prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — Föräldraskapet måste stöttas bättre.Alla måste ha rätt till en bostad - även de kvinnorsom jag träffade för någon vecka sedan på Stadsmis-sionen här i Stockholm.Vård- och omsorgsverksamheten måste priorite-ras. Den ska vara av hög kvalitet, och man ska hanära till den.Decentralisering och småskaliga lösningar åstad-kommer helheter och sammanhang. Storskalighet,sektorisering och centralstyre förvärrar klyftorna.Inriktningen på vår hälsopolitik är att vi ska över-brygga klyftorna. Vi vill ge förutsättningar för etthälsosammare samhälle, där folkhälsoaspekter ge-nomsyrar alla beslut. Det ska vara ett samhälle därman lever - inte bara överlever. Slutsatsen är att detbehövs mer av decentraliseringspolitik.Herr talman! har medverkat till - detär bäst att upprepa, eftersom vi glömmer så lätt - attvia vård- eller centermiljarderna ge de mest utsattaområdena inom hälso- och sjukvården en chans attlyftas fram och få förutsättningar för vidare utveck-ling. Det gäller primärvården - basen i svensk hälso-och sjukvård - som måste förstärkas och ges förut-sättningar att ta sitt helhetsansvar. Det gäller stödettill barn, ungdomar och vuxna med psykiska problemoch psykiskt funktionshindrade.Fungerande vårdkedjor inom äldrevården måstesäkras. Likaså måste läkarmedverkan säkras. Ävenkommunernas stöd till anhöriga måste förstärkas. Vimåste också stimulera mångfald i form av alternativalivsformer.Centerpartiet medverkar således till att mer resur-ser tillförs vården och omsorgen - sammanlagt 8miljarder . gäller det att landstingoch kommuner, oavsett vem som är i majoritet, görnågot riktigt bra av detta.Vi stärker från sida även landsting-ens och kommunernas ekonomiska resurser genom attvår politik ger en förbättrad skattebas.Nu räcker det självfallet inte att bara tillföra nyaresurser. Det krävs också åtgärder för att bl.a. klarapersonalförsörjningen. Det krävs ett tillåtande klimatför nytänkande och att strukturella grepp tas. Vimåste uppvärdera vård- och omsorgsyrkena. Vi be-höver en tydlig strategi för hur den framtida personal-försörjningen ska . Här har såväl staten, lands-tingen och kommunerna som de fackliga organisatio-nerna ett stort ansvar. Vi måste vara rädda om befint-lig personal, och vi måste skapa en positivare attitydför att kunna intressera och nyrekrytera. En mångfaldav vårdgivare, som gör att personalen har fler arbets-givare att välja mellan, vore ett steg i rätt riktning. Jagtror också på nödvändigheten i att bryta ned hierarki-er, korta beslutsvägar och stimulera arbetsrotation.Dimensionering av och innehåll i vårdutbildningarnabehöver nog också ses över.Ett exempel på ett mycket viktigt strukturelltgrepp är att använda sjukförsäkringen effektivt föroffensiva och aktiva åtgärder. Frågan debatteradesflitigt här i kammaren i går. Jag tycker att FolkpartietsBo Könberg tillsammans med min centerkollegaBirgitta belyste frågan på ett bra sätt. Denrör i högsta grad även den här debatten. Sjukförsäk-ringen kostar ca 45 miljarder och förtidspensionernalika mycket. Samhället betalar ut ofantliga summor ipassiva ersättningar. Än värre är att människor intefår hjälp utan tvingas dras med ohälsa, passiviserasoch ställas utanför arbetsgemenskapen. Det är etthelsjukt system. Behovet av strukturella åtgärder ärtydligare än någonsin.Förra hösten fick vi en överenskommelse i sam-band med handlingsplanen för hälso- och sjukvård.Den utlovade och överenskomna propositionen om enlokalt baserad finansiell samordning för hela riketlyser med sin frånvaro. Finsam, Socsam, Frisam - låtoss stimulera lokala lösningar! Vad blev det! Det blevsnarare "Pinsam". Det sades att det skulle vara riks-dagsbehandling , ett nytt regelverk och utöka-de möjligheter från - det är omnågra veckor - och friare användning av sjukförsäk-ringen för att man skulle korta köer och satsa på re-habilitering. Intentionerna i överenskommelsen varatt det skulle vara fri användning