prot · GO0956 · 2001-01-25 00:00:00 — har också frågat vilka åtgärdernäringsministern avser vidta för att ytterligare minskautsläppen av klimatgaser i Sverige.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Innan jag svarar på frågorna vill jag hänvisa till enannan interpellationsdebatt med näringsministern den16 januari om fossilbränsleanvändningen i vilkenfrågor om transporter och drivmedel också behandla-des.Klimatfrågan och fordonsparkens bidrag till ut-släppen av koldioxid är ett område som regeringen ärdjupt engagerad i och prioriterar.När det gäller frågan om nollemissionsfordon villjag erinra om att med utgångspunkt i dentrafikpolitiska propositionen har antagit flera miljö-mål som avser avgasutsläpp från motorfordon. Detgäller bl.a. en stabilisering av koldioxidutsläppen tillår 2000 nivå. Vidare gäller att utsläppenav kväveoxider ska minskas med till år2005 jämfört med år 1995.För att uppnå dessa mål måste ett flertal åtgärdervidtas. Regeringen avser bl.a. att utarbeta en strategiför utveckling och introduktion av alternativa bräns-len . Regeringen har ingått ettavtal om ett sexårigt samverkansprogram med bilin-dustrin om forskning och utveckling av miljövänliga-re bilar. I skattelagstiftningen underlättas introduktio-nen av el- och hybridbilar genom en femårig fordons-skattefrihet. Miljöklassystemet för bilar är teknikdri-vande och ger drivkrafter för de renaste bilarna medframtida teknik.Miljökrav på drivmedel och fordon omfattas avinternationellt harmoniserade regler. Dessa regleromfattar inte utsläpp av koldioxid. Sverigedeltar i det internationella arbetet med att utvecklabränsleeffektiv teknik. Det finns olika metoder attinföra sådan teknik. har valt linjen att kvotera innollemissionsfordon. Svagheten med denna metod äratt den på intet sätt garanterar att bränsleförbrukning-en hos den övriga bilparken förbättras. Tvärtom finnsdet i en kraftig trend mot att personbilar ersättsav s.k. stadsjeepar, vilket naturligtvis är negativt förbränsleeffektiviteten. Den europeiska linjen har istället varit att åstadkomma en generell bränsleeffek-tivisering hos nya bilar. Bilindustrins frivilliga åta-gande att minska koldioxidutsläppen från nya bilarsom säljs inom EU kommer attvara av stor betydelse för transportsektorns utsläpp avkoldioxid.Mot bakgrund av detta är det inte nu aktuellt attanta ett särskilt mål för nollemissionsfordon.När det gäller frågan om offentlig upphandlingvill jag först konstatera att den offentliga upphand-lingen är omfattande och att en miljöinriktad in-köpspolitik kan bli ett mycket kraftfullt styrinstru-ment i miljöarbetet. Delegationen för ekologisk håll-bar upphandling har till uppgift att arbeta pådrivandeför att den offentliga upphandlingen ska vara ett in-strument för att åstadkomma en ekologiskt hållbarutveckling. Delegationen har bl.a. tagit fram förslagtill upphandling av transporter i offentlig sektor. Fo-kus har lagts på transporter som ger upphov till ut-släpp av koldioxid.Arbetet med miljöledningssystem, både inom of-fentlig och privat verksamhet, bidrar tillatt miljöanpassade alternativ väljs. Som exempel kannämnas att och vissa kommuner redan harinfört upphandlingskrav som premierar arbetsmaski-ner och lastbilar med låga utsläpp. Väl fungerandeupphandlingskrav kan ha en påtagligt styrande effekt,men det är viktigt att kraven är samordnade mellanolika aktörer. Delegationen för ekologisk hållbarupphandling arbetar också med att ta fram ett Inter-netbaserat verktyg för den offentliga förvaltningen.Syftet med verktyget är att bättre kunna samordnamiljökraven.När det slutligen gäller frågan om ytterligare åt-gärder för att minska utsläppen av klimatpåverkandegaser måste jag hänvisa till en kommande klimatpro-position som är under beredning. Syf-tet med propositionen