prot · GO0967 · 2001-02-15 00:00:00 — att det under minst en tredjedel avdygnet ska sändas program som framställts särskiltför den egna verksamheten, kommer att ersättas meden ny tretimmarsregel.Den nya regeln innebär att tillståndshavarna istället måste sända minst eget materialunder , alltså från tillklockan 21 . Avsikten med denna bestäm-melse är givetvis att minska mängden centralproduce-rade program och i stället öka mångfalden och denlokala förankringen i enlighet med de ursprungligaintentioner som den borgerliga regeringen lade fram ibörjan av 1990-talet.Samtidigt föreslås att de befintliga tillstånden skakunna förlängas med i taget även efter 2008,till skillnad från dagens bestämmelser som ger denuvarande radiostationerna rätt till förlängning endasten gång, dvs. t.o.m. 2008.Som jag tidigare nämnde ansåg konstitutionsut-skottet att den kommersiella radion inte har utveck-lats enligt intentionerna. KU:s uppfattning gör sigfortfarande gällande. Jag ser därför ingen anledningför regeringen att dra tillbaka förslaget.Vad gäller frågan om konkurrensneutralitet utgårjag ifrån att syftar på att olika konces-sionsavgifter kommer att gälla. Svaret är att förslagetinte snedvrider konkurrensen mer än vad auktions-systemet gör . Därför behöver inte heller någrasärskilda åtgärder vidtas.Dagens koncessionsavgifter är nämligen redan numycket varierande. Minimibeloppet är ochden högsta avgift som betalas ligger på ca 3,5 miljo-ner kronor. Regeringens förslag är ju att de nya till-stånden ska kosta , lika för alla.Det finns cirka tio tillstånd kvar att fördela i FM-bandet till kommersiell lokalradio. Dessa tillstånd kankomma att förenas med villkor om t.ex. en vissmängd eget material. Eftersom det därigenom ställsstörre krav på de nya tillståndshavarna än vad som ärfallet , anser jag att det är både rättvist och rim-ligt att staten inte kräver en större avgift än vad sombehövs för att täcka administrationskostnaderna.Produktion av program kostar som bekant pengar.Vårt förslag får, som jag redogjort för, intenågra särskilt betungande effekter för de befintligatillståndshavarna. Det är då också rimligt att de fort-sätter att betala de avgifter de faktiskt själva har sattprislappen på. Dessutom är det ingenting som hindraratt nuvarande tillståndshavare återlämnar sina till-stånd och ansöker på nytt efter att det lysts ut.I den särskilda utredarens uppdrag om den framti-da kommersiella lokalradion ingick att överväga omsändningar i AM-banden skulle omfattas av förslagettill nya bestämmelser. Utredningen fann emellertid attdet saknas tillräckligt intresse för sådana sändningar.Regeringen har i den nu aktuella propositionen sagtsig dela denna uppfattning och har mot den bakgrun-den valt att inte låta dessa sändningar i AM-bandeningå i förslaget.Anf. 20 ():Herr talman! Jag vill inleda med att tacka kultur-ministern för svaret på min interpellation.Över 2 200 000 personer, däribland jag själv,lyssnar på den privata lokalradion i Sverige.Faktum är att på vissa platser är lyssnarantalet störreför den privata lokalradion än lyssnarantalet för P1,P2, P3 och P4 tillsammans.85 lokalradiostationer har startat , ochca 2 000 personer arbetar på dessa 85 radiostationer.Många unga och äldre får ta del av musik ochprogram som de inte fått ta del av om radion intesläppts fri. Dessa miljoner människor anser onekligenatt detta är radio av god kvalitet. Kulturministernanser att god radio är radio som producerar minst tretimmar lokalt material. Är det inte så att vad som ärgod kvalitet bestäms av lyssnarna? Om man tycker atten kanal har dålig kvalitet slutar man lyssna. Det får isin tur konsekvenser i reklamintäkter osv.Regeringen lade tillsammans medCentern fram en stopplag med syfte att stoppa upp-komsten av nya lokalradiostationer. Då liksom nuutnyttjade vi moderater en s.k. vilandeförklaring föratt skjuta upp genomförandet av lagen. startades nya kanaler i 14 sändningsområ-den, där det tidigare inte fanns något