prot · GO0988 · 2001-03-29 00:00:00 — Kraven kan likna de som gäller för medlem-skap i KRO, men betyder inte att KRO-medlemmarhar någon särskild fördel.När det gäller direktupphandlingen kan den ledatill kritik eftersom den försvårar möjligheten förkonstnärer att få kännedom om den upphandlandeenhetens behov.Fördelarna med att införa konkurrens - i syfte attexempelvis utöka urvalet i den upphandlade konsten- måste vägas mot den ökade administration ochandra kostnader det för med sig med en mer form-bunden upphandlingsprocess.Enligt regleringsbrevet för skakvalificerade uppdrag spridas till många konstnärer.Konstrådet ska återrapportera bl.a. vilka konstnärersom anlitats och analysera och bedöma resultaten.Utskottsmajoriteten utgår självfallet från att rådetföljer regleringsbrevets anvisningar och så långt detär möjligt utnyttjar de konkurrensmöjligheter somfinns.Det är skillnad på att upphandla konst och attupphandla t.ex. kontorsmöbler. Utskottet utgår ocksåfrån att man vid inköp av konst inte favoriserar någonviss konstnärsorganisation eller enskild konstnär.Det görs en uppföljning av rådets verksamhet iårsredovisningen till regeringen. I budgetpro-positionen för har regeringen framhållit att enpåfallande stor andel unga konstnärer får uppdrag iprojekten och att den geografiska spridningen är god.Utskottet har också uttryckt i betänkandet att detskulle vara av intresse att i en återkommande utvärde-ring eller genom en särskild undersökning följa uppvilka former av upphandling som rådet har tillämpat,som ett komplement till andra uppgifter som redovi-sas om anlitade konstnärer, och hur konstnärer medolika organisationstillhörighet är representerade blandde inköpta och beställda konstverken. Med det yrkarjag avslag på reservation 2.Herr talman! I reservation 6 och 7 tar Folkpartietoch upp den s.k. enprocentsregeln. Ut-skottet anser att av den totala byggkostnaden vidny- och ombyggnation är ett rimligt riktmärke. Manpoängterar också vikten av konstnärlig utsmyckningvid offentligt byggande. Men utskottet anser inte attdet i varje enskilt fall är det bästa att styra hur mycketmedel som ska avsättas till konstnärlig utsmyckning.De statliga konstinköpen bör grundas på en kul-turpolitisk bedömning i stället för att kopplas tillomfattningen av byggandet . Detfinns t.ex. bostadsområden, de s.k. miljonprogramom-rådena, som behöver av ombyggnads-kostnaden för att göra framför allt utemiljön estetiskttilltalande.I dessa områden finns det mycket lite av konst-närlig utsmyckning - om det finns någon alls.Förutom den konstnärliga utsmyckningen behövsdet inbjudande lekplatser med vackra funktionellalekredskap, vackra bänkar, papperskorgar, lyktstolparoch planteringar, som har tagit upp.Nybyggnation däremot har att ta hänsyn till målenför den statliga politiken för arkitektur, formgivningoch design. Vi har bl.a. beslutat om att kvalitets- ochskönhetsaspekter inte ska underställas kortsiktigaekonomiska lösningar.Det gör att den nybyggda miljön inte kräver likastora resurser för att bli estetiskt tilltalande.Jag instämmer alltså med motionärerna i att det ärviktigt att se till att det blir konstnärlig utsmyckningav yrkesverksamma konstnärer i vår offentliga miljöoch att enprocentsregeln är ett bra riktmärke, men denska inte vara en tvingande princip eftersom vissaprojekt behöver och andra mindre.Det vore kanske bättre om vi kunde hitta en mo-dell som garanterar konstnärlig utsmyckning av yr-kesverksamma konstnärer i alla miljöer utan att låsaoss vid någon procentsats.Det finns kommuner och landsting som följer dethär riktmärket - det finns de som lägger -men långtifrån alla.Jag tror att det är viktigt att visa på de goda exem-pel som finns, nämligen att konstnärlig utsmyckninghöjer statusen på ett bostadsområde, minskar skade-görelsen och får människor att må bättre. Det finnsockså flera utredningar som visar hur viktig konst ärför vår hälsa.Reservation nr 8 och 9 handlar om arkitekturåret.Våren 1998 godkände regeringens förslagtill handlingsprogram för statens arbete med arkitek-tur, formgivning och design. Med det samt de frågorsom togs upp i storstadspolitiska propositionen somutgångspunkt har regeringen inbjudit till . Förutom de 43 myndigheter somregeringen har gett i uppdrag att medverka har ocksåkommuner, landsting och länsstyrelser samt 125andra myndigheter, bolag, stiftelser, föreningar ochorganisationer inbjudits att delta.