prot · GO09100 · 2001-04-26 00:00:00 — Jag skulle vilja ställa en fråga till vicestatsminister angående hur rege-ringen egentligen ser på Lagrådets roll. Lagrådet är för att riksdag och regering ska få hjälp med attkontrollera att nya lagar och förordningar stämmermed grundlag, övrig lagstiftning osv. Det är viktigt attnya lagar inte bryter mot principer i gällande lagar.Nu finns det flera fall där har sagt ja tillregeringsförslag där Lagrådet kritiserat de här försla-gen ur principiell och juridisk synpunkt. Det gällerden här stopplagen angående att göra bolag av vissasjukhus och stopplagen angående försäljning av bo-stadsrätter. Nu i dagarna har vi en lag om att överföramyndighetsutövning när det gäller studiemedel tillfackliga organisationer. Den har Lagrådet också kriti-serat.Hur ser egentligen regeringen på Lagrådets roll?Anf. 75 Vice statsminister ():Fru talman! Lagrådet har en mycket viktig roll närdet gäller att se till att de lagar som regeringen före-slår att anta också är förenliga med grund-lagarna och övrig lagstiftning.Ibland yttrar sig Lagrådet inte bara väldigt striktom att det ligger inom ramarna eller att det inte gåralls. för man också ett resonemang. Det kanvara vägledande för regeringen och lagstifta-ren , men det innebär inte bara ett ja ellernej till saker och ting. Där får regeringen naturligtvisgöra en tolkning. Då drar man ofta åt olika håll i denhär tolkningen beroende på vilken politisk sida manstår på. Vi får en debatt om det i , men detfår vi leva med.Anf. 76 ():Fru talman! I många fall är det ju ganska allvarligkritik. I det här senaste fallet som är aktuellt i dagarnaom studiestödet säger man att det är frågor om indi-videns rättssäkerhet som är obesvarade i propositio-nen.Lagen är ju till för alla, för riksdag och regering.Om man tycker att de gamla lagarna är dåliga får manju besluta om dem på riktigt sätt. Men om manstruntar i att nya lagar inte stämmer med gällandeprinciper är man ute på lös grund. Många gångerskriver t.o.m. regeringen i sin proposition att man intehar haft tid att höra Lagrådet. Själv tycker jag att viskulle behöva någon form av författningsdomstoleller någon starkare prövning av hur riksdagsbeslutenstämmer överens med lagen.Borde inte ett första steg ändå vara att regeringen ifortsättningen tar allvarligare på Lagrådets anmärk-ningar och kritik?Anf. 77 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tycker att man ska notera att får yttra sig över ett allt större antal ärenden ochförslag. Det har blivit en utveckling åt det hållet. Detär självklart att regeringen tar stor hänsyn till vadLagrådet säger. När man uppfattar kritik från Lagrå-det försöker man att antingen göra det Lagrådet pekarpå att man kan göra eller bemöta det på något sätt.Man kan kanske ändra någonting så att man ändåtillgodoser andan i det Lagrådet säger. Det är rege-ringens absoluta ambition att arbetet ska ske på detsättet.Ouppklarade brottAnf. 78 (m):Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern,som berör det tog upp. Men till skillnadfrån ska jag tala utifrån ett riksperspek-tiv, inte utifrån ett Ronnebyperspektiv.Det handlar om brottsutvecklingen. Antalet an-mälda brott och för polisen kända brott har ju ökatlavinartat . Det är mycket oroande.Minst lika oroande är att antalet uppklarade brottnästan har halverats . Rege-ringen säger att man nu gör den största satsningenhittills. Men regeringen har å andra sidan gjort en avde störta neddragningarna på rättsväsendet . Då får vi den här följden och den här utveck-lingen.Att brotten inte upp beror på bristande re-surser, bristande kompetens och bristande samord-ning mellan polis och åklagarväsende. undrar jagvad justitieministern har för recept för att komma tillrätta med det här.Anf. 79 Justitieminister ():Fru talman! Det är möjligt att jag inte hörde all-deles rätt. Korrekt är i alla fall att antalet brott inte harökat. Viss brottslighet har ökat, bl.a. grövre vålds-brottslighet, medan stöld och annan brottslighet hargått ned.Bara