avsjukförsäkringen. Så såg uppgörelsen ut. Det blev möjligen nya uppdrag. Möjligen skaman kunna presentera något förslag om ett år.Vi vet att positiva utvärderingar av samordnings-försöken och de stora problemen med sjukskrivning-arna inte räcker. Överenskommelser är inget somregeringen anser sig behöva bry sig om. Jag tycker attdet är dåligt. helomvändning imponerarinte heller. Alla de som blir kvar i vårdköerna och desom inte får sin rehabilitering är de stora förlorarna.Ett annat exempel på strukturellt grepp är att släp-pa in i stället för att förhindra och försvåra för alladem som på ett seriöst sätt vill vara med och förbättravården. är det ytterst få som förnekar att fleraktörer inom vården och omsorgen bidrar med kun-nande, idéer och engagemang som kommer mångapatienter till godo. Helt klart är att patienterna i fram-tiden kommer att veta mer och kräva mer delaktighetoch inflytande över sin egen behandling. Valfrihetoch mångfald är viktiga medel och nödvändiga inslagför att möta dessa berättigade krav.Andelen privata vårdgivare inom den offentligtfinansierade hälso- och sjukvården är relativt liten.Den har dock ökat något . Jag tyckeratt det är hög tid att slopa grovt tillyxade stopplagarsom inskränker den kommunala självstyrelsen. Vi böri stället ta till vara kraften hos alla dem som vill varamed och förbättra vården. Öka mångfalden - koope-rativa och privata non-profit-alternativ! Ställ krav pårätt pris och framför allt rätt kvalitet! Det är viktigt.Centerpartiet vill släppa fram entreprenörskapet bätt-re, även inom vården och omsorgen.Herr talman! I vår partimotion En mer hälsoin-riktad hälso- och sjukvård lyfter vi fram många an-gelägna områden, som bemötandefrågor och en för-bättrad tillgänglighet med införande av en nationellvård- och hjälpmedelsgaranti. För vård- och hjälpme-delsgarantin har vi i vårt budgetalternativ avsatt 500miljoner kronor för att underlätta införandet. Vi lyfterockså fram frågor om ny teknik och forskning. För ettutbyggt hälsonät avsätter vi pengar i vår skuggbudget.Läkemedelsfrågorna tar vi upp samt den framtidapersonalförsörjningen. Vi anser att alla patienter skaha rätt till en andra bedömning. Patienten i centrum ärbättre än i väntrum.Vi står inför ett flertal viktiga ställningstaganden.Det rör sig om frågor av etisk karaktär men även ommer konkreta frågor som kräver omedelbara ställ-ningstaganden. Läkemedelsfrågorna är ett sådantexempel. Läkemedel är ju en viktig del i behandling-en. Kostnadsansvar är på väg över till landstingen.Det händer mycket på området. Jag ska inte föregåden proposition som vi väntar på, men det är viktigtmed en effektiv hantering av läkemedel. Enligt upp-gifter från professionen går det att göra mycket på detområdet. Det är nödvändigt med utbildning, informa-tion, en decentraliserad budget och möjligheter attfölja upp budgeten. Läkemedelskommittéernas arbeteär centralt. Det finns flera intressanta exempel påbesparingar som görs. I t.ex. gav apote-kare placerade på akuten en årsbesparing på 30 mil-joner kronor. förordar också att Apote-ket AB:s monopol bör avvecklas.Herr talman! avdelar 50 miljonerkronor extra till bilstödet, vilket kommer upp senare.Till sist vill jag återigen plädera för en subventio-nerad hemservice. Vi avdelar förändamålet, vilket avser ett genomförande vid halvårs-skiftet. Förslaget är att man ska komplettera denkommunala och ge människorna bättremöjligheter att bo kvar i hemmet. verksamhet i är ett exempelmed positiva erfarenheter. I första vändan var t.o.m.socialministern intresserad och uttalade sig positivtför verksamheten, åtminstone i tidningen . Men när det blev dags att bevisa om manvar beredd att stödja och bejaka verksamheten ändra-des inställningen tyvärr mycket snabbt. Det beklagarjag, herr talman.Anf. 186 ():Herr talman! Eftersom majoritet, ge-nom riksdagsbeslut , har beslutat omramar för de olika utgiftsområdena och då valt enannan inriktning av politiken än liberaler-na kommer vi