Även om storstadsfrågorna står i fokus kommeren mängd verksamheter utanför storstäderna, pålandsbygden, att genomföras i linje med intentionernai handlingsprogrammet.Efter arkitekturårets slut kommer omfattande upp-följningar, utvärderingar och resultatredovisningar attlämnas.Utskottet förutsätter att kampanjen bedrivs på ettsådant sätt att arbete och insatser under arkitekturårethar ett längre perspektiv än själva kampanjåret och attdet leder till många och goda långsiktiga effekter ilinje med handlingsprogrammet för arkitektur, form-givning och design.Det efterlyser i sin motion börmycket väl kunna förverkligas genom kampanjen omdet finns ett lokalt engagemang i frågan.Den långsiktiga målsättningen med arkitekturåretär att efterfrågan på och förståelsen för god arkitek-tur, formgivning och design ska öka i hela landet.Kristdemokraterna tar i sin motion upp att en upp-följning och utvärdering av arkitekturåret ska göras.Den bör belysa vilka långsiktiga effekter kampanjenfått för den framtida planeringen för tillväxtregionerrespektive regioner med ett vikande befolkningsun-derlag och överdimensionerad infrastruktur.Vi får väl hoppas att de regioner som befinner sigi detta läge aktivt deltar i kampanjen med inriktningpå just dessa frågeställningar för att kunna starta ettlångsiktigt arbete.Regeringen har startat . Vad resultatet blir beror mycket på vad delta-garna i hela landet gör av det. Utan lokalt och regio-nalt engagemang är det svårt att uppnå beståenderesultat. Men jag är hoppfull eftersom intresset förkampanjen är stort även ute i skolorna.Reservation 10 handlar om lokalisering av sats-ningar m.m. inom form och design.Form- och designutredningens uppdrag är attklarlägga det statliga åtagandet på form- och de-signområdet. I utredningens betänkande görs en bredgenomgång av form- och designområdets möjlighe-ter, problem, behov m.m.Några av de förslag som har lämnats är· en central form- och designarena· regionala designcentrum· en strategi för statens förebildlighet· ett form- och designråd knutet till regeringen· utbildning och forskning· arkiv· exponering av och information om svensk formoch design utomlands, m.m.Utredningsförslagen har remissbehandlats och re-geringen avser att komma med ett förslag under 2001.Utskottet anser därför att det nu inte finns någonanledning att göra något uttalande vad gäller försla-gen i motionerna eftersom beredningsarbete pågår iRegeringskansliet.Herr talman! Med det yrkar jag bifall till förslageti betänkandet i dess helhet och avslag på samtligareservationer.Anf. 213 () re-plik:Herr talman! När det gäller brukarinflytande villjag än en gång påpeka att majoriteten nöjer sig medatt uppnå målet att brukare ska känna sig delaktiga iutsmyckningen, medan vi kristdemokrater anser attdet inte handlar om att enbart känna sig delaktig utanatt man verkligen ska vara delaktig.Jag vill fråga om den konstpeda-gogiska plan som vi kristdemokrater vill se. Vi kantillsammans glädjas åt att samtidskonsten har ökat ihela landet och också är spridd i hela landet. Parallelltmed detta krävs ett pedagogiskt arbete för att man skakunna ställa frågor och problematisera kring konsten.Men jag kan inte se ett enda ord om att majoriteten ärintresserad av att ha en uppfattning om att det är vik-tigt med pedagogernas arbete när det gäller konst ihela landet.Hur ser på den frågeställningen?Eva parti har valt att inte med ett ord visaen egen uppfattning om den i betänkandet.Anf. 214 () replik:Herr talman! Om man känner sig delaktig tror jagnog att man är delaktig.Man kan bli mycket bättre