prot · GO0982 · 2001-03-20 00:00:00 — Skolministernhänvisar till den förordning som gäller för en oriente-ringskurs inom . En sådan kurs ska· "medverka till väl underbyggda studie- och yr-kesval,· ge ökade studietekniska färdigheter,· utgöra en introduktion till kurser i olika ämnensamt· kunna ge tillfälle till bedömning av en elevs kun-skaper i olika ämnen eller kurser".Jag har självfallet ingen annan uppfattning.Skolministern säger också "att utbildning som an-ordnas av kommunerna inom ramen för Kunskaps-lyftet ska följa förordningen om vuxenut-bildning". Det är alltså kommunen som bär ansvaretför den här utbildningen. Det gäller också de lokalakurser eller orienteringskurser inom grundläggandeoch gymnasial vuxenutbildning.Till yttermera visso säger skolministern att utbild-ning på entreprenad lyder under samma bestämmelseri skollagen. Om man inte fyller ett eller flera av dehär kraven kan inte heller orienteringskurser accepte-ras eller berättiga till studiestöd för dem som studerar.Vi ska här i inte döma i enskilda fall,men för att vi ska kunna diskutera principer måste vigå in på hur man tillämpar de lagar som vi fastställeroch de regler som gäller. Vi kan inte diskutera i ettlufttomt rum, som om verkligheten runtomkring ossoch utanför den här kammaren inte existerar.Det var mot den bakgrunden som jag ställde mininterpellation. Jag såg den kursinbjudan som stod attläsa på ATTAC:s hemsida, och jag blev väldigt fun-dersam. Ingenting i kursinbjudan kan hänföras till desyften om vilka skolministern och jag är helt överens.Vi lever i ett demokratiskt samhälle. De traditio-nella friheterna - yttrandefrihet, tryckfrihet, religions-frihet och föreningsfrihet - är skyddade i den svenskagrundlagen. Däremot finns det ingen allmän rättighetatt utnyttja skattemedel för studier som inte sker iöverensstämmelse med lagar och förordningar.Inom t.ex. folkbildningen sades det för över 80 årsedan att folkbildningen ska vila på en fri och frivilliggrund. Man kan säga att samma sak gäller för allvuxenutbildning. Det är därför orimligt att i en kur-sinbjudan kräva att en majoritet av deltagarna skasympatisera med en viss organisation. Det går barainte att ha det kravet, men det hade ATTAC på sinhemsida.Hur man ska studera kan man alltid diskutera.Sång, dans och teater finns med här, och det är ingetfel i det, men om man vill utnyttja de medel somfinns inom måste man givetvis ac-ceptera de regler och de syften som gäller där. I dethär fallet kan jag tyvärr inte hitta någonting somöverensstämmer med de syftena.Jag är, herr talman, medveten om att vi inte kan iriksdagen fatta beslut i detalj som gäller enskildaärenden. Det är andra som ska göra det. Vi angerramarna genom de lagar osv. som vi stiftar. Jag ärsamtidigt övertygad om att om vi ska påpeka uppen-bara brister måste vi göra det här i kammaren. När detfinns begränsade resurser, som t.ex. när det gällerbidrag av olika slag till , är det interimligt att de utnyttjas av organisationer som intefyller de krav som gäller. Det kan då bli så att de somverkligen fyller kraven inte får kurserna, eftersompengarna är slut. Det är en mycket allvarligt konsek-vens, om man ska dra ut följderna av vad som här harhänt.Anf. 99 Statsrådet ():Herr talman! På uppdrag av regeringen har genomfört en kvalitetsgranskning avseendeutbildning på entreprenad, och resultatet av dennagranskning visar bl.a. på att externa anordnare oftaerbjuder pedagogiska processer som är utveckladeutifrån de vuxnas perspektiv.I uppdrag att följa utvecklingen inomKunskapslyftet ingår att upprätthålla en fortlöpandedialog med kommunerna och stimulera och underlättaför kommunerna att utveckla kvalitet och måluppfyl-lelse i verksamheten. Verket ska två gånger per årrapportera till regeringen om utvecklingen inom Kun-skapslyftet, och denna rapportering ska innehållauppgifter om de studerande, om resultat och effekterpå individnivå samt om de utbildningsanordnare somär involverade i satsningen på uppdrag av