är att lägga fram en strategi föratt minska utsläppen av klimatgaser för Sverige.Detta kommer naturligtvis att ha betydelse för utsläp-pen inom transportsektorn likväl som för andra sekto-rer.Anf. 155 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Låt migbörja med att anknyta till den föregående interpella-tionsdebatten eftersom jag också i min interpellationberörde upphandlingsfrågorna och upphandlingsfrå-gornas vikt.Jag har uppmärksammat att det är väldigt olikahur man hanterar de här frågorna. Det har åtminstonevarit så. signalerar miljöministern nya tag på dethär området. Det välkomnar jag. Man måste ordent-ligt ta med t.ex. detta med utsläpp av koldioxid somen viktig faktor vid upphandlingen. Det är viktigt attstaten och kommunerna agerar som ett gott föredömeoch ställer stora krav på de fordon som upphandlas attde ska vara allmänt miljöanpassade och också ha lågautsläpp av koldioxid. vill jag säga att det ärviktigt att man inte diskriminerar någon teknik somuppfyller uppställda krav. Det är viktigt att man gören teknikneutral och teknologineutral upphandling.Bakgrunden till min interpellation som skrevs islutet av november var den då pågående Haagkonfe-rensen som aktualiserade de här frågorna väldigttydligt. har vi dessutom fått en rapportfrån FN:s klimatexperter som ytterligare understrykerallvaret i klimatfrågorna. Under slutdelen av förraåret fick vi här i exempel på situationer närdet gäller väder, vind och översvämningar sommånga av oss misstänker har ett klart samband medde ökande koldioxidutsläppen och klimatpåverkanruntom i världen. Därför finns det stor anledning attta de här frågorna på största allvar och arbeta inten-sivt med att komma någonstans.När nu är ordförandeland i EU förväntarvi oss här i att regeringen är starkt pådri-vande och verkligen engagerar sig och driver på dehär frågorna så att de kommer framåt. Jag tror att viär väldigt många som är otåliga och tycker att dethänder alldeles för lite.Miljöministern nämnde i sitt svar att man harställt upp konkreta mål för t.ex. en stabilisering avkoldioxidutsläppen. När man då stämmer av de kon-kreta miljömålen för transportsektorn och tittar hurdet går kan man konstatera att vi går baklänges. Viklarar inte av de delmål vi har ställt upp. Det konsta-terade regeringen själv i sin budgetproposition i hös-tas. Då finns det naturligtvis anledning att vara själv-kritisk och fundera om vi kan göra något annorlunda,något tydligare och något kraftfullare.Jag är alldeles övertygad om att , som än-då har en stor medvetenhet på det här området harchans att vara föregångare, precis som vi har varit närdet gäller bioteknik och telekomområdet. Vi kan sehur andra länder i har lyckats vara framsyntaoch gå före.Vi kan ta och energiområdet som exem-pel. Där är nu vindkraftens andel uppe i . I kärn-kraftsdebatten dömdes det ut som fullständigt ut-siktslös och som rena nippran att man skulle ha någonchans att få särskilt mycket tillskott av vindkraften.Tyskland har varit föregångare när det gäller attutveckla solenergin.I har vi en jättechans att bli föregångarejust när det gäller alternativa miljöriktiga bränslengenom vår stora tillgång till skogsråvara. Det kan blien avgörande viktig faktor när det gäller att utvecklanya och miljöanpassade bränslen.Låt mig också berätta att -jag vet inte om miljöministern hade annat för sig då -pågick det ett väldigt intressant seminarium Strategiför bränslen i framtida fordon. Det ägde rum på SJ:skonferenscentrum vid . Det illustre-rade väldigt tydligt vilket intresse det finns från bran-schen och från engagerade människor att åstadkommanågot på det här området. Man gick igenom alla deolika tekniker som är aktuella och de olika bränslensom finns.Jag är alldeles övertygad om att tiden är mogenför regering och