prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — I gymnasiet måste alla läsa samma teore-tiska kärnämnen oavsett om de har intresse av deteller inte. behövs det förändringar i skolan så attvarje elev får sin chans. Det är ändå avgymnasieeleverna som inte får ett fullständigt gymna-siebetyg.En orsak till gymnasiets svårigheter är just att allatvingas läsa samma kärnämneskurser med sammateoretiska krav och samma betygskriterier. Regering-en envisas ju med att alla gymnasieprogram måste gebehörighet till högskolestudier. Men målet är mycketlångt borta. av en årskull har efter fem åruppnått gymnasieskolans mål om högskolebehörig-het.Skolverkets utvärdering av bl.a. det naturveten-skapliga programmet visar att eleverna där tycker attstudietempot är för lågt och att de känner sig under-stimulerade. På en del yrkesprogram däremot kan detvara bortåt hälften eller fler som inte klarar godkänt ikärnämneskurserna. En mera yrkesinriktad elev hardet inte lätt i det svenska gymnasiet. Väldigt mångajag har mött berättar att de känner sig besvikna pågymnasieskolan. De ska läsa samma kärnämnen somstudieinriktade elever fast de ibland är ganska tröttapå att plugga. De längtar efter att komma i kontaktmed arbetslivet men måste plugga för att komma inpå högskolan. Sorgligt nog har de yrkesinriktadeprogrammen blivit en utslagningsmaskin för mångaelever.Fru talman! Själva grundtanken att alla elever skaläsa samma sak under en stor del av studietiden ärfeltänkt. En liberal grundtanke är att alla begåvningaroch intressen ska bli respekterade, men i dagensgymnasieskola kan en elev med praktisk inriktningibland känna sig misslyckad. Det är ju framför allt dehögskoleförberedande kurserna som räknas. Det bliralltmer uppenbart att det nu är dags att låta elevernavälja mellan en mera studieinriktad utbildning och enmera yrkesinriktad.Därför föreslår att det utvecklas ettlärlingssystem där skolan och arbetslivet ansvarar förungefär halva tiden var. Utbildningen ska avslutasmed lärlingsexamen. Vid sidan om lärlingsutbild-ningen ska det också finnas en yrkesutbildning fördem som inte kan eller vill få lärlingsutbildning pågymnasiet, och det ska bli möjligt att avlägga enyrkesexamen. I yrkesutbildningarna och lärlingsut-bildningarna ska en elev naturligtvis läsa svenska,engelska, matematik m.fl. kärnämnen, men kursernabehöver inte se likadana ut som på studieförberedan-de program.Senare ska möjligheten att komplettera till teore-tisk utbildning och högskolebehörighet alltid finnas.Folkpartiet har för övrigt precis skrivit en motion medförslag om allas rätt till högskoleförberedande gym-nasieutbildning, som ung eller som vuxen.En lärlings- eller yrkesexamen skulle visa att ock-så ett yrkesinriktat intresse är värt någonting i skolansögon. är ju ett undantagsland i genomatt inte ha någon examen i gymnasiet. Det gällerockså för dem som är studieinriktade. Naturligtvisborde det även i finnas en examen som gerbesked om att studenten har kunskaper för att gåvidare till högskolan. behöver helt enkelt enstudentexamen som är jämförbar med motsvarandeexamina utomlands.Fru talman! Det individuella programmet i gym-nasieskolan används för att hjälpa elever sominte klarar kunskapskraven på de allmänna nationellaprogrammen. Eleverna får repetera kurser i grund-skolan, t.ex. i svenska och matematik, medan de läsergymnasiekurser i samhällskunskap, naturkunskapm.fl. Men det är klart att det är svårt förmånga av eleverna att klara av andra ämnen om deinte förstår språket i läroböckerna. aveleverna på det individuella programmet klarar av attkomma in på ett nationellt program och få en gymna-siebehörighet. Därför borde det individuella pro-grammet helt enkelt avskaffas. I stället ska resursernaföras över till för att hjälpa elever medspeciallärare och fler undervisningstimmar. Det måstevara bättre att lära en elev att läsa tidigt i grundskolanän att göra det i gymnasiet.En arbetsgrupp på har föreslagit attkravet på godkända grundskolebetyg ska slopas förantagning