prot · GO0981 · 2001-03-16 00:00:00 — Ärinte det undantag från skattesystemet, finansminis-tern?Den andra frågan jag vill kommentera gäller attfinansministern säger att vi vill dränera kommuneroch landsting på pengar. Var hamnar pengarna närregeringen skickar pengar till politiker i landsting ochkommuner, exempelvis i form av de s.k. kanonpeng-arna eller i form av extrapengar till skolan? Ja, intehamnar de i verksamheten. Tvärtom möts vi dagligenav reportage om hur illa ställt det är med det och attpengarna inte hamnar där de borde hamna. De ham-nar någon annanstans därför att politikerna inte kansköta ekonomin i kommuner och landsting.Det tredje som jag vill kommentera är att finans-ministern säger att vi misstror marknaden. Är detnågon som misstror marknaden så är det väl social-demokraterna. Vi kan bara nämna ordet sjukvård ochLars så vet finansministern vad jag tänkerpå. Jag tycker inte att det är rätt att påstå att det ärmoderaterna som misstror marknaden. Är det någonsom gör det så är det socialdemokraterna.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:257 om dis-kriminering av romer på fastighetsmarknadenAnf. 13 Finansminister ():Fru talman! har frågat vilkaägardirektiv regeringen har givit till de statliga före-tagen beträffande deras förhållningssätt till olikaminoritetsgrupper samt vilka initiativ statsrådet äm-nar vidta för att garantera att de statliga företagen intediskriminerar olika minoritetsgrupper.I interpellationen redogör förden uppkomna situationen av att ett ombud för uttryckt sig kränkande om romer somfolkgrupp. Det är av vikt att här framföra att de vär-deringar som framkommit inte alls speglar Vasakro-nans värderingar. Vad jag har erfarit har bolagetsverkställande direktör mycket bestämt tagit avståndfrån det inträffade och beklagar djupt ombudets utta-lande om romer.Vidare vill jag erinra om bestäm-melse om olaga diskriminering. Om en näringsidkarei sin verksamhet diskriminerar en annan person pågrund av ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ur-sprung, trosbekännelse är det enligt gällande rätt enstraffbar handling.Det är förstås viktigt att företagen eller branschor-ganisationer själva arbetar med att motverka ochförebygga diskriminering inom sina områden. I ettsådant arbete kan det behövas kunskaps- och medve-tandehöjande insatser. Regeringen har därför gett ettuppdrag till Ombudsmannen mot etnisk diskrimine-ring och att genomföra informa-tions- och utbildningsinsatser för att öka kunskapenhos personer i nyckelfunktioner om såväl mekanis-merna bakom etnisk diskriminering som de gällandereglerna på området. Det kan t.ex. handla om företrä-dare för olika myndigheter, företag och branschorga-nisationer. Det är även viktigt att i de dialoger somförs mellan regeringen och de statligt ägda företagenbelysa vikten av att arbeta med dessa frågor och på såsätt bidra till kunskaps- och medvetandehöjande in-satser på området.Anf. 14 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Denna hän-delse tonar nu bort lite grann i mediebruset. Jag vetinte om det är bra att den tonar bort eller om det ärdåligt. Det är bra om den tonar bort därför att denallmänna opinionen är så på det klara med att Va-sakronans representant har gjort fel och begått enfelaktig handling. I så fall är det bra att den inte upp-märksammas mer. I annat fall, om det beror på tycker att det på något sätt skulle vara naturligt,är det förskräckligt.Jag noterar emellertid att statsrådet medger attVasakronans representant i detta fall har begått ettallvarligt fel och alltså utfört en straffbar handling närman nekade romerna möjlighet att hyra en ny guds-tjänstlokal och att man gjorde det med hänvisning tillromernas etniska tillhörighet.Det kan naturligtvis inte ha varit behagligt för re-geringen och att denna händelse avslöja-des dagen efter att regeringen i en 99-sidig skrivelsemed emfas hade deklarerat sitt avståndstagande frånall diskriminering och deklarerat att arbetet med attmotverka