riksdag att nu ta ytterligare steg pådet här området.Jag vill avsluta med att fråga miljöministern omhan är beredd att medverka till att vi nu formar engemensam nationell strategi med konkreta mål för attkomma någon vart på det här området.Anf. 156 ():Fru talman! Jag vill ta det här tillfället i akt attställa frågor främst när det gäller den tredje frågansom ställde i sin interpellation ochsom gäller åtgärder för att minska de totala klimatpå-verkande utsläppen.Vi tror att det är angeläget att få till stånd över-enskommelser om miniminivåer för koldioxidskatter iförsta hand inom EU. Det ser ju inte så hoppfullt utnär det gäller möjigheten att åstadkomma det.Internationell handel med utsläppsrätter borde va-ra möjlig att etablera. Jag skulle vilja fråga: Hur be-dömer miljöministern möjligheterna att nåframgångar när det gäller överenskommelser om eninternationell handel med utsläppsrätter?I avvaktan på det borde vi kunna hitta på någon-ting svenskt. Jag frågar det mot bakgrund även avdelrapporten från - jag tror att den heter så - Utred-ningen om möjligheterna att utnyttja Kyotoprotokol-lets flexibla mekanismer i . Mot bakgrund avdet här, finns det inte läge och möjligheter att nu hittapå något svenskt, eftersom det ser ut att dröja, medkoldioxidskatter och med handel med utsläppsrätter?Anf. 157 Miljöminister ():Fru talman! Jag är medveten, , omdet stora intresset för att hitta alternativa bränslen.Det är mycket glädjande. Jag försöker följa den ut-vecklingen så mycket som möjligt, även om jag just iförmiddags var upptagen av regeringssammanträdenoch inte kunde delta i den säkert spännande konferenssom berättade om.Här finns det mycket att göra. Inte minst är det lo-vande, vilket också tog upp, när detgäller möjligheten att använda skogsråvara till denhär typen av bränslen. Det har förmodligen ocksåbättre miljöeffekter. Framtagandet av själva råvaranför bränslena kan förmodligen göras mer miljövänligtän när det gäller många andra alternativ.Här håller vi , som säkert både känner till, på att utarbeta enstrategi för hur vi ska hantera de här frågorna för attvi ska få mer av ett helhetsgrepp över det än vad vihar haft . Vi har i och för sig stött sådana härprojekt genom s.k. projektdispenser, vilket är möjligtatt göra. Det har vi gjort i viss utsträckning. Det är ettsätt att skapa skattemässiga incitament för framtag-ningen av de här bränslena.Jag tycker också att vi har mycket att lära när detgäller vindkraft från och solkraft inte minstfrån . Solkraft kan faktiskt även i vårt klimatge ett verksamt bidrag till energiförsörjningen. Viborde kunna bygga lite grann, tycker man, på detfaktum att vi i har världsrekord genom Ång-strömslaboratoriet i energieffektivitet i solceller. Detvisar att det finns en forskningsmässig och tekniskbas också inom den här delen när det gäller förnybarenergi.Harald tog upp frågan om hur vi skaanvända utsläppsrätter och de övriga flexibla meka-nismerna inom Kyotoprotokollet.Vi har redan genom den verksamhet vi bedriver isamarbete med de baltiska länderna på andra sidanÖstersjön genomfört ett antal projekt. De kan ses somförprojekt till en av de alternativa mekanismerna, detsom kallas för gemensamt införande. Det har vi redanprövat.Vi ligger ganska långt framme i och i EUnär det gäller att förbereda användningen av utsläpps-rätter. Jag ser att det här kommer att kunna få enganska stor betydelse.Sedan togs frågan om hur man håller mål upp. Jagär ganska glad över att vi verkar kunna ha nått måletför utsläpp av klimatgaser för , mot de allraflesta bedömningar som gjordes tidigare - målet attha samma utsläppsnivå som vi hade 1990. Dethar vi gjort som bruttonationalproduktenhar stigit med . Vi visar nu att det gåratt skilja ut kurvorna över miljöpåverkan och kurvor-na över den ekonomiska