till gymnasieskolan. Det skulle verkligenvara ett svek mot elever som behöver stöd. Ännu flerskulle skickas vidare till gymnasiet utan tillräckligakunskaper. har krävt i sin motion att rege-ringen ska ta avstånd från detta förslag från Skolver-ket. Skolministern har i alla fall i en replik under eninterpellationsdebatt sagt att hon inte tänker följa uppförslaget, och det tycker jag är bra. Det vore ocksåbra om de socialdemokratiska ledamöterna här i dagkunde bekräfta att det inte är aktuellt att avskaffakravet på godkänt för att man ska få börja på gymna-siet.Fru talman! Jag har tagit upp några viktiga princi-piella förslag som vi i driver. Sedan finnsdet ett antal andra förslag till förändringar i våra olikamotioner som hör till det här betänkandet och i andramotioner som vi har i . Jag kan nämna någraexempel. Gymnasiet behöver ett bättre betygssystemmed sex betygsnivåer, så att eleverna känner sig rätt-vist betygssatta. Det behövs också en ordentlig natio-nell jämförelse mellan de nationella proven och bety-gen, så att betygen i hela landet blir likvärdiga. Ele-verna ska naturligtvis ha rätt att pröva för att höjabetyg medan de går kvar i gymnasieskolan. Sedan skagymnasieskolan inte behöva acceptera att elever sominte följer grundläggande regler tar upp plats i gym-nasiet. Ogiltig frånvaro ska anges i kursbetygen, ochelever som förstör för andra på ett grovt sätt ska kun-na stängas av. Mobbning och olika slag av kränk-ningar finns såväl i som i gymnasiesko-lan. I andra sammanhang har motioneratom att lärarna ska få stöd för att skydda mobboffren.Vi har också föreslagit att brott som begås i skolanska polisanmälas och att sexuella trakasserier skaanmälas enligt förebild i arbetsmiljölagen.Fru talman! I liberal skolpolitik är visionen omframtidens kunskapsskola väldigt levande. Framti-dens skola ska välkomna alla och erbjuda mångaolika valmöjligheter, men den ska också ställa tydligakrav på kunskaper och på att självklara regler följs.Skolan ska vara en plats där människor kan bli inspi-rerade och där de kan växa.Jag har valt ut två av våra yrkanden från utskottetför att spara tid. Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion 1 under punkt 2 och reservation 4 under punkt 9.Anf. 178 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillförslaget i betänkandet och avslag på samtliga motio-ner.I det här betänkandet behandlas 105 yrkanden omolika gymnasieskolfrågor. Yrkandena ingår i motio-ner som är väckta under den allmänna motionstiden2000 och 1999. Yrkandena gäller övergripande frå-gor, bl.a. om kärnämnen, högskolebehörighet sommål för gymnasieutbildningen, rätten att fullföljautbildningen i gymnasieskolan och tillträde till gym-nasieskolan. Vidare gäller de lärlingsutbildning, be-tygssättning och gymnasieexamen, information tillföräldrar om myndig elevs beteende, sex- och sam-levnadsundervisning och vissa övriga frågor.Ett stort antal yrkanden gäller frågor där det an-kommer på andra än att fatta beslut. Ut-skottet avstyrker de yrkandena med hänvisning tillgällande styrsystem.För flertalet yrkanden föreslår utskottet avslagmed hänvisning till det pågående arbetet i 2000 samt till den kommande behandling-en av den avlämnade propositionen om vuxnaslärande.Jag vill peka på att det har varit kutym attinte reservera sig när frågor behandlas i en parla-mentarisk kommitté. Kommittén har dessutom fåttutökad tid för redovisning till senast den 30 april2002. Denna önskan om förlängning framförde ut-bildningsutskottets ordförande ochundertecknad till skolminister vi gjorde bedömningen att vi annars inte skullehinna göra en grundlig utredning. Det har gått ettantal år sedan det förra gymnasiebeslutet fattades, ochmycket har förändrats, inte minst i arbetslivet. Vårönskan om förlängning har hörsammats av skolmi-nistern. Därför tycker jag att det är synd att de i oppo-sitionen redan i reservationerna har bundit sig på såpass många väsentliga områden, men man kan alltidhoppas att de har så öppna sinnen att de