ytterligare en korrigering: Det var socialde-mokraterna och som drog ned på poli-sen. Det var nödvändigt för att göra den sanering somhar gjorts, så det är delat ansvar vilket jag ändå tyckervar bra. Men har man möjlighet att göra de sats-ningar som jag har redovisat.I fråga om uppklaringsprocenten anser jag ocksåatt den bör bli högre. Det kommer naturligtvis medresurserna, men även med ett bättre samarbete mellanpolis och åklagare. Det sker redan nu på lokal nivå,där man gör olika försök. Men vi har också en s.k.moderniseringsutredning där man på centralt håll skaförsöka komma till rätta med att höja uppklaringspro-centen.Anf. 80 (m):Fru talman! Såvitt jag kan erinra mig har vi i vårabudgetförslag sedan den socialdemokratiska rege-ringen tillträdde 1994 alltid legat lite högre när detgäller anslaget till rättsväsendet.Får jag ta som exempel regeringens ramanslag nui vårbudgeten 2001. Där är anslagsramarna för 2002och 2003 lägre med 177 respektive 232 miljonerkronor. Polisen har i sitt budgetunderlag begärt 400miljoner kronor i nivåhöjning , och 400 mil-joner ytterligare i nivåhöjning för 2004.Men regeringens satsning kommer först år 2004.Då är den, att märka, 200 miljoner lägre än vad barapolisen sammanlagt har begärt i sin nivåhöjning.Jag tycker att justitieministern måste vara lite för-siktig beträffande de socialdemokratiska satsningarnapå rättsväsendet. De är inte så imponerande.Anf. 81 Justitieminister ():Fru talman! Jag ska förklara hur det ligger till.Det var alltså socialdemokraterna och moderater-na som tillsammans gjorde de här besparingarna. Vadgäller 2002 och 2003 har lokalkostnaderna för polisenblivit lägre såsom framgår av propositionen. Om manläser lite till står det att har beslutmed anledning av detta ännu inte fattats. Det ska viåterkomma till . Däremot är det redan nu beslu-tat om en höjning med 575 miljoner för nästa år.Det blir mycket siffror och miljoner fram och till-baka. Men det viktigaste är att nuanser att det finns möjlighet att anställa ytterligarepoliser. Det finns möjlighet enligt RPS att anställaytterligare 1 000 poliser , ochså kommer alltså att ske med början om bara någraveckor.KlimatöverläggningarAnf. 82 ():Fru talman! Jag vill vända mig till miljöministerKjell . Det har ju varit klimatöverlägg-ningar i . har varit där. Bl.a.har man diskuterat ett kompromissförslag. Syftet meddet är att få med sig i båten i det här arbetet.Jag vet att efter det här mötet harsagt att han känner sig både nedslagen och förhopp-ningsfull. Jag skulle vilja att utveckladedetta lite grann och att han talade om ifall han tror attvi har möjlighet att få med oss i det här viktigaarbetet. Jag vet att man kommer att delta i i juli.Är risken stor att de mål vi har satt upp kommeratt bli väldigt urvattnade för att vi ska kunna få medoss , som egentligen släpper ut mest växthusga-ser i i-världen?Anf. 83 Miljöminister ():Fru talman! Det finns inget förslag som är till föratt på något sätt blidka . Däremot har min hol-ländska kollega , som också är ordförande iklimatförhandlingarna, nu lagt fram ett förslag somhan tror kan vara den politiska grundvalen för fort-satta överläggningar för att nå ett bra resultat vid detmöte som äger rum i . Men det är ingetförslag om direkt ensidigt på något sätt tillgodoser detsom skulle kunna vara amerikanska intressen ellerintressen från paraplygrupper.Vi har förklarat att vi tycker att det här är ett braförslag som bas för fortsatta överläggningar för att fåett bra beslut. Men vi omförhandlar inte förslaget. Detfinns sådant som är bättre och sådant som är sämrefrån EU:s synpunkt i förslaget.Som svar på din direkta fråga tror jag att det sermörkt ut när det gäller amerikansk ratificering av dethär viktiga protokollet . Det är mintolkning av de besked jag fått från Washington.Anf. 84 ():Fru talman! Jag ställde frågan utifrån det faktumatt det får en stor psykologisk effekt för oss här om vifår med i det här arbetet. Annars kommer detnaturligtvis att avstanna här. Det tror jag är en oerhörtstor