rasism och all slags diskriminering är en avde viktigaste samhällsfrågorna över huvud taget.Jag vill gärna instämma i vad regeringen sade idenna skrivelse. Men det är nu bara att hoppas attdenna inställning hos regeringen ska lyckasmed hjälp av de åtgärder som statsrådet påpekar i sittsvar, så att vi inte får en upprepning av det som up-penbarligen misslyckades när det gäller kontakternamellan och de religiösa romerna.Fru talman! Jag utgår vidare från att statsrådethåller sig underrättad om att detta ärende får en ade-kvat rättslig uppföljning i enlighet med vad statsrådetsjälv deklarerat i sitt interpellationssvar.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:281 om skat-teregler för fåmansbolagAnf. 15 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att de som drabbas av regelver-ket för beskattning av fåmansföretag ska slippa betalaskatt på pengar de aldrig erhållit.Särskilda regler för beskattning av utdelning frånoch kapitalvinst vid avyttring av andelar i fåmansfö-retag, de s.k. 3:12-reglerna, infördes vid 1990-årsskattereform. Reglerna innebär bl.a. att en kapital-vinst delas upp i två delar, varav den ena beskattas iinkomstslaget tjänst och den andra i inkomstslagetkapital. ändrades möjligheternaatt få uppskov med beskattningen vid avyttring avkvalificerade andelar i fåmansföretag. I dessa fallbestäms ett uppskovsbelopp för den del av vinstensom är hänförlig till tjänst och ett uppskovsbelopp förden del som är hänförlig till kapital.Under senare tid har i olika sammanhang upp-märksammats fall där fåmansföretag sålts och sälja-ren som ersättning erhållit högt värderade aktier i detköpande företaget. Säljaren har fått uppskov medbeskattningen enligt reglerna jag nämnde. Omdet köpande företaget försätts i konkurs får den del avuppskovsbeloppet som är kapitalbelopp kvittas motden genom konkursen uppkomna kapitalförlusten.Någon sådan kvittningsrätt finns däremot inte för dendel av uppskovsbeloppet som är tjänstebelopp. Situa-tionen blir densamma om aktierna sjunker i värde ochsäljs med förlust.Carl kritik tar sikte på det förhål-landet att om den skattskyldige skulle ha fått uppskovvid andelsbytet utan att uppskovsbeloppet delats upp itjänst och kapital skulle hela vinsten ha kunnat kvittasmot en efterföljande förlust. Vid en sådan jämförelsekan jag förstå den kritik som förs fram. Å andra sidankan man konstatera att utfallet blir ett annat om man istället väljer att jämföra med ett system som inteinnehåller några uppskovsregler.Frågeställningen är komplex, och svårigheternaberor på att det är två olika regelverk - de s.k. 3:12-reglerna och reglerna om andelsbyten - som samti-digt är tillämpliga i den aktuella situationen.Den s.k. 3:12-utredningen ser över reglerna förhur ägare av fåmansföretag ska beskattas, och denaktuella frågan omfattas av utredningens uppdrag.För dagen är jag inte beredd att lämna några ytterliga-re besked.Anf. 16 ():Fru talman! Jag får först tacka finansministern försvaret. Och jag ska nu överraska finansministern medatt säga att jag kan hålla med honom om att fråge-ställningen är komplex, men däremot inte att svårig-heterna beror på att det är två olika regelverk somsamtidigt är tillämpliga. Orsaken till problemen är iallt väsentligt utformningen av 3:12-reglerna.De stora kursfallen för aktier i bolag inom den s.k.nya ekonomin har blottlagt ett system som inte ärvärdigt en rättsstat.En duktig IT-entreprenör har drivit upp ett nytt fö-retag tillsammans med några kamrater. De är fram-gångsrika, och deras idéer är eftertraktade. Ett störrebörsnoterat företag förvärvar deras företag och betalarmed egna aktier. Aktiebytet innebär att entreprenör-erna på papperet blivit mångmiljonärer. Solen lyser,och livet är stenkul. Några kontanter har inte betalatsut, och man har förbundit sig att behålla aktiernanågra år. Köparen vill vara förvissad om att säljarnafinns kvar i bolaget. Beskattningen är inget problemtill en början. Reavinsten bestämdes efter kurserna