kommu-nerna.Skolverket ska också fortlöpande analysera ut-vecklingen i kommunerna och kontinuerligt redovisasina överväganden och lämna förslag som de kanföranleda till regeringen. Kommunerna har i sinaprojektansökningar ålagts att redogöra för hur manämnar arbeta med kvalitetssäkring på det lokala pla-net.Diskussion om hur man avser att arbeta med dettaingår också i den kontinuerliga dialog som Skolver-kets fältorganisation för med varje kommun i landet.Jag vill med den här redovisningen peka på att jagär helt överens med om att det är oerhörtviktigt, när vi gör en så stor satsning som Kunskaps-lyftet är, att vi verkligen når de mål vi har satt upp, attvi har den kvalitet som vi eftersträvar och att ingetmissbruk av något slag ska kunna föras in i organisa-tionen.Det regelsystem som vi har satt upp, det uppfölj-ningsansvar och de ålägganden som vi har gett är ett led i att se till att den här kvaliteten finns.Det förutsätter givetvis att när ser attmissbruk råder ska detta återrapporteras.Jag vet också att när kommunerna gör sin upp-följning och utvärdering och upptäcker att verksam-het som har lagts ut på entreprenad eller till någonannan uppdragsgivare inte har skötts, har de återkallatuppdraget och sett till att anordnaren inte får fortsättaatt ha det uppdrag som kommunen har lagt ut.I min nästa replik ska jag lite komma tillbaka tilldet som vi skriver i propositionen om vuxnas lärande.Vi är helt överens om att det inte får vara någon för-sämring, men jag går inte in just på det enskilda ären-det.Anf. 100 ():Herr talman! Vi kommer ju att fatta beslut omvuxnas lärande om drygt en månad här i , såjag ska inte i detalj gå in på det. Däremot kan vi kon-statera att vuxnas krav på utbildning kommer att ökaalltmer. Det vet alla människor som är ute i yrkesliveti dag. De vet att om man ska få behålla sitt arbeteeller kanske få ett bättre arbete, måste man utbilda sig- kanske i en längre utbildning, i en fortbildning elleri en kombination härav. Vi talar ju alltid om livslångtlärande.Det är då viktigt att den utbildning som samhälletstöder med olika bidrag - det gäller både själva ut-bildningen och de aktuella studiemedel som betalas utför utbildningen - går just till den utbildningen ochtill de studerande som följer gällande bestämmelser.Om man inte accepterar att följa beslut har man somstuderande inte rätt till studiemedel och utbildningenhar inte rätt att få del av de eventuella statsbidrag ochkommunala bidrag som gäller.Det fanns ett parallellfall till det som jag tog upp imin interpellation på en folkhögskola. Detvar ett fall som togs upp här i en frågestund i riksda-gen . Folkhögskolan i fråga hade enkurs som hade pågått ett slag och som bl.a. utbildade icivil olydnad. Exakt vad det var fråga om var det litesvårt att ta reda på, även om jag försökte att diskuteramed folkhögskolan om det. När det gäller folkhög-skolor och folkbildning är det sombeviljar bidrag, och det drog helt enkelt in statsbidra-get till den här kursen. Man tyckte att den inte stämdeöverens med de bestämmelser som gäller.Hur det sedan har gått vet jag inte. Det är klart attdet här blir en viss turbulens. är det viktigtatt markera mot de utbildningsanordnare som inteföljer gällande bestämmelser. Det är väldigt orättvistmot den stora majoritet som följer alla bestämmelserom man inte behöver göra det och ändå kan få stöd.Vi är vad jag kan förstå tämligen överens i denhär frågan. Skolministern säger också i sitt interpella-tionssvar att kommunerna har ansvaret för den kom-munala vuxenutbildningen och för utbudet av kurser.Skolministern var också inne på att Statens skolverkhar i uppdrag att utöva tillsyn över kommunernasverksamhet och ett särskilt uppdrag att följa utveck-lingen inom . Det tycker jag är viktigt.Det gäller att förhindra missbruk av regelverket. Vi ärhelt överens om detta.Anf. 101 Statsrådet ():Herr talman! Andelen externa utbildningsanord-nare har ökat oerhört kraftigt , särskiltefter 1997 då startade. Våren 2000omfattade