prot · GO0950 · 2001-01-16 00:00:00 — Jag kommer att bjudain företrädare för de parter som berörs av kommissio-nens beslut för att tillsammans med dem diskutera hurvi nu går vidare.Regeringen har också gett Verket för nä-ringslivsutveckling i uppdrag att utarbeta ett särskiltprogram för att främja användningen av modern in-formationsteknik för att ytterligare förbättra förutsätt-ningarna för näringslivet i de områden som harhaft nedsatta socialavgifter.För att närmare belysa villkoren för företagande,och därigenom underlätta regeringens arbete med attstödja utvecklingen av ett fungerande näringsliv i deregionalpolitiskt mest prioriterade områdena, avserregeringen också att ge Verket för näringslivsutveck-ling i uppdrag att jämföra dessa villkor i de nordligadelarna av , och . Det uppdragetblir självklart viktigt och intressant för att se hurvillkoren för turistnäringen är i de svensk-norskagränstrakterna.Som framgår av min redovisning kommer rege-ringen att ta ställning till ett antal frågorsom på olika sätt kan komma att påverka den viktigaturistnäringens utveckling bl.a. i de svensk-norskagränstrakterna.Anf. 31 ():Fru talman! Jag har ställt frågan till statsrådetMessing därför att det engagerar mig hur förutsätt-ningarna blir framöver för den svenska turistnäringenoch då speciellt i de svensk-norska gränstrakterna,eftersom jag känner till de förhållandena bättre änandra.Anledningen är också det som har sagts här tidi-gare, dvs. återställandet av arbetsgivaravgifter somtidigare var sänkta. återförs de så att det blir enhöjning från . Sänkningen infördesden av regionalpolitiska skäl. Detskedde under den dåvarande fyrpartiregeringen därCenterpartiet ingick. Det var ett viktigt sätt för oss attkompensera näringarna som har merkostnader pågrund av det geografiska läget.Situationen är inte lätt på grund av närheten till denorska anläggningarna där man har helt andra förut-sättningar. Där har man sociala avgifter på 14-20 %.Man har dessutom ingen moms på lifttransporterna. Iövriga EU har man moms på lifttransporter. ISverige har vi sänkt momsen på persontrans-porter. Men av någon underlig anledning räknas intelifttransporter. Därför har man fortfarande kvar 12 %moms på dem.De höga sociala avgifterna och momskillnadengör att de svenska turisterna får en dyrare semester-vistelse i de svenska fjällen än om de åker till är en svag lönsamhet hos många av de små före-tagen inom branschen. Priserna borde egentligenhöjas för vintersportens aktiviteter. Men just närhetentill de norska vintersportanläggningarna och konkur-rensen därifrån gör att många tänker sig för fleragånger innan de gör någonting. Det blir en ohållbarsituation på sikt.Vi vet redan att branschen har aviserat att manfryser investeringar inom anläggningarna med 500miljoner . Man klarar inte med deresultat man har att täcka de ökade sociala avgifternaoch dessutom räkna in de investeringar man hadeplanerat. Turismen är en stor exportindustri för oss iSverige. Det är inte bara de svenska semesterfirarnasom åker till fjällen. Vi har även en marknad längrened i som vi också har börjat att inrikta osspå.Jag vill påstå att det är brister i näringspolitikensom gör att turistföretagen förlorar marknads-andelar. Det görs kraftiga satsningar på marknadsfö-ring ute i av de svenska anläggningarna. Menjag tror inte att enbart det löser problemet om vi intedessutom kan erbjuda ett rimligt pris. Utöver det skadet naturligtvis också vara en bra kvalitet på det viska sälja till våra turister.Vi måste helt enkelt ge näringen rimliga villkorför att den ska kunna hävda sig i konkurrensen. An-nars kommer en svag lönsamhet attleda till att verksamheter kommer att avvecklas. Detdrabbar dessa områden i landsbygden, ochmånga mister sina jobb. Därför är min fråga, utöverdem som jag har fått svar på: Vad avser man göra?Det behövs krafttag. Utredningarna löser inte pro-blemet. Det är väldigt akut. Det krävs insatser redanomgående.Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Självklart är många företagare nu bå-de oroliga och också lite ledsna över det beslut somhar kommit från kommissionen. Många har gjort vadde har kunnat för att argumentera tillsammans medregeringen för bakgrunden till det system som vitidigare har haft. Det är självklart så att många ändain i det sista har haft en förhoppning om att vår argu-mentation skulle ha fallit i god jord. gjorde deninte det.Det är oerhört viktigt att hitta en fortsättning pådet arbete som vi tidigare haft tillsammans med desom nu berörs av kommissionens ställningstagande.Jag har bjudit in representanter för de företag och denäringar som har haft nedsättning av soci-alavgifter till mig på departementet den 13 februari.Då ska vi tillsammans diskutera hur vi nu går vidareoch hur de själva ser på det beslut som kommissionenhar fattat.Som jag sade i mitt svar påverkas turistpolitikenoch förutsättningarna att marknadsföra turistnäringeni vårt land av en rad andra politikområden. Där harregeringen presenterat förenklingar för småföretageni vårt land som också underlättar för turistnäringenoch ger den förutsättningar att växa och utvecklas.Vi har en särskild enhet på Näringsdepartementetsom fortsätter att arbeta med de förenklingar som vikan presentera längre fram. Jag vet att det arbetet ärefterlängtat. Många av turistnäringens företag är småföretag. Det är enmansföretag och familjeföretag somhar ett behov av att få så enkla men också så tydligaoch långsiktiga spelregler som möjligt.Sedan har jag själv stora förhoppningar och för-väntningar på den framtidsgrupp som regeringen harbildat. Vi hade en första hearing om turismfrågornastrax . Framtidsgruppen hade fram till denhearingen själv haft olika temamöten där man för-sökte hitta olika ingångar kring den svenska turistnä-ringen.Det är oerhört viktigt att vi får en turistpolitik sominnebär en gemensam strategi från privata, offentligaoch kommunala verksamheter, dvs. Det är en strategi som innebär att vi har en bildav vilka människor vi vänder oss till, en bild av vadvi vill marknadsföra som och en bild av vadvi vill marknadsföra med, vad vi tror attmänniskor förväntar sig av oss när de kommer hitsom turister.Om vi har en gemensam strategi och kan få ut litemer av de pengar som var och en av oss satsar ser jagstora möjligheter för att turistnäringen ska vara en avde näringar i vårt land som har möjlighet att växaordentligt i framtiden.Anf. 33 ():Fru talman! Efter det inlägget från statsrådet skulle jag vilja säga så här: Visst är det fantas-tiskt positivt att man äntligen har involverat näringen,som står att läsa. Det gäller också den framtids-grupp som har börjat jobba, som har hela femtonundergrupper som både ska försöka finna mål och tafram en analys och en strategi. Det har jag ingentingemot.Det man ändå kan reflektera över är att vi underhela 90-talet faktiskt har diskuterat både småföretaga-re, näring och turistverksamhet. Ändå har vi intekommit längre. Vi tillsatte , och vi av-vecklade det. Vi tillsatte det igen. Det finns ocksåflera myndigheter och instanser. Vi har en statligmyndighet genom Turistdelegationen. Det finns fak-tiskt massor av kompetens. För mig verkar det somatt det är svårt att sätta ned foten. Näringen självt harockså framfört vad man har för åsik-ter och vad det är som behövs för att vi ska kunnarätta till fel och förbättra dess förutsättningar.Det är klart att många politikområden är inblan-dade. Det är jag mycket väl medveten om. En saksom har mycket stor betydelse när man satsar påturismen och gör investeringar i stora anläggningar äratt samhället följer med och tar sitt ansvar och satsarpå en infrastruktur, dvs. Det hjäl-per inte en hotellanläggning att man gör investeringarpå flera miljoner om inte samhället dessutom följermed och förbättrar vägarna. Det finns många turistersom viker av i norra och åker en annan vägför att slippa åka på de allra sämsta vägarna. Dettycker vi är synd. Jag vet att det är många om drabbasav detta. Det är vägkvaliteten som är ett hinder.Det har talats väldigt