påaffärsdagen. Men säljarna får uppskov med att betalaskatten på vinsten till dess att aktierna sålts.Men så inträffar kursfallet, och aktierna blir i stortsett värdelösa. För vanliga aktieägare är detta intenågot större problem ur likviditetssynvinkel. Rea-vinsten kan kvittas mot den reaförlust som uppstått.Man är lika fattig som innan affären gjordes. Lättfånget, lätt förgånget. För fåmansbolagsdelägaren ärdet helt annorlunda. Av reavinsten ska hälften be-skattas i inkomstslaget tjänst och hälften som inkomstav kapital.Om reavinsten i det här tilltänkta fallet totaltskulle vara 2 miljoner är skatten på tjänstedelen560 , och entreprenören har inte erhållit enenda krona. Att ta fram ett så stort belopp efter skattär inte heller lätt.Fru talman! Det här visar hur absurda dessa 3:12-regler är. Andelsbyteslagen är det inget fel på, men3:12-reglerna innebär en diskriminering av entrepre-nörer och en form av straffskatt på humankapital. Detär inte underligt att många entreprenörer, som lästskattelagen ordentligt, har förlagt sin verksamhetutanför landets gränser, men långt ifrån alla har varitså förutseende.Problematiken är inte ny. Det har varit åtskilligamotioner i ärendet, debattartiklar och olika typer avutredningar har pekat på vad som händer. Regeringentillsatte en utredning som utredde stoppreglerna förfåmansbolag, men den fick tyvärr inte behandla 3:12-reglerna. Därför måste en ny utredning sent omsidertillsättas för att reda ut 3:12-reglerna. När räknarfinansministern med att den kommer med sitt betän-kande, så att vi kan ha en realdiskussion om de härreglerna?Vi moderater har länge hävdat att om en före-tagsledare i ett fåmansbolag har tagit ut en mark-nadsmässig lön är rimligen reavinsten att betraktasom inkomst av kapital. Det är en lösning som jagmed varm hand överlämnar till finansministern. Ettannat sätt att lösa problemet vore att avskaffa denstatliga skatten på inkomst av tjänst. Då försvinnerupphovet till denna orättvisa och krångliga lag somslår så hårt.Problematiken i det vi nu diskuterar är inte såsvår. Lösningen behöver inte heller vara svår: mark-nadsmässig lön, resten avkastning på kapital. Finnsdet någon principiell invändning mot ett sådant reso-nemang vore det intressant att höra den. Vi kan väl,finansministern, vara överens om att det är olyckligtatt beskatta inkomster som aldrig har verkställts?Anf. 17 Finansminister ():Fru talman! Interpellanten och jag är överens omatt det här är en oerhört komplicerad fråga där dethandlar om 3:12-regler och andelsbyten som går ivarandra. Som också framgick av mitt svar finns ensärskild utredning om 3:12-reglerna. Jag kan svarainterpellanten på hans fråga att utredningen har enligtsin plan för avsikt att komma med ett betänkande ihöst. Då får vi ett ordentligt underlag för en fortsattdiskussion.Jag vill gärna lägga till att det är som interpellan-ten beskriver, att det har gjorts många stora vinster avmånga personer , med den ut-veckling som vi har haft framför allt på IT-området.Det finns naturligtvis i alla marknadsekonomiskasystem inte bara vinster utan också risker, därmedrisker för förluster. Det kan inte generellt sett vara såatt förlusterna ska någon annan bära, utan det handlarom en rimlig avvägning mellan olika aspekter. Då fårman vara beredd att acceptera de spelregler som detfinns i ett marknadsekonomiskt system med bådevinster och förluster.Svaret på huvudfrågan är att det kommer underhösten enligt den plan som utredaren har ett förslag iett betänkande i ärendet.Anf. 18 ():Fru talman! I en marknadsekonomi finns detchanser och risker, vinster och förluster, det är riktigt.Men jag tycker, och många med mig, att det är otill-ständigt att vi har en skattelagstiftning som ingriper idetta. Som jag sade i mitt anförande och som ävenfinansministern redogjorde för i sitt interpellations-svar är det så att hade det varit fråga om en vanligplacerare hade hela vinsten varit att betrakta som enkapitalförlust. Därmed hade man kunnat kvitta