prot · GO09104 · 2001-05-04 00:00:00 — Vi skavisa det när vi bygger upp vårt land och när vi försö-ker hjälpa fattiga länder i vår värld.Av polemiska formuleringarskulle man möjligen kunna tro att hargått i spetsen för att satsa mycket pengar på fattigafolk på andra områden. Då blir man lite förvånad närman år , och så sent som , har settatt förespråkar en kraftig minskning avdet svenska biståndet. Det skulle vara intressant atthöra kommentar till frågan omman visar humanitet om man satsar på bistånd ellerom det är något annat område som han syftar lite merdirekt på.Eftersom jag ändå är inne på vill jag ta upp en annan punktsom det skulle vara intressant att få höra mer omunder dagens debatt, eventuellt i en replikväxlingomedelbart efter detta. Det gäller ett resonemang somhan för. Jag har sett det i pressen tidigare, men interiktigt velat bli övertygad om att han menar det påfullt allvar. låter det väl som så, eftersom hanupprepar det frivilligt i sitt inledningsanförande. Detgäller tankegången att hans parti ska inta en stånd-punkt som kanske inte är den ståndpunkt man riktigtstår bakom i avsikt att förhindra att det dyker upp ettannat parti som skulle framföra den ståndpunkten.Det skulle nog kunna vara värdefullt både för kam-maren och för den allmänna debatten i vårt land att fåhöra mer om den tankegången.Fru talman! Den restriktiva flyktingpolitiken kriti-seras från alltfler håll. Bakom den står inte längre tre ihuvudsak eniga partier med två tredjedelar av riksda-gen bakom sig, utan enbart två delvis delade partier.Sedan en tid tillbaka upprätthålls den restriktiva flyk-tingpolitiken enbart av en järnaxel mellan socialde-mokrater och moderater. När det knakar i den axelnså brister politiken. Det var det som skedde närregeringen med enbart stöd av försökteatt genomföra en ny politik för massflyktssituationer.När stödet inom vacklade fick statsrådetKlingvall dra tillbaka propositionen, och någon nyhar inte synts till. Och stödet inom fort-sätter att knaka. Den här gången gäller det vårensavvisningar av kosovoalbaner. Ett antal moderatariksdagsledamöter har skrivit under ett upprop där devädjar att besluten om avvisning ska omprövas.I vårt utskott, socialförsäkringsutskottet, har vidtvå tillfällen frågan om ett utskottsi-nitiativ för att bromsa avvisningar diskuterats. I detvå omröstningar vi har haft har fem partier samt enav de moderata ledamöterna stött förslaget om ettinitiativ. Den ena omröstningen utföll med åtta-åttaoch ordförandens utslagsröst, och den andra med nio-åtta.Men det är inte enbart inom det ena av de två par-tierna bakom den restriktiva flyktingpolitiken somstödet knakar. Även inom socialdemokratin finns detnaturligtvis de som inte känner sig tillfreds med denflyktingpolitik som statsrådet företräder.Det mest spektakulära exemplet är en in-tervju för sedan med Socialdemokraternaspartisekreterare . I Göteborgs-Postensäger han om flyktingpolitiken att han har en känslaav att "det blivit för strängt". Om kritiken att utrym-met för humanitära skäl har begränsats säger han "attkritiken inte går att avfärda". Sedan avrundas inter-vjun med några mer rutinmässiga angrepp på oss somföreträder partier som vill ändra politiken i den rikt-ning som själv uppenbarligen är inne på.Tuffare än så kan det nog inte bli för det ansvarigastatsrådet än att i en het debatt om politiken få kritikav den egna partisekreteraren och höra honom merinstämma i kritikernas verklighetsbild än i den egna.Stjernkvists kritik blir inte mindre allvarlig av att hantidigare sysslat med angränsade frågor som generaldi-rektör i . Men statsrådet framhär-dar. I en kommentar till intervjun vidhåller hon att detär kritikerna och den egna partisekreteraren, och intehon, som har den felaktiga verklighetsbilden.Fru talman! har detstått klart att stödet inom för den fördapolitiken är avsevärt svagare än vad någon utomstå-ende trott. Det nämnda uppropet är det tydligasteexemplet. Men även tongångarna i det moderata för-slaget till partiprogram