risk.Det var mot den bakgrunden jag ställde den härfrågan.Anf. 85 Miljöminister ():Fru talman! Självfallet vill vi hemskt gärna attUSA är med i det här arbetet. Vi vill hemskt gärna sede faktiska problem som anser sig ha med Ky-otoprotokollet. Vi tycker inte att vi har fått en braredogörelse för detta.Nu gör man i det man kallar för en policyreview av hela energipolitiken. Förhoppningen, ävenom vi inte har fått något löfte om det, är att vi frånUSA ska få klara besked om vilka problem de har, såatt vi på något sätt kan föra in det i förberedelsernaför det möte som äger rum i . Men beske-den är än så länge så entydigt negativa från Wa-shington, så jag vill egentligen inte räkna med denmöjligheten.Det som gjorde mig förhoppningsfull efter mötet iNew var att det var en mycket starkanslutning från alla andra länder, möjligen med un-dantag av , till Kyotoprocessen ochKyotoprotokollet. Det var också en väldigt stark viljasom markerades från alla andra länder för att manskulle försöka nå en politisk uppgörelse i Bonn.Men det är klart att det är problem att ett land somUSA kan åstadkomma ett stopp i processen, kanåstadkomma ett mycket sämre avtal mot alla andraländer.FörskolanAnf. 86 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till vicestatsminister . Det är ju så attalltfler i personalen i förskolan slår larm om de storabarngrupperna. får kraftiga och oroligasignaler från förskollärare som inte vet om de klararatt tillgodose barnens säkerhet.Förra veckan kom ut med en rapportsom visar att en tredjedel av eleverna i skolan kännerstress.Då skulle jag vilja ställa en fråga. Om nu ett stortantal kommuner väljer regeringens maxtaxa kommer,efter tidigare erfarenheter, antalet barntimmar i för-skolan att öka ytterligare. aviserar kommu-ner att man inte har råd att tillsätta mer personal.Vad tänker då regeringen göra för att se till attbarnen inte far illa? Det är ju en skyldighet gentemotbarnen när vuxnas valfrihet minskar.Anf. 87 Vice statsminister ():Fru talman! Genom maxtaxan får ju barnfamiljer-na det bra mycket bättre ekonomiskt. Det är väldigtviktigt. Finns det då ett dolt barnomsorgsbehov somföräldrar inte har orkat realisera därför att det harkostat för mycket tror jag att hela stressen i familje-situationen blir mindre om det kommer till ytan ochbarnen kommer till förskolan.Sedan har vi också sett till att pengarna vad gällermaxtaxa följs av kvalitetsförstärkning i förskolan,vilket är väsentligt. Det är en halv miljard det rör sigom. Dessutom ökar statsbidrag och skatteinkomsterallmänt hos kommunerna, varför de nu har möjlighetatt satsa på kvalitet i sina förskolor.Anf. 88 ():Fru talman! Det kommer ändå inte att finnas nå-gon garanti. Det är inte ovanligt att barnen t.o.m. barahar en ur personalen.Jag har här en jämförelse som är gjord i , därman visar några kommuner. har antaletbarn per heltidsanställd ökat från ungefär 5 barn till8,6 i kommun. I har det ökat från5,1 till 6,9 och i från 4,4 till 6,8. I Falken-berg har det ökat från 4,5 till 6,7.Nu är det fler barn per heltidsanställd. Det har desenaste tio åren skett en markant ökning. Man kaninte anställa mer personal.De med lägre inkomster som har svå-righeter kommer inte heller att vinna någonting ge-nom maxtaxan.Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! Det är så att kommunerna genom ti-digare ekonomiska svårigheter har haft svårt att upp-rätthålla kvaliteten i barnomsorgen. håller det påatt vända. Då ska också vi från statens sida hjälpa tillmed det. Det är därför vi lämnar ett extra statsbidragvad gäller kvaliteten.Men det är inte bara det. Vi gör nu en stor sats-ning på barnfamiljer och på barnens situation. Baraförskolereformen drar 4½ miljard i kostnader. Dettycker jag att borde vara med om istället för att säga nej till.Anf. 90 fick bli det sista svaret i dagens frågestund.Jag vill tacka regeringens ledamöter liksom riksda-gens ledamöter och er åhörare som varit närvarandeunder denna frågestund.4 § (forts. från 2 §) Hälso- och