dettamot andra vinster. Det hade inte uppstått något pro-blem, utan problemet är att hälften av reavinsten skabeskattas som inkomst av tjänst.Det är alldeles riktigt som finansministern säger,att det här systemet infördes i samband med skattere-formen 1990. Då hade man lönenivåerna som rätte-snöre, man ville undvika att småföretagare skullekunna föra över en del av sitt resultat till kapitalvinstså att de därmed skulle få en lägre totalskatt.Det finns två vägar att lösa problemet, och jag harantytt båda två i mitt tidigare anförande. Det ena äratt säga att om fåmansbolagsdelägaren har tagit ut enmarknadsmässig lön - det kan vi säkert fastställa i dethär landet med all den statistik som vi har - är rim-ligtvis resten att betrakta som inkomst av det kapitalsom man satt in och ska beskattas enligt det. Hade vihaft det systemet hade det inte varit något problem.Den andra problemlösningen är - den är dyrareoch kan bara göras - att avskaffa den statligainkomstskatten, för då finns det ingen skillnad att talaom mellan skattesatserna på kapital och på inkomstav tjänst. I så fall behövs inte de här bestämmelserna,och då skulle en fåmansbolagsdelägare beskattasprecis på samma sätt som vilken annan passiv aktie-ägare som helst.Apropå marknadsekonomi i det här sammanhang-et - skattereglerna snedvrider marknadsekonomin ochgör att riskerna blir än större. Det är bl.a. därför vi haren utflyttning av entreprenörerna. De ser att det ärofördelaktigt i , både när man vinner ochframför allt när man förlorar, som det här är fråga om.Varför, finansministern, är det alltid så bråttommed att införa lagar som är till småföretagarnas nack-del och alltid ska ta så när någonting skatillskapas till fördel för företagarna och entreprenör-skap? Varför kunde man inte i samband med stoppre-gelutredningen utreda det här med 3:12? Det varuttryckligen sagt att utredningen inte skulle göra det.Sedan kom det regelverket, och det blev som vi mo-derater hade sagt. Det visade sig att de var helt obso-leta och skulle avskaffas. Så tillsattes en utredning.Det känns tungt för entreprenörer och småföreta-gare i . Det här kan vi med gemensammaansträngningar göra någonting åt.Jag ställer fortfarande min fråga om finansminis-tern har någon principiell invändning mot mitt reso-nemang om att om man har tagit ut en marknadsmäs-sig lön i företaget borde resten betraktas som en in-komst av kapital.Anf. 19 ():Fru talman! Finansministern säger att i en mark-nadsekonomi finns risker och chanser, och dem fårman ta. Felet med de nuvarande reglerna, tycker jag,är att riskerna är mycket större för de mindre företa-gen. Det är det som är problemet i . Som jagtidigare nämnde i min interpellation är det ett be-kymmer att är så beroende av stora domine-rande företag som . Vi behöver fler småföretag som också vill växa. Nuvarande skattereglergör att riskerna för små företag i det avseendet ärmycket större än för stora företag. Satsar man kapitali ett litet företag och dessutom är aktiv i det företagetdrabbas det lilla företaget av en mer oförmånlig be-skattning än om man bara hade satsat pengar och intearbetar i det. Det är så fåmansbolagsreglerna funge-rar. Det är en osund princip. Ett aktivt arbete i ettföretag ska inte straffas jämfört med en passiv kapi-talinsats.Jag vill påpeka att småföretagen beskattas mycketförmånligare i konkurrentländerna. Jag läste just enartikel som visar att i t.ex. , och Tysk-land drabbas den genomsnittliga småföretagaren av26-30 % skatt. I är skatten ungefär dubbelt såhög.Principen att missgynna små företag är olycklig idet svenska skattesystemet. Det är därför vi är såangelägna om att regeringen ska ändra på dessa skat-teregler. Finansministern måste väl hålla med om attdet är en olycklig uppdelning att de större företagenska ha mindre risk i skattehänseende än de små före-tagen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:295 om taketför jackpott i V 75Anf. 20 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att få