på det här, men att bliöverens om vilket konstverk man ska ha och var detska placeras är en ganska svår uppgift. Jag tror att degånger då projektledarna och konstnärerna är ute ibostadsområdet och förklarar varför man har valt justdet konstverk man har valt och varför man vill place-ra det där man placerar det blir det ofta bra lösningar.Man får lite kunskap bakom det.När det gäller konstpedagogik kan jag instämma iatt det finns brister och att vi måste göra något åt det.I årsredovisning tar man uppfrågan om konstbildning. Det finns behov av fortbild-ning och utbildning av konstpedagoger för att höjakvaliteten på deras arbete och därigenom skapa störreefterfrågan på konstpedagogik framför allt i förskolanoch skolan. Det finns med där. Jag kan instämma i attdet är väldigt viktigt. Det är viktigt i hela landet.Arrangörerna behöver konstpedagoger för att kunnanå ut med konsten. Det är konstbildning.Precis som själv nämnde kom-mer en rapport, nämligen omkonstpedagogikens utveckling som beräknas vara klari april.Anf. 215 () re-plik:Herr talman! Jag vill fortfarande mena att majori-teten nöjer sig med att i betänkandet skriva - och detär det vi har att diskutera här i kammaren - att bruka-re får känna sig delaktiga. Där stannar man upp. Dethade varit förtjänstfullt, och och jaghade varit mer överens, om man hade utvecklat dettill att tala om hur viktigt det är att man också är del-aktig.När det gäller den konstpedagogiska satsningenförväntar jag mig att vi riksdagsledamöter i utskottoch i olika sammanhang deklarerar en politisk upp-fattning. Det är det vi har möjlighet att göra i utskott-sarbetet bl.a. Här kan jag bara konstatera att Social-demokraterna har valt att inte avge en egen uppfatt-ning om behovet av att konstpedagoger får en planoch får veta hur det arbetet ska organiseras i helalandet.Det är som ska komma med en rap-port. Det är helt riktigt. Men det hade varit förtjänst-fullt om , t.ex. utifrån den här debatten,hade kunnat se att så här tycker , så här serutskottet på den här frågan. Något sådant stöd till detarbetet får man inte från Socialdemokraterna.Anf. 216 () replik:Herr talman! Vi arbetar kanske på lite olika sättoch ser på det här på olika sätt. När vi säger att manska känna sig delaktig, menar vi verkligen ett äktaengagemang och att man är delaktig. Det beror väl påhur vi uppfattar det.Eftersom det finns en översyn och kartläggning avde konstpedagogiska projekt som i , och länsammanställer man den rapporten. När den rapportenkommer får vi titta på den. Utifrån rapporten ska manta ställning till hur man ska gå vidare.Det är alltid bra att ha ett underlag för att veta hurman ska gå vidare. Det handlar inte om att vi är oint-resserade av det eller att vi inte tycker att det behövs.Tvärtom vill vi ha ordentligt på fötterna innan vibestämmer vad vi ska göra. Och vet sä-kert vad vi tycker i den här frågan.Anf. 217 () replik:Herr talman! Jag tänkte börja med att ställa enfråga om upphandling av offentlig konst. Hur det änär finns det funderingar på hur det här går till. Vilkakonstnärer får vara med vid upphandlingen? För attkomma bort från misstankarna att det bara är vissakonstnärer som favoriseras borde konstnärerna kunnafå lämna in sina tävlingsbidrag, utsmyckningsförslageller vad det är man efterfrågar anonymt. Hur ser EvaArvidsson på den möjligheten?Anf. 218 () replik:Herr talman! Det finns olika upphandlingsmöjlig-heter. Det är just direktupphandlingen som kan väckaden kritik som tar upp.Det går väl också till så att man får lämna in sinaverk anonymt. Men att varje gång ha ett sådant upp-handlingsförfarande är administrativt krävande. Det tar tid. Då tycker vi att det är bätt-re att vi lägger de pengarna på konstnärlig utsmyck-ning än att vi lägger dem på administration.Anf. 219 () replik:Herr talman! Jag tycker att det av rättviseskäl än-då borde kunna gå till på det sätt som jag skissade på.En annan fråga handlar om det nya designinstitu-tet. räknade upp några förutsättningarför den