uppfattar jag sompekande i liberal riktning.Detta och försöken från olika håll att få en ändringi avvisningen av kosovoalbanerna har förstås oroat dekrafter inom socialdemokratin som vill slå vakt omden restriktiva flyktingpolitik som en riksdagsmajo-ritet drev igenom . Hur störda man ärframgår tydligt av all den kritik som riktats mot osssom velat få en ändring till stånd. Jag ska något berö-ra de vanligaste kritikpunkterna.Det har sagts att vi som står bakom förslag tillinitiativ från utskottet gör detta av populistiska skäl,dvs. för att fiska röster. Det är nog första gången påmånga år som det i något europeiskt land har hävdatsatt det är de som vill ha en mer human flyktingpolitiksom fiskar röster. Motsatsen är som bekant det vanli-ga. Statsrådet är välkommen att studera denbrevskörd jag fått . Där finns gläd-jande nog många uppmuntrande brev, men det är intede som dominerar och sällan de som är mest intensi-va.Ett annat argument har varit att vi från de fempartierna väcker falska förhoppningar hos de flyk-tingar som hotas av avvisning. Underförstått är då attde här avvisningarna kör vi socialdemokrater ändåigenom med hjälp. Så kan det vara,men det vet vi först efter omröstningen på onsdag.Men menar verkligen Socialdemokraterna och delarav att försök att ändra politik inte ska fågöras i en demokrati annat än om man är säker på attvinna den avgörande riksdagsvoteringen?Gjorde vi fel, vi som arbetade för att funktions-hindrade skulle få behålla sin personliga assistentäven efter 65-årsdagen? Gör vi fel, vi som arbetar föratt återställa änkepensionerna till den nivå de hadefram till nedmonteringen ? Gjorde vi fel,vi som arbetade för, och fortsätter att arbeta för, attvårdköerna till angelägna och ibland livsviktiga ope-rationer ska kortas?Det är självklart att varje regering, och speciellt enminoritetsregering, föredrar att slippa kritik och opi-nionsbildning mot den egna politiken, men ur allmändemokratisk synvinkel vore det bra om Socialdemo-kraterna en gång till funderade på om argumentetpassar i en demokrati.Ett tredje argument har varit att inte fårblanda sig i politiken genom att uppmana regeringenatt använda den s.k. förordningsmakten för att i förstahand de som väntar på beslut ska ges rätt att stannaom de inte begått brott. Den genomgång som gjortsav utskottets kansli, efter hörande av bl.a. konstitu-tionsutskottets expertis visar att denna invändning ärfelaktig och väl varit det åtminstone sedan vi fick dennuvarande grundlagen . Hade1809 års grundlag fortfarande gällt så vore sakenkanske annorlunda. kan uppmana rege-ringen att använda förordningsmakten, även om detvore ett ännu tydligare besked om stiftadeen särskild lag. Så är rättsläget.Även detta kommenterades av ihans inledningsanförande. Han var då inne på att detskulle bli förvirring om blandade sig i dehär frågorna. Och så slutade han med att konstateraatt det inte skulle vara bindande om riksdaguttalade att man ville få en ändring till stånd.Den parlamentariska diskussionen kan och bör fö-ras. Men det vore nog inte så lämpligt för en regering,allra minst för en minoritetsregering, om man skullegå på tvärs mot ett tillkännagivande från en riks-dagsmajoritet. Det är ju liksom lite grann det som ärpoängen med parlamentarismen. Det är inte hellernågon helt ny uppfinning, så det borde vara väl för-ankrat från allas sida att det faktiskt är sombestämmer i en demokrati.Men de som redan fått beslut som vunnit lagakraft, får de någon glädje av en regeringsförordning?Ja, sannolikt, men först efter en ny ansökan. En sådanskulle rimligen behandlas annorlunda av berördamyndigheter om regeringen efter riksdagsuppdraggenom förordning ser till att de som väntar på beslutfått positiva beslut.Det fjärde och mest häpnadsväckande ar-gumentet mot oss som vill stoppa avvisningarna stårstatsrådet statssekreterare för. Enligt ett TT-telegram förra torsdagenskulle försöken att få att ändra politikenvara "utomparlamentariska metoder". Makthavare harmånga gånger i historien varit