till stånden ändring av taket för jackpott i V 75 från 5 till10 kr. Frågan gäller gränsen för när utbetalning skaske av små vinster till speldeltagare i V 75.Jag vill börja med att säga att jag håller med StenAndersson om att hästsport av olika slag medförmycket positivt för många människor. till sysselsättning, till att ge avsättning för bön-dernas produkter och till att hålla landskapen öppna.Hästsport är också en omtyckt hobby för många män-niskor.När det gäller verksamheternas finansiering fårman skilja mellan hästsport i form av ridsport ochhästsport i form av trav- och galoppsport. Ridsportenfår anslag över statsbudgeten, via Riksidrottsförbun-det och genom kommunala stöd. Trav- och galopp-sporten får stöd genom att regeringenlämnar det av sporten ägda bolaget ochGalopp, ATG, tillstånd att med ensamrätt bedrivavadhållning på hästar. omsatte ATG 10,2miljarder kronor, och trav- och galoppsporten erhöllett överskott på ca . ATG harännu inte publicerat sitt resultat för men harmeddelat att omsättningen för ökat med3,till 10,5 miljarder kronor.I regeringens tillstånd till ATG finns inte någottak för hur stora ATG:s jackpotter får bli. Däremothar staten och trav- och galoppsportens organisationeri ett avtal enats om att ATG ska dela ut även lägrevinstbelopp till vinnande speldeltagare i den aktuellaspelomgången av V 75. Den nedre gränsen för vin-stutbetalning på V 75 är . Om gränsen i ställetvore skulle sannolikt antalet jackpottomgångar iV 75 bli fler, men antalet spelare som vinner mindrevinster skulle bli färre.Det nu gällande avtalet mellan staten och trav-och galoppsporten gäller t.o.m. i åroch ska alltså omförhandlas . Jag har inteför avsikt att föregå denna förhandling genom att nuföreslå ändrade regler för vinstutdelning i ATG:s spelV 75.Som finansminister är jag dessutom ansvarig förregleringen av hela spelmarknaden. geri år ett överskott till staten på ca 3,5 miljarder kronor.Framför allt ger folkrörelsernas Bingolotto ca 1 mil-jard kronor i överskott till främst idrottsklubbar. Des-sa överskott vill jag givetvis också värna om. Jag villslutligen också påminna om att det inom Regerings-kansliet nu pågår ett arbete med att bereda förslagen iutredningarna Föreningslivet på spel- och lotteri-marknaden (SOU 2000:9) och den s.k. Lotterilagsut-redningen (SOU 2000:50). Regeringens avsikt är att ihöst lämna en proposition till med förslagpå hur den svenska spelmodellen ska stärkas.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tackar för erkännandet av den sto-ra betydelse som svensk hästsport och svensk häst-hållning har. Vi har ungefär 250 000 hästar i ,och de betyder mycket för sysselsättningen, för bön-dernas produktion och för förmågan att hålla land-skapet öppet. Svensk travsport tillhör sedan längevärldstoppen och har stor folklig förankring. Detkanske däremot inte är så känt att ingen sport i Sveri-ge har ett större publikantal än travsporten.Det är också många som spelar på hästar. Varjevecka spelar en halv miljon svenskar på V 75. Jagtycker dock att reglerna borde ändras, vilket kan skepå ett sätt som ökar statens inkomster. Det är inte såvanligt att sådana möjligheter nämns när man fråndenna talarstol begär förändringar i olika lagstiftning-ar. Jag kan garantera att knappast någon av de nuva-rande spelarna vill behålla nuvarande vinsttak vid5 kr. Däremot är det bra att finansministern i den härdiskussionen inte längre använder spelberoende sommotiv. Mot bakgrund av det utbud som det statligaSvenska Spel har kan jag förstå att det argu-mentet är begravt.Jag hoppas att man tar hänsyn till de många spe-larnas önskemål när man nu ska teckna ett nytt avtal,som ska gälla . Det är nämligen inte såatt travsporten själv bestämmer utan staten som ge-nom att utdela totalisatortillstånd har den avgörandebetydelsen för hur svensk travsport ska utvecklas. Jagtycker att det är självklart att staten ska bestämmaskatteskalan men att hästsporten, precis som SvenskaSpel, själv borde få bestämma vilka regler som skagälla för utdelning.Jag hoppas alltså att vi i varje fall fr.o.m. nästa årkan få se ett högre vinsttak i V 75.