prot · GO09123 · 2001-06-12 00:00:00 — Den privata radion måste ges möjlig-het att finnas med i den tekniska utvecklingen, liksomandra fristående intressenter. Vi pekar i en reservationpå möjligheten att erbjuda invandrarföreningar chan-sen att producera nätradio, dvs. radiosändningar överInternet, och föreslår att det ska införas ett produk-tionsstöd för att underlätta detta. Under alla omstän-digheter kommer fortsatta sändningar med analogteknik att behövas under lång tid framöver.Public service-verksamhetens finansiering genomTV-avgifter har blivit alltmer föråldrad på grund avden tekniska utvecklingen. Jag har redan pekat på attvi vill att skattefinansiering ska utredas som ett bättrealternativ. En ekonomiskt närmast försumbar menändå politiskt viktig finansieringsväg är den spons-ring som framför allt SVT enligt nuvarande reglerkan ägna sig åt. utslag härom-dagen där två program fälldes för otillåten sponsringvisar att det finns en gråzon mellan sponsring ochförsäljning av visningsrätter. Regeringen måste sna-rast överväga att förtydliga sponsringsreglerna. Skulledet visa sig svårt att hitta ett hållbart regelverk måstealternativet vara att inte tillåta sponsring över huvudtaget.När det slutligen gäller regeringens förslag om enfortsatt översyn av public service-verksamheten börden överordnade målsättningen vara att lösa frågornaom företagens roll, självständighet, finansiering ochorganisation. kommer längre fram idenna debatt att redovisa de principer som vi anserska vara vägledande i detta arbete. Slutligen yrkar jagbifall till reservation nr 1 under punkt 1.Anf. 3 () replik:Fru talman! vill ju ha ett väldigtsmalt public service-utbud. Jag kan på ett sätt hasympati för det. Då tänker man sig kanske att för-djupningen och kvaliteten kan bli ännu tydligare.Men visar ju forskare som följer utbudet både ipublic service-kanalerna och reklamkanalerna att ompublic service håller hög kvalitet på sin underhållningså påverkar det också utbudet i reklamkanalerna.Public service sätter alltså en viss standard. Det tyck-er jag är något väldigt positivt.Därför tror jag att det är viktigt att public serviceockså sänder underhållningsprogram av hög kvalitet.Visst kan man ha synpunkter, inte minst personligasynpunkter, på vissa av de program som går. Men ominriktningen ändå är underhållning av hög kvalitet såbör det här finnas med. Hur ser på dethär sambandet mellan reklamkanalerna och publicservice?Anf. 4 () replik:Fru talman! Över huvud taget tror jag att SVT ge-nom att sända program av hög kvalitet, oberoende avgenre, bidrar till att sätta en rimlig kvalitetsnivå somäven de kommersiella kanalerna strävar efter att upp-nå. Om det sedan går att göra de här exakta avväg-ningarna programtyp för programtyp vet jag inte, menman kan inte frånta ett företag alla kvalitetsambitio-ner bara för att det är kommersiellt, det tycker jag noginte.Anf. 5 () replik:Fru talman! Nej det var inte på något sätt det jaggjorde. Det finns kvalitetsprogram även i de kommer-siella kanalerna. Jag tycker ändå att den här forsk-ningen är viktig att belysa eftersom såväldigt tydligt talar om ett smalt utbud där underhåll-ningsprogrammen i stort sett försvinner. Är inte dåockså risken stor att publiken missar de fördjupandeprogrammen och de andra program som kanske JanBackman hellre vill att de ska se? Det är ju ändå så attäven om man zappar har man preferenser för vissa avprogrammen.Kan alltså på intet sätt tänka sig attden bredd som finns mellan fakta, fördjupningoch underhållning kan få finnas kvar? Vi tycker attdet är viktigt.