenbekämpat sådana förslag. Det är bra att sinnesänd-ringen har inställt sig, men medge att det är förloradeår vi talar om.Vad görs från regeringens sida? Kurvorna pekarnu åt fel håll. Företagarna är färre än för sedan.Antalet sysselsatta planar ut, antalet arbetslösa ökar.Enligt SCB tycks den sysselsättningsökning somnoterats nu ha upphört. Det är väl denalarmerande signalen som statsrådet skulle anmälakraftigare tag mot.Anf. 28 ():Fru talman! När jag ser ministerns svar får jag sä-ga att det även om tyder en viss öppen-het i det och ministern vidgick att varslen har ökatinte är mycket som står i det.Man kan notera att vi har en arbetslöshet som ökarför tredje veckan i rad. Vi har 5 000 fler arbetslösa änmotsvarande vecka . Antalet långtids-sjukskrivna var 000. Vi har 716 000arbetslösa i landet, enligt SCB:s mätning i oktober.Det är alltså . Jag tycker på något sätt att det ärdet som ministern bör ta till sig.Vi har 175 000 öppet arbetslösa. Vi har 111 800människor i åtgärder. Vi har 131 000 latent arbetssö-kande. Vi har 40 000 personer som tar del av Kun-skapslyftet, och vi har dessutom 259 000 undersyssel-satta.716 000 människor står alltså utanför arbetsmark-naden. Vi har inte i modern tid under en högkon-junktur, som tyvärr är på väg att mattas, haft såhög arbetslöshet. När man läser ministerns svar blirman inte speciellt glad.Vad säger ministern? Bl.a. säger han att man skaförsöka få till stånd ett antal regelförenklingar. Mendet har man ju sagt . Varför har man inte ge-nomfört de regelförenklingar som Småföretagardele-gationen har föreslagit?Om man läser svaret får man nästan uppfattningenatt det är AMS som ska skapa jobb.Apropå regelförenklingar ville man väl på den so-cialdemokratiska partikongressen för inte så längesedan gå den motsatta vägen, om jag minns rätt. Mi-nistern får rätta mig om jag har fel. Man ville ha lag-stiftning mot att två personer undantas vid uppsäg-ning. Man ville skärpa den lagstiftning som riksdagenhar antagit helt nyligen.Jag är förvånad över att det sker så lite. Här finnsinga förslag om någonting som egentligen skullekunna ge fler jobb. Vi vet att om man bryter de of-fentliga monopolen får man fler jobb. Om vi bryter deoffentliga monopolen inom t.ex. vården tillskapas flerjobb. Här är man i regeringen på väg att gå åt heltmotsatt håll. Vi vet att om vi får skattesänkningar, omvi får förenklingar på arbetsmarknaden, om vi fårfärre regler kommer det fler arbeten. Men inga för-slag om detta kommer.Vi vet att om det ges möjlighet till skatteavdragför hushållstjänster kommer det också fler jobb. Meninte heller på detta område kommer något som helstförslag från ministern.Att med tanke på den enorma arbetslöshet vi harsäga att man har tillsatt en operativ grupp inom AMSoch att myndigheter ska inkomma med förslag tillregelförenklingar är inte mycket att komma med förde människor i som är arbetslösa. Jaghoppas att ministern har lite mer att komma med i sittnästa inlägg. Annars kan man nästan säga att social-demokratin helt och hållet tappat möjligheten att fåned arbetslösheten.Anf. 29 Näringsminister ():Fru talman! Jag minns när jag 1998, efter valet,stod här och svarade på interpellationer. Det varsamma herrar som var med då. Man målade upp hursvart det var och hur hög arbetslösheten var.Jag kan bara konstatera att de år som regeringennu har arbetat, alltså 1998, 1999, 2000 och 2001, hararbetslösheten sjunkit väldigt kraftigt i förhållande tillden nivå den hade tidigare, inte minst . Men jag ska inte ta upp den diskussio-nen. Jag kan bara konstatera att jag får en känsla avdéjà vu. Det är samma debatt, samma diskussion.Låt mig då komma till själva sakfrågan. Det ärfaktiskt så att arbetslösheten fortfarande minskar ochsysselsättningen ökar. Men det ska erkännas att dethar flackat ut. Vi känner av recessionen. Där delar jagdessa två herrars oro. Det är oroligt och det är allvar-ligt, men vi ska hantera detta.Man kan tillämpa många olika metoder för detta.När det