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2000/01:306 omSBABAnf. 22 Finansminister ():Fru talman! Per har ställt frågan vilka åtgär-der jag avser att vidta för att privatisera , . Han anser bl.a.att snedvrider konkurrensen i stället för attgynna denna och att det inte finns anledning för detoffentliga att driva näringsverksamhet som redanfinns tillhandahållen av privata aktörer.Jag delar inte Per Bills uppfattning att SBABsnedvrider konkurrensen på bolånemarknaden och demotiv som framförs för en privatisering av bolaget.SBAB bidrar till mångfald och konkurrens som vil-ken annan aktör på bolånemarknaden som helst. Ettviktigt krav på verksamheten är att företaget över enlängre period ska uppnå statens krav på avkastning pådet egna kapitalet. , då nuva-rande verksamhet tog sin form, har bolaget totalt settinfriat detta krav.Bolaget vidtar åtgärder i syfte att ökaeffektiviteten och minska kostnaderna samt att ökaden strategiska slagkraften med ökade marknadsan-delar som följd. Goda förutsättningar skapas därmedför att bolaget även kommer att infriaavkastningskravet och utgöra ett viktigt inslag imångfalden och konkurrensen på bolånemarknaden.För närvarande avser jag inte att vidta några åt-gärder för att privatisera SBAB.Anf. 23 PER ():Fru talman! Tack för ett tydligt och väldigt snabbtsvar. Finansministern har ju tidigare fått kritik för attdröja med sina svar, men det har den här gången baralåtit vänta på sig , och det är jag imponeradav.Finansministern hävdar att är bra, eftersomdet bidrar till en bättre konkurrens. Om staten intebara är domare och regelskrivare utan också aktör påmarknaden, får vi alltså en bättre konkurrens påmarknaden.Låt oss se t.ex. på och Nordbanken. Jag troratt många skulle hålla med mig om att det här intestämmer. Det är kanske t.o.m. tvärtom, dvs. att ettföretag som , som öppet säger att det sätter sinapriser så att det kan täcka sina kostnader och ovanpådetta lägger en vinst, på en öppen marknad inte kanjobba på det sättet. Snarare ger det de andra på sam-ma marknad en fantastisk möjlighet att göra storavinster på grund av statlig ineffektivitet.Fru talman! Det är för oss moderater väldigt tyd-ligt att stat, kommun och landsting inte ska drivaaffärsverksamhet. Det ska i stället små, medelstoraoch stora företag göra. Staten ska ägna sig åt sinakärnverksamheter, inte vara ett slags diversehandlarepå ett antal olika marknader.Jag tycker att man i svaret mycket tydligt kan seatt de rykten som har funnits om att ska priva-tiseras är felaktiga. Snarare tycker jag att svaret gördet än tydligare att finansministern vill bygga upp enny aktör på bostadslånemarknaden, en aktör som skavara ägd av staten och som innebär en fortsatt sam-manblandningsekonomi.Anf. 24 Finansminister ():Fru talman! Den konkurrens som finns påbolånemarknaden har främjats genom myck-et aktiva medverkan. tog exempelvis underförra året initiativ till att använda Internet som ettviktigt instrument för att förmedla bolån. Detta hargett en växande del av marknaden och storaframgångar. Jag tycker att det är viktigt att statenbidrar till att göra det möjligt för människor som harbehov av att skaffa sig lån för bostaden att pressa deegna boendekostnaderna. gör en väldigt brainsats för att öka konkurrensen på bolånemarknaden.Vi har över huvud taget behov av konkurrens påbostadsmarknaden och i byggandet, och därför är detvälkommet om även i fortsättningen via sinnärvaro kan bidra till en ökad konkurrens på dennadelsektor.Anf. 25 PER ():Fru talman! Eftersom jag själv just har köpt etthus är jag den första att skriva under på att det ärviktigt att det finns en bra och fungerande konkurrenspå marknaden. Men är det verkligen så att SBABbehöver förbli en statlig aktör?Socialdemokratiska ministrar från många olikadepartement har hävdat att det är för lite konkurrenspå bankmarknaden.