sjukvårdsfrågorm.m. (forts. SoU10)Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag frågade om vaddet var för nya pengar som kom till vården för till-gänglighetens skull. Som väntat fick jag inget svar.Det är en knepig fråga.Däremot angrep länslandsting - ett borgerligt sådant - som har de kortasteköerna i landet och som har fått bort köerna genomintensivt arbete. Särskilt angrep han BB-situationen.Låt mig bara påminna om att detvar socialdemokraterna som lade ned BB i ochpå Löwenströmska. Det är det som de borgerliga haratt kämpa med. Vi får lägga ut pengar för att ge vårdpå andra ställen. Vi var emot nedläggningarna avdessa BB:n. Det är vad socialdemokraterna kallarvälplanerade strukturella åtgärder som ställer tilldetta kaos.Låt oss återgå till pengarna, som jag menar är enillusion - ett indiskt reptrick i ny version.Ni säger att 1,25 miljarder ska tillföras genom ge-nerella statsbidrag. Det är riktigt. Men av dem finns 450 miljoner i de s.k. Dagmarpengarna. Då rördet sig om 800 miljoner som kan vara nya pengar tillvården. Av det tas från kontot för bidrag till särskildainsatser - Kommunakuten - 500 miljoner. De finnsalltså redan till landstingens förfogande. Då återstårdet 300, som vi kunde diskutera som någon ny sats-ning.De på statsskatten som vi alla betalar ibörjan har gått till kommuner och landsting. Det ärungefär 500 miljoner till landstingen. De finns alltsåredan nu för landstingen, men staten drar in demenligt tidigare beslut.Det betyder att det till landstingens förfogandestår minus ,dvs. minus , som de kan användatill vården, genom att man finansierar från de andrakontona.Det är det indiska reptricket. Pojken är högst upp.Han börjar försvinna. Men ni har kanonpengarnakvar, så det finns väl lite kvar av honom.Man brukar ofta gör en liknelse här i kammarenoch tala om mannen som kommer med tyg och ska fåen kostym sydd. Efter ett antal gånger är det baratummen kvar. är det inte tummen kvar; det ärminus. Man tog kavajen av honom vid sista besöket.Jag får återkomma till resten sedan.Anf. 92 () replik:Fru talman! har uppenbarligen inteläst vårpropositionen. De pengar som tillfördes isamband med handlingsplanen är riktigamiljarder. De pengar landstingen får innevarande årenligt överenskommelse mellan staten och landstingetär riktiga pengar. De pengar som aviseras i vårpropo-sitionen - - är riktiga pengar.De kommer att tillfalla landstingen. Jag rekommende-rar att läsa under utgiftsområde 25 ivårpropositionen, där det finns en rak redogörelse fördessa pengar. Det gäller hur dessa 1,25 miljarder ärsammansatta. Den tolkning gör är entotalt felaktig tolkning.Det är riktigt att jag tog upp BB-situationen iStockholm. Men det förhåller sig så med förloss-ningsverksamhet och barnafödande, , attdet fluktuerar över tiden. Min uppfattning är - jag harvarit med om att medverka till sådant när jag själv varverksam i ett landsting - att man måste justera kapa-citeten inom förlossningsvården i tider av minskatbarnafödande. Vi hade då det var en nedåtgå-ende trend vad gällde antalet förlossningar. Mensjälvfallet måste varje landsting se till att justera ka-paciteten uppåt när barnafödandet glädjande nogökar.Det är det som den borgerliga majoriteten iStockholms läns landsting har haft möjlighet att göraunder men inte gjort, och därför hamnar kvin-norna i i den resekarusell som de ärutsatta för.Anf. 93 () replik:Fru talman! Det är för att man har försökt få bortköerna, vilket man till stor del har lyckats med iStockholm, som det har gått åt pengar.Jag ska först svara på en fråga som upp förut. Det gällde vår försäkring och tillägg-stjänsterna. Det är sådana som Prioriteringsutredning-en rekommenderar som lämpliga tilläggstjänster, t.ex.att man för att kunna arbeta ska kunna betala extra förett rum med dator. Det står klart angivet.Nu går vi tillbaks till pengarna. Det är riktigt att1,25 miljarder anslås, men ni finansierar ju dem ge-nom att minska på andra konton som redan finns förlandstingen . Det står mycket tydligt och klart, sådet är alldeles klarlagt.Då