alternativ tillSveriges radio.På platser som , , norra , Trestadsområdet, , , , Hudiks-vall, , , och västraSmåland skulle det inte finnas några alternativ i dag.25 radiostationer skulle inte finnas, och alla de män-niskor som arbetar där skulle inte ha sina jobb.Socialdemokraterna har vid upprepade tillfällengjort allt för att stopa den fria radion. Men det är intedet enda man försökt stoppa . Ni stoppadeRadio nord och Radio syd . Ni var emotNORDSAT , den gemensamma nordiskapublic service-satelliten. Vissa socialdemokraterförsökte t.o.m. stoppa parabolantennen i på1980-talet. Det är en tydlig politik som motverkar friamedier som inte kontrolleras av politiker.Den proposition som lagts fram är ett hot mot denfria radion. En undersökning gjord av Göteborgsuniversitet visar att radiobranschen inte skulle klaraav de förändringar som propositionen innebär. Till-ståndens längd, konkurrenssnedvridningen genom denya koncessionsavgifterna och tretimmarsregeln slårhårt mot de etablerade radiokanalerna.Justitiekanslern har kritiserat förslaget och anseratt det bryter mot yttrandefrihetsgrundlagens förbudmot censur.Är det inte så att kulturministern i grund och bot-ten är emot den fria radion? Är det inte så att denproposition som lagts fram är så långt som ministernoch regeringen vågar gå med hänsyn till den starkaopinionen mot förslaget? Är det inte så att om rege-ringen kunnat så hade man stoppat reklamradion helt?På och i och på andra platserhade det inte funnits något alternativ alls till Sverigesradio om regeringen hade lyckats införa stopplagen1995.Jag vill fråga kulturministern: På vilket sett hadedetta lett till en större mångfald på dessa platser?Anser kulturministern inte att den privata lokalradiontillfört lyssnarna något? Är det inte så att inte tycker om privat reklamradio?Anf. 21 ():Herr talman! Det här är femte gången under denhär mandatperioden som vi diskuterar den kommersi-ella lokalradion. Ett otal gånger har den också debat-teras i det utskott jag är ledamot av, konstitutionsut-skottet.Positionerna är uppenbarligen väl kända. Vi be-höver kanske inte repetera alla argument, men pånågra punkter bör nog en del frågor belysas extra.Jag vill ställa ett par frågor till interpellanten LarsLindblad.Har tagit del av den stora under-sökning som publicerades och som är gjord avTekniska högskolan i samarbete med tonsättarnas ochupphovsmännens organisation? Den heter Musikut-budet i svenska etermedier, med underrubriken it again.Den visar med klar tydlighet att den kommersiellalokalradion inte blev den mångfaldens radio somutlovades av dem som drev fram auktionsförfarandet1992-1993.Har interpellanten hunnit ta del avkandidatuppsatsen versus somär gjord av vid univer-sitet? citerade uppenbarligen ur den.Läser man vidare i den texten finner man klart ochtydligt att branschen brottas med ett huvudsakligtbekymmer. Det är de dyra koncessionsavgifterna somden borgerliga regeringen själv drev att man skulleinföra.Man har med öppna ögon suttit på och ropat in oerhört dyra konces-sionsavgifter. I denna utredning visar man med allönskvärd tydlighet att de var för dyra. De var förbesvärliga. De gav inte möjligheter att utveckla denradio som man så hett önskade.Har vidare läst den mycket intres-santa tidningsartikel som publicerades i , signerad ?Denne , ägare av ett av fåkvarvarande musikförlag, i ,säger där:"Det finns alltså utrymme för musikproducenteratt marknadsföra nya artister och låtar. I stället spelasredan befintliga hits om och om igen. Denna likrikt-ning började med reklamkanalernas intåg i Sverige.Jag satt själv i när tillstånden såldes ut ochångrar bittert den naivitet som fick mig och andrariksdagsledamöter att tro på de vinstjagande bolagenssnömos om 'lokal förankring' och 'mångfald'. "Detta är hårda ord från en av mest rutine-rade musikförläggare, en av mest fram-gångsrika utgivare av musik. Han säger vidare:"I de kommersiella kanalerna spelas enbart ny el-ler gammal hitmusik. hakar påjakten