kan ändrauppfattning utifrån vad vi kommer fram till underutredningens gång.Utifrån vad jag har sagt kommer jag en-dast att beröra några få områden.Förslag om differentiering av kärnämneskurserläggs fram av tre partier - , . Jag vill peka på att möjlig-heten att läsa de fyra mest omfattande kärnämneskur-serna i etapper finns för elever som har påtagli-ga studiesvårigheter i de ämnena. Det finns inga na-tionella bestämmelser om i vilken takt som olikaämnen ska läsas. En individuell studieplan ska upp-rättas för varje elev. I de nu gällande kursplanerna förkärnämneskurserna svenska A och matematik A an-ges uttryckligen att innehåll och arbetssätt ska anpas-sas till det program och den studieinriktning someleverna har valt.Till Gymnasiekomittén 2000 har regeringen nyli-gen överlämnat en promemoria, utarbetad av en ar-betsgrupp inom med för-slag om ett nytt och breddat kärnämne som ska bildasgenom bl.a. att kärnämnena samhällskunskap ochreligionskunskap förs samman. Gymnasiekommittén2000 har fått tilläggsdirektiv och ska ävenbehandla denna fråga.Moderaterna, upp frågan om möjligheten att komplettera tillhögskolebehörighet. Denna möjlighet att kompletteraen gymnasieutbildning så att man når behörighet attantas till grundläggande högskoleutbildning finnssedan länge och är en av det svenska utbildningssys-temets grundstenar som självklart ska behållas.Kristdemokraterna vill också att kvaliteten på detindividuella programmet ska ses över och att samord-ningen mellan grundskola och gymnasieskola skaförbättras. Jag delar uppfattningen att det individuellaprogrammets kvalitet varierar. Men jag vill under-stryka att detta är något som respektive kommun haransvar för. Jag har själv varit ordförande för en ar-betsgrupp som gjorde en översyn av det individuellaprogrammet. Vi kunde bl.a. konstatera att t.ex. kost-naden för individuella program i allra högsta gradvarierade och självklart också kvaliteten. Men detfanns ett antal kommuner som verkligen hade tagitsig an eleverna i individuella program och ocksånådde goda resultat vad gällde frekvensen av över-gångar från ett individuellt program till ett nationelltprogram. Enligt motionären bör det individuella pro-grammet organiseras så att det dels ger möjligheterför eleven att slussas in i ett nationellt program, delskan utgöra ett eget alternativ för den som behöversärskilda lösningar. Hela den nationellt fastställdakursplanen eller delar av den bör kunna ingå i denindividuella studieplanen för en elev på ett individu-ellt program.Det känns angeläget att understryka att en huvud-uppgift för gymnasieskolan är att arbeta för att så fortsom möjligt kunna överföra eleven från ett individu-ellt program till ett nationellt program. I den översynsom jag tidigare refererade till fanns ett förslag om attelever skulle kunna läsa delar av ett nationellt pro-gram inom det individuella programmets ram. Vikallade det för PRIV. Det förslaget har lagts fram avregeringen och antagits i denna kammare. Jag hardessutom när jag varit ute i många gymnasieskolorfått höra från både elever och lärare att det har upp-fattats som mycket positivt och gett goda studiere-sultat. Det har också ökat motivationen, och det ärviktigt att ha den kombinationen.Ett antal motioner tar upp lärlingsutbildningen. Enförsöksverksamhet med lärlingsutbildning inom na-tionella och specialutformade program pågår. En nyförordning (2000:690) om försöksverksamhet börjadegälla . I den tidigare förord-ningen (1997:762) föreskrevs att lärlingsutbildningeninte fick påbörjas förrän eleven hade genomfört hälf-ten av gymnasieutbildningen. Den föreskriften har nutagits bort. Regeringens förslag på grundval av denpågående försöksverksamheten bör avvaktas.Yvonne sade att hon var väldigt besvi-ken på att man hade förlängt tiden för försöksverk-samheten. Sanningen bakom det är att de som jobbarmed detta, och där ingår näringslivet, upplevde att deinte hade fått det genomslag de önskade och hade förlite underlag för att kunna lägga fram ett