de . Det är positivt att det finns enmångfald och att många är intresserade av att erbjudautbildning. Men ju fler som är med och deltar, destosvårare blir givetvis uppdraget att se till att den härkvaliteten verkligen finns. Tillsynsdelen är alltsåoerhört viktig, liksom det jag ser i förlängningen tillden proposition vi har lagt fram om vuxnas lärande,nämligen att det är kommunen som har det övergri-pande ansvaret, plus att man på nationell nivå harSkolverkets tillsynsdel.I propositionen om vuxnas lärande tar vi när detgäller fortbildningen upp en del punkter som vi villbelysa i nästa uppföljning av folkbildningen. Vi pekarpå att folkbildningen har en mycket god tradition avatt vara egengranskare, dvs. att man tittar på sin egenverksamhet. Då är det intressant att göra en analys avvad detta har haft för konsekvenser. Vi tittar också påde externa anordnarna och hur de förhåller sig kvali-tetsmässigt till de traditionella, t.ex. folkhögskolornaoch studieförbunden.Vi är alltså överens. I det perspektiv som LarsHjertén tar upp, det livslånga lärandet, vet vi att män-niskor ständigt kommer att komma tillbaka till ut-bildning med olika förutsättningar och olika behov -men ständigt, tror jag, med krav på den goda kvalite-ten. tiger man inte om man inte har fått denkunskap det sades att man skulle få när man startadeen kurs. Vi vet att man ställer sig upp och påpekar attdet finns brister. Det ligger både i den studerandeseget intresse och i kommunernas.Jag är glad att vi båda värnar om att vi ska behållakvaliteten inom vår vuxenutbildning.Anf. 102 ():Herr talman! Det finns inte särskilt mycket mer atttillägga. Men det är klart att om man i Kunskapslyftethar väldigt många utbildningsanordnare, även exter-na, kan det vara lite knepigare med kontrollen. Sam-tidigt tror jag inte att en utbildning i sighar hög kvalitet. Det beror helt och hållet på innehål-let.Jag ser fram emot den här utvärderingen. Det ärnog viktigt att också säga klart och tydligt att manmåste följa regelsystemet. Gör man inte det har maninte rätt till statsbidrag - och inte till studiemedelheller. Det är ju en kalldusch för dem som går på enkurs att i efterhand få reda på att den inte är godkändför statsbidrag. Därför bör man innan en kurs startarveta precis vad som gäller. Om den här debatten inågot avseende kan vara till nytta för detta tycker jagatt den har varit bra, särskilt som vi dessutom är heltöverens i sakfrågan.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2000/01:79, 85 och 88 till justitieutskottetRedogörelse2000/01:NR1 till utrikesutskottet2000/01:RR5 till finansutskottet2000/01:RR6 till utbildningsutskottet19 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkande 2000/01:UU12Konstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU16Finansutskottets betänkande 2000/01:FiU16Justitieutskottets betänkanden /01:JuU14 ochJuU15Skatteutskottets betänkanden /01:SkU14 ochSkU15Lagutskottets betänkande 2000/01:LU12Socialförsäkringsutskottets betänkande2000/01:SfU1020 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2000/01:71 Nytt huvudmannaskap för vårdhögskole-utbildningar2000/01:82 nationalpark2000/01:87 Revisors yttrande om apportegendomm.m.2000/01:92 7 kap. RättegångsbalkenMotionInriktningen av transportinfrastrukturen 2002-2011av m.fl. (m)Motionen väcktes med åberopande av 3 kap. 15 §riksdagsordningen om rätt att väcka motion medanledning av händelse av större vikt.Frågan om hänvisning av motionen till utskottskulle behandlas vid sammanträdet onsdagen den21 mars.Motionen hade följande lydelse:1. Förslag till riksdagsbeslut1. beslutar att bemyndiga regeringen attunder i fråga om ramanslaget36:2 Väghållning och statsbidrag inom utgiftsom-råde 22, anvisa 195 000 000 000 kro-nor för nybyggnation, drift och underhåll.2. beslutar att bemyndiga regeringen attunder i fråga om ramanslaget36:4 Banhållning och sektorsuppgifter inom ut-giftsområde 22, anvisa 86 000 000 000kronor för nybyggnation, drift och underhåll.3. beslutar