nya institutionen, central arena och allt annat,ungefär som om det stämmer in på . Jagtycker att det lika väl stämmer in på vi vet att det är väldigt svårt att ändranågot när det kommer förslag från regeringen är jagoerhört rädd för att en låsning redan finns, eftersomen utredare har sagt att är den lämpligaplatsen. Jag önskar att utskottet åtminstone hade kun-nat yttra sig om att man är öppen för olika alternativ.Då hade det känts som om vi hade fler möjligheter attpåverka beslutet om var vi vill förlägga det nya in-stitutet. Varför har inte majoriteten kunnat ställa upppå att vi får känna en öppenhet inför placeringen?Anf. 220 () replik:Herr talman! Utredningsförslaget har remissbe-handlats och det ska komma ett förslag. Jag talar intealls som om det är självklart att det ska ligga i Stock-holm. Det gör jag inte.Anf. 221 () replik:Herr talman! Tänk att även glömde och att informeraom att förslag kunde mottas! Så det var bara den inrekretsen som kände till tiden. Här återstårockså en del.Jag hade två frågor. Den ena gällde "".Det är väl ingen motsats till "". undrarjag: Vilka projekt behöver ?Sedan undrar jag så här: När man utlyser tävlingarkan man ju presentera tävlingsresultaten utan att angenamnen. Då kommer man ifrån mycket av misstan-karna om att vänner skor varandra, så att säga. KanEva tänka sig att föreslå en sådan modell?När det gäller brukarinflytande vill jag bara po-ängtera att utskottet understryker att det är av mycketstor vikt att brukarna ges möjlighet att aktivt delta ibeslutsprocessen och därmed få känna sig delaktiga iutsmyckningen. De ska "aktivt delta i", står det iutskottsbetänkandet.Men jag hade alltså två frågor.Anf. 222 () replik:Herr talman! Jag kan mycket väl tänka mig att detfinns projekt i t.ex. bostadsområden. Ett nybyggtbostadsområde har en helt annan estetisk ut-formning än de som är byggda . Där kan-ske det inte krävs lika mycket.Dessutom tar man med konstnärerna i ett tidigtskede av planeringen och i hela processen, vilket göratt det blir en helt annan konstnärlig utsmyckning tillett annat pris än när man upphandlar ett konstverksom man ställer någonstans. Det beror på hur det serut runt omkring, om det finns grönområden.Tittar vi på 70-talsområdena ser vi att de behöverbetydligt när det gäller utsmyckning. Därär det ljusa fina lägenheter, men man har glömt borttrapphusen och den yttre miljön. Det är inte direktaombyggnader som behövs där, utan det är en upp-rustning av den yttre miljön som behövs. De pengar-na finns inte, eftersom man varken gör nybyggnationeller ombyggnation i områdena. Men de som bor i dehär bostadsområdena ska väl också ha rätt till konst-närlig utsmyckning.Jag tycker att det är fyrkantigt att säga att det skavara konstnärlig utsmyckning rakt över.Man får se till varje objekt.Anf. 223 () replik:Herr talman! Verkligheten visar ju att riktlinjerom , som vi har haft , fungerar i en delkommuner och fungerar inte alls i andra, möjligen detstora flertalet. Jag tycker inte att det skulle vara farligtom infogade ett principuttalande om minst1 %.När det gäller nybyggnation kan jag tyvärr kon-statera att tankar om att konstnärlig ut-smyckning inte ska falla för krasst ekonomiskt tän-kande inte riktigt har trängt igenom . Det ärfortfarande hopplöst att t.ex. få vackra fönster i ny-byggda hus.Eva säger att man bygger i ett grönom-råde, men ett grönområde är ju inte en faktor som ärutbytbar mot konst.Jag förstår inte varför det är så hotfullt att fattabeslutet om just för att alla har rätt tillkonst.Anf. 224 () replik:Herr talman! Det är inte hotfullt . Jagtycker att det är fyrkantigt. tog uppfrågan om att lita på och ha förtroende för kommu-nerna och det lokala självstyret. Ska man gå in ochstyra med en enprocentsregel litar man väl inte speci-ellt mycket på de kommunala företrädarna i miljö-och stadsbyggnadsnämnden.När det gäller enprocentsregeln gör KRO-distrikten en granskning av den kommunala konstpo-litiken. En av deras 16 frågor gäller om kommunentillämpar