förslag. Detvar de som stod bakom önskemålet om förlängning.Det har regeringen tillmötesgått.Gymnasiekommittén 2000 fick genom tilläggsdi-rektiv även i uppdrag att föreslå hur ett ökat inslag avlärande i arbetslivet i gymnasieskolan ska utformas.Moderata samlingspartiet, ochFolkpartiet tar upp frågan om betygssättning i gym-nasieskolan. När det gäller detta vill jag nämna attregeringen har till 2000 över-lämnat ett förslag från en arbetsgrupp om ett systemmed ämnesbetyg. Förslaget innebär att ämnesbetygsätts efter varje avslutad kurs, och att ett tidigareämnesbetyg ersätts av ett . Det sist satta betygeti ämnet införs i slutbetyget.Gymnasiekommittén 2000 har i tilläggsdirektivenfått i uppdrag att utreda och föreslå hur ett systemmed ämnesbetyg kan införas i gymnasieskolan och igymnasial vuxenutbildning. Kommittén ska utformaett förslag som med bibehållande av nuvarande antalbetygssteg minskar betygsstressen i den gymnasialautbildningen och skapar förutsättningar för en bättrehelhetssyn på elevernas kunskapsutveckling.Jag hoppas att det med all önskvärd tydlighetframgått av mitt anförande att Gymnasiekommittén2000 har många svåra uppgifter att reda ut. Min för-hoppning är att vi ska lägga fram ett förslag som visarpå en bred enighet och tar sin utgångspunkt i vad somär bra och har goda visioner för framtiden.Anf. 179 () replik:Fru talman! sade att det är litekonstigt och strider mot kutymen att man uttalar sigbestämt i frågor när det pågår en utredning. Jag harnog upplevt att det inte är så. Vi brukar här i riksda-gen debattera ganska öppet även om det pågår utred-ningar. Annars skulle vi vara väldigt bundna ochskulle bara kunna uttala väldigt svepande uppfatt-ningar. Det tycker jag inte vore så lyckligt.När det gäller kärnämnen säger det finns en etappindelning. Problemet är attmålet är precis detsamma. Det är mycket svårare omman börjar med låg fart att läsa ett kärnämne ochsedan ska ta igen det . Då måste mankanske läsa dubbelt så fort, och därmed har man intevunnit någonting.Det individuella programmet är det program manblir tilldelad om man inte blir godkänd från grund-skolan. Bakgrunden är att man ska slussas in från detindividuella programmet till ett nationellt program.Men det är precis tvärtom. Nästan alla gymnasiesko-lor har ett större individuellt program vid vårtermi-nens slut än vid höstterminens början. Det ska ju varatvärtom.Vilka slutsatser drar egentligen socialdemokrater-na och av det?Anf. 180 () re-plik:Fru talman! Vi hade mycket diskussioner ometappindelningen i kärnämnena när jag ledde arbets-gruppen. Vi var ute väldigt mycket i skolorna. Det vifick oss till livs var att det inte var fråga om att manskulle ta väldigt lite i början och sedan vara snabboch läsa upp resten. Det som man såg som en svårig-het var att eleverna ville ha en etapp för att lättarekunna se: har jag avverkat detta. Det underlättadeför dessa ungdomar att läsa. Det var vad vi fick osstill livs.Det är klart att jag är bekymrad över ökningen avantalet individuella program. Det är viktigt att vi ivarje fall inte lägger en stor skuldbörda på eleverna.Det är fråga om hur man möter dessa elever i under-visningen. Vi ser att skolor som på ett helt annat sätttar sig an eleverna i undervisningen i kärnämnena nårmycket bättre resultat än andra. Det finns en skillnad.Många inser att man är tvungen att göra saker ochting annorlunda för att möta eleverna och få demintresserade. Det går inte att göra precis som man hargjort tidigare.Anf. 181 () replik:Fru talman! All undervisning går till på det sättet. Det ärinte något speciellt för gymnasieskolan att man vill haen etappindelning. Det är inte så att man läser ett heltpensum på en gång, utan man delar upp i delar.Vi har hört sådana som har diskuterat att man villha det lite lättare i början. Det är problemet. Då blirdet svårare i slutet om målet är detsamma. Den etap-pindelning som presenterade är densom eleverna har i alla ämnen de läser i skolan. Det äringet nytt med det.Hur blir det