att regeringen i särskild ord-ning återkommer med väg- och järnvägsprojektsom skall finansieras på alternativt sätt.4. beslutar att regeringen uppdrar åt ensärskild kommittté att nogsamt följa utnyttjandetav alternativa finansieringsformer och dess eko-nomiska konsekvenser.5. beslutar att regeringen uppdrar åt att planera byggandet av en fjärde banapå flygplats.6. beslutar att regeringen säljer ut Arlan-da flygplats, flygplats och Sturupsflygplats.7. beslutar att bemyndiga regeringen attgarantera medel för fortsatt drift av Trollhätte Ka-nal.8. beslutar att bemyndiga regeringen attuppdra åt en särskild kommitté att utreda eneventuell utbyggnad av kanalen i Södertälje.9. beslutar att bemyndiga regeringen atttill återbetala de medel som indra-gits från verket att nyttjas för finansiering av ut-byggnad av farleder i hamn.2. MotiveringVid två tillfällen har rege-ringen ställt en proposition om infrastrukturen i ut-sikt. Första gången var , men den uteblev.I propositionsförteckningen för /01 ärden aviserad . Betydelsefulla beslutom dessa frågor brådskar alltmer. Inte minst gällerdetta trafiksituationen i Storstockholm.Den utlovade infrastrukturpropositionen somskulle redogöra för inriktningen av transportin-frastrukturen var aviserad till den 17mars 2000. har väntat på att enproposition skulle läggas fram på bord.På grund av det vakuum som den uppskjutna in-frastrukturpropositionen skapar, saknar ochvägverket rimliga möjligheter att planera sin verk-samhet. Detta är från våra utgångspunkter oaccepta-belt. Det är också klart otillfredsställande att dettadröjsmål leder till att önskvärda och välmotiveradeåtgärder för att minska antalet trafikolyckor och för-bättra framkomlighet för resenärer och gods interealiseras utan skjuts på framtiden.Uppgifter har gjort gällande att orsaken till attpropositionen uteblivit varit oenighet mellan social-demokraterna och de båda stödpartierna miljöpartietoch . Eftersom de tre partierna har ettorganiserat samarbete om budgetfrågorna är det up-penbarligen möjligt för de två stödpartierna att block-era nödvändiga infrastrukturförslag.Av och motioner iriksdagen framgår det tydligt varför socialdemokra-terna har svårt att komma överens med sina samar-betspartier. Båda partierna motionerar om åtgärder isyfte att föra över trafiken från väg till järnväg medansocialdemokraterna i olika sammanhang sagt sig viljasatsa mera också på vägnätet. "Begränsa flyg och bilism - satsa på miljövänligkollektivtrafik""Transporterna på vägarna förs över till mil-jövänligare transportsätt, som sjöfart och järnväg,där det är möjligt""Flygtrafiken som ökar snabbt är miljöstörande,utrymmeskrävande och energislukande. Det är därförnödvändigt att vända ökningen till en minskning.Många flygresor skulle kunna ersättas av snabb-tågstrafik. "partiprogram "Vi anser att alla större utbyggnader av trans-portsystemet ska föregås av genomgripande miljö-konsekvensanalyser av olika transportalternativ. Manska till exempel kunna ställa en utbyggnad av enflygplats mot en ny modern järnvägslinje. ""Av såväl trafiksäkerhetsskäl som av miljö- ochenergiskäl måste vägtrafiken minska kraftigt. I tätor-terna kan detta ske genom att bygga ut och förbättragång- och cykelbanor samt kollektivtrafik. Det ärockså nödvändigt att kommunerna får möjlighet attanvända biltullar och färdavgifter för att styra bortoönskad trafik på ett effektivt sätt"partiprogram Det finns av allt att döma stora åsiktsskillnadermellan de båda samarbetspartierna och socialdemo-kraterna på trafikområdet som riskerar att blockeranödvändiga insatser såväl när det gäller vägarna somjärnvägarna.Den ekonomiska vårpropositionen kommer attlämnas till . Det finns idagingenting som tyder på att regeringen och dess sam-arbetspartier kommer att lägga förslag om höjda ra-mar på infrastrukturområdet. Att en infrastrukturpro-position med realistiska bedömningar skall kunnaläggas fram till är därför inte troligteftersom regeringens samarbete med vänsterpartietoch är