inte att delta i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 9.Folkpartiet liberalerna har i parti- och kommitté-motioner förordat en annan inriktning än riksdagensmajoritet. Jag tänker därför nu redogöra för delar avvårt alternativ. kommer att gå in närmarepå sjukvården och på handikappoli-tiken senare under den här debatten.Folkpartiet liberalerna anser att sjukvården skages efter behov och vara gemensamt finansierad, dvs.via skatter. Patienternas viktiga val gäller val avvårdgivare och behandlingar - inte finansieringsfor-men. En behovsbaserad sjukvård är den enda modellsom lever upp till en jämlik behandling av patienter-na.Från en del håll har det föreslagits att man ocksåska införa valfrihet när det gäller olika finansiärer avsjukvård. För det har olika modeller figurerat i de-batten. Den vanligaste är någon typ av obligatorisksjukvårdsförsäkring med konkurrens mellan försäk-ringsbolagen men under statlig kontroll. Vi tror intepå den lösningen. Vi menar att en sammanhållenfinansiering av sjukvården är bäst av flera skäl.Främst är det oacceptabelt att tänka sig att patienterskulle få olika bra vård beroende på att de har valtolika försäkringsnivåer - varken allmänhet ellervårdpersonal skulle acceptera att patienter skullenekas vissa behandlingar bara för att de valt en billigförsäkring. Det går därför inte att ha olika innehåll iolika sjukvårdsförsäkringar, till skillnad från de val-fria olikheterna i självriskerna m.m. som är naturliga isakförsäkringar.En annan viktig invändning är att erfarenhetenfrån försäkringsbaserad sjukvård är att den aktivtinskränker patientens valfrihet. Dels hänvisar försäk-ringsbolagen normalt patienterna till ett fåtal vårdgi-vare som försäkringsbolaget har avtal med, dels an-vänder försäkringsbolagen en rad metoder att slippade kostsamma patienterna. I en normal näringsverk-samhet försöker företagen slå vakt om sina trognakunder och bygga ut sin kundkrets. För en sjukvårds-försäkrare gäller det motsatta: Stamkunderna, deständigt återkommande och dyra patienterna, är ettdirekt hot mot försäkringsbolagens ekonomi.Folkpartiet liberalerna anser att en nationell vård-garanti omfattande alla diagnoser och behandlingarska införas. Om patienten inte kan få en behandlinginom ska denne på det egna landstingetsbekostnad kunna söka en annan vårdgivare, privateller offentlig.Jag vill också tillägga att om vi ska kunna lösa deproblem som finns inom primärvården krävs det flerprivata vårdgivare. En återinförd etableringsfrihet förprivata allmänläkare ökar valfriheten.Herr talman! Tandvården, eller rättare sagt bristenpå tandvård, har blivit ett stort problem. Det sam-manhänger i första hand med att det har blivit alltdyrare att få sina tänder åtgärdade. Socialdemokrater-na har helt enkelt misslyckats med sin tandvårdspoli-tik. Man kan dra en parallell mellan regeringens åt-gärder och de provisoriska fyllningar som tandläkarnagör ibland - man lappar och lagar lite tillfälligt ochhoppas att det döljer det mesta av det som är trasigt.Det har varit extra stöd till yngre människor och stödtill äldre som behöver tandproteser, och detta när manvet att det finns många människor i åldrarna där-emellan som har stora behov av reparationer av gamlafyllningar som det orsakar stora kostnader att åtgärda.Att dåligt fungerande tänder kan skada hälsan är juinte heller någon nyhet. Vad som behövs är ett rejälthögkostnadsskydd och en översyn av hela tandvårdeni syfte att få en rättvisare tandvård.Det behövs också en satsning på förebyggande åt-gärder för att förhindra ökade tandvårdskostnader iframtiden. I den budget som vi nu diskuterar föreslåstandvården få mer än ochsamma summa . De här pengarna är natur-ligtvis ett välkommet tillskott, men de räcker inte ensför att tillgodose det tandvårdsbehov de äldre har.Konsekvenserna av denna otillräckliga satsning påtandvården blir för de äldre sämre tandstatus, sämrenäringsintag och därmed sämre hälsotillstånd, vilketdrabbar den