prot · GO09114 · 2001-05-18 00:00:00 — Vi yrkar därför bifall till det fram-lagda förslaget till ombildning av Folkhälsoinstitutet.Det finns heller ingen anledning att lämna in eventu-ella synpunkter på detaljer i rekonstruktionen förrändenna är helt genomförd.Vi vill dock betona vikten av att kontinuitet ochfungerande program inte avbryts, exem-pelvis tobaksprogrammet, utan ges resurser till attfullgöra sitt påbörjade arbete.Avslutningsvis, herr talman, står vi givetvis bak-om samtliga våra reservationer, men nöjer oss med attyrka bifall till reservation 5 till SoU13 och bifall tillförslaget i betänkande SoU16.Anf. 63 ():Herr talman! politik syftar till attlåta var och en växa som människa och ha möjlighetatt förverkliga sina drömmar. Det är en politik sompräglas av- livskraft, där människor får möjlighet att utveck-las och ta ansvar för sig själva och varandra,- självbestämmande, där människor själva ochtillsammans får möjlighet att bestämma hur de villutforma sina liv och sitt samhälle,- livskvalitet, där människor mår bra och trivs medsin livssituation.Det handlar om hälsa och välbefinnande i livetsolika skeden. Upplevelsen av livskvalitet är ju indivi-duell. Politiken måste därför handla om att ge förut-sättningar för ökat välbefinnande genom ökad maktöver den egna vardagen och en sund livsmiljö. Etthälsoperspektiv på livskvalitet innebär således attäven andra faktorer än rent medicinska måste vägasin.En god folkhälsa innebär friska människor ochsmå skillnader i hälsa mellan olika grupper i befolk-ningen. För att nå detta är det angeläget att kunnafölja hälsoläget, utveckla kunskap om såväl hälsanssom ohälsans bestämningsfaktorer och sedan ocksågenomföra åtgärder som behövs för att förbättra folk-hälsan. Vi har fortsatt sociala och regionala hälsok-lyftor. Det visar t.ex. Nationalatlasen, med uppgifterom skillnader i medellivslängd i och omkommunvisa variationer över olika grupper i vårtsamhälle.Hittills har inte hälsoklyftorna uppmärksammatstillräckligt. anser det angeläget att ökakunskapen om vad de stora sociala och geografiskaskillnaderna i hälsa beror på och vilka samhällsinsat-ser som kan motverka och minska dessa hälsoskillna-der. Vi anser att ett decentraliserat samhälle har storahälsomässiga mervärden.Det behövs ett aktivt folkhälsoarbete som genom-syrar allt samhällsarbete. Några områden är specielltintressanta och viktiga att titta på. För att nämna någ-ra: hjärt- och kärlsjukdomar, psykisk ohälsa, ensam-ma mammor och deras situation och inte minst före-byggande insatser när det gäller våra barn och ung-domar.Intresset för och uppmärksamheten kring folkhäl-sofrågorna växer. Kunskapen om samband mellanlivsvillkor och hälsa ökar. Medvetenheten om livs-stilens betydelse för olika sjukdomstillstånd blir stör-re. Det finns en allt större medvetenhet om att en godfolkhälsa är en gemensam utmaning för alla sam-hällssektorer. synsätt, där folkhälsofrågornases som enbart ett landstingsuppdrag, är på väg attersättas av insikten om folkhälsa som ett gemensamtansvar. Med andra ord finns det hopp. Men det räckerinte bara att vi pratar, utan det handlar också om att vividtar åtgärder.Det är angeläget att samhället bedriver folkhälso-insatser för att motverka kommersiella hälsohot. To-baken är kanske det enskilt största hälsohotet.Varje år beräknas 8 500 medborgare dö av tobaksre-laterade sjukdomar, varav den passiva rökningen stårför ca 500 dödsfall. Det förebyggande arbetet främstbland barn och ungdomar vad gäller rökning måsteintensifieras. Jag anser att restauranger och kaféer skavara rökfria. Såväl arbetsmiljöhänsyn, drogpolitiskamotiv som hälsoskäl talar för detta. Jag tycker dess-utom att det är rimligt att astmatiker och allergiker,som inte tål tobaksrök, ska kunna gå på krogen ochkunna gå ut och ta en fika. Jag hoppas att dagensdebatt ger svar på hur regeringsföreträdarna ser påbehovet av en nationell samordning av tobaksfrågan.Alkoholen är ett av våra största sociala och medi-cinska problem. Jag är djupt