planerat att fortgå mandatperiodenut. Risken är därmed stor att i praktikenförvägras möjligheten att behandla dessa frågor underinnevarande mandatperiod trots de uppenbara beho-ven av insatser. Varje dröjsmål gör trafiksituationen ivårt land mera svårhanterad.Mot den här angivna bakgrunden anhåller vi omatt få väcka motion enligt 3 kap. 15 § RO med anled-ning av händelse av större vikt. Utebliven propositionhar tidigare ansetts utgöra sådant skäl som RO syftarpå.3. Huvudsakligt innehållVi redovisar här våra bedömningar av trafikpoliti-kens förutsättningar och utgångspunkter. Vi lämnaräven förslag om inriktning och finansiering av fram-tida investeringar i trafikens infrastruktur.En långsiktig inriktning för utbyggnaden av väg-och järnvägsnäten bör läggas fast. Inriktningen börvara att väginvesteringarna planeras för ekonomisktillväxt, ökad trafiksäkerhet och med hänsyn till miljöoch regionala balansfaktorer bl.a. genom utbyggnadav ett stamvägnät med hög standard, bärighetshöjan-de åtgärder samt genom att järnvägsinvesteringarnainriktas mot ökad tillgänglighet och bättre miljö.Mot denna bakgrund bör väg- och järnvägsinves-teringar planeras inom en ram om totalt 281 miljarderkronor för . Möjligheterna tillalternativa finansieringsformer skall så långt sommöjligt tas till vara. För flera av de aktuella projektentillkommer utöver detta en omfattande lokal ochregional delfinansiering.Under perioden 2002-2011 vill vi starta motor-vägsutbyggnaden av de svenska delarna av den nor-diska triangeln, d.v.s. E 18, E 4 och E 6. Vi vill ävenlösa upp trafikproblemen i vår huvudstadsregiongenom att få igång byggnationen av en förbifart E 4samt ökad spårkapacitet vid . Enutbyggnad och upprustning av har stor betydelseför de förutsättningar som skapar.För att hela skall utvecklas är det vår me-ning att drift- och underhållsnivån måste öka.Det är vår uppfattning att de åtaganden som EUgemensamt har beslutat om i form av TEN-projekt. (Trans Europeiska Nätverk) måste genomföras underplanperioden.Luftfartens infrastruktur är av stor betydelse förden nationella trafikförsörjningen. Investeringar meden fjärde rullbana på skall påbörjas underplanperioden.För att bättre utnyttja möjligheten att fortsatttransportera gods på våra inre farleder bör åtgärdervidtagas för att öka kapaciteten i Trollhättekanal ochSödertälje kanal under den kommande 10-årsperioden.4. Inriktning av investeringar i vägin-frastrukturenVårt förslag:Förslaget utgår från tidigare planerade och priori-terade satsningar att knyta samman , och . Den nordiska motorvägstriangelnskall fullföljas och trafiksäkerheten skall höjas genomatt fullfölja satsningarna på de mest trafikeradesträckorna av landets europavägar fram till norskagränsen. I bör genomförandet av de kring-farter som på grund av den spruckna Dennisöverens-kommelsen, inte har kommit till stånd, påbörjas.Åtgärder bör vidtas som innebär att köerna kan mins-ka och trafiksäkerheten öka. Även för de övriga tätbe-folkade regionerna är målet minskade köer och för-bättrad trafiksäkerhet. Eftersläpande investeringar påvägnätet i hela skall återtas. Till detta kom-mer ökade satsningar på drift- och underhåll samtbärighetshöjande åtgärder. Totalt bör 195 miljardersatsas på väginfrastrukturen de närmaste 10 åren.Investeringsnivån för riksvägar- och länsvägar be-räknas till 105 miljarder kronor.Planeringsramen bör fördelas med 105 miljarderkronor till stamvägar, övriga riksvägar och länsvägarsamt 90 miljarder till eftersatt underhåll, rekonstruk-tioner, bärighetshöjande åtgärder samt löpande drift-och underhåll.Alternativ finansiering genom exempelvis PPP(Public and Private Partnership), vilket är en metodatt finansiera nyinvesteringar i vägar under en periodav bör kunna genomföras vid vissa störreoch angelägna projekt. För vissa projekt kan finansie-ring genom vägavgifter komma i fråga.Bakgrund till vårt förslag:4.1 Den befintliga situationen4.1.1 rapportEftersläpningar i planerInventeringar gjorda av hösten 