efter lyssnarsiffror och tror att man gör dettabäst genom att prioritera utländskt framförsvenskt. "Denne ångrar sig, och utan honomhade den borgerliga regeringen inte kunnat genomfö-ra sina auktionsförfaranden . Jag satt själv påStockholms 1995 då Hudiksvallsfre-kvenserna skulle ropas ut. Jag tillhörde ett antal mu-sikälskare och radio-freaks som var intresserade avatt ropa in en av de frekvenserna. Vad mötte vi? Jo,ett bulvanförfarande. En person som inte ens var därropade via fullmakt in den ena, varpå ett tidningsfö-retags ledningsfigurer ropade in den andra, helt i stridmed den intention som hade medlagen.Jag menar att den lag som sjösattes har ha-vererat.Anf. 22 Kulturminister ():Herr talman! beskriver hur mångamänniskor som lyssnar på lokalradion, och han gör sak av att han själv lyssnar på den. Det gör ävenjag. Däremot har vi nu hört vad tyckteom resultatet av den lokalradioreform som genomför-des under den borgerliga regeringen.Man kan också läsa vad det ansvariga statsrådetBirgit har sagt om detta. Hon säger att honinte är ett dugg intresserad. Hon var egentligen aldrigintresserad, och hon tycker inte att det har blivit bra.Hon lyssnar på P1.Det är också ett slags betygssättning. Vi som in-tresserar oss för och bryr oss om den kommersiellalokalradion tycker att det är viktigt med innehållet iden här propositionen, som egentligenredan har tagit ställning till, även om det ännu intekunnat fattas beslut om den.Jag vill dock säga att det icke ska finnas någonstupstock för dem som har satt fast sig idessa dyra kostnader genom auktionsförfarandet. Dekan fortsätta även efter 2008. De drabbas icke avFriggebos stupstock. De ska visserligen erbjuda litemera mångfald efter 2008, alltså lite mer av lokaltproducerat material, precis som de ursprungliga in-tentionerna var, i stället för att låta cd-växlare körasamma hits - en del väldigt gamla - även i de nyastekanalerna.I muren kring monopolen, som man inte hellerville skapa men som blev ett resultat av auktionsför-farandet, åstadkommer vi med den nya propositionenen liten spricka, som gör det möjligt att efter en sam-lad bedömning av innehållsambitioner och vilka somstår bakom radioföretagen faktiskt få fler än de riktigtstora och rika att vara med om att göra denna hög-kvalitativa lokalradio, som i alla fall innehåller merav variation. Detta är väldigt viktigt för oss.Jag tänker inte svara på uppräk-ning av galna saker som har sagts av socialdemokra-ter i medieföretagen . Jag skullemed råge kunna matcha det med vad moderater harsagt. Allt har gått ut på att yttrandefriheten är enmedborgarrätt som heter pengar.Anf. 23 ():Herr talman! Det känns som om jag har blivit mi-nister för . är interpellanten, som har ställtfrågorna, plötsligt angripen från två håll.Det har i diskussionen sagts att den här frågan hardebatterats . haderäknat fram inte mindre än fem sådana tillfällen. Detär kanske inte så konstigt eftersom det gäller en oer-hört viktig fråga, som tilldrar sig ett oerhört stortintresse i opinionen.Jag tycker personligen att den fria radion är bra,och den ger mig mycket. Det är roligt att även kul-turministern lyssnar på den fria radion. Jag lyssnargärna på P3 och ibland också på P1, men jag tyckeratt musikkanalerna tillför något extra som jag vill ha.Jag skulle dock inte drömma om att låta mitt tycke fåpolitiska konsekvenser. Vad jag tycker är bra radio ärinte intressantare än vad de övriga 2,2 miljonernadagliga lyssnare tycker. Det är därför främmande förmig att vi här i ska besluta hur mångatimmar lokalt material som ska produceras. Detkommer onekligen att ställa till en hel del problem förde radiokanaler som sänder i dag.Regeringen påstår sig vilja öka mångfalden, menför mig handlar mångfald om ett underifrånperspek-tiv, om vad lyssnare vill ha snarare än om politisktgodtycke om vad lyssnarna borde lyssna på.Den andra frågan handlar om radiokanalernas för-utsättningar. Jag kan lugna med attjag visst har tagit del av de rapporter som