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det finns säkert mellanformer. Vi harju sett hur SVT har försökt att göra underhållningsin-slag i samhällsupplysande program för att den vägenåstadkomma en publik uppmärksamhet som man villha. Så snäva gränser kommer det inte att finnas iframtiden heller. Nog kommer man att kunna skrattaäven åt SVT:s program i public ser-vice-värld, det tror jag.Anf. 7 ():Fru talman! Till det här betänkandet har det fogats36 reservationer. Det tycker jag är rätt märkligt. Vadär det som är så konstigt med det? Det kanske niundrar. Jo, det är för att propositionen arbetades framav representanter för samtliga riksdagspartier. Denvar så att säga redan kompromissad och klar när denlades fram på bord. Vi var överens. Trotsdetta återfinner vi i hela 19 reservatio-ner. hade två representanter med i grup-pen, och ingen av dem reserverade sig där.Då kan man fråga sig: Hur kan man komma över-ens med i en utredning när det finns såstora skillnader i hur man ser på radio och TV i all-mänhetens tjänst - så stor skillnad att man i utskottetreserverar sig i 19 reservationer? Villkoret som Mo-deraterna ställde var att tillsätta en parlamentarisk kommitté somska göra en översyn av public service-uppdraget ochpublic service-företagens förutsättningar att uppfyllasitt uppdrag i en föränderlig mediesituation. Arbetetskulle vara klart före kommande till-ståndsperiod.Det var deras villkor då. har de andra villkor.Och vi sitter här med 36 reservationer trots att vitidigare var överens. Inte heller , Kristde-mokraterna eller verkar vara särskiltnöjda med avtalet. De har tolv, nio respektive sexreservationer.Fru talman! De nya villkor som förfram är bl.a. att public service-uppdraget måste kon-centreras till att enbart vara ett komplement till övrigtmedieutbud såväl innehållsligt som kvalitetsmässigt.Det ska vara ett mycket smalt, minimalt utbud. Jagtror att public service så sakteliga kommer att tynabort om det blir en verklighet.Ett annat krav är att sälja ut Utbildningsradion.Man vill skrota 55 %-målet, och man vill inte att viska lägga oss i vilken omfattning egenproduktionen ibolagen ska ha. Man vill också korta avtalstiden m.m.Allt detta gäller det kommande tillståndsvillkoret -trots att vi tidigare var överens.Ni har alla hört vad den moderata representantentidigare har sagt. Som jag ser det sågade totalt sina representanter i den föregående radio-och TV-beredningen. Jag anser att främst Moderater-na, näst största parti, genom detta ökar påpolitikerföraktet. Först gör man upp i en utredning,sedan bryr man sig inte om detta och anmäler 19reservationer i utskottet.Jag tror att väljarna inser hur ofruktbar den poli-tiska argumentationen är. Alltför ofta talar två ellerflera politiker till varandra utan att höra, utan att för-söka förstå vad den andre har att säga. Först gör manupp, sedan gör man ändå som man vill och bryr siginte om det man har gjort upp om.Fru talman! För är idén med publicservice, en radio och television i allmänhetens tjänst,att verksamheten ska tjäna det gemensammas bästa.Den ska stå fri gentemot olika politiska och ekono-miska maktsfärer och andra särintressen. Därav har viinte heller enligt tillståndet någon reklam och väldigtbegränsad sponsring.Man ska också eftersträva hög kvalitet i program-utbudet. Programmen ska göras tillgängliga och be-gripliga för alla. Därför har vi målet att hälften av allaförstagångssända svenskproducerade program skavara textade. Programmen ska vara folkbildande ochkritiskt granskande och inge människor lust, kraft ochförmåga att delta i samhälls- och kulturlivet.En radio och TV i allmänhetens tjänst har enskyldighet att ge utrymme för dem som annars harsmå möjligheter att göra sin röst hörd. Därför har allatre programbolag en skyldighet att vara folkbildande.Public service-företagen ska i sina program rikta sigtill alla människor i landet oavsett ålder, kön ochetnisk eller kulturell tillhörighet. De ska spegla deolika gruppernas verklighet och möta deras respektivebehov i ett programutbud med både bredd och djup,vilket är viktigt, annars är det ingen public service.Därför har vi också krav på en egenproduktion, ochmålet är . Vi har också krav på att det ska varaen regional organisation. Dessa krav har vi därför attvi också ska kunna ställa krav på kvalitet och på attkompetensen upprätthålls, eftersom det krävs erfa-renhet även för att ställa krav på externa program-leverantörer. Det är viktigt att man därmed