mycket om turismen, ochdärför tycker jag att det är hög tid att verkligen göranågonting.Bensinpriset är en annan sak som påverkar turis-mens beteende.Det som är oroande är att vi som vipratar om turismen kan se att vi som turistnation harflyttats ned på skalan. Vi intog 1998 tjugoåttondeplat-sen som turistnation. Vi har flyttats ned från tjugo-andraplatsen, som vi intog 1990. Det är klart attmånga känner till och hör att det är dyrt att semestra iSverige. Jag tror helt och hållet att det är en kostnads-fråga. Man måste helt enkelt försöka ta ansvaret ochdra ned skatter och avgifter inom näringen.Jag reagerar på en sak i svaret från statsrådet. Detgäller momsen på lifttransporterna. Det står att det ärbetydelsefullt för turismen. Det gäller transporter somsådana. Jag vill ställa en fråga. Finns det ingen avsiktfrån regeringens sida att sänka också den momsenned till den nivå som finns i angränsande länder?Vi vet - jag vill återkoppla till det - att arbetsgi-varavgifterna har en stor betydelse, därför att detta ären sådan arbetskraftsintensiv bransch. Det går ut påservice, och där behövs mycket personal. Lönekost-naderna tar en väldigt stor andel av intäkterna i dennabransch, och därför har också de sociala avgifterna enenormt stor betydelse.Utvecklingen för årsarbetare har inte varit så braunder 90-talet, vilket tyder på att det finns väldigtmycket att göra här.Jag har också väldigt svårt att acceptera att EUskulle påverka nationella beslut. Jag anser att ettbeslut om en sänkning av arbetsgivaravgiften i gles-bygd är ett nationellt beslut.Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! I den statistik som finns och1999 visas det att antalet hotellövernattningar i Sveri-ge har ökat med och att antalet övernatt-ningar på campingar och andra friluftsanläggningarockså har ökat - med ända . Det pekarpå att det finns en förutsättning för att skapa ytterliga-re mötesplatser och upplevelser. Människor kommertill olika delar av vårt land antingen från eller- självklart - från länder utanför som turister.Jag tror att vi kan göra mycket tillsammans. Detär det som är ambitionen i Framtidsgruppen. Visst harvar och en av oss haft insikt om vad vi kan göra påvårt eget område för att öka förutsättningarna förturistnäringen att växa som näring. Men det är förstnu, med Framtidsgruppen, som vi har samlat denkompetensen, den viljan och den ambitionen. Därförfinns det också förutsättningar för att det förslag tillprogram som Framtidsgruppen ska presentera för migi sommar också blir ett program som genomförs ochsom har en bred uppslutning bakom sig både från denstatliga sidan med våra myndigheter - självklart - ochfrån näringen självt.Näringspolitiken är viktig. Det handlar framförallt om villkoren för småföretagarna. Där har vi somvi har sagt tidigare föreslagit en rad förenklingar somockså turistföretagen har stor glädje av. Vi fortsätterdet arbetet med precis samma höga ambition somtidigare.När vi nu hade möjligheten att sänka momsen förkollektivtrafiken var det ett välkommet beslut inteminst för de turistnäringar som är beroende av kol-lektivtrafik för att kunna utvecklas. Vi sänkte ocksåmomsen för djurparker - en annan viktig turistattrak-tion.Tyvärr är det så att alla skattesänkningar ska fi-nansieras, och det var så långt vi hade möjlighet attgå . Det betyder inte att jag inte tror att det är enviktig åtgärd att titta också på slalomanläggningarlängre fram, men det finns inget sådant utrymme idag.Anf. 35 ():Fru talman! Till statsrådet skulle jag viljasäga att det stämmer att antalet övernattningar harökat. Det har jag också tagit del av. Det jag redovisa-de förut var att den svenska andelen av turismen totalthar minskat. Om man ska ha visioner kan man vältillåta sig att säga att vi ska ta en större andel av tu-rismen.Sedan vill jag återkomma till att det är näringspo-litik och att det också handlar om infrastrukturpolitik.Någonting som man kan konstatera gäller för mångasmåföretag är att de har flexibla inkomster men