tillväxten. Det är en braerfarenhet att den möjligheten finns. Vi vet nu en heldel om hur man bär sig åt när man gör det.Det kommer att vara oerhört viktigt när nu rege-ringen, som ni vet, har lagt fast målet tillminus . har vi naturligtvis ambitionenatt ha en positiv ekonomisk utveckling också underden tioårsperioden.Anf. 158 ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att jag ärglad att miljöministern är optimistisk och anslår ettoptimistiskt tonläge i de här frågorna. Jag har möttmånga socialdemokratiska ministrar somhar uppträtt radikalt annorlunda när det gäller be-dömningen av vilken potential olika energislag kanha. Jag vill bara påminna om hur det lät i kärnkrafts-debatten och när det gällde detta med vindkraft.Danmark har visat att det faktiskt är praktiskttillämpbart och framgångsrikt. Det ger dessutomenorma exportintäkter till som land.Några kommentarer ytterligare. Jag pratade om ennationell strategi. Miljöministern pratade om en stra-tegi som regeringen skulle utarbeta. Vi behöver intetvista om vilken etikett vi ska sätta på detta. Det vik-tiga är att vi åstadkommer en strategi som riksdag,regering och alla övriga aktörer på området kan varaöverens om och som sätter upp konkreta mål sominnebär att man får fart på utvecklingen.Jag hoppas också - och jag skulle vilja få ett be-sked på den punkten - att miljöministern är beredd attmedverka till någon motsvarande strategi på EU-området. Vi vet ju att man inte har kommit lika långt ide allra flesta länder. Vi vet också att i EU:s egetgreen paper säger man att det skulle behövas avalternativa bränslen för att komma någonvart när det gäller att reducera koldioxid och miljöan-passa utvecklingen.Det är intressant att det gamla oljebolaget nubörjar kalla sig själv, inte , utanBeyond . Det illustrerar att det finns ettintresse även hos de gamla stora oljeaktörerna attfaktiskt förändra sin inriktning och anpassa sig tillutvecklingen.Några ord om forskning. , menar jag,satsas det alldeles för lite på det området, särskilt iförhållande till den potential som finns med hänsyntill klimatfrågan osv. Det gäller just forskning omproduktion av alternativa drivmedel. Som jag sade imitt tidigare inlägg är jag övertygad om att Sverigehar en väldig potential just på detta område.Energimyndigheten, som har huvudansvaret förproduktion av drivmedel och forskning på det härområdet, har ca , om jaghar förstått det rätt. Av detta går 30 miljoner till eta-nolforskning. Det är ju okej. Bioalkoholerna är enviktig del i detta. Men totalt sett blir det alldeles förlite.Miljöministern pratade också om skattefrågorna.Då menar jag och att det är lite märkligtoch nästan perverst att man nu arbetar med koldiox-idskatt, att man planerar för koldioxidskatt på förny-elsebara och bevisat koldioxidneutrala drivmedel. Ärmiljöministern beredd att ompröva de signalerna ochse till att man får det, som miljöministern sade, skat-temässiga incitament för att faktiskt satsa på det härområdet? Det är ju precis motsatsen när man aviseraratt man ska ta ut skatt på biobränslen.I dag är energiskatten differentierad med hänsyntill miljöklassning av bensin och diesel, baserat på detman uppfattar som giftighet hos drivmedlet. Här finnsdet mycket onödiga och snäva tekniska parametrarsom stänger ute miljövänligare alternativ. Det svens-ka mijlöklassningssystemet för drivmedel borde sesöver, särskilt för diesel. Där skiljer vi oss, om jag harförstått saken rätt, från EU och EU:s direktiv.Innovation och utveckling kräver långsiktiga ochstabila villkor. Här borde det vara klara besked frånregering och riksdag till alla aktörer på området.Anf. 159 ():Fru talman! Jag läser ett pressmeddelande frånNäringsdepartementet som handlar om den utredningsom jag nämnde, Utredningen om möjligheterna attutnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismer iSverige.I pressmeddelandet säger man bl.a: Vi måste hittade minst kostsamma lösningarna för att begränsautsläppen av växthusgaser. En utgångspunkt i utred-ningens arbete är att Kyotoprotokollet kommer attträda i kraft och att en internationell marknad förhandel med utsläppsrätter kommer att etableras.Om så sker, säger man vidare i pressmeddelandet,kommer ett mycket kraftfullt styrmedel att introduce-ras genom bl.a. transport-, miljö- och energisektorer-na och i synnerhet på användningen av fossila bräns-len.Det kommer att läggas ett tak på utsläppsrätterna.Detta tak beslutas av regering och riksdag som däri-genom har kontroll på den totala mängden utsläpp,avslutas pressmeddelandet.Jag är nyfiken på vad som avses med "detta takbeslutas av". Är det beslut som kommer att fattas vidsidan av de många och stora klimatbesluten som såsmåningom kommer? Vad är det för beslut, och närkommer de att fattas?Anf. 160 Miljöminister ():Fru talman! Vi ska väl inte fördjupa oss i om detska vara nationell strategi eller strategi. Jag kännermig i högsta grad som ledamot av en nationell rege-ring. Den strategi som jag tänker mig kan man nogkalla nationell.Vi ska självfallet arbeta för att få fram en strategipå EU-området. Där har vi nu två dokument somkommer att vara viktiga.Vi har det sjätte miljöhandelsprogrammet som vinu ska börja behandla och som presenterades av Mar-got i går. Det innehåller naturligtvis en heldel om klimatfrågan som ett av de viktigaste miljö-hoten och ett av de viktigaste hoten mot hållbar ut-veckling.Vi håller på att arbeta på en europeisk klimatstra-tegi där det nu finns ett dokument med en första in-riktning. Det kommer att bli en viktig fråga under detsvenska ordförandeskapet. Vi kommer naturligtvis attgöra vad vi kan för att driva frågan på ett så bra sättsom möjligt.När det gäller de ansträngningar som måste görasnationellt och förhoppningsvis kommer att göras iländer som inte har samma syn på de här frågornasom EU och , kan allmänt sägas att denskrämmande rapport som kom från deninternationella klimatpanelen verkligen bidrar till attfolk, regeringar och företag börjar tänka igenom deproblem och utmaningar vi tillsammans står inför.Så till fråga om taket. Jag harinte läst just det pressmeddelandet. Men handelninom ett land med utsläppsrätter måste ju fungera såatt man bestämmer hur mycket utsläpp som ska ac-cepteras från det område som handeln ska omfatta.De siffrorna måste ju stämma med de åtaganden somlandet har i enlighet med Kyotoprotokollet, eller medden bubbla som vi arbetar med inom EU när det gäl-ler olika länders möjligheter att släppa ut växthusga-ser.Marknaden kommer att på något sätt bestämmapriset för koldioxidutsläppen när det gäller den han-del som pågårJag ser det här som ett intressant sätt att åstad-komma en förändring till minsta möjliga kostnad. Detfinns säkert en mängd andra faktorer som måste vä-gas in när man skapar en sådan här marknad.Man får vara försiktig när man översätter det härinternationellt. Vi vill ju att varje land ska genomföraegna åtgärder och inte bara kunna förlita sig på möj-ligheten att handla utsläppsrätter internationellt.Jag måste ta tillfället i akt och ställa en fråga. Viär ju överens om hur viktiga de här frågorna är. Vihar ett statlig stöd till lokala investeringsprogram somhar gett väldigt positiva resultat. Vi kommer att spara1,i koldioxidutsläpp genom de sats-ningar vi har gjort . Det är av detotala svenska utsläppen.Det handlar om trafiken, men kanske mer om an-nan energianvändning.Min fråga till er är om vi inte tillsammans skullekunna komma överens. Jag försöker att se till att dethär programmet finns kvar. Ni försöker övertyga erapartier om att det här faktiskt är väldigt bra