först och främst gäller den regelförenklingoch de förändringar för småföretagen som vi nu harambitionen att göra, och som vi även har verkställt,har vi faktiskt betat av ungefär tre fjärdedelar avSmåföretagardelegationens krav. Men det återstår enhel del. Vi tittar nu på 3:12-reglerna. Det gäller inteminst sådant som har att göra med generationsskiftenoch en del andra frågor. Det är komplicerade frågor,men vi kommer att få förslag under våren.När det sedan gäller sysselsättningen handlar detytterst om de makroekonomiska frågorna. Skillnadeni dag mot när vi gick in i den förra lågkonjunkturen ärhelt enkelt att vi har en helt annan makroekonomisksituation. Vi har en bra statskassa. Vi har ordning ochreda i finanserna. Med det som underlag och bas harvi större möjlighet att klara av att vi går mot, jag villinte kalla det en stark lågkonjunktur, men, som någonsade, vi kanske kommer in i en mer normal konjunk-tur. Ändå ser vi internationellt självklart att vi har haften recession. bedömer vi att konjunkturenkommer att vända till det bättre.Det är det viktigaste: Med utgångspunkt i ordningoch reda i finanserna har vi då att göra vissa saker därvi kan förändra situationen.Först och främst när det gäller varslen ska vi vetaatt det allvarliga är att de förekommer i områden - iglesbygden - där fabriker har placerats med hjälp avolika stödformer. De har ofta ett relativt lågt föräd-lingsvärde. Det drabbar då ofta människor - jag kaninte generalisera, men jag säger ändå som jag gör -som har relativt låg utbildning. Det är svårt att placeradem i arbeten med ett högre förädlingsvärde.I ett perspektiv är den typen av företag viktiga förorten, men i ett längre perspektiv är de företagen intespännande och bra för . Vi måste ha företagmed ett högt förädlingsvärde där det finns bra löneroch en bra utveckling.I fråga om företagsklimatet och innovationer lig-ger etta i den statistik och det system för attbedöma detta som EU har. Först kommer ,sedan kommer och sedan kommer Finland.Däremot har vi ganska låga tal när det gäller entre-prenörskap. Därför är de frågor som vi nu satsar på,men som inte direkt går att kvantifiera utan har mermed attityder och samhällets tillmötesgående gente-mot entreprenörer att göra, viktigare - t.ex. sänktskatt eller ändringar i regelverk. Vi måste öka förstå-elsen för och öppenheten gentemot entreprenörer.Anf. 30 ():Fru talman! Statsrådet har hört detta . Det ärhelt riktigt. Anledningen till att vi upprepar detta äratt vi saknar de åtgärder som behövs. Men vi är ändåöverens om att det finns en anledning till stor oro.Statsrådet själv pekade ut en del orsaker.Björn säger att man har tagit till sig endel av det Småföretagardelegationen har föreslagit.Det är ungefär som när man städar ett hus, dvs. mantar det lättare först och det svårare kommer på slutet.Det blir de svåra bitarna som blir kvar, men de ärganska avgörande.Statsrådet sade i sitt svar att kommuner ochlandsting ska slippa hela arbetsgivaravgiften på net-totillskottet av nya jobb . För egenföreta-gare är det inte lika generösa villkor. Där ska medgesett "uppskov med inbetalning av preliminärskatt detre första månaderna". Det sägs ingenting om densvåra, tunga kostnadsbild som finns för särskilt deminsta företagen. Det ges inga garantier som förenk-lar den byråkratiska delen. Det statsrådet har på handär att en företagarguide ska lanseras där det ska gå atthitta information från ett tjugotal olika myndigheter.Småföretagaren tvingas rusa runt till olika instansermed stor risk att gå vilse i den byråkratiska djungeln.En annan intressant iakttagelse i svaret, trots taletom att främja kvinnors företagande, är ett uttryck förmanssamhället också i arbetslivet. Statsrådets syn-punkter på nya företag är att sätta tekniken i förstaledet. Det är i och för sig viktigt, men det finns ensektor som är försummad, nämligen tjänste- och ser-vicesektorn. Där ingår också det som ibland kallas förhushållsnära tjänster. Den sektorn är stor