han nämn-de. Jag har framför allt satt mig in i Göteborgsrap-porten, men jag har även skummat de övriga. Visstpekar man på en del problem, bl.a. på kostnaderna fördagens koncessioner, men man säger sig också isummeringen vara allmänt nöjd med de regler som vihar men vara oroad över de regler som är pågång.Radiobranschen har själv pekat på de problemen.Det finns också ett problem med det nya förfarandesom man ska fördela koncessionerna efter. Framförallt kommer det att innebära att de etableradekanalerna kommer att tvingas ställa sig allra sist i könav dem som vill delta i skönhetstävlingen. Det är ettallvarligt hot mot de kanaler vars utbud många lyss-nar på i dag.Men jag vill faktiskt ta upp frågan om vad somhade hänt om stopplagen hade gått igenom åtminsto-ne 1995, . Den politik som förs i dagär en konsekvens av det som fanns då. Man har gångefter gång konsekvent velat försvåra för de privataalternativen. Jag vill återigen ställa den fråga som jagtycker är relevant i den här debatten. Om den lag somregeringen tillsammans med ville införa 1995hade drivits igenom, hade det inte funnits alternativradio på de ställen som jag räknade upp. På vilket sätthade det lett till en större mångfald? Och på vilketsätt leder det till en mångfald i etern att man styr uppkanaler att producera just lokalt material?Man använder på vissa av de viktiga kana-lerna och på den viktigaste sändningstiden centraltmaterial, och lyssnarna gillar detta. På vilket sättbidrar det till att mångfalden minskar?Anf. 24 ():Herr talman! Det är fullt naturligt att den här de-batten förs i kammaren för femte gången. Detta harinte bara interpellanten givit anledning till, utan ocksådet , som hand i handmed radioutgivarna driver en politisk kampanj riktadenbart mot kulturminister som personoch som politiker.Jag har funderat, och jag har frågat radioutgivarnaom det kan vara meningen att den kommersiella pri-vata lokalradion upplåter egen sändningstid för egnapolitiska budskap. Är det förenligt med t.ex. yttrande-frihetsgrundlagen? Vi sade att de politiska partiernaskulle ha möjligheter att marknadsföra sig på detsättet, men kan radioutgivarna själva göra det ihopmed ? Uppenbarligenkan man det. Radio- och har inte ingripit.Då får frågan en extra dimension. Då måste man tadebatten där den förs.Jag har tagit debatten mot er i Radio Match i Ble-kinge. Jag har tagit debatten i radions P1. Jag har tagitdebatten på olika ställen därför att jag menar att ni gårut med osaklig information. Den nya lagen som Ma-rita föreslår gör det möjligt för nya etable-ringar inom de frekvensband som är tillgängliga. Detär lokalt producerad radio precis i enlighet med deintentioner ni själva hade 1993. Vad var det för felmed de intentionerna? Jo, den politiska praktikenefter auktionsförfarande har havererat samt-liga de villkor som ställdes upp. Det blev inte det mansade. Det blev en riksnätverkstäckande radio. Dåmenar jag att längre fram, när rökridåerna har lagtsig, kanske vi kunde formulera ett annat budskap förradion, t.ex. ett par kommersiella rikskanaler som jagskulle föredra framför dem vi nu har.Anf. 25 Kulturminister ():Herr talman! vill inte utgå från vadhan tycker. Men den borgerliga regering som kon-struerade den kommersiella lokalradio vi har i dagtyckte någonting. De skrev i sin proposition att det ärangeläget att möjligheterna att starta nya radiostatio-ner får till följd att antalet självständiga röster ökarväsentligt. Detta kan ske om varje radiostation får enoberoende ställning med inriktning mot sitt lokalaspridningsområde. En utveckling som skulle leda tillatt den privata radion kom att domineras av ett fåtalkedjeföretag skulle inte nämnvärt öka mångfaldenoch bör därför motverkas.I dag är det fyra nätverk som äger av till-stånden. Vi vet hur det har gått med de andra villko-ren som den borgerliga regeringen satte upp. Kanskevalde man att formulera den väldigt dramatiska stup-stocken , då man inte skulle få hålla på längremed sitt