egentligen med gymnasieexamen?Det är klart att kan hänvisa tillutredningen. Menar socialdemokraterna allvar medvad skolministern sade , att vi ska haen gymnasieexamen? Jag har ett bestämt minne av attskolministern mer eller mindre har lovat att läggafram ett förslag om en gymnasieexamen.Hur är det med att kunna pröva för högre betyg detre åren ? Det är egentligen ettotyg att väldigt många elever går ett fjärde gymnasie-år i komvux. Då binder man upp komvux resurser för19-åringar. Det borde i stället vara betydligt fler äldrepersoner som inte har haft chansen att gå i gymnasietsom i stället ska gå i komvux.Men resurserna är begränsade. Det blir därför enoproportionerligt stor del ungdomar som läser sittfjärde gymnasieår på komvux. Det är väldigt mycketberoende på att de inte kan få tentera upp sina betygunder de tre gymnasieåren. Det vore väl mycket braatt återgå till den situation som vi hade före år 1994.Då fanns det möjlighet att tentera upp betygen underde tre åren även om eleven var godkänd.Anf. 182 () re-plik:Fru talman! Jag tänker inte ge något besked omgymnasieexamen. Det vore verkligen inte att följa detjag sade tidigare. Jag vill inte binda mig i ett så tidigtskede.När vi fattade beslutet om att ta bort möjlighetenatt tentera till ett högre betyg gjorde vi bedömningenatt det var väsentligare att man på lärarnivå kundeägna sig åt de elever som skulle nå ett godkänt betyg.Den omprövning som ständigt skedde i gymnasie-skolan tog oerhört mycket tid.Det var lärarreaktioner som gav oss den informa-tionen. Lärarna tyckte att tog oerhört mycket tid ochkraft från annat arbete.Anf. 183 () re-plik:Fru talman! Jag vill först påpeka att AgnetaLundberg inte har rätt i att jag har talat om att jag ärbesviken över att försöksverksamheten har förlängts.Jag har över huvud taget inte tagit upp det i mitt anfö-rande. Jag tycker att det är synd att lyssnade på det.När det gäller den etappvisa inläsningen av olikaämnen var min poäng att man kanske inte kan utgåfrån att elever är olika och att de ska ha rätt att varaolika. Oavsett hur mycket de läser ska de dock varaklara i den modell som finns i dag.Att vara flexibel innebär något helt annat, nämli-gen att kanske också våga ompröva och sätta målenpå ett lite annorlunda sätt. Där tror jag att hemlighe-ten ligger när det gäller att det individuella program-met är så stort. Man har inte lyckats vara flexibel föratt möta olika elevers olika behov och förutsättningar.Det är en fråga som man kan skicka med.När jag talar om att skicka med frågor säger att eftersom kommittén håller på attarbeta bör vi inte lägga de yrkanden och reservationersom vi gör. Har majoriteten tänkt sig att det ska varatyst i kammaren när det gäller debattenom en så viktig fråga som gymnasieskolan bara föratt det finns en parlamentariskt sammansatt kommit-té? Jag tycker egentligen precis tvärtom. Vore det intetacksamt för kommittén att få veta under hand vad deolika partierna faktiskt tycker och få synpunkter pådetta så att det finns med under beredningen? Annarsfår man ju detta när allting färdigt och konstruktioneni princip i klar. Då kan man bara möta det genom attsäga ja eller nej till olika faktorer.Anf. 184 () re-plik:Fru talman! Jag vill inte alls strypa debatten. Viska föra en debatt om inriktning osv. Men jag tyckeratt det känns lite onödigt att lägga fast förslag som viska rösta om i precis de frågor som ska behandlas avGymnasiekommittén och sedan kommer tillbaka hit.Vi har olika åsikter. Jag respekterar åsikter, och jag hoppas att hon respekterar mina.Anf. 185 () re-plik:Fru talman! Jag fick inget ordentligt svar på omAgneta tycker att gymnasieskolan ska an-passas till individuella förmågor, förutsättningar ochbehov eller om vi fortfarande ska låta den här treårs-gränsen och högskolebehörigheten styra. Det innebärramar som gör att systemet blir väldigt statiskt.