2000visar på eftersläpningar i väginvesteringar och under-håll gentemot uppställda mål i den av be-slutade nationella väghållningsplanen för 1998-2007samt för de fastställda länstrafikplanerna för sammaperiod. Vår bedömning är att de redan planeradesatsningarna skall genomföras.Investeringar ingående i planen 1998-2007 sommed oförändrad budgetram kvarstår att utföra efter2007 uppgår till 7 500 Mkr.Eftersläpning i länsplanernaUtfört 1998-2000 (Mkr)RegionBärighetHela planenVN382719VM6751220VST99683VVÄ2891148VMN290687VSÖ160774VSK11504Summa19065734Plan25667817Diff-660-2083Eftersläpning i länsplanernaPrognos 2001-2007 (Mkr)RegionBärighetHela planenVN14381697VM18503534VST1031758VVÄ9023103VMN7132042VSÖ2611948VSK331173Summa529915255Plan622917860Diff-930-2609Återstår att utföra (Mkr)RegionBärighetHela planenVN547943VM463894VST48478VVÄ190747VMN191419VSÖ136883VSK15322Summa15904688Kostnad för beställning och uppföljning ingår ej iobjektskostnadÅterstår att utföra under förutsättning av oförändrade anslagsnivåerför 2001 och framåt. (Mkr)RegionNyinvest.BärighetFysiskaM & TS,miljöstatligavägarVäginfo-åtgärderBidragTS & miljöBidraghkpBidragkollektiv-trafikSummaVN12554717808777943VM2384631410101824894VST514812391206958478VVÄ2571901670305646747VMN1271917500025419VSÖ49813623500013883VSK68151156365924322Summa136515901035142042102694688Källor: , "Strategisk analys 2000" och , "Fördjupadinriktningsplanering 1996"4.1.2 Samhällsekonomiskt lönsammavägsatsningarI den strategiska analys som utgjorde en del i in-riktningsplaneringen gjordesen förhållandevis ordentlig genomgång av vägnätet.Analysen nedan omfattar vägar som ingår i nationellaoch regionala planer, ej enskilda vägar. Där ingetsiffermaterial finns att tillgå i den strategiska analy-sen har siffrorna tagits från den fördjupade inrikt-ningsplaneringen 1996.4.1.2.1 Fysiska trafiksäkerhetsåtgärderI den strategiska analysen uppgavs att det skullefinnas en samhällsekonomiskt lönsam volym somuppgår till . Eftersom effekterna av dessaåtgärder med stor sannolikhet är kraftigt överskattadeär det rimligt att inte sätta behovet högre än de 15 000mkr som föll ut i Trafiksäkerhet- och miljöalternati-vet.4.1.2.2 Bärighetsåtgärder, eftersläpandeunderhåll av beläggning/vägyta och avvatt-ningssystem samt eftersläpande underhåll avvägkroppen som i första hand påverkar vägensbärighet.Den volym av rekonstruktions-, underhålls- ochbärighetsåtgärder inklusive beläggning av grusvägarsom bedöms vara samhällsekonomiskt lönsam, d.v.s.klarar en nettonuvärdeskvot > 0 omfattar ca 23 000mkr.4.1.2.3 Investeringar i det nationellastamvägnätetEnligt den fördjupade inriktningsplaneringen1996 var medelsbehovet till samhällsekonomisktlönsamma projekt . Till detta kommerbehov som inte täcks in av lönsamhetskravet. Dettagäller främst objekt med höga byggkostnader, främsti region . Men även fördelningsmotiverade åt-gärder på nationella stamvägar i norra . Dettabehov uppgår till ca enligt den bedömningsom gjordes i den fördjupade inriktningsplaneringen1996.4.1.2.4 Investering i statliga länsvägar ochövriga riksvägarTotalt har en samhällsekonomiskt lönsam volympå inventerats i samband med den strate-giska analysen som genomfördes under hösten 1999.I likhet med vad som gällde för länsplaneringen1998-2007 så antas att 1/3 ligger på riksvägar och 2/3på länsvägarna.4.1.2.5 Åtgärder för cyklister och gångtra-fikanter på statliga vägarI den strategiska analysen bedömdes 2 750 mkrvara samhällsekonomiskt lönsamma (summan är denandel som belastar staten).4.1.2.6 Fysiska miljöåtgärder, rastplatseroch infartsparkeringar mmOmfattningen av de samhällsekonomiska åtgär-derna uppgår enligt den strategiska analysen till ca2 200 mkr.4.1.2.7 VäginformatikåtgärderEnligt den strategiska analysen uppgår samhälls-ekonomiskt lönsamma åtgärder till ca 1 000 mkr.4.1.2.8 Bidrag till kollektivtrafikanlägg-ningar inkl. handikappanpassningEnligt den strategiska analysen som genomfördesunder har lönsamma åtgärder för totalt8 identifierats.