tillstånd, just därför att man ville ha en möj-lighet att gå in i ett nytt skede om det hade visat sigatt resultaten blev dåliga. Vi tycker att det är att görastort våld på dem som har gjort stora investeringar ide befintliga kommersiella radiostationerna.Vi kan inte göra så. Vi väljer i stället att förlängatillstånden. De får hålla på med denna verksamhet sålångt vi som talar i denna kammare kan över-blicka, i fyraårsintervaller. Men däremot försöker vigenom andra villkor se till så att de går att leva upptill de ursprungliga intentionerna.Lars har helt missuppfattat stopplagen.Stopplagen var något som tog initiativ tillför att de tio tillstånd som finns kvar inte skulle fort-sätta att auktioneras ut. Det som är vår sak är att viälskar den lokala radion, men vi tycker inte att baraföretag som är rika och stora ska dominera. Radio ärså viktigt att många bör vara involverade i detta. Detär dessutom en väg till mångfald. Vi gillar inte mo-nopol på mediemarknaden.Anf. 26 ():Herr talman! ondgjorde sig överpolitiska kampanjer från ungdomsförbund. Det ärviktigt att unga människor engagerar sig. Det är na-turligt att engagerar sigi en fråga som är oerhört viktig för många ungdomar.Jag kan också påminna lyssnarna om att det inte varså länge sedan som med och eget ung-domsförbund bedrev kampanj i radiofrågan.Det låter fint med att regeringen vill skapa mång-fald, och att man vill ge dem som inte har möjlighetatt ta sig in på marknaden att göra det. villjag citera ur den rapport från universitetsom hänvisade till. Det framgår att de ärberedda att hålla med företrädare för den privatalokalradion om den snedvridning av konkurrensensom skulle uppstå vid ett genomförande av proposi-tionen. De etablerade stationerna skulle få mycketsvårt att klara sig mot nya stationer, vilka skulle be-tala avsevärt mindre i koncessionsavgifter och följ-aktligen få en konkurrensfördel gentemot de redanetablerade stationerna.Detta är inte att skapa en marknad med lika förut-sättningar. Detta är att skapa en marknad med olikaförutsättningar som inte bidrar till en bättre radio.Jag tror att 2,2 miljoner människor inte kan ha fel.Det är många människor som uppskattar den radiosom finns . Det är också ett faktum att radiob-ranschen, med många andra, pekar på att regeringenspolitik leder till en sämre möjlighet för radiokanaler-na att verka. Jag tror att det i grunden finns en storpolitisk skillnad när det gäller synen på den fria radi-on. För mig personligen är det viktigt att det inte ärpolitiker som ska bestämma vad som är bra radio. Detär lyssnarna som ska bestämma vad som är bra radio.Där går vi mot regeringens politik.Anf. 27 Kulturminister ():Herr talman! SSU och Moderata ungdomsförbun-det slog sig ihop i en kampanj mot det förra förslagettill kommersiell lokalradio, dvs. hur vi skulle nå framtill att få bort auktionssystemet och ändå se till att detfinns en bra kommersiell radio.Vi valde att göra en helt ny utredning, och upp-draget gav vi till den SSU-ordförande som engagera-de sig i detta. Det är med detta förslag som grund somvi har lagt fram en proposition. Men det verkar intespela någon roll. Hur vi än förändrar förslagen stårmoderaterna där som en vägg för att försvara auk-tionssystemet, dvs. icke mångfalden, icke de 2,2miljoner av oss som lyssnar på den kommersiellalokalradion och njuter av den men tycker attdet skulle behövas lite mer av variation och att mo-nopolen inte ska styra. Jag tycker inte att med automatik ska räkna in de 2,2 miljonernabland dem som stöder honom. Vi är många som gerstöd och som i högsta grad är aktiva när det gäller denkommersiella lokalradion. Men vi accepterar inte attfyra nätverk bestämmer att vi ska höra på identisktsamma s.k. lokalradio över hela landet.Det har alltså förekommit en kampanj i den kom-mersiella lokalradion. Jag ska ta en radio-spot somTove Lifvendahl i MUF har varit ute med i lokalra-diosändningarna: Jag heter och ärordförande för . Nuhotas den fria radion återigen av maktgalna politiker.Det är dags att befria radion. Du har rätt!Jag skulle vilja säga så här: Jag heter . vill skrota yttrandefriheten. Pen-ninggalna politiker vill hindra dig från att höra olikasorters musik och olika sorters radio. Du har rätt! Dehar fel!