har en storegen produktion.När det gäller särskilt nyheter, samhällsanalys ochkulturutbud har tillståndet förtydligats. En ambition ifråga om detta tillstånd är att man ska arbeta interak-tivt så att allmänheten inte bara bli mottagare av pro-grammen utan även kan påverka innehållet. Och detkommer den nya tekniken, både vad gäller markbase-rad digital TV och IT att ge stora möjligheter till.Vänsterpartiet har i detta fyraåriga tillståndsvill-kor fått gehör för sin syn på hur public service - enradio och TV i allmänhetens tjänst - ska se ut.Tydligt är att främst inte delar våruppfattning och att de inte kan respektera den över-enskommelse som partierna tidigare var överens om.Med deras 19 reservationer har de gjort klart att deinte vill lyssna och inte vill förstå. De har gjort klartatt de har den sanna sanningen.Jag tillstyrker förslaget till de villkor och riktlinjersom ska gälla för de tre public service-företagen.Fru talman! vill jag säga några ord om re-servation 35 som har gemensamt medKristdemokraterna, ochFolkpartiet och som i sig inte har att göra med självatillståndsvillkoret. Vi vill ha en särskild utredning ommediers påverkan på barn och unga. Barn, särskiltunga flickor, har ökat sitt TV-tittande under senare år.Vi kan inte bortse från att detta påverkar deras refe-rensramar och värderingar. Vi reservanter tycker attvi måste utreda dessa konsekvenser vidare och vaddet kan komma att innebära att de tittar alltmer påbl.a. TV och hur det påverkar våra barn och unga.Hur ser deras bild av verkligheten ut, och vilken för-måga har de att analysera det utbud som finns i un-derhållning - såpor, våldsfilmer - men också i våld-sinriktade datorspel och också den stora tillgång tillt.ex. pornografi som finns på nätet. Vi anser att manmåste ta ett samlat grepp om mediers påverkan påbarnets utveckling både psykiskt och på annat sätt.Därför bör en sådan utredning göras.Jag yrkar bifall till reservation 35.Tack för er uppmärksamhet.Anf. 8 () replik:Fru talman! Det är intressant att Vänsterpartietväljer att fokusera på de moderata reservationerna.Det kanske också är lite symtomatiskt att hon tillmä-ter uppgörelser i slutna rum så stor betydelse att det.o.m. ska överordnas den offentliga debatten och denfria motionsrätten i riksdagen.Räkningen är rätt. Det totala antalet moderata re-servationer är 19. Av dem handlar fem om finansie-ringen, som inte ingick i beredningsuppdraget, femhandlar om distributionsfrågor, en handlar om Tera-com, som inte heller hörde hit, en handlar om tex-tremsan, där vi har skärpt skrivningen från ett bör tillett skall, två handlar om decentralisering och utlägg-ning, och där har även folkpartister, kristdemokrateroch centerpartister reserverat sig, två handlar om UR,och en handlar om inriktningen på den kommandeutredningen. Jag tycker att det är en felaktig beskriv-ning att säga att vi har desavouerat våra utredningsre-presentanter. Vi har vidareutvecklat deras tankar somde inte fick inte möjlighet att göra i slutet av bered-ningen.Anf. 9 (v)replik:Fru talman! går här i försvar för sina19 reservationer. Jag tycker att om man hade tagit denföregående beredningen på fullaste allvar så skulleman ha bifogat särskilda yttranden för att ha med det iprocessen till den kommande beredningen som skatillsättas . Moderaternahar alla möjligheter att i den nya beredningen försökafå in de krav som de inte hade så stor framgång med iden tidigare beredningen. Men vi var överens. Viverkligen vände och vred på alla våra argument. Ochmoderaterna var väldigt delaktiga i denna diskussion.Jag vill inte på något sätt förringa den offentligadebatt som vi nu har. Den är viktig. Det är det vikti-gaste av allt. Men det lades faktiskt ned väldigtmycket diskussioner i den tidigare beredningen ock-så. Och det tycker inte jag att har visatrespekt för här i dag.Anf. 10 ():Fru talman! Det betänkande som vi debatterar ikammaren gäller en av de frågor som nog dis-kuteras mest av allt i vårt samhälle av gemene man.Det är ett lika kärt samtalsämne