irriterade på oppositio-nen, men det är nog första gången som ett förslag tillparlamentsbeslut kritiserats för att vara utomparla-mentariskt. Något mer inomparlamentariskt än ettriksdagsbeslut är väl svårt att tänka sig.För att sammanfatta i denna del: De många i vårtland som vill se en humanitär flyktingpolitik är enligtstatsrådet, statssekreteraren och utskottsordförandenröstfiskande, oansvariga, okonstitutionella och utom-parlamentariska. Och allt detta för att vi vill att hårtdrabbade människor ska få stanna i vårt land.Fru talman! har det framförts enomfattande kritik, såväl nationell som internationell,mot och förbristande rättssäkerhet i utlänningsärenden och förlånga handläggningstider. har vid ett flertaltillfällen ådragit sig internationell kritik av bl.a. mot tortyr för att det skulle innebära brottmot FN:s konvention mot tortyr att verkställa beslutfattade av dessa myndigheter.När det gäller asylprocessen vill jag konstatera attdet inte går att acceptera en myndighetsutövning medsådana brister i rättssäkerheten.I den nuvarande lagstiftningen är det tillåtet attändra beslutsmotiveringen från beslut av till beslut i . kan ha helt nya avslagsmotiveringarän de som gavs av utan att denasylsökande fått möjlighet att bemöta dessa.En annan kritik som vi riktar mot utlänningslag-stiftningen är att lagstiftarna har försökt åstadkommasärlösningar för utlänningsrätten. I stället för att ären-det avgörs av en neutral och opartisk domstol är detnu samma myndighet, , som utrederoch prövar den sökandes asylskäl. Vi och mångaandra föreslår större förändringar. Återigen försökerregeringen hitta särlösningar på utlänningsrättensområde. Det har som redan konstaterats i debattendröjt med detta. I praktiken förefaller det endast varafråga om att regeringen byter namnskylt på fasadenutanför . Så får det inte vara. Vi vill gärna se ett ge-nomförande av den i den s.k. NIPU-utredningensförslag med den justeringen att tvåpartsprocessen skagälla redan från första instans.Fru talman! Jag har berört några tunga frågor somtas upp i dagens betänkande. Något senare i dagensdebatt kommer min partivän att ta uppnågra andra viktiga flyktingfrågor, främst hanteringenpå EU-nivå, transportöransvaret och arbetskraftsin-vandringen.Jag och övriga folkpartister står förstås bakom demånga reservationer vi lämnat till utskottet. Men avpraktiska skäl och för tids vinnande väljer jag nu attyrka bifall till reservation nr 13 om asylsökande frånKosovo, reservation nr 18 om transportöransvaret,reservation nr 34 om instans- och processordningensamt reservation nr 36 om barnkonventionen.Fru talman! På många sätt globaliseras vår värld.Det är till helt övervägande del positivt. Till dennaglobalisering måste också höra att den restriktivaflyktingpolitik som alltför många länder bedri-ver ersätts med en öppnare och mer humanitär politik.Riksdagen har möjlighet att påbörja avvecklingen av1996 års flyktingpolitik redan i den omröstning somnästa vecka följer på denna debatt. Det sker då genomatt bifalla några av de reservationer som går i denriktningen. Tydligast gäller det reservationen omkosovoalbanernas möjlighet att stanna i vårt land. Ettbifall skulle hjälpa över tusen människor som nuvistas i vårt land och många fler somkommer.Anf. 12 (m) replik:Fru talman! underkänner rakt överutlänningsmyndigheternas kompetens och den rätts-säkerhet som finns i den processen.Ändå har nära 1 800 kosovoalbaner fått uppe-hållstillstånd. Har de också i sådana fall fått uppe-hållstillstånd på helt felaktiga grunder eftersom BoKönberg helt underkänner den rättsprocess som dessamyndigheter utövar? Svara på den frågan först.Fredsbevarande insatser, FN-insatser bekostas ochde står vi bakom. Men de kanske inte ligger på justSidas budget.Att ett parti till höger om skulle upp-stå på grund av att vi skulle gå in i något slags mittfå-ra tror jag inte på. Jag har heller inte gett uttryck fördet i någon debatt. Däremot ska vi vara tydliga, lång-siktiga och konsekventa. Vi ska förena realism