den statliga rekommendationen om vidom- och nybyggnationer. I har 16 av 28kommuner tillämpat detta. Ett annat gott exempel,uppe i , är , som är en bra kommun närdet gäller detta. Jag tror att en sådan sak som KROgör när man går ut och granskar innebär att de härfrågorna lyfts upp på dagordningen och det blir endiskussion. Det tror jag är värdefullt.Man pratar om . Om varje bostadsområde skaha konstnärlig utsmyckning är inte så mycket.Jag kan ta ett exempel från , där manska bygga nytt . Man bygger 79 lägenheter. Detkostar 140 miljoner, och av det är 1,4 miljoner.Det är inte speciellt mycket pengar i ett område. Jagmenar inte att man ska byta konstnärlig utsmyckningmot träd och sådant, , men i ett nybyggt områdedär det är vackert runtomkring kanske det inte krävslika mycket utsmyckning. Men konstnärlig utsmyck-ning drar snart i väg . Det behövs säkertmycket mer.Anf. 225 () re-plik:Herr talman! Jag blev apostroferad under ett re-plikskifte mellan två . Det må vara hänt.Vår rekommendation kring enprocentsregeln är,som jag sagt, en rekommendation, med bör. Det äringen lagstiftning. Det är ganska stor skillnad.Men jag skulle vilja ta upp detta i anslutning tilldet sade om form och design. Denutredare som gjorde den första utredningen stod dess-utom kulturministern rätt nära i jobbet. Han säger attden nya myndigheten för form- och design bör lokali-seras till därför att de flesta kontaktytornafinns där. Med den grunden undrar jag om det överhuvud taget finns något som kan lokaliseras utanförStockholm.Vi anser att det här institutet ska lokaliseras tillRöhsska, därför att där finns kunskap, där finns kom-petens, där finns nätverk, och man har ettstatligt uppdrag. Jag är intresserad av vad tycker är det viktigaste av de två komponen-terna i den här kalla det eventuellt dragkampen. Detär det ena.Det andra är att gång på gång skriver utskottetsmajoritet att frågan bereds inom ,eller något liknande, och därför vill man inte föregri-pa detta genom att komma med ett uttalande. Är detinte bra att få synpunkter innan en propo-sition läggs fram? Då ökar kanske förutsättningarnaavsevärt för att få en stor majoritet och ett bra beslut.Anf. 226 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att ta tillvara de regionala center som finns ute i landet. Det ärinte fel att om en fråga bereds invänta vad man kom-mer fram till. Det händer ofta att man inte har sammauppfattning som det beredningsunderlag som kommerfram.Anf. 227 ():Herr talman! Jag tänkte jag skulle yrka bifall tilltvå av reservationerna i betänkandet.I februari-mars 1940 låg svenska soldater vidlinjerna genom Paikansälkä utanför Märkäjärvi ochslogs för frihet. Det var svenska frivilligsol-dater som ställde upp för gemensammafrihet. En hel del av dem fick sätta livet till.I fick också ett antalsvenska soldater sätta livet till i arbetet för freden. Vikan räkna upp ett antal sådana länder där detta harskett - i , i och annorstädes.Under 1900-talet har svenska soldater arbetat förfreden i Saar, i , i , i , i områdetkring , i , i Kashmir. Inte minstunder runt våra egna gränser varderas insatser otroliga - de anonyma men unga män-nen, varav många fick sätta livet till. Det är någotsom vi andra som har klarat oss kan vara tacksammaför.I två motioner, fyrpartimotion 1999/2000:Kr295och i motion 2000/01:Kr227, föreslås att man skahedra fredens svenska soldater, ett minnesmärke överden okände svenske soldaten, i humanitetens tjänst.Den här idén väcktes hos mig av den under förraåret bortgångne konstnären och författaren . Han hade en ganska klar uppfattning om hur manskulle se på detta, nämligen hur han hade upplevtsoldater när han kom till . Han hade underhela upplevt hur han och hansfamilj hade förtrampats av både bruna och röda stöv-lar. Han kommer till , och den förste som taremot honom är en svensk soldat som sveper in ho-nom i sin pälskappa och visar ett humanitärt sinnelag.Han hade en klar uppfattning om hur han ville sekonstverket.Vi är några stycken som har