oroad över att alkoholli-beralismen breder ut sig alltmer. Det är förödandeoch kommer att kräva sina offer. Även narkotikabru-ket måste tas på största allvar. Det är förfärligt attungdomar prövar narkotika och dricker alkohol merän tidigare.Mat av god kvalitet är en avgörande fråga för häl-san och för känslan av trygghet i vardagen. Vårt jord-bruk och närheten mellan producent och konsumentär viktiga i sammanhanget. Skolan måste förstärkasina insatser för att ge elever ökad information omgoda matvanor och sunda levnadsvanor i övrigt. Ökatutrymme för fysisk aktivitet och friluftsliv i skolan ärockså nödvändigt.Herr talman! Jag utgår från att vi snart har rejälaregeringsförslag på folkhälsoområdet att ta ställningtill. har lagt en bragrund för detta. Dagens betänkanden ska väl inteheller förringas. Jag vill kommentera några frågorsom mina partikolleger har tagit upp.Antalet ätstörningar har ökat kraftigt, särskiltbland unga kvinnor. Det finns ett samband mellanätstörningar och krav på idrottsprestation liksom medkroppsfixering. Det är viktigt att samhället motverkardessa typer av skönhets- och kroppsideal. Det behövsytterligare resurser till forskning inom detta område.Det är nödvändigt att professionell vård finns till-gänglig tidigt i sjukdomsskedet. Den viktigaste före-byggande åtgärden är nog att stärka självkänslan, talaom att "du duger som du är". Hela samhället ochsärskilt familjen, skolan och fritidsverksamheten harviktiga uppgifter i arbetet med att förebygga ätstör-ningar. Förhållandet till mat, en god matkultur ochregelbundna måltider är mycket viktiga för att före-bygga sjukdomen.Jag har även i ett särskilt yttrande ställt mig bak-om synpunkter om buller, bullerskador och tinnitus.Mot bakgrund av vad utskottet anfört rörande åtgär-der mot skadliga ljudnivåer utgår jag dock från attfrågorna kommer att beröras av regeringen i kom-mande förslag på folkhälsoområdet och att en utvär-dering av allmänna råd kommer tillstånd.Herr talman! Beträffande SoU16, - roll och uppgifter, har vi från Centerparti-et inga större invändningar. Vi tycker dock, vilketframgår av reservation nr 3, att det är ganska onödigtatt ändra namnet. är inkört ochduger gott enligt vår mening. Vi skickar med att or-ganisationsstöden även fortsättningsvis bör handhasav . I övrigt, herr talman, har viingen erinran i den delen.Jag vill yrka bifall till reservation 12 iSoU13, och jag står i övrigt bakom de reservationerdär förekommer.Anf. 64 ():Herr talman! Eftersom vi behandlar SoU13 ochSoU16 tänkte jag börja med att beröraSoU13, som är betänkandet kring folkhälsofrågor ochhandlar om motioner från allmänna motionstiden.Det är helt klart att hälso- och sjukvården ochdärmed landstingen har en viktig roll i folkhälsoar-betet som resurs och samarbetspartner. Men kommu-nerna är kanske den viktigaste samarbetspartnern,eftersom de har ett stort ansvar genom sitt breda åta-gande för skolan, äldreomsorgen, ochäven vissa delar av hälso- och sjukvården.Andra viktiga samarbetspartner är de ideella or-ganisationerna. Inte minst finns många mindre orga-nisationer som lever under en mycket knappekonomi men som betyder mycket för folkhälsoarbe-tet. Det är viktigt att såväl staten som kommuner ochlandsting tar vara på dessa organisationers engage-mang och bidrar till att möjliggöra deras arbete. Deideella organisationerna upplevs av många som merattraktiva när det gäller att arbeta med folkhälsa ännär kommuner och landsting kommer med olika på-bud eller information.Hälso- och sjukvården är mycket viktig i den rol-len att man har den direkta kontakten med människor,inte minst när de söker läkare eller annan vårdperso-nal för olika problem som kanske är relaterade tilllivsstilen. Då tänker jag närmast på både alkohol- ochtobaksmissbruk, men också människors behov av attstärka sin fysiska hälsa.Den fysiska aktiviteten är viktig för hälsotillstån-det bland både barn och vuxna. Exempelvis löperdagens kvinnor dubbelt så stor risk som sin moders-generation att drabbas