ochhumanism och känna att svenska folket har förtroen-de för dess myndigheter och den långsiktiga politikenså att spelreglerna blir klara. Då slipper vi de popu-listiska partierna. Till denna konsekvens och långsik-tighet bidrar inte Folkpartiet.När det gäller kritiken mot ochMaj-Inger minns jag med viss bävan - ochdet kanske minns med ännu större bävan- hur ni i ert parti gav er på när hon varinvandrarminister. Hon fick till slut acceptera verk-ligheten och införa visum för bosnier, det som ni varså hemskt mycket emot.Jag får ta en sak till i nästa replik.Anf. 13 BO () replik:Fru talman! Jag är glad att för-sökte svara på de frågor jag ställde. Det är ju poängenmed en debatt att man försöker göra det.Jag uppfattade flera tidningsuttalanden och t.o.m.,tror jag, artiklar skrivna av liksomhans inlägg som att enligt hansmening något heroiskt tog på sig rollen att inta stånd-punkter som han inte var så bekväm med i avsikt attförhindra någonting ännu värre, nämligen att det blevett högerpopulistiskt parti. Om det inte är så det skatolkas tycker jag att det är bra. Min respekt för ochmin omsorg om är sådan att jag inteskulle vilja att man tvingades fullfölja en sådan roll.Det kan ju inte vara något vidare trivsamt att ägna sigåt.När det gällde min fråga om biståndsmedel taladeGustaf om att man ska visa humanitet påandra håll. Det var ju det som låg i hans yttrande.Med det blev jag inte riktigt lika nöjd. Om jag förstoddet svaret rätt bekräftade att det ärså att har avsevärt mindre i bistånd nästaår till fattiga folk - det han kallar Sidas budget. Omjag minns rätt är det så mycket som 2 ½ miljard kro-nor som tas bort från moderat håll . Detkan ju inte vara på det området som - under-förstått - menade att satsar sin humaniteti stället för att inte fullt ut göra det på det här områ-det. Jag skulle gärna vilja höra en avslutande kom-mentar på den punkten.Sedan menade jag inte att jag underkänner alltsom görs av utlänningsnämnd och migrationsverk.Problemet är dock att man uppenbarligen tolkar delagar som bl.a. har varit med om attdriva igenom i på ett sådant sätt att det vivanliga människor menar med humanitära skäl intekan tillämpas. Den kritiken riktar jag mot dem somdriver igenom den politiken i denna riksdag och motdem som står för den i den . Baraom jag har mycket klara belägg riktar jag den mottjänstemännen i fråga.Kryp inte bakom dem, utan stå för den lagstiftningsom ett antal tjänstemän tolkar på det vis de gör!Anf. 14 (m) replik:Fru talman! När det gäller fredsbevarande insatsersade jag i mitt inledningsanförande att det är ett av deviktigaste inslagen när det gäller den flyktingpolitik isin helhet som vi måste bedriva. Det är också precis ienlighet med de riktlinjer vi antog 1996, så det före-ligger inga som helst problem för mig att försvara denbiten.Bo Könberg skriver att utredningarna är så brist-fälliga att de som efter lagakraftvunnet avvisningsbe-slut gömmer sig bör beviljas uppehållstillstånd i Sve-rige. Man underkänner allt det där. Är de så bristfälli-ga även för dem som får uppehållstillstånd att viegentligen kanske måste ompröva det också? Minfråga var om det är en så bristfällig hantering överhuvud taget i och i . Att man underkänner de här två myndig-heterna och använder dem som spottkopp, som BoKönberg faktiskt delvis gör, tycker jag är bekläm-mande.Jag kan vidare lugna på en punkt, såatt han slipper spinna vidare på den. Moderaternasposition när det gäller Kosovoreservationen är glas-klar. Det finns en partilinje, och vi kommer inte attstödja den reservationen. Detta är den moderataståndpunkten.Anf. 15 BO () replik:Fru talman! Jag hade uppenbarligen tolkat mode-raterna huvudsak rätt. De har i storleksordningen mindre i bistånd för kommande år.De har också pengar på några andra ställen, mennettot är 2 ½ miljarder mindre. Vi har från Folkparti-ets sida en annan uppfattning och vill visa humanitetgenom en högre biståndsnivå än denna.Jag hoppas förstås att har fel isitt klara ställningstagande att Moderata