miljöpo-litik.Anf. 161 ():Fru talman! För att börja med det sista inläggetfrån miljöministern vill jag säga att det ju normalt ärvi som ställer frågor till statsråden, men att det natur-ligtvis är fritt fram att ställa frågor även till oss.Jag är självklart öppen för att diskutera allt som äreffektivt och rationellt för att få bra effekt av en sådanhär nationell strategi och EU-strategi. Dessvärre harriksdagens revisorer inte riktigt samma uppfattningsom miljöministern om att detta har varit så fram-gångsrikt och effektivt.Låt oss lova varandra att läsa på detta en gång tilloch överväga saken. Jag hoppas verkligen att vi inteska behöva låsa oss i intagna ståndpunkter och förevigt stå fast vid dem om de inte är alldeles korrekta.Men, som sagt, om jag har läst revisorerrätt, har de också tyckt att det här kanske inte är all-deles optimalt använda pengar.Apropå omprövning: Kan vi i miljöministernssista inlägg få motsvarande positiva besked om attmiljöministern också är beredd att ompröva den avi-serade biobränsleskatten? Vi borde kunna vara över-ens om att det är fel signaler att avisera sådant när vi istället behöver skynda på och stimulera en utvecklingåt det här hållet.Miljöministern sade också att han är beredd attjobba för en strategi på EU-området. Det är då intres-sant att ta upp frågan om EU:s miljöoljedirektiv.Enligt min mening borde det modifieras så att dettydligt särbehandlar alternativa miljövänliga koldi-oxidneutrala drivmedel. Alternativt kan kanske ettnytt direktiv arbetas fram för alternativa drivmedel.En del experter, bl.a. i , anser ju att minera-loljedirektivet egentligen handlar om just fossiladrivmedel och bränslen, och ingenting annat. Mankan ju fundera på om den tolkningen är användbar.Så till frågan om miljöklassning av fordon.I dag upplever många att det är litet lustigt atttunga törstiga fordon kan hamna i de bästa klasserna.Är miljöministern beredd att medverka till en översynav klassningen av fordon så att den verkligen blirteknikdrivande och miljöanpassande?Anf. 162 Miljöminister ():Fru talman! Det har riktats kritik mot de här pro-grammen. Det är ganska naturligt. De här program-men är ganska nya. De startade för två sedan.Det fanns vissa begränsade inkörningsproblem. inte ta risken att möta sådana problem, ska manaldrig göra någonting.Det är ingen grundkritik mot programmet. Vi kantvärtom visa att det är väldigt positiva effekter. Vi hardessutom undan för undan rättat till de brister somhar påpekats.Jag är ändå glad över den ganska positiva bedöm-ning som mitt lilla påpekande ledde till.Självfallet ska förnybara bränslen aldrig någonsinha koldioxidskatt, om de är förnybara på ett sätt somgör att de inte har klimatpåverkan. Vi har ju koldiox-idskatten just för att premiera bränslen som inte harklimatpåverkan.Det används en del bränslen , en del etanolosv., där det är tveksamt om de har de här positivaklimateffekterna.Men inga förnybara ur klimatsynpunkt acceptablabränslen ska ha koldioxidskatt, eftersom de inte gerupphov till koldioxidutsläpp.Jag tycker också att mineraloljedirektivet bör sesöver på något sätt. Själva namnet tyder ju på att detfrån början var mineraloljor som skulle avses. Detstämmer inte riktigt med de ambitioner vi har attintroducera bättre förnybara bränslen. Här finns detmöjligheter att göra förbättringar.När det gäller törstiga bilar i de bästa miljöklas-serna vill jag säga att stora bilar som har betydligtbättre miljöprestanda än andra stora bilar kan få denhär premieringen. Man kan diskutera om det är värtdet med tanke på att de ur andra synpunkter, t.ex. närdet gäller koldioxidutsläpp, inte är särskilt positiva.De har alltså andra miljöeffekter. har vityckt att det finns skäl att prioritera det.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2000/01:155