av benskörhet. Statistik påområdet visar att det finns ett problem. av med-borgarna förstår vikten av motion, men trots det rörsig för lite. kom en rapport som visadepå stora överviktsproblem bland barn i , ochdet är i högsta grad oroväckande för deras framtid.Här behövs både insatser för bättre matvanor ochvikten av att röra sig.Herr talman! En positiv fritid är ofta en av de vik-tigaste friskfaktorerna för alla åldersgrupper. Tyvärrnår inte det utbud som finns alla samhällsgrupper,t.ex. funktionshindrade, vissa invandrargrupper ochensamföräldrar. Bibliotek, teatrar, ideella föreningarm.fl. bör därför stimuleras att satsa brett också pådessa målgrupper.Många olika aktörer på folkhälsoområdet är vikti-ga. Apoteken har blivit en viktigaktör. Deras kundkrets är mycket vid, och genomapoteken kan vi nå grupper som inte kommer tillhälso- och sjukvården med information om hur mankan förebygga och själv hantera hälsoproblem. Oav-sett vilken ställning apoteken kommer att få i framti-den är det viktigt att de även i fortsättningen får spelaen aktiv roll i folkhälsoarbetet.Herr talman! Kunskap är viktigt för ett målinriktatoch effektivt folkhälsoarbetet. Det finns områden därforskningen visar att förebyggande arbete lönar sig.Det gäller skadeprevention, åtgärder mot tobaksmiss-bruk, suicidprofylax, screening mot cancer i livmo-dern och mammografi. För andra områden, som pri-märprevention av hjärt- och kärlsjukdom och cancer,behövs mer forskning för att utröna vilka metodersom är de mest kostnadseffektiva.Vi ser det därför från liberalerna somviktigt att forskningen över vilka förebyggande insat-ser som är mest effektiva utifrån en mänsklig ochhälsoekonomisk utgångspunkt kan bedrivas. Ett annatforskningsfält som måste stimuleras är forskningkring hur kunskap om livsstilars betydelse för folk-hälsan bäst kan förmedlas så att kunskapen blir tillva-ratagen på det individuella planet. Praktiskt taget allamänniskor i vet t.ex. att tobaksbruk är farligtför hälsan. Ändå väljer så många som av devuxna kvinnorna och av männen att användatobak. Det är därför viktigt att isitt folkhälsoarbete gör systematiska kunskapsöver-sikter. bör också initiera ochstödja forskning som är viktig för det hälsofrämjandeoch förebyggande arbetet. Man bör också systema-tiskt utvärdera olika arbetssätt i förebyggande syfte.Jag konstaterar med tillfredsställelse att både Mo-deraterna, och harställt sig bakom vårt yrkande om att få en ordentligforskning på folkhälsoområdet. Jag måste beklaga attutskottets majoritet inte kan stödja ett förslag omforskning på detta område.Herr talman! Bullerfrågorna har uppmärksammatsi många motioner. Buller är ett ökande problem isamhället. Ungefär var tionde person lider av hörsel-skada. Att höra illa och ha problem med hörseln ska-par ofta både sociala och andra problem. Bullerstör-ningarna måste minskas så att ljudnivåerna sänks ochfärre människor utsätts för buller. Här är väl allapartier överens. Jag anser att jag kan konstatera attväldigt mycket är på gång och att vi i detta betänkan-de ändå har visat på att vi tar dessa problem på stortallvar. Därför har jag ingen reservation på det härområdet.Herr talman! En av våra reservationer tänker jagberöra, och det gäller transpersoners situation i detsvenska samhället. liberalerna anser attdet behövs en utredning som ur ett helhetsperspektivbelyser transpersoners situation. Utredningen böromfatta både lagstiftningsfrågor, behandlingsfrågoroch sociala frågor och ha ett allmänt hållet mandat attlämna de förslag som anses behövliga för att förbättratranspersoners situation i samhället.Herr talman! Jag står bakom samtliga reservatio-ner här, men yrkar endast bifall till reservation nr 4.Då övergår jag till betänkandet om Statens folk-hälsoinstituts roll och uppgifter. Vikten av ett effek-tivt fokhälsoarbete lyftes fram såväl internationelltgenom som nationell un-der . framstod bristerna inom detsvenska folkhälsoarbetet tydligt. Därför förde Folk-partiet 1990 i en motion till