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 28 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund. I denna frågestund deltar statsmi-nister , statsrådet , för-svarsminister , statsrådet och miljöminister . Statsmi-nistern besvarar allmänpolitiska frågor. Övriga stats-råd besvarar frågor var och en inom sitt ansvarsområ-de.Låt mig också påminna om att frågor och svar skavara korta och konkreta, högst en minut.OffentlighetsprincipenAnf. 29 BO ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern. Det gäller en av de viktigare frågorna ivårt land, nämligen offentlighetsprincipen. Den är nuaktuell beroende på diskussioner inom EU undersvenskt ordförandeskap.I början av året sade statsministern i en intervju atthan inte ville kompromissa om offentligheten. Hansade t.o.m. att om det skulle hända någonting somgick utöver tryckfrihetsförordningens gränser kom-mer vi att skjuta beslutet vidare till nästa land, dvs.över halvårsskiftet.Därefter har det kommit en hel del mindre trevligabudskap från olika håll. Senast i förrgår framgick detatt några av våra allierade i offentlighetsfrågan, näm-ligen EU-parlamentarikerna, var besvikna på ,om man ska tro en artikel i har två frågor till statsministern. Den första ärom han personligen noga följer den här frågan underdet svenska ordförandeskapet. Den andra är om hanpersonligen kvarstår vid sin utfästelse från början avåret, dvs. att det är bättre att skjuta på det hela än attta ett dåligt beslut.Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! Jag följer frågan så noga som jagförmår. Det betyder att vi har satt upp den som en avde frågor som vi har särskild uppmärksamhet riktadpå - av två skäl. Frågan är svår, och den är särskiltsvår för dels därför att vi har en positioninom unionen där vi inte har en majoritet med oss,dels därför att vi ska hantera den under vårt ordföran-deskap. Helst ska vi vara klara före . Detligger i Amsterdamfördragets slutsatser.Jag känner mig trots allt, så här långt, trygg. Jagtror att vi kommer att komma fram till en lösning somfyller våra krav - om vi kan fortsätta att jobba kon-struktivt tillsammans med parlamentet. Men skulleparlamentet börja glida i väg i en annan riktning harvi naturligtvis ett nytt politiskt läge. Jag tror inte attdet blir så, och därför tror jag att vi under vårt ordför-andeskap kommer att förmå att sy ihop en lösningsom är till fördel för unionen och också tillgodosersvenska krav.Anf. 31 BO ():Fru talman! Jag är glad att statsministern följerfrågan noga. Vi inser alla att han naturligtvis harmånga andra frågor på sin dagordning, men det här ären mycket viktig fråga för det svenska folkstyret. Jaghoppas förstås också att han har rätt i sin bedömningatt det går att få fram en bra överenskommelse.Men när statsministern hänvisar till behovet av attvi står nära parlamentet i den här frågan blir jag liteförvånad. Som jag sade i min första fråga kom det jutidningsuppgifter på temat inte att Sveri-ge var besviket på parlamentet utan att EU-parlamentarikerna var besvikna på . Jag skullegärna vilja höra statsministern utveckla om de harmissuppfattat alltihop så att han kan lugna dem- man kan väl tänka sig att en del av det som sägs härkan översättas till lämpliga språk och distribuerasbland EU-parlamentarikerna.Den bild som jag och andra har fått, bl.a. på grundav ett radioprogram i går där det ansvariga statsrådetdeltog, är tyvärr att det finns anledning till oro på denhär punkten.Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! Alla EU-parlamentariker tycker sä-kert inte om den eller den svenskahållningen. Men parlamentets gemensamma ställ-ningstagande i öppenhetsfrågorna är ju av sådant slagatt det ligger nära vår uppfattning.