att tala om TV-program som man har sett som att tala om vädret. Detär därför intressant men också beklämmande att ta delav den forskningsrapport som medieprofessor presenterade i i går. Den rapporten visar attandelen som tittar på SVT:s program har minskatstort bara från till38 %. SVT visar för få bra underhållningsprogramoch för få bra faktaprogram, och tittarna går därföröver till de kommersiella TV-kanalerna. Med tankepå att vårt land består av mycket glesbygd där med-borgare på vissa orter inte kan se annat än ochTV 2 med acceptabel bild, om de inte skaffar para-boler, så är det tråkigt att medborgarna anser att kva-liteten är för låg på SVT:s program. Kvalitetskravenstår dock i centrum i den proposition som ligger tillgrund för dagens debatt. Och eftersom samstämmig-heten mellan alla partier var stor under beredningen,så hoppas jag att vi får en kvalitetshöjning av pro-grammen och att tittarna därför återvänder.Jag tror att vi alla här i kammaren är överens omatt alla människor har lika värde. För funktionshind-rade finns dock mycket att göra innan vi kan slå ossför bröstet och säga att vi har ett samhälle som är likaför alla.I utskottet har vi under beredningen av ärendet omradio och TV i allmänhetens tjänst lyckats komma enbit på väg genom att vi har fattat ett enhälligt beslutom att av SVT:s svenska programutbudska vara textat innan avtalsperioden är slut. Jag tyckeratt det är glädjande att vi har fattat det beslutet i ut-skottet.I propositionen föreslås att personer med funk-tionshinder successivt ska ges ökade möjligheter attta del av nyheter, information och underhållning viaradio och TV. Inget sägs där om debattprogram. För-hoppningsvis är det en miss, men den är nog så be-klaglig. Jag förutsätter att regeringen även avser de-battprogram. Dessa är oerhört viktiga även för hörsel-skadade. Alla ska kunna ta del av dem vid förstavisningen i TV. Det är dagen efter TV-debatternasom folk diskuterar vad de har hört på TV, och då skaäven hörselskadade ha möjlighet att delta i diskussio-nen. De ska inte behöva vänta tills den textade repri-sen kommer . Vid det laget har vihörande redan förträngt debattprogrammet för någotnytt som vi har hört.Beträffande synskadades möjligheter att ta del avTV-program är det hjälpmedel på gång, bl.a. Voxit,som är ett slags "prator", dvs. en pratande apparatsom beskriver det som visas. Detta hjälpmedel måstesnabbt kunna erbjudas med rimliga villkor frånhjälpmedelscentralerna runtom i landet. Det är viktigtatt de synskadade får denna möjlighet. Det är mångagånger så att hjälpmedelscentralerna hjälper gravtsynskadade, men vi har också många med synsvag-heter som kanske inte får denna hjälp från hjälpme-delscentraler, men som ändå behöver kunna ta del avtextremsor, osv. Därför är det viktigt att man snabbarpå denna möjlighet.Bakgrundsljud vid olika referat är andra störandemoment som flera talare före mig har tagit upp ochsom är besvärligt för personer med hörselnedsätt-ningar. är det naturligtvis oundvikligt medbakgrundsljud, men det bör inte läggas in som speci-ella effekter som man ska lyssna till repor-tage eller debatter. I vårt land finns det cirka en mil-jon med hörselnedsättningar.Fru talman! En annan fråga som jag vill lyfta ärvåldet som visas i TV. Public service har visserligenden policyn att inte visa våld före vare sig inyhetssändningar eller underhållningsprogram. Mendet visas väldigt mycket våld inte minst i barnpro-gram. Det är då på tid före . Det visas i tecknadefilmer och i program med animerade dockor. Barn-programmen blir våldsammare, och barnen blir in-skolade i att se våldet som en kul grej.För mig och är det ett felaktigt sättatt skola in våra ungdomar i hur samhället fungerar.Ser man våldsfilmer där en person sparkas tio gångeroch denna person sedan reser sig som om ingeting harhänt är det lätt för barn och ungdomar att tro att detfungerar så även i verkliga livet.Program med våldsscener bör vi slippa se i publicservice-kanalerna. Sådana program kan de kommersi-ella behålla