fram tanken påbildandet av ett folkshälsoinstitut.Institutets uppgift skulle vara att på riksnivå an-svara för kartläggning av ohälsa och dess orsaker. Detskulle ta initiativ till olika studier, föreslå åtgärderoch samordna genomförandet av olika insatser röran-de t.ex. information och utbildning. Det skulle ocksåha ansvar för ett nytt forskningsområde, dvs. preven-tivforskning - ett område som Forskningsrådsnämn-den lyft fram som speciellt viktigt. Vi underströkockså vikten av internationellt samarbete. Vi uppre-pade denna motion.Den socialdemokratiska regeringen delade vår synatt detta var viktigt, och vi fick en proposition somkallades Om vissa folkhälsofrågor - proposition1990/91:175 - och där föreslog man bildandet av ettfolkhälsoinstitut.Tyvärr kom inte att inrymmaSocialstyrelsens epidemiologiska enhet och inte hel-ler att förläggas till en forskningsintensiv miljö, vilketFolkpartiet ansåg skulle ha gagnat utvecklingen. Dethade blivit en enhet som hade uppfattats som ett stödför att uppnå bättre hälsa och inte som en till-synsmyndighet som upplevs som moraliserande.Den inriktning av verksamhetsom regeringen nu föreslår går i motsatt riktning motden som vill ha. Myndigheten skulle merfå stabsmyndighetskaraktär på folkhälsoområdet.Vidare ska Alkoholinspektionen avvecklas, ochde uppgifterna ska föras över till det ombildade . Vi anser att de tillsynsuppgifterna hörhemma hos i stället för hos Folkhäl-soinstitutet.Sammantaget ser vi stora nackdelar med dennaproposition och detta betänkande, så vi yrkar avslagpå regeringens förslag om framti-da roll. I konsekvens med detta yrkar jag bifall tillreservation nr 4.Fru talman! I propositionen finns ytterligare ettförslag som vi anser som felaktigt. I det föreslås attinstitutets uppgift bör koncentreras till att i förstahand följa forskningen om homosexuella utifrån ettfolkhälsoperspektiv och att det i sitt uppföljnings- ochutvärderingsarbete ska uppmärksamma homosexuel-las situation med avseende på särskilda hälsorisker.Detta ser vi som en radikal sänkning av ambitionernajämfört med det s.k. homosexuppdrag som fick 1992. Vi tycker inte heller att försla-get att ombudsmannen mot diskriminering på grundav sexuell läggning ska ta över dessa bitar är tillräck-ligt. Vi ser risken med att det inte finns en samman-hållen verksamhet som kan föra ut olika typer avinformation som har gjortnär det gäller dessa frågor, som har varit till gagn förmånga. Man har fått in forskningsrön men ocksåkunnat komma ut med forskningsrön till skolor ochandra.Fru talman! Jag står bakom våra övriga reserva-tioner, men som jag har sagt yrkar jag här endastbifall till reservation nr 4.Anf. 65 ():Fru talman! tycker att det är bra att ettförändrat folkhälsoinstitut ger oss ett samlat ansvaroch en övergripande tillsyn på alkohol-, narkotika-och tobaksområdet. Vi har i ett motionsyrkande frånförra hösten föreslagit att Alkoholinspektionen ska haett samlat ansvar för alkohol- och tobakslagstiftning-en. I och med att nu får det samla-de ansvaret har vi släppt det motionsyrkandet.Men det är viktigt att det förändrade folkhälsoin-stitutet med kraft hanterar bl.a. tobaksfrågan och medkraft också står för den nationella samordning sombehövs på detta område. Jag förväntar mig att regle-ringsbrevet från regeringen utformas så att kommer att stå just för en nationell sam-ordning och att det också blir en personell satsninghos när det gäller detta viktigaområde.Med tanke på att tobaken är den största enskildaorsaken till ohälsa måste de ekonomiska och perso-nella resurser som sätts in när det gäller tobakspre-vention också vara betydande. Trots de nya tillskottsom ges till detta område finns det lite pengar medtanke på de skador som orsakas och med tanke på deintäkter som staten har av tobaken. Det aviseradetillskottet till tobaksprevention är trots allt bra, menändå bara några futtiga promillen av vad staten tar inpå tobaksskatt. Jag hoppas att vi ska få se årliga öka-de tillskott till tobakspreventionen och att