fastautgifter. Det är ofta den värld de lever i, och det gördem extremt känsliga för den minsta lilla konjunktur-svacka eller förändringar i ett system. Många småfö-retagare har så låg soliditet.Vad det gäller arbetstillfällen vill jag säga att viinte nog kan understryka att det inte erbjuds så mångamöjligheter för dem som är bofasta i glesbygden. Detmåste också vägas in. Av den anledningen är detoerhört viktigt att vi gör någonting på just detta om-råde, så att de kan behålla jobben.Vi tillåts inte att vidta regionalpolitiska åtgärdersom att sänka arbetsgivaravgiften. Men det finnspengar i staten att ge till branschen. Det blir väl ocksåi form av subventioner. Jag funderar på vad som ärskillnaden.De regionala tillväxtavtalen tycker jag inte ska förlita sig alltför mycket på. Det är fortfa-rande ytterst marginella förändringar och förbättring-ar som man kan göra. Det är återigen väldigt hårtknutet till de näringspolitiska förutsättningarna.Tack för svaret.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Vi får helt enkelt avvakta de slutsat-ser som Verket för näringslivsutveckling kommerfram till. Det har fått i uppdrag att jämföra förutsätt-ningarna för turistnäringen i , och Fin-land - det gäller de nordligaste delarna av länderna -för att se om det finns förutsättningar för att förbättravillkoren. Man ska också se vad vi gemensamt kangöra för att turistnäringen i de nordligaste delarna avvåra länder kan fortsätta att utvecklas och växa.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2000/01:128 omidrotten, folkhälsan och samhällets stödAnf. 37 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkakonkreta åtgärder jag är beredd att vidta för att stärkaidrottsrörelsens ställning och skapa bättre förutsätt-ningar för en fortsatt positiv utveckling för bådebredd- och toppidrott och därmed en förstärkt folk-hälsa.Regeringen har i propositionen 1998/99:107 Enidrottspolitik för 2000-talet betonat att en fri ochsjälvständig idrottsrörelse, byggd på ideellt engage-mang, även bör ges ett aktivt stöd tillsådan verksamhet som främjar bredd- och motionsid-rott, värnar om god etik samt ger lika förutsättningarför kvinnor och män med olika sociala och ekono-miska förutsättningar att bedriva idrottslig verksam-het. Syftet med stödet ska också vara att främja de-mokrati, aktivt eftersträva integration samt en godfolkhälsa.Stödet ska vidare uppmuntra barn och ungdomaratt skaffa sig motionsvanor som varar hela livet. Detär också viktigt att äldre människors och funktions-hindrades behov av motion uppmärksammas. För attleva upp till målen i idrottspropositionen har rege-ringen gjort, och gör, flera konkreta saker. Jag skanämna några exempel i mitt svar.Det lokala aktivitetsstödet syftar till att stödja delokala föreningarnas barn- och ungdomsverksamhet.De medel som tillförs idrotten från AB Svenska Spelanvänds främst som en förstärkning av statsbidragettill denna verksamhet. beräknas 290miljoner kronor betalas ut som lokalt aktivitetsstöd.Det är en ökning med jämfört med det stödsom betalades ut 1998.Forskning och studier av idrotten som en välfärds-faktor är av stor betydelse. Nya behov av forskningmed anknytning till idrottsverksamhet, som exempel-vis idrottsjuridik och idrottsekonomi, har aktualise-rats. Regeringen avser att för-dubbla medlen till idrottsforskningen och uppmuntraen geografisk spridning av forskningen i landet samten jämnare fördelning mellan kvinnor och män somär verksamma inom idrottsforskningen.För att stärka ungdomars vilja och möjligheter attverka som idrottsledare, främst i regionalpolitisktprioriterade områden, har regeringen givitRiksidrottsförbundet bidrag med 15 miljoner kronorför att i samverkan med underåren 2001 genomföra ökade insatser fördetta ändamål. Särskild uppmärksamhet ska ägnasmöjligheterna att uppmuntra unga kvinnors engage-mang.För att stödja idrottens barn- och ungdomsverk-samhet har avsatts ur Allmännaarvsfonden för utveckling och förnyelse av idrotts-verksamhet främst på lokal nivå. Satsningen