samlingspar-tiets ledamöter med några undantag kommer att gåemot Kosovoreservationen. måste jag jumedge att han förmodligen har större insikt i lägethos än vad jag har.Vad vi alla kan konstatera är att Moderata sam-lingspartiet i denna debatt företräds av tre personer,som står för tre olika linjer. En av dessa linjer liggernära den som liberalerna arbetar för, ochdet gör oss glada. Det är min förhoppning att Gustafvon har fel i sin prognos för vad som ska händanästa vecka. Jag hoppas det förstås inte för egen delutan för de kosovoalbaner som vistas i vårt land ochsom skulle se fram emot ett positivt beslut.Vad sedan gäller själva hanteringen av ärendenavill jag säga att vi har tittat på några av dessa, och vitycker oss se väldigt mycket av standardformulering-ar i dem. Jag vet att just nu inte harnågon ytterligare replik, men jag skulle vilja veta harman resonerar i konkreta fall där psykiskt sjuka per-soner med tunga intyg avvisas från vårt land till ettområde där det totalt finns kanske ett tjugotal psykiat-rer. Är detta förenligt med en svensk lag som byggerpå humanitära skäl?Det finns säkert kritik att rikta mot en och annantjänsteman i vårt land - alla gör vi fel - men denkritik som vi vill föra fram gäller framför allt demsom driver igenom den nuvarande flyktingpolitikenhär i kammaren och dem som förvaltar den på rege-ringsnivå.Anf. 16 ():Fru talman, ärade åhörare och riksdagskamrater!Jag vill börja med att be om ursäkt till stenografernaför att jag som vanligt inte har något maskinskrivetmanuskript. Jag kommer fortlöpande påsaker när jag hör meddebattörerna prata, och då bliranförandet mer spontant. Jag hoppas det ska gå braändå.Jag har med mig det senaste numret av tidningenVi. I den finns ett skakande bildreportage om hur detgår till vid Schengenområdets gränskontroller. Därfinns en stor bild på en flicka och hennes pappa, somväntar på att bli förhörda. De ingår i en grupp avkosovoalbaner som överraskats i skogen av den tyskagränspolisen när de försökte ta sig in i viaTjeckien. Alla flyktingar som fångas registreras medett nummer på handen. Vad tänker man på när manfår veta det? Dessutom kroppsvisiteras de, och detgäller även barn. Det är fråga om människor somtidigare har varit med om mycket dramatiska situa-tioner.Att lämna sitt land är ett stort steg. Trots politiskaförföljelser, etnisk rensning och andra katastroferväljer många människor ändå att in i det sista stannakvar i sitt land. Många fler än man kan tro vill ocksååtervända till sitt land så snart det finns minsta indi-kation på att det är möjligt att göra det. Så var detockså med kosovoalbanerna här. Många åkte hemmycket tidigare än de hade behövt. T.o.m. när dehade varnats för minor och andra faror åkte de hem.Så stark är önskan att komma tillbaka. Men när manprotesterar mot att sändas hem finns det faktiskt orsa-ker.En migrationspolitik består av de principer, regleroch avtal som reglerar personers resor och flyttningmellan stater. Den svenska migrationspolitiken börses som en helhet som omfattar flykting-, invand-rings- och återvändandepolitik, och den ingår i sin turi utrikes-, säkerhets- och biståndspolitiken. Detta ståratt läsa i regeringens skrivelse som vi behandlar här idag.Miljöpartiet har reagerat mot det som där står ommålen. För det första har man plockat bort målet attverksamheten ska präglas av rättssäkerhet, humanitetoch respekt för individens mänskliga rättigheter.Detta har man satt utanför målen och kallar det ettmedel. I stället har man satt in att det ska ske en har-monisering av migrationspolitiken. Vi menar att rätts-säkerheten ska komma först. Först sedan ska detföreskrivas att handläggningen ska ske i ordnadeformer, så att kaos inte uppstår. Därefter ska det fast-läggas att asylrätten ska värnas.Genèvekonventionen är den grundläggande ochmest betydelsefulla konvention som rör flyktingaroch invandrare. Det är den konventionen som vårsvenska lagstiftning bygger på. Hörnstenen i svenskflyktingpolitik är asylrätten. Asylprocessen