man stärkerFolkhälsoinstitutet här.Att göra insatser när det gäller tobakspreventionär inte bara bra och viktigt för den enskilde och förfolkhälsan. Det är också en god affär för hälso- ochsjukvården. Det är en god affär för hela samhället.Som har nämnts dör ca 8 000 människor avtobaksrelaterade sjukdomar i . Mankan titta på . Där handlar det om ungefär500 000 människor. Det är en katastrof värre än galnako-sjukan som borde få större uppmärksamhet. Efter-som tobaksfrågan är en av de absolut viktigaste folk-hälsofrågorna borde de motioner som berör just to-baksfrågan finnas med i framtida folkhälsobetänkan-den.Fru talman! När det gäller betänkandet om folk-hälsofrågor har vi ett flertal viktiga yrkanden. Någrahar till viss del blivit tillgodosedda, och andra yrkan-den har blivit avslagna och givit oss anledning attreservera oss.Miljöpartiet har bl.a. återkommit med yrkandenom att man ska förhindra skadliga ljudnivåer. Vi villha regler för högsta tillåtna ljudnivå på offentligaplatser och att personer som sköter ljudanläggningarska ha genomgått utbildning för att få tillstånd attsköta just ljudanläggningar. Det kan inte vara accep-tabelt att vi tillåter ljudnivåer som ger livslånga ska-dor och gör många människor funktionshindrade. Ca1,5 miljoner svenskar beräknas ha någon form avtinnitus. Ca 50 000 har mycket svår tinnitus, så svåratt det stör deras liv allvarligt. Siffrorna är hämtadefrån Hörselskadades Riksförbund.Alla partier har i motioner tagit uppproblemet med ljudnivåerna, och hartillsammans med och Kristdemokra-terna reserverat sig till förmån för motionsyrkandena.Varför nöjer ni andra er med skrivningen i betänkan-det, att utskottet förutsätter att bullerfrågan kommeratt lyftas av regeringen vid kommande förslag påfolkhälsoområdet? Vi kan ju redan nu tillsammanssätta ned foten i den här frågan.Fru talman! Ett annat stort problem som oroar ochsom kräver uppmärksamhet är allergierna. Allergierär en varningssignal, ett växande folkhälsoproblem ihela industrivärlden. Det är en varningssignal sommåste tas på största allvar och som vi måste tänka pånär vi planerar vårt samhälle och när vi bestämmerreglerna för kemikalieanvändningen och för vilkatillsatser som ska tillåtas i våra livsmedel. I Miljöpar-tiet anser vi att den s.k. försiktighetsprincipen i störreutsträckning än måste få gälla. Tyvärr verkar detalltför ofta som att det är billighetsprincipen som fårvara ledstjärnan och det styrande.De senaste decenniernas ökningstakt när det gällerallergier är mer än oroväckande. Att det är våra barnsom först blir drabbade borde få oss attvakna upp. Det är därför angeläget att förebygga såatt de små barnen inte utvecklar allergier. Mödra- ochbarnhälsovårdens personal bör få en starkare roll ochutbildning när det gäller möjlighet till allergipreven-tion och metoder för att få föräldrar att sluta röka,skapa bra boendemiljöer och handla livsmedel ochandra produkter som är så bra som möjligt i allergi-hänseende.Fru talman! I en motion har tagit uppproblemet med bristen på fysiska aktiviteter blandbarn och ungdom. Det är lätt att säga att vi äter feloch att vi därför lätt blir alltför feta. Många barn ochungdomar har också en livsstil som gör att de rör sigmindre. De fysiska aktiviteterna har många gångerersatts med stillasittande framför TV, video och dato-rer. Speciellt barnen har väldigt mycket tid framfördatorerna , även mycket små barn. Så här är detsamtidigt som idrotten i skolan får allt mindre ut-rymme.En gammal rapport från Barnombuds-mannen visar att antalet barn med övervikt och fetmahar fördubblats . Även det härär en varningssignal som måste tas på allvar när detgäller folkhälsan. Frågan måste få en större uppmärk-samhet. Skolan och hälsovården har en viktig uppgiftpå det här området.Fru talman! Vi har förenat oss i en reservationmed där vi uttrycker oro över att dennegativa stressen ökar som ett hälsoproblem. Det ären stress som har sin grund i känslor av maktlöshetnär det gäller den egna situationen. Det är