vändersig till verksamhet för barn, ungdomar och funktions-hindrade. Härigenom kan bl.a. samarbetet mellanidrottsföreningar och skolan förbättras.Idrottens förmåga att bekämpa dopning är av heltavgörande betydelse för främst elitidrottens framtidatrovärdighet. Regeringen ska tillsammans med id-rottsrörelsen upprätta en handlingsplan för att mot-verka dopning inom idrotten. Vidare ges ökade resur-ser till idrottens egen antidopningsverksamhet.Regeringen har också gett iuppdrag att leda ett treårigt projekt med övergripandesyfte att verka för en rättvis fördelning av samhälletssamlade resurser för olika idrottsverksamheter såvälinom som utom den organiserade idrotten.För att stärka idrottens sociala, kulturella och de-mokratiutvecklande betydelse inom EU-samarbetethar regeringen inrättat en arbetsgrupp med uppgift attbistå i dessa frågor.Det är angeläget att även i fortsättningenär en framgångsrik idrottsnation och att svenska eli-tidrottsutövare når goda resultat vid stora internatio-nella mästerskap. En kraftfull långsiktig satsning påunga idrottstalanger är nödvändig om i fram-tiden ska kunna hävda sig i internationell konkurrens.Regeringen avser att fortsätta att ge bidrag med 10miljoner kronor till en talangsatsning inomsvensk idrott.På uppdrag av regeringen har en särskild utredarelämnat förslag till hur föreningslivets ställning på densvenska spel- och lotterimarknaden kan stärkas. Des-sa frågor bereds inom Regeringskans-liet.Det är min bedömning att dessa åtgärder tillsam-mans skapar goda förutsättningar för en fortsatt posi-tiv utveckling för både bredd- och elitidrott samt engod folkhälsa.Anf. 38 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet svaret.Bakgrunden till min interpellation är att det frånregeringens sida rätt tydligt, tycker jag, markeradesett ökat intresse för idrottsfrågorna i samband med i , där vi alla också kundeglädjas åt en del svenska framgångar. Syftet med minmotion är att koppla samman idrottsrörelsen ochidrottsrörelsens roll med folkhälsan. Även om detfanns idrottsliga framgångar i kan vi konsta-tera att det när det gäller folkhälsan har gått bakläng-es , dessvärre.I takt med idrottsliga framgångar söker sig barnoch ungdomar till idrottsarenorna och vill vara med.Jag menar att det finns en förpliktelse för oss alla iregeringen och i att försöka stimulera ochbejaka detta för att stärka folkhälsan.Samtidigt har vi sett, inte minst i samband medFolkhälsokommitténs rapport, att det finns mångatrender åt fel håll. Vi har ett ökat stillasittande i sam-hället; det gäller barn, ungdomar och äldre. Väldigtmånga människor har en ohälsosam viktökning. Enallt sämre kondition har kunnat märkas hos både ungaoch äldre; det märks inte minst i samband medmönstring till militärtjänstgöring. Och vi vet att ohäl-san kostar samhället omkring 300 miljar-der kronor , vilket har föranlett att lägga fram ett förslag om 20 nationellamål för att stärka folkhälsan och hälsoutvecklingen.Samtidigt som i sitt svar redovisarallt som regeringen gör - jag tror att det finns en bredenighet om det i den här kammaren - finns det förslagsom går åt andra hållet, som jag sade. I min interpel-lation pekar jag t.ex. på att haraviserat en frysning av studieförbundens statsbidrag.Det innebär i praktiken att idrottsrörelsens studieför-bund, , inte ges förutsättning att fortsätta att varadet värdefulla instrument för idrottsrörelsens aktivi-teter som man har varit och är, i synnerhet om man nugår mot en expansion. Något annat är att jag påmånga håll har sett hur skolorna krymper utrymmetför idrott, gymnastik och fysisk aktivitet, och det äroerhört olyckligt att det är på det sättet när det i ställetskulle behövas mer av fysisk aktivitet.På kunde vi, till min glädje, läsaatt och generaldi-rektör, , lyfte fram just de här frågorna,att det är viktigt att människor får en bättre konditionoch därmed en bättre hälsa. De menar också att dett.o.m. ger större effektivitet på jobbet. Men även dekonstaterar att utvecklingen går