är de pengar som finns i handlingsplanen kvar.För landstingen är det lite drygt 6 miljarder, eftersomman har fördelningen 70-30.Nu har ni kommit överens med landstingen om attdra ned på ersättningen till läkemedelsersättningenfrån staten till . Läkemedelskostnaderna har ökatvarje år - - med . Ingen tror attde kommer att öka mindre. Detta innebär att manlägger ett besparingsbeting på landstingen på 5 %.Det kan man göra om man är medveten om attlandstingen är planekonomier som bara kan göra denbesparingen genom att minska på åtgärder inom vår-den. I själva verket får landstingspolitikerna 1,7 mil-jarder mindre att röra sig med därför att läkemedel-kostnaderna utvecklas så.Dessutom går de 200 miljarder back när det gällerde pengar som ni talar om - 1,25 miljarder - eftersomde redan finns och ni bara flyttar om mellan kontona.Man går 1,9 miljarder back. är det ungefärde 6 miljarder landstingen får. Eftersom detta harlängre effekt betyder det att landstingen netto gårback genom de s.k. nya tillskott som ni ger vården,för ni drar in med den andra handen.Sådan är socialdemokratisk vårdpolitik. Så tillförman nya resurser. Man tricksar i kontodjungeln ochflyttar från det ena kontot till det andra och lägger utbeting som landstingen inte kan möta eftersom ni harförsatt dem i den situationen att de är planekonomierutan möjlighet till flexibilitet.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja rekommendera LeifCarlson att skilja på miljoner och miljarder. "200miljarder back" var väl ändå att hugga i sten, liksomLeif i övrigt högg i sten när han försökte läsabudgettabellerna i årsbudgeten och i vårpropositio-nen.Det är ju ändå på det sättet, oavsett diskussionenom de tillskott som jag hävdar är tillskott, att denabsolut viktigaste faktorn för ett landsting ärden skatteunderlagstillväxt man får genom att männi-skor är i arbete, genom att regeringen och riksdags-majoriteten har lyckats halvera arbetslösheten ochgenom att de människor som jobbar betalar skatt ochdärmed genererar en skatteunderlagstillväxt för sjuk-vårdshuvudmännen.Jag rekommenderar att läsa den sidai vårpropositionen där man gör en framtida prognosöver hur den här skatteunderlagstillväxten kommer attarta sig för sjukvårdshuvudmännen. Då kommer LeifCarlson att se att det handlar om tiotals nya miljonersom kommer till sjukvårdshuvudmännen i skatteun-derlagstillväxt, och det är den viktigaste faktorn fören sjukvårdshuvudman, att veta att man har en skat-teunderlagstillväxt att bygga sin verksamhet på. Se-dan är de här tillskotten, som man får via handlings-planen och via vårpropositionen , margi-nella tillskott. Det ska sägas. Men det är dock till-skott. Den matematik som försöker medhär är att hugga i sten, . Dessbättre har desom är ansvariga landstingspolitiker ute i enhelt annan uppfattning i den här frågan än . De noterar tacksamt att det faktiskt handlar omtillskott.Anf. 95 () re-plik:Fru talman! tog i sitt anförandeknappast upp det här med mångfald i vården. Där-emot är man ju i den nationella handlingsplanenganska klar över att det är viktigt att mångfaldenökar. Man talar om att man behöver ha nytänkandeoch man vill ha bidrag med erfarenheter. Genom attbejaka privata, ideella och kooperativa vårdgivarekan utvecklingen främjas, står det i den här nationellahandlingsplanen.Nu är det upp till landstingen att utveckla det här.Jag skulle bara vilja höra med hur på detta. Vad händer ute i landstingen? Bejakar man privata vårdgivare, eller ärdet ungefär som förut? Vad har socialdemokraternaoch regeringen för planer om man inte bejakar dethär, som ju faktiskt är ett riksdagsbeslut, för att manska få lite fart på sig?Anf. 96 () replik:Fru talman! Det är riktigt, . Jagtog inte upp den här frågan i mitt anförande . Jagtog upp den här frågan i mitt anförande i sambandmed att vi hanterade den nationella handlingsplanen ihöstas. Självfallet är det som står i den planen och idet riksdagsbeslutet det som gäller.Ganska många av sjukvårdshuvudmänhåller på att undersöka olika