fastnat för idén. Deflesta jag har talat med tycker att den är tilltalande.Vi har inte många statyer av generaler i Sverigesom i många andra länder. I den mån det finns hyll-ningar av dem som i militärens tjänst har gjort nå-gonting för vårt land, är det i varje fall inte den en-skilde, den menige, den okände soldaten. Det är be-klagligt att man inte har kunnat haka på den idé somhar redovisats i de båda motionerna och ge ett upp-drag att vi i ska kunna hedra dem som i Sve-riges tjänst, i FN:s tjänst, i NF:s tjänst har gjort enfantastisk insats under och som fortsättermed det än i dag.Om detta gjordes i enlighet med skulle det vara ett sätt att hylla en av de invand-rare som har betytt så oerhört mycket för oss och vårkultur. Han fick en av sina böcker utsedd till en avårhundradets hundra bästa svenska böcker. Det varden som handlade om det helvete som hans familjoch de andra i hans omgivning upplevde i Leningradunder andra världskriget.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 4.Den andra reservationen jag ska ta upp är reser-vation 10. Den rör sig om lokaliseringen och sats-ningen inom form och design.Det är givet - och inte minst gav det visst hoppnär man hörde vad sade - att man skautnyttja de resurser som finns ute i olika center. Detfinns en bra koncentration av resurser i just VästraGötaland och inte minst i anslutning till Röhsskamuseet. Det är ett museum som av en f.d. socialde-mokratisk kulturminister har utnämnts till det givnanationella svenska konsthantverks- och designmuseet.Vi som läser den västsvenska pressen, t.ex. Göte-borgstidningar, har kunnat se hur socialdemokratiskadebattörer, t.o.m. socialdemokratiska riksdagsmän,har ställt sig bakom en sådan idé.I den reservation som några har lagt fram marke-rar vi att det finns en sådan fantastisk resurs kringRöhsska med sitt nationella uppdrag att vara nätverkinom design- och konsthantverksområdena. Vi näm-ner också i och att det går att fort-sätta med ett textilinstitut i . Vi nämnder denmyckna textilindustrin och möbelindustrin i Tibro.Det finns många konsthantverkare, formgivare ochdesigner i området. Dessutom finns det ett lyckatsamarbete som , på uppdrag av staten, harinlett med ett antal andra institutioner i ochhar därmed skapat ett kraftfullt och verksamt de-signcentrum. Det vore illa hanterat med de resursersom finns om man inte utnyttjade detta för att få denlilla myndighet som behövs för att samordna detta.Vi kan titta på en aktuell fråga om hur stor bety-delse design har. Den just nu kraftfulla kritiken motett stort telefonföretag i är att man inte harförstått sig på att använda sig av design, formgivning,för att kunna saluföra sina produkter i utlandet.Herr talman! Med dessa ord ber jag att få yrka bi-fall till reservationen nr 10.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Idrottsfrågor m.m.Föredrogskulturutskottets betänkande 2000/01:KrU4Idrottsfrågor m.m.Anf. 228 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas ett an-tal motionsyrkanden. I motion Kr537 Idrottens villkorav m.fl. redovisar motionärerna frånModerata samlingspartiet deras syn på idrotten. Ut-över det som behandlas i detta betänkande kommerfrågor som berör idrottens beskattning och idrotten iskolan att behandlas av andra utskott och kommer tillkammarens behandling via andra betänkanden.I detta betänkande har Moderata samlingspartietett antal reservationer dels tillsammans med andrapartier, dels egna reservationer och särskilda yttran-den. Jag står självfallet bakom alla våra reservationermen yrkar för tids vinnande bifall enbart till reserva-tion 1.Herr talman! Idrottens självständiga ställning ärden viktigaste frågan i detta betänkande. Det kan intenog betonas betydelsen av att vår idrottsrörelse skavara och förbli självständig. Det är inte länge sedanriksdagen behandlade regeringens proposition Enidrottspolitik för 2000-talet. Under punkten 9.1 ipropositionen står att läsa att idrottsrörelsen bör självlägga fast målen för sin verksamhet.