en stresssom är markant bl.a. inom vård- och omsorgsyrkena.Samhället har ett stort ansvar för att se över de härproblemen. Vi delar uppfattningen att man måsteutreda vilken roll arbetstidens längd och förläggninghar för folkhälsan i det här sammanhanget.Vi står också bakom en flerpartimotion där vi pe-kar på de brister som finns när det gäller kunskapenoch insikten om homosexuellas, bisexuellas ochtranspersoners livsvillkor och delar uppfattningen attdet är viktigt att kunskapen måste stärkas hos grupperinom den offentliga sektorn, t.ex. inom hälso- ochsjukvården, , utbildningen och rättsvä-sendet.Fru talman! har i en motion tagitupp ohälsa orsakad av miljöföroreningar, s.k. miljö-relaterade sjukdomar. I och med den miljöhälsorap-port som lämnades till regeringen sombeskriver det nationella läget när det gäller hälsoris-ker i miljön och miljörelaterad ohälsa har utskottetansett att motionen åtminstone till viss del har blivittillgodosedd. Vi har därför ingen reservation, men vianser att frågan om miljörelaterade sjukdomar är såviktig att vi har för avsikt att återkomma till den.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 7och 9 i betänkande SoU13, och jag yrkar bifall tillutskottets förslag i betänkande SoU16. Vi står givet-vis bakom samtliga våra övriga reservationer iSoU13.Anf. 66 ():Fru talman! upphör aldrig att förvå-na. Vi har återkommande debatter om folkhälsofrå-gorna, men jag måste säga att den här gången har LeifCarlson hoppat upp på sin käpphäst och ridit ganskalångt från grundfrågan.Han ifrågasätter den funktionella människosynenkontra den humanistiska människosynen. Jag undrarifall egentligen representerar samma land somjag gör när vi tittar på utvecklingen på folkhälsoom-rådet. Jag kan rekommendera lite helgläsning till LeifCarlson. Det finns en bok som heter -sändebud till paradiset av den tidigare ambassadörenErik som ganska tydligt gör en skillnad påhur man ser på den funktionella människosynen kon-tra den människosyn som i faktiskt har ut-vecklat en folhälsopolitik som är bland den fram-gångsrikaste i världen.Medellivslängden har i Sverigeökat med . Vi kan gå till andra sidan . IRyssland har människors medellivslängd minskatmed . har medellivslängdenminskat med för män.Jag är stolt som socialdemokrat när jag ser på denfolkhälsopolitik som vi har drivit. Visst finns detgränslinjer mellan vad samhället ska göra och vadsom ska göras av individerna, men en framgångsrikfolkhälsopolitik måste understödjas av ett framgångs-rikt, välgenomtänkt och kunskapsbaserat stöd från ettsamhälle. De beskrivningar som jag hör av skrämmer mig en aning. Han briljerar lite raljantmed olika former av människosyn kontra den faktiskasituation som vi har i Sverige.Jag deltar ofta i internationella konferenser, inteminst inom FN. Jag känner mig stolt.På område efter område visar det sig att vi är oerhörtframgångsrika, inte minst när det gäller barnens situ-ation. Det är barnen som är mest sårbara och är desom får ta de största smällarna vad gäller folkhäl-soproblem. De är de första som möts av de problemvi strax kommer att höra talas om.Fru talman! Den återkommande debatten omfolkhälsofrågorna, och även om Folkhälsoinsti-tutet, ger oss en tydlig bild av att vi ständigt flyttarfram positionerna på området. Men debatten blir ävenen påminnelse om att det finns mycket kvar att göra.Vi har från talarstolen hört olika debattörertydligt beskriva förekomsten av ohälsa på mångaolika områden. Tinnitus har nämnts, och många andrafolkhälsoproblem har nämnts. Detta ger oss en på-minnelse om att vi inte kan luta oss tillbaka och kän-na oss nöjda med tidigare framgångar inom folkhäl-soområdet när vi vet att så många människor ändåmår dåligt i vårt samhälle.Vi vet alla att folkhälsoområdet inte är något sta-tiskt område som förblir detsamma år . I taktmed att samhället förändras blir det följdverkningarpå vår arbetsmiljö, på vår boendemiljö, på våra kon-sumtionsvanor - kort sagt på över huvud taget allaområden som rör vår livsstil.