möjligheter attkomma fram den här vägen. Det gäller intresse förolika personalgrupper att driva den verksamhet somde jobbar i. Det finns också exempel på sjukvårdshu-vudmän som har gått in och tecknat vårdavtal medprivata entreprenörer. Jag tror inte, , att vi ska avläsa resultatet av det här riksdags-beslutet tre, efter det fattades, utan viska avläsa resultatet av det här riksdagsbeslutet närdet har gått kanske ett eller . Jag är övertygadom att vi kommer att kunna göra en avläsning somstämmer ganska väl överens med de intentioner somfanns i det riksdagsbeslutet.Anf. 97 () re-plik:Fru talman! Man kan väl i alla fall knappast sägaatt det har satt några spår när det gäller socialutskot-tets majoritets behandling av motioner som handlarom privata vårdgivare för de avstyrks ju på direkten.Det finns liksom ingen förståelse där. Då är det jusvårt att tro att socialdemokrater ute i landstingenskulle ha en större ambition än vad man har här iriksdagen.Anf. 98 () replik:Fru talman! Jag återupprepar för att de ståndpunkter som vi intog i samband medpropositionen om den nationella handlingsplanen ochde ståndpunkter som vi intog i utskottet och i ut-skottsmajoriteten i samband med behandlingen avpropositionen här i självfallet är de somgäller. Jag tycker inte att jag behöver säga mycketmer i den frågan.Anf. 99 () re-plik:Fru talman! Jag sade i mitt inledningsanförandeatt jag hade sett en del tvetydiga uttalanden från Con-ny när det gäller betydelsen av att kunna klarade 1 700 allmänläkarna . Det har skapat endel förvirring. Jag tog upp det därför att jag ville geConny en möjlighet att verkligen slå fastentydigt och klart, precis som han svarade , attdet som står i planen gäller.Jag tycker att det skulle kännas bra om vi fick ettklarläggande om att vi nu lägger allt krut på att se tillatt målet i handlingsplanen är det som gäller och attdet, om det behövs insatser från statligt håll som stöd,ska komma sådana. Jag önskar få det som ett klartoch tydligt besked.Sedan har jag en kort fråga som handlar om pati-entens ställning och patientens rättigheter. Har soci-aldemokraterna några idéer om nytänkande när detgäller att stärka patienters, enskilda individers, ställ-ning inom vården och omsorgen?Anf. 100 () replik:Fru talman! När det gäller den första frågan kanjag vara lika kortfattad mot somjag var mot . Självfallet är detbeslutet som gäller.Jag kan ana mig till att det som syftar på är ett citat av mig som fanns i DagensMedicin en gång. Jag måste säga att jag blev väldigtförvånad när jag läste den tidningen och hur manhade citerat mig. Jag kände faktiskt inte igen mitt egetuttalande i det sammanhanget. Så min förvåning överdet uttalandet kan jag dela med är inte alltid det som man själv säger stämmeröverens med det som står i massmedierna. Det kanjag återigen konstatera.Sedan gällde det patientens ställning. Det är inteså länge sedan vi behandlade förslag som handladeom att stärka patientens ställning. Det tar alltid tid attfå genomslag för sådana här saker i vården. Det vet vinär vi diskuterar bemötanden och mycket annat somdet här handlar om. Det handlar om att informerapatienten på ett riktigt sätt och om att försäkra sig omatt patienten har förstått informationen på ett riktigtsätt. Det är ju också på det sättet att det är svårt attleva upp till alla de här sakerna, som vi förknipparmed en god vård, när man har svårigheter att rekryte-ra personal. Men självfallet är det min förhoppningatt man, allteftersom resurserna blir bättre för vården,även kan ta till sig det här och jobba starkare och påett bättre sätt på många håll med även de här frågor-na.Anf. 101 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det var ett bra klarläg-gande. Det pågår ju ett väldigt intensivt arbete nuruntom i hela landet för att man ska kunna klara att fåden här personalförsörjningen när det gäller mångaolika kategorier, inte minst allmänläkare. Jag tyckeratt det är lovande signaler som ges från bl.a. , där man redovisar åtgärder på bredfront för att lyckas.