enskilde men också landstingen ochkommunerna i form av ökat vårdbehov.Vi i liberalerna är beredda att satsamer på tandvården, och vi gör det genom att anslå300 miljoner mer än regeringen och 400miljoner mer 2003. Vi anser dessutom att en planbehöver tas fram om hur tandvården successivt skakunna inlemmas under sjukförsäkringen och garantierlämnas för att ingen ska behöva avstå från tandvårdav ekonomiska skäl.Herr talman! I regeringens nationella handlings-plan för äldreomsorgen avsattes speciella stimulans-bidrag för att genomföra prioriterade insatser inomäldreomsorgen . villregeringen avveckla dessa stimulansbidrag. Mening-en med stimulansmedlen var att utveckla insatser tillanhöriga som vårdar och att åstadkomma en varaktigkvalitetshöjning i det stöd kommunerna erbjuderanhöriga.På flera sätt har stimulansbidragen inneburit enförbättring av villkoren för många närståendevårdare.Antalet anhörigkonsulenter i kommunerna har ökat.Träffpunkterna för närståendevårdarna har blivit fler.Möjligheterna till avlösning i hemmet har blivit fler.Den ekonomiska ersättningen till anhörigvårdarna harökat, och likaså har utbildningsinsatserna ökat. Dettaär mycket bra. Men behovet av stöd till de närståendeär stort, och arbetet med att bygga upp olika formerav stöd har egentligen bara börjat. För att detta skakunna fortsätta att utvecklas och bli permanent anservi att stimulanspengarna ska utgå ,och vi har avsatt medel för detta i vårt budgetalterna-tiv.För dem som så önskar är möjligheten att få vår-das i sitt eget hem oerhört värdefull. Men det kanbara med ett ordentligt stöd både från kommu-nen och från landstingen. Ett stöd som gör detta vär-defulla arbete möjligt innebär i praktiken ingen extrakostnad för kommunen eller landstingen, snararetvärtom: Det innebär, förutom de stora mänskligavinsterna, också en icke föraktlig samhällsekonomiskvinst.Herr talman! Vi väntar på en proposition om lä-kemedel. Från liberalerna har vi underflera år motionerat om olika åtgärder för att kommatill rätta med de alltmer stigande kostnaderna förläkemedel. Vissa åtgärder har vidtagits, t.ex. lands-tingets övertagande av kostnaderna för läkemedeläven i öppenvård och inrättandet av läkemedelskom-mittéer. För oss är det viktigt att kostnaderna hållsnere, naturligtvis i första hand för patienterna så att dehar råd att hämta sina läkemedel. kom enrapport från som visar att reu-matikernas extrakostnader på grund av sjukdomenäven leder till att de inte alltid har råd att hämta utsina mediciner. Det är naturligtvis helt tokigt att kro-niskt sjuka människor inte ska ha råd att hämta ut fördem viktiga läkemedel.Vi har i motioner tagit upp flera olika åtgärderunder årens lopp. En del återfinns också, har vi kun-nat se, i den lagrådsremiss som har lagts fram. Detfinns åtgärder som kan vidtas ganska snabbt och somgör att läkemedelsnotan kan sänkas. Med utgångs-punkt i detta har vi ansett att om våra förslag genom-förs skulle anslaget för läkemedel kunna minskasmed . När väl läke-medelspropositionen läggs fram kommer vi naturligt-vis att återigen föra fram våra förslag. Det är viktigtatt vi även ska kunna tillhandahålla nyaverksamma läkemedel för sjuka människor. Därförmåste vi också hålla kostnaderna under kontroll.Herr talman! Alkohol- och narkotikakonsumtio-nen ökar i , inte minst bland ungdomar. Detbehövs ett brett åtgärdsprogram för att komma tillrätta med problemen. Ett sätt av många som måste tillär att intensifiera droginformationen. Den kan verkaförebyggande om den utförs på rätt sätt. Därför är detoroväckande att alltfler barn och ungdomar inte läng-re får någon information. CAN:s drogvaneundersök-ning bland elever i årskurs 6 visar att fyra av tio intefår någon undervisning alls och att en fjärdedel fårväldigt lite information. Det här är oroväckande medtanke på att barn i den här åldersgruppen är mottagli-ga för hälsoupplysning, som de är på väg ini en känslig ålder då de dels är svårare att nå, delsutsätts för