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! Jag ställer mig bakom att man ska ut-forma undervisningen så att den utgår ifrån varjeenskild elevs behov, önskemål och förmåga. Men jagtycker också att det är defensivt att det första mansäger är att man ska sänka kraven i kärnämnena. Jagtror att det finns en kedja som vi måste titta på. Dethandlar om vad gör. Hur jobbar mandär?Jag håller just nu på med en utredning som tittarpå elever med behov av särskilt stöd. Där har jagkunnat se den oflexibilitet som finns i grundskolan.Med extra kan man kanske undvi-ka att en elev inte får godkänt i matematik. Menflexibiliteten att tillmötesgå det behovet finns inte utei grundskolan.Det finns många andra saker. Jag tycker att det ärdefensivt att börja med att sänka kraven när det gällerkärnämnena. Vi är inte beredda att göra det.Anf. 187 () replik:Fru talman! Jag vill också upprepa att det voretråkigt om vi inte kunde diskutera de här frågornasom är så viktiga för många människor bara för att enkommitté arbetar.Jag vill koncentrera mig på de misslyckanden somstatistiken vittnar om på yrkesprogrammen och på detindividuella programmet. Där skulle jag vara tacksamom än en gång ville förtydliga ivilken riktning Socialdemokraterna och hon själv ärberedda att diskutera förändringar.Som jag ser det finns det två huvudproblem. Detena är att eleverna kommer från utantillräckliga kunskaper. Då blir frågan: Är AgnetaLundberg beredd att växla det individuella program-met mot kraftigt ökat stöd och eventuellt extra år igrundskolan? Det är fråga ett.Sedan har vi fråga två. Det är verkligen inte ele-verna det är fel, utan det är elevernas begåvning ochintresse som inte får komma till sin rätt i det systemvi har . Vilka förändringar av yrkesprogrammenär beredd att diskutera för att ele-vers begåvning, intressen och engagemang ska kom-ma till sin rätt och så att det inte blir en utslagnings-maskin?Anf. 188 () re-plik:Fru talman! Jag behöver inte säga att vi är bereddaatt öka resurserna till . Det har vi redangjort, och vi är beredda att öka anslagen ytterligare.Det har vi visat i våra budgetförslag.Men vi är inte beredda att sänka kraven i grund-skolan, och inte heller i gymnasieskolan. Jag äregentligen beredd att diskutera allt utom att sänkakraven och dela in elever i en grupp som vi krävermindre av och en grupp som vi kräver mer av. Dethandlar om att ge stöd åt elever så att de lyckas i sinastudier i större omfattning än vad de gör . Det ärframför allt gymnasieskolans stora utmaning.Anf. 189 () replik:Fru talman! Jag frågade inte om att sänka kraven igrundskolan. Jag talade om att massivt öka grund-skolans möjligheter att tidigt hjälpa elever genom attöverföra resurser från det nuvarande individuellaprogrammet och bestämma att man inte kommer in pågymnasieskolans utbildningar om man inte har vissagrundkurser. Då är det bättre att gå till i grund-skolan.När det gäller gymnasieskolan tycker jag inte attdet är att sänka kraven att säga att människors intres-sen ska tillgodoses mer. Jag tycker inte att det är attsänka kraven att acceptera att det finns människorsom vill lära sig på ett mer praktiskt sätt och få inmånga av de teoretiska kunskaperna i yrkespraktikoch annan praktik. Det finns 17-åringar som intekänner för att plugga för att bli högskolebehöriga.Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Jag är inte beredd att föra över de re-surser som går till det individuella programmettill . Jag tror att det behövs resurser tillbåde och gymnasieskolan för att vi skanå ännu bättre resultat. Men det handlar inte enbartom resurser. Det handlar om mycket mer. Det är enmycket mer komplex situation och uppgift vi harframför oss.Anf. 191 () replik:Fru talman! Det var jag som tog upp frågan omlärlingsutbildningen och försöksverksamheten. Jagkänner mig lite besviken över att försöksverksamhe-ten blev förlängd eftersom vi vill se den permanentad.Det här påbörjades för när AndreasCarlgren från och dåvarande skolmi-nistern samarbetade om detta. Mankom i gång med det 1997.Agneta säger att näringslivet är reserve-rat till detta och inte ville förlänga det. Det har jagförklaringen till.