måstepräglas av en hög grad av rättssäkerhet, ökade möj-ligheter till muntlig förhandling samt kortare hand-läggningstider. Jag vill även här säga att det behövsmer resurser till hör kanske inte på mig så nogajust , men jag vill motverka att han hoppar på ock-så mig för det som gäller resurserna. Jag vill ävenundvika att han ska framhålla att jag tillhör ett samar-betsparti och att det är och mitt felatt handläggningstiderna på nu ärför korta. efterlyser en helhetssynmen uppehåller sig sedan till den milda grad vidhandläggningstiderna. Det är inte bara handlägg-ningstiderna som har betydelse för vår behandling avflyktingarna, utan det har i allra högsta grad en bety-delse hur man från regeringens håll ser på det hela.Det är regeringen som talar om för sitt verk hurdansynen på flyktingarna ska vara. Det gäller alltså intebara handläggningstiderna. Men jag tycker också ska ha mer resurser, och jag vill fortsätta attkämpa för det.I lagstiftningen anges vilka kategorier som ska haprincipiell rätt till skydd i . Det är fråga omflyktingar och därutöver om tre andra kategorier. Detgäller dem som känner välgrundad fruktan för attstraffas med döden eller med kroppsstraff eller attutsättas för tortyr eller annan omänsklig eller förned-rande behandling eller bestraffning. Det gäller ocksådem som på grund av en yttre eller inre väpnad kon-flikt behöver skydd eller som på grund av miljöka-tastrofer inte kan återvända till sitt hemland. Dess-utom gäller det dem som på grund av sitt kön ellerhomosexualitet känner välgrundad fruktan.Jag undrar om det är på grund av att det föreskrivsen principiell rätt som lagen inte alltid följs. Inteheller det har med resurser attgöra, utan det har mer att göra med tolkningen ochsynen på saken.Inte heller beträffande förföljelse på grund avsexuell läggning har eller alltid tillämpat lagen. Miljöpartietanser att regeringen bör uppmärksamma berördamyndigheter på behovet av att följa lagen.Jag vill också ta upp lite om ord och begrepp somman använder i migrationspolitiken. Jag har hakatupp mig lite på begreppen "återvandring" och"återvändande". Jag har också sett ordet"avlägsnande" användas, och det låter väldigt läskigt.Det låter nästan som att man vill att personer skaförsvinna.Man använder termen "återvandring" när dethandlar om personer som har uppehållstillstånd iSverige och som väljer att flytta tillbaka till hemlan-det, men man talar om "återvändande" vare sig dettaär frivilligt eller inte, dvs. även för personer somnekas asyl eller uppehållstillstånd. Jag vill lyfta framoch uppmärksamma detta språkbruk, för det tål atttittas på. Ordet "återvändande" låter som något väl-digt snällt, frivilligt och oskyldigt. Ordet"avlägsnande" tycker jag som sagt är gräsligt.Vi vill i det här sammanhanget också påpeka vik-ten av att UD och berörda myndigheter noga tar redapå vilka förhållanden den enskilda personen återvän-der till. Man tar mycket sällan reda på vad som hän-der med människor när man utvisar dem. Vi får t.ex.veta att har en person i Kosovo,men det görs alldeles för lite, och man har inte hellerresurser att ta reda på vad som sker. Ifall det finns envilja att göra det vet jag inte.Så kommer jag till , densorgliga historia som faktiskt också hör till helheten.Det är ju inte bara som det nu handlar om.Jag vill starkt hävda att Schengen inskränker asylrät-ten och effektiviserar en redan stenhård gränsbevak-ning. Man utdömer höga bötesstraff för flygbolag ochrederier som transporterar invandrare till Europa.Flera flyktingdebattörer och frivilligorganisationerhar länge varnat för den här utvecklingen. Den ille-gala vägen är snart den enda möjligheten att ta sig tillett land för att få söka asyl, och metoderna att ta sigin i blir alltmer desperata.Förra veckan, tror jag det var, hade jag en inter-pellationsdebatt med statsrådet . Då hade jagett förslag om att man skulle kunna införa en över-enskommelse i Schengen om ett humanitärt visum, såatt människor skulle kunna få komma in i ett land ochdär söka asyl.