baklänges trots årti-onden av motionspropaganda. De skriver att en slut-sats som man kan dra är att det inte är meningsfulltatt påverka människors vilja och attityd till fysiskaktivitet om det inte ges reella möjligheter att utövaden. Jag menar att det är en nyckelmening.Därför skulle jag vilja säga till statsrådet det som hon redovisar i svaret är gott och väl. Detär mycket bra osv. Hon nämner dock inte den i rörelse. Jag tror att den, omman får fart på den, kommer att ha stor betydelse förfolkhälsan. Jag skulle också vilja fråga statsrådetMessing vad hon är beredd att göra för att stärkafolkhälsan och främja idrott och motion i skolan ochpå arbetsplatserna utöver det som redovisas i svaret,som ju är känt och egentligen ingenting nytt - möjli-gen var något om idrottsforskningen nytt. Vi vet ju attinte minst de offentliga arbetsgivarna förlorar oerhörtmycket pengar på människors frånvaro och på attmänniskor lider av ohälsa. I skolan är faktisktsämst i , så när som på , på att erbjudamöjligheter till rörelse.Min talartid är ute, men jag skulle gärna höra svarfrån på de här frågorna. 39 ():Fru talman! Jag tror att vi alla är överens om attidrottens bas- och tävlingsverksamhet kan liknas vidett enda stort folkhälsoprojekt. Naturligtvis är dettaprojekt beroende av elitprestationer för rekrytering,vilket framhålls även i motion.Detta gör att vi måste vara än mer vaksamma på debarn och ungdomar som idrotten inte når, så att dessabarn inte lämnas utanför folkhälsoarbetet.Fru talman! Den första punkten, som tas upp i in-terpellationen, är beslut om änd-rade regler för fördelning av bidrag. Folkbildningsrå-dets beslut kommer att få konsekvenser för svenskidrotts utvecklingsarbete vad gäller såväl ideellt ar-betande ledare som de aktiva. Risken med dennafördelning av folkbildningsanslaget är att det kan fåkonsekvenser inte bara för den breda idrotten, sombetyder så mycket ur folkhälsoperspektiv, utan ävenför kompetenshöjningen inom svensk idrott och där-med indirekt för de rent idrottsliga framgångarna,som tas upp i interpellationen.Jag beklagar att denna fråga inte tas upp i inter-pellationssvaret.Fru talman! Idrottsämnet i skolan är inte idrottsrö-relsens ansvar. Men jag vet att Riksidrottsförbundetvill engagera sig i denna och andra folkhälsofrågor,och med den stora kompetens som finns samlad inomidrotten tror jag att det vore bra.Den samlade vetenskapen är överens om att fysiskaktivitet förebygger många sjukdomar och skador.Särskilt viktig är den fysiska aktiviteten för barn ochungdomar. Motion främjar inlärning och är dessutomen lika naturlig som nödvändig avkoppling i skolar-betet. Lika viktigt är att idrotten i skolan bidrar till attskapa ett livslångt intresse för fysisk aktivitet. Efter-som alla går i skolan nås alla.Listan över faktorer som talar för vikten av fysiskaktivitet kan göras lång, och ibland är det svårt att dragränser mellan olika motiv. Fysisk aktivitet är viktigäven för individens intellektuella och sociala utveck-ling. Många forskningsrön visar att fysisk aktivitet förbarn och ungdomar ökar välbefinnande och självför-troende och förbättrar inlärningsförmågan.Det har gjorts en undersökning vid univer-sitet om motionens betydelse för studieresultaten.Den visade entydigt på positiva effekter. En liknandeundersökning har gjorts på gymnasieskolor i Kristian-stad och den visar samma resultat. Dessutom angerskoleleverna att idrottstimmarna utgör en värdefullavkoppling från det teoretiska arbetet.Fru talman! En fråga i interpellationen är hur id-rottsfrågor kommer att hanteras i Näringsdeparte-mentet. Dessvärre kan jag inte finna någon kommen-tar till detta i interpellationssvaret.Jag hoppas att flyttningen av idrottsfrågor frånKultur- till inte ska påverkaidrotten negativt. Det gäller nu att säkerställa att id-rotten prioriteras och hanteras på ett samlat och fram-synt sätt i detta stora departement. Möjligen kan detfaktum att idrotten nu ska hanteras i Näringsdeparte-mentet understödja arbete medEU:s strukturfonder.