för sig själva. Public service-kanalernasprogramutbud bör i stället förmedla god kultur somstärker människornas självkänsla och som pekar pågoda exempel och inte på våld. Vi har en reservationdär - reservation 45 - som ganska mycket om tidigare.En annan fråga som jag vill lyfta är gudstjänst-program i TV. Det är gammal god kultur att erbjudamänniskor möjlighet att ta del av gudstjänster i TV påsöndagar, och den möjligheten bör kvarstå. De behö-ver inte ligga , men de bör ligga på sön-dagar så att de människor som vill ta del av guds-tjänstprogram har den möjligheten.Nordiskt TV-samarbete är en annan fråga som ärviktig. Vi behöver stärka det nordiska samarbetet imånga frågor, och då är det naturligt att vi även harett gott samarbete inom TV-utbudet. Regeringen bördärför lägga fram förslag som leder till att de nordis-ka ländernas public service-kanaler kan ses i alla denordiska länderna.Att arbeta för ökad mångfald är inte bara fråganom att motverka koncentration utan också om attstimulera nya aktörer att producera och förmedlainformation. Bra exempel på det är öppna kanalerna,dvs. oberoende och icke kommersiella lokala statio-ner som sänder i huvudsak samhällsinformation,utbildning och kultur. Politiken bör inriktas på att tatill vara den tekniska utvecklingen för att förbättravillkoren för dessa och andra nya medier.Fru talman! tycker att det är väldigtbra att det sägs i propositionen att av alla pro-gram ska produceras utanför storstäderna. Det är braatt hela landet speglas i nyheter och andra samhälls-program. Men beträffande den indexuppräkning på2 % som föreslagits är jag dock lite orolig. Det täckerinte löneuppräkningarna, och följden blir att lokalsta-tionerna kommer att tvingas säga upp personal för attfå ekonomin att gå ihop. Jag hoppas att kulturminis-tern har några kommentarer till det och att jag fårmöjlighet att ställa frågan till henne när hon kommertill debatten.Lokalradiostationerna skulle också behöva ökaderesurser för att producera bra program av hög kvalitetmen också för att anställa journalister som är duktigapå webbsidor. Det är viktigt för alla medborgaresmöjlighet att ta del av vad som händer. För mig somjobbar här i , t.ex., är det bra att kunna läsapå webbsidan vad som har hänt, men det är inte minstbra för hörselskadade som inte kan lyssna till radion.De har också rätt att få veta vad som händer.Sist men inte minst: Den snabba utvecklingeninom hela telekommunikationsområdet och främstinformationstekniken öppnar nya möjligheter förmänniskor att ta emot och distribuera information.Genom den globala marknad som man kan välja frånblir det möjligt för individen att sätta samman ett heltindividuellt mediepaket, där lokala nyheter hämtasfrån en källa, inrikesnyheterna från en annan ochutrikesnyheterna från ytterligare några källor.De sociala och demokratiska frågorna behöveruppmärksammas i samband med denna medieutveck-ling. Inte minst bör forskning initieras, och en offent-lig debatt om den framtida medielandskapet behöverstimuleras.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 36 un-der punkt 46. Jag står givetvis bakom alla Centerpar-tiets reservationer, men för att vinna tid yrkar jagbifall bara till reservation 36.Anf. 11 ():Fru talman! Detta är ett ärende som berör oss alla,för visst är det så att vi alla tar del av an-tingen radio eller TV eller både-och. Enligt en färskstatistik tillbringar vi i snitt fram-för TV:n och ett antal timmar i sällskap med radion,ibland slölyssnande och ibland mer aktivt lyssnande.Medietiden ökar i våra liv.Sedan har vi väldigt olika program som vi tar delav. Det är då det börjar bli intressant, och det är detsom detta betänkande handlar om. Vår radio- ochTV-struktur var länge synnerligen enahanda. Riksda-gens socialistiska majoritet gjorde länge allt vad denkunde för att hindra konkurrens och alternativ. Detvar för väl att det kom en regering somkunde ta loven av monopolen.Nu tycks det delvis som att man hakar sig fast vidTV-licensen som om det inte händer något. Det