många drogrelaterade risker. Den här ut-vecklingen måste vändas.Folkpartiet liberalerna anser att samtliga elever imellanstadiet måste få droginformation. Den måsteframföras i delvis nya former för att öka mottaglig-heten hos eleverna för information. Vi har i vårt bud-getalternativ anslagit extra för enintensifierad informationskampanj kring droger blandungdomar.Herr talman! har monopol påsin verksamhet. liberalerna vill bryta uppdet monopolet. På så sätt kan mindre, privata apotekbedriva verksamhet i konkurrens med andra privataapotek. Avknoppning av verksamheten bör skynd-samt komma till stånd. Däremot bör apoteksmono-polet inte ersättas av ett privat monopol genom enutförsäljning. Det är viktigt att apoteken, även när deblir privata, kan ge samma service som medrådgivning och olika typer av upplysningskampanjer.Apoteken har enligt vår uppfattning en stor uppgiftnär det gäller prevention och egenvård, och så måstedet fortsätta även om monopolet bryts.Herr talman! Jag vill hänvisa till mitt särskildayttrande när det gäller budgetpunkterna. När det gäl-ler övriga ärenden yrkar jag bifall till reservationerna4 och 53.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.14 § (forts.) Hälsovård, sjukvård och socialomsorg (forts. SoU1)Anf. 187 ():Fru talman! Den övergripande budgeten taladeIngrid en hel del om. Där är jag och Miljö-partiet överens med utskottsmajoriteten, eftersom deti mycket är en samarbetsfråga.Det vi inte är riktigt överens om är en sak som vihar skrivit en motion om. Det är ett utgiftstak förbefintliga högkostnadsskydd. Man kan säga att vi villha ett tak över taken.I Funktionshinder och välfärd, som är en utred-ning, SOU 2001:56, konstateras att personer medfunktionshinder erfar betyd-ligt mer ofärd än resten av befolkningen. Deras situa-tion har ej synbart förbättrats . Det är ettständigt återkommande problem att ett funktionshin-der innebär ökade levnadsomkostnader. Nivån skiljersig mellan olika kommuner i landet, men sammanta-get är avgifterna som den enskilde kan drabbas avhöga.Vi har gjort en uppräkning av de viktigaste av-giftsområdena som vi vill räkna in under det här ta-ket. Det är hemtjänst, kostnader för särskilt boende,färdtjänst, ledsagning, hjälpmedel, utprovning avhjälpmedel, läkemedel, läkarbesök, tandvård, rehabi-litering och övrig sjukvårdande behandling.En stor del av medborgarna klarar sig helt frånden här sortens kostnader. Andra kommer undan medkostnader som inte når något högkostnadstak ellerkanske når taket på en eller två kostnadsområden; detär förmodligen den största gruppen. Slutligen har vigruppen funktionshindrade, där de finns som harmycket stora problem och behov. De drabbas hårt avalla avgifter. De kan om det vill sig illa bli tvungnaatt betala maximalt på de flesta områden. De somdrabbas hårdast lever också på enblygsam pension.Vi anser att det är en fråga om solidaritet att för-dela den här sortens kostnader, så att de med destörsta behoven och de lägsta inkomsterna får sinakostnader märkbart reducerade. Därför vill vi se enutredning om möjligheten att införa ett stort utgiftstaksom täcker de befintliga högkostnadsskydden.Vi är väl medvetna om att det är olika huvudmänsom ansvarar för de olika kostnadsområdena. Ävenden frågan bör lösas inom ramen för den utredning viföreslår. Utredningen bör även komma med förslagtill en lämplig nivå på det föreslagna kostnadstaket.Det var vad vi föreslog i vår motion. vet viockså att regeringen har tillsatt en särskild utredaresom ska vara färdig med detta ochalltså har ett drygt år på sig. Det jag anfört vill viskicka med, för det tycker vi är viktigt.Det som jag mest kommer att uppehålla mig vid idet här betänkandet är faktiskt frågan om amalgam iallmänhet och hos barn i synnerhet.Miljöpartiet har en motion som handlar om amal-gam och kvicksilver. Amalgam är den dominerandekällan till utsläpp av kvicksilver. Via kremering ochvia avloppet hamnar kvicksilver i såväl luft som vat-ten. Dessutom är