till sitt om-fång men sällan registrerad därför att regelverk ochkostnadsbild gör det omöjligt för s.k. vanligt folk.Björn skulle behöva ha ett samtal medHSB:s ordförande - en tidigare tungviktare i de soci-aldemokratiska partileden men med en betydandeinsikt om servicesektorns betydelse. Det är bråttom,fru talman. Sker inte detta kommer en kraftigtväxande svartmarknad att lägga beslag på alltmerekonomiskt samhällsutrymme, vilket i sin tur innebäratt den vita arbetsmarknaden och de lojala löntagarnaoch företagarna får en relativt sett ännu tyngre skatte-börda. Det kan väl ändå inte vara regeringens ellersocialdemokratins önskemål. Det är "häftigt" attbetala skatt, för att citera ett närstående statsråd tillnäringsministern.Någon innovation från regeringens sida finns inteför den arbetsmarknad där kvinnor dominerar. Detgår att tala om yrkesförbud för stora kategorier kvin-nor. Starta gärna företag. De är framtidens hjältar.Men för att återigen låna bevingade ord: Det är män-nen som fortfarande dominerar. Den mainstreamingsom nu är påbjuden i regeringen har tydligen inte nåttfram till näringsministern.Budskapet är fortfarande ihåligt när det gällerkvinnors möjligheter till nyföretagande. sade justatsrådet själv att entreprenörerna är få och att detbehövs ett annat tillmötesgående av dem. Detta gällersärskilt, fru talman, för de kvinnliga företagarna. Detskulle vara intressant att höra om näringsministernkunde ge några intressanta och tillmötesgående syn-punkter på hur vi uppmuntrar denna viktiga del avföretagarsektorn.Anf. 31 ():Fru talman! Det är lite tråkigt att vi i den här talar-stolen använder oss av statistik och kommer fram tillhelt olika uppfattningar.När jag sade att arbetslösheten ökar för tredjeveckan i rad hänvisade jag till AMS statistik. Den kanknappast betraktas som borgerlig propaganda. Det ärfaktiskt så, ministern, att arbetslösheten ökar jämförtmed motsvarande vecka föregående år. Jag läser urAMS eget papper. Dessutom ökar antalet långtidsar-betslösa och antalet nyinskrivna sökande vid arbets-förmedlingarna.Sedan går jag över till frågan om regelförenkling-ar. Ministern säger att det känns bra att tre fjärdedelarav Småföretagardelegationens förslag har genom-förts. Det märkliga är att småföretagarna inte upple-ver detta. Ministern har sagt detta förut, men frågarman småföretagarna säger de att det inte stämmer.Det är regeringen som säger att tre fjärdedelar avförslagen har genomförts, men företagarna tycker intedet. Det återstår massor av förslag. Vi har från mode-rat sida sagt att förslagen ska genomföras. Visa ,ministern, att fler av förslagen kommer att genomfö-ras i stället för att vara så nöjd med vad som sker.Låt oss titta på frågan om arbetslösheten. Minis-tern har tagit upp hur det ser ut i EU. Vi är inte bäst iEU. Vi ligger i mitten av EU-länderna i fråga omarbetslöshet.Sedan var det frågan om sänkning av arbetsgivar-avgiften. Om nu ministern vill göra någonting, varförär det bara landsting och kommuner som får del avdessa nådens gåvor från ministern och inte privataföretagare?Jag upprepar mina tre frågor. Vad avser ministerngöra för att bryta de offentliga monopolen inom vår-den, där framför allt kvinnor arbetar, för att fler ska fåjobb? Vilka bättre villkor kommer det att bli för små-företagarna? Planeras det att införas någonting vadgäller hushållsnära tjänster?Anf. 32 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med hushållsnära tjänster.Det är väl ingen som tror att om det skulle införasnågon form av skattereduktion för hushållsnäratjänster att det skulle lösa våra problem på arbets-marknaden. Det tror jag inte ens att mina två herrarhär tror. Det är inget som löser de problemen.Problemen på svensk arbetsmarknad handlar delsom att vi nu har en situation internationellt sett somklart påverkar detta lilla internationellt beroende land,dels om ett beroende av stora strukturella förändring-ar inte minst inom de stora företagen. De ägnar sig åtoutsourcing och gör olika förändringar, t.ex. automa-tiseringar och förenklingar, i sina produktionssystem.Det i sin tur leder till förändringar på arbetsmarkna-den. Vi sysselsätter inte lika många. Vi sysselsätterallt färre i den typen av företag, som viproducerar alltmer med allt högre kvalitet med hjälpav ny teknik.Vi måste se till att stimulera nya branscher ochområden. Interpellationen tar upp denna fråga. Därspelar småföretagandet en oerhört viktig roll. Dethandlar framför allt om tjänster och produkter med ettstort kunskapsinnehåll, dvs. ett stort förädlingsvärde.Det är det vi ska skjuta in oss på, i stället för att tro attvi löser dessa problem med hjälp av hushållsnäratjänster.En annan fråga gällde landsting och kommunerna,dels att de får mindre, dels att de slipper arbets-givaravgifterna om de anställer fler. Det finns förståsen tanke bakom detta. Tanken är att vi vet att kom-muner och landsting kommer att anställa alltflermänniskor.Vad vi vill göra, på grund av den situation som nuråder på arbetsmarknaden, är att försöka tidigareläggaden här typen av anställningar. Det finns ett stortbehov av att anställa fler människor inom den offent-liga sektorn, och då gör vi så här för att tidigareläggadetta och för att möta det som händer på arbetsmark-naden, de varsel som uppkommer etc.Tror ni att det plötsligt skulle bli fler sysselsatta,fler som jobbade, om vi privatiserade den offentligasektorn? Det skulle vara samhällsekonomiskt vansin-nigt att göra detta. Skulle det bli fler i den offentligatjänsteproduktionen och fler sysselsatta om vi privati-serade? Det låter lite ologiskt.Där finns ingen lösning. Möjligtvis kan det finnasen lösning, nämligen att vi skulle efterfråga flertjänster, vilket jag inte är lika övertygad om somherrarna här. Vi kommer inte att efterfråga fler tjäns-ter. Någon måste ändå betala detta, antingen viastatsbudgeten eller på annat sätt.När det gäller frågan om småföretagen och denbyråkratisering som här målas upp, kan jag säga attjag umgås mycket med småföretagen, både enskiltoch med deras organisationer. I stort sett alla säger attvi har ett bra företagsklimat i . Vi har gjortstora förändringar, och vi behöver göra fler. Det åter-kommer vi med. Men det här är en process, och dettar sin tid. Vi har flera utredningar som ligger påbordet, och de kommer med förslag under våren.Sedan får vi se hur vi hanterar detta.Avslutningsvis vill jag säga att jag självfallet kän-ner en oro över vad som sker på arbetsmarknaden.Jag följer det noga, och vi vidtar åtgärder där debehövs. Det var min lilla poäng - det var därför jagsade att det var en viss déjà vu - att så sade ni förragången också, och det blev dessbättre inte så.Anf. 33 ():Fru talman! Det som står kvar i eldskrift attnäringsministern inte har kunnat ge besked om vadsom skulle kunna göras i det korta perspektivet för attkomma till rätta med att arbetslösheten nu ökar, attnyföretagandet kraftigt har minskat och att det fort-sätter utför på den kurvan.Jag blev närmast beklämd, fru talman, när nä-ringsministern frågade om vi tror att hushållsnäratjänster kan klara sysselsättningen. Jag upplevde attdet låg lite av förakt i hans ton. Det är ju väl att detinte är några kvinnliga företagare här i salen somlyssnar. Det är många kvinnor som startar i den sek-torn , för att åstadkomma en vit sektor, som detmansdominerade samhället har misslyckats med.Jag känner ett stort bekymmer för att detta tasmed den nonchalans som jag kunde tolka i närings-ministerns svar. Här är kvinnor duktiga företagare.När talar om att det nu krävs mer avframtidens arbetsmarknad, kunskap och annat gällerdet också att vara företagare för t.ex. hushållsnäratjänster, om de ska kunna utföras på en s.k. vit ar-betsmarknad.Björn har förmodligen inte läst HSB-ordföranden bok, men jaghoppas att han gör det. Där finns många viktiga san-ningar också för en näringsminister att ta till sig.När det gäller företagsnedläggelser, frutalman, tror jag att det beror på att mycket är fjärr-styrt. Det gäller företag både i och i De-gerfors. De råkar särskilt illa ut, därför att de har intesitt ägarskap och sitt engagemang på den lokala orten.Det skulle behövas mycket mer av detta.Jag tror att det är angeläget att främja att små ochmedelstora företag både kommer till och framför alltfår ett intresse att växa. Det är något av det viktigastesom en svensk regering kan tillföra vårt näringsliv.Då kan också sysselsättningen säkras på ett helt annatsätt, än om vi förlitar oss på att det ska ske genomföretagsflytt och vi bara flyttar om arbetstillfällen.Det är, fru talman, min förhoppning att det kommeratt ske bättre framöver.Anf. 34 Näringsminister ():Fru talman! Vad jag har talat om i första hand härär det korta perspektivet. I det långa perspektivet närdet gäller arbetsmarknaden handlar det om att vi harordning och reda i statens finanser, att vi har lågaräntor och låg inflation och att vi har ett bra statsfi-nansiellt läge, så att vi kan hantera arbetsmarknadenom vi får en alltför hård lågkonjunktur. Där har vi enbra förberedelse.I det korta perspektivet handlar det väldigt mycketom den typ av frågor som jag har redogjort för. Dethandlar om att vi nu stimulerar det som har tagits upphär i debatten, dvs. kvinnligt företagande, och invand-rare och den enorma potential och kunskap som finnsdär. Där lägger vi nu ett förslag om 72 miljoner kro-nor ytterligare för att stimulera detta.Det handlar också om att vi har en förändring iarbetsmarknadspolitiken. Vi har under dessa år radi-kalt förändrat arbetsmarknadspolitiken. Det som äradelsmärket i svensk arbetsmarknadspolitik är att vihar en stor flexibilitet, dvs. att vi ändraroch förflyttar oss när det gäller åtgärder, innehåll ochinriktning under resans gång, beroende på hur detuppkommer på arbetsmarknaden. Det tycker jag att vihar gjort.När det sedan gäller att jag skulle vara emotkvinnligt företagande därför att jag inte är för enskattereduktion av hushållstjänster, har jag svårt attförstå det. Vad jag menar när det gäller långsiktighe-ten på arbetsmarknaden - det som också har varit ettkännetecken för - är att vi ska satsa på dentyp av tjänster där vi har ett stort kunskapsinnehåll,där vi har ett stort beredningsvärde. Detta är inteuttryck för förakt eller ironi mot alla andra tjänstersom måste utföras. Att städa och fixa hemma i hus-hållet är oerhört viktigt, men vad jag vill uttrycka äratt det är inte det långsiktiga, inte det som löser pro-blemen på svensk arbetsmarknad.Jag delar meningen när det gäller arbetsmarkna-den att många av den här typen av företag somhar uppkommit är styrda internationellt, på ett sättsom är oacceptabelt.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:62 om ned-läggning av tingsrätterAnf. 35 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen kommer att ompröva redan genomfördanedläggningar av tingsrätter för det fall att den kom-mande utredningen av genomförda förändringar avtingsrättsorganisationen ger vid handen att den lokalaförankringen försämrats på berörda orter, eller omkravet på närhet och lokal förankring enbart gäller detingsrätter som ännu inte lagts ned. Vidare har LarsElinderson frågat mig om kommer att få taställning till ett samlat förslag om domstolsorganisa-tion för riket eller om regeringen har för avsikt attfullfölja den tidigare linjen att successivt förändraorganisationen, inklusive rikets indelning i domsagor.Hela landet har behov av dömande verksamhet avhög kvalitet. Samhällsutvecklingen har under lång tidgjort det allt tydligare att dagens organisation måstereformeras för att vi även ska ha ett välfungerande domstolsväsende. Som leda-möter känner till pågår därför en om-fattande reformering av domstolsväsendet.För att ge en helhetsbild över pågåendeoch planerade reformer överlämnade regeringen enskrivelse, Reformeringen av domstolsväsendet - enhandlingsplan (skr. 1999/2000:106), till riksdagenvåren 2000. I skrivelsen Reformeringen av domstol-sväsendet - information och uppföljning av hand-lingsplanen (skr. 2000/01:112) som överlämnades tillriksdagen informerade regeringen om hurreformarbetet utvecklats.För att genomföra reformeringen av domstolsvä-sendet krävs en yttre domstolsorganisation där verk-samheten vid varje domstol är av tillräcklig omfatt-ning för att nå högt ställda mål för kvalitet, snabbhetoch service. ska domstolsorganisationenmöta medborgarnas berättigade krav på geografisknärhet till dömande verksamhet. För att förena dessamål krävs olika lösningar i olika delar av landet.Under de senaste åren har ett relativt stort antaltingsrätter och domkretsar varit föremål för översynoch förändring. Den organisatoriska lösning som harvalts har varit att skapa större domkretsar. I några fallhar det skett genom sammanläggning av två ellerflera tingsrätter till en större enhet och i vissa fallgenom att verksamheten i den nya större domkretsenäven fortsättningsvis bedrivs på mer än en ort. I någrafall tillgodoses tillgängligheten och den lokala för-ankringen genom att domstolen har tingsställe på eneller flera orter. Regeringen har regelmässigt under-rättat om planerade organisationsföränd-ringar.Riksdagens majoritet har ställt sig bakom de avregeringen i handlingsplanen (skr. 1999/2000:106)fastlagda principerna och de organisatoriska lösning-arna för reformarbetet inom domstolsväsendet(bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255).De organisationsförändringar som har genomförtshar i första hand rört de mindre tingsrätterna. I upp-följningen av handlingsplanen aviserades att rege-ringen nu har för avsikt att se över tingsrättsorganisa-tionen i storstäderna. justitieutskott utta-lade vid behandlingen av uppföljningen av hand-lingsplanen tillfredsställelse över att organisationen istorstäderna nu ska övervägas. Regeringen har den 1november 2001 gett generaldirektören i i uppdrag att utredaStockholms tingsrätts ledningsfunktioner, organisa-tion och arbetsformer samt att lämna de förslag somöversynen föranleder. Om det framstår som lämpligtfår utredaren också lämna förslag på förändringar avtingsrättsorganisationen i . Reformar-betet har således inte avbrutits.I uppföljningen av handlingsplanen aviserade re-geringen den utvärdering av genomförda förändringarav tingsrättsorganisationen som hän-visar till i interpellationen. Vid riksdagsbehandlingenframhöll justitieutskottet vikten av att organisations-förändringar som genomförs följs upp och utvärderas.Arbetet med den närmare utformningen av direktivför genomförandet av utvärderingen pågår för närva-rande inom med ambitionen attbesluta om direktiven före årsskiftet.Avsikten är att resultatet av utvärderingen ska lig-ga till grund för regeringens inriktning av det fortsattaarbetet med att reformera tingsrättsorganisationen.Det vore därför olämpligt att föregripa det arbete somska utföras inom ramen för utvärderingen eller attspekulera om utfallet av denna utvärdering. Mot denbakgrunden är det nu för tidigt att besvara frågor.Avslutningsvis vill jag framhålla att även om detankommer på regeringen att besluta om rikets indel-ning i domsagor och därmed om antalet tingsrätter, såhar regeringen valt att informera om plane-rade organisationsförändringar. Regeringen åter-kommer självfallet till med information omresultatet av utvärderingen och om hur regeringen serpå den fortsatta reformeringen av tingsrättsorganisa-tionen.Anf. 36 ():Fru talman! Jag kan i och för sig ha en viss förstå-else för att jag inte kan få svar på de konkreta frågorjag ställer, men jag är ändå lite besviken över utform-ningen av detta interpellationssvar. I stort sett upp-fattar jag det som en redovisning av vad som faktiskthar skett och de tankar som regering-en har redovisat när det har gällt dom-stolsorganisationen i landet.När jag hade läst det pressmeddelande som låg tillgrund för min interpellation avvaktade jag ett parveckor i väntan på att få besked om direktiv gällandeden utvärdering man avser att göra.