kännssom att man inte vill se att det som händer verkligenhänder. Det var likadant med reklamen i TV. från den dåvarande majoriteten inte se det somhände och vad det innebar - utlandsbaserade TV-företag som kunde nå svenska hushåll - utan försöktehålla fast vid monopol och förbud i det längsta. Jagska återkomma till TV-licensen lite senare.Nu är möjligheterna om inte oändliga så i varjefall stora till variationer och konkurrens. Det ställerstora krav på de uppdrag som vi ska ge för de kom-mande åren. I och för sig ville vi bara ha , menjag inser att beslutet med stor sannolikhet blir fyra.Det finns de som tror att vi i för att vivill ha konkurrens, etc., är negativa till public service,men det är precis tvärtom. Vi tror att konkurrensutvecklar kvaliteten. kan det finnas enstaka exem-pel som jävar det påståendet, t.ex. hur man konkurre-rar med frågeprogram, men som helhet och som prin-cip är konkurrens för oss kvalitetspådrivande. Vi ärytterligt angelägna om att public service-funktionenfungerar och fungerar väl.Detta begrepp används på många olika sätt. Endefinition är en radio och TV i allmänhetens tjänst,men det kan ha så olika innebörd. Handlar det om attalla ska få vad de vill? Det torde vara en omöjlighet.Då får vi se om det finns något annat. Jag tror inte attdet här begreppet låter sig definieras med några få ordutan behöver en längre förklaring. Tillgänglighet förfunktionshindrade är en del av definitionen, och detåterkommer jag snart till. Produktion av program förminoritetsgrupper är en annan del. Ansvar för kultur-program, för bildning och för det svenska språket ärandra delar. Den stora frågan är ju det som redan harkommit upp i replikskifte som handlar om bred un-derhållning. Jag inser värdet för både SVT och SR avatt också sända bred underhållning, populära sporte-venemang m.m. även om det kostar en hel del, menjag blir lite orolig om man alltför mycket sneglar påhur tittarsiffrorna utvecklas.Det är en självklarhet att andelen tittartimmarminskar med ökad konkurrens. Det är inte så mångaår sedan man hade . Det fanns ju inget alterna-tiv. har siffrorna sjunkit, som togupp, från . En del av den minsk-ningen hör givetvis ihop med ökad konkurrens. Sedanspekuleras det en del om det också hör ihop med deåterkommande ledningskriserna, men det är ju svårtatt uttala sig om direkta eller indirekta konsekvenserav det. Bra är de naturligtvis inte, och en from för-hoppning är väl att man finner en vettig lösning såsnart som möjligt. Men jag ska gå tillbaka till det härmed tittarsiffrorna. Min slutsats är att man, om manuppfyller public service-kraven och bl.a. därmed visarsmala program, givetvis tappar tittare. Det ligger isakens natur. Jag tror att en enkel definition av smalaprogram är att få ser dem. Är det många som serprogrammen är de inte längre smala. Det säger sigsjälvt.Sedan ska jag gå över till funktionshindradesmöjligheter att ta del av public service och SVT:s,SR:s och UR:s program. Det är glädjande att noteramed vilken energi som kulturutskottet och dessförin-nan partierna har tagit sig an de här frågorna kringfunktionshindrade så att de i stor utsträckning skakunna tillgodogöra sig radions och TV:ns sändningar.Vi har en framtida utveckling i sikte genom digi-talisering som skapar nya möjligheter, men eftersomdet tar finns det åtgärder som kan genom-föras . tog upp frågan omtextade program t.ex. En annan punkt gäller bak-grundsljuden, som inte sällan är så störande att mångahörselskadade missar budskapet. Då försvarar manbakgrundsljudet med uttryck som "konstnärlighet"och "autenticitet". Det är ibland tydligen viktigaremed detta än att även hörselskadade ska kunna höra.Det påminner mig om alla de föredragshållare sominte vill använda mikrofon. Jag undrar då alltid omnågon över huvud taget behöver höra föredraget ef-tersom det inte är till för alla. Men jag är glad över attutskottet har enats i den här frågan och så tydligtmarkerar kraven på både SVT och SR. Tyvärr kom viinte lika långt när det gällde teckenspråksutbudet.