amalgam ett hälsoproblem. Enligtuppgifter från användes 975 kilokvicksilver 1999. Detta bör jämförasmed användningen av kvicksilver inom belysnings-området, som är det näst största området, vilken lig-ger på 150 kilo.Uppskattningsvis har fem miljoner svenskaramalgamfyllningar. Kvicksilveromsättningen har ökatkraftigt i , trots att vi ärväl medvetna om konsekvenserna.Regeringen har vid ett flertal tillfällen aviserat ettframtida amalgamförbud, men varje gång har manansett sig tvungen att backa. Tyvärr börjar listan pålöften bli pinsamt lång. Jag ska ge några exempel:I en proposition /94, Riktlinjer för enfortsatt kretsloppsanpassning av samhället, anges attanvändningen av amalgam inom barn- och ungdom-standvården bör avvecklas fr.o.m. den 1 juli 1995.Vidare anges att amalgam inom vuxentandvården börupphöra , dock senast till år 1997.Regeringens ställningstaganden delades av riksdagen.I miljömålspropositionen , 1997/98, an-ges som regeringens bedömning att användningen avkvicksilver bör upphöra till år 2000.I samband med budgetpropositionen för år 1999aviserade regeringen att den avser att driva frågan omamalgamförbud efter en ändring i EU:s medicintek-niska direktiv, för att träda i kraft senast år 2001.EU sätter käppar i hjulet. Regeringen menar attändringen av det medicintekniska direktivet fick enutformning som troligen inte möjliggör ett amalgam-förbud. Dessutom har EU ingått avtalmed andra länder om medicintekniska produkter.Konsekvenserna av dessa nya avtal för möjlighetenatt förbjuda amalgam är inte utredda. Miljöpartietanser att vi inte kan vänta och spekulera om möjlig-heterna längre. Vi måste våga utmana EU-systemetredan nu. Endast då kan vi få ett korrekt svar på ommöjligheten till förbud finns eller inte. Genom attanmäla ett nationellt förbud kan också drivapå om ett EU-förbud mot amalgam.Riksdagen beslutade att avskaffa sub-ventionerna föra amalgamfyllningar. Det var en vik-tig signal från den politiska nivån, att det är dags attupphöra att sätta in kvicksilverhaltiga material i män-niskokroppen. Oavsett om amalgamanvändningenfasas ut så kommer människor inom överskådlig tidatt vara amalgambärare. räknar man medatt det förvaras ca rent kvicksilver i den svens-ka befolkningens munnar, kvicksilver som på olikasätt förgiftar vår livsmiljö. Vi kräver alltså att amal-gam ska avvecklas av både miljö- och hälsoskäl. Vikommer att återkomma med ett sådant krav ända tillsett amalgamförbud är infört.Det rapporterades att amalgam sätts in i tändernapå barn som kan vara svåra att behandla med argu-mentet att det går fortare och håller längre. Det ärmånga barn i en del landsting som har fått sina tänderlagade med amalgam. För andra barn finns däremoten överenskommelse mellan , där tandvårdshuvudmännenåtagit sig att upphöra med användningen av amalgaminom barn- och ungdomstandvården. Men har drivit igenom ett undantag förbarn som kan vara svåra att behandla.Det är orimligt att dessa barn ska utsättas för ris-ken med amalgamfyllningar. Att det går fortare ochhåller längre borde inte vara ett rimligt argument fördessa barn när det inte anses rimligt för andra barn.Risken för biverkningar är naturligtvis lika stor. An-ledningen till att barn ska skyddas från amalgam äratt de inte kan värja sig och protestera. Det finnsalternativa lagningsmaterial. Tillämpningen skiljersig åt mellan olika län och regioner. Vissa har ettgenerellt förbud som gäller alla barn. t.ex.kommer att införa ett förbud mot amalgam i barn-tandvården . anser att Soci-aldepartementet måste inleda en diskus-sion med i syfte att få igenom ettgenerellt förbud mot att använda amalgam även påbarn som kan vara svårbehandlade.Biverkningsregistreringen för dentalmaterial harhittills inte fungerat. flyttas ansvaret till , men biverkningar ska anmälas till respek-tive tillverkare av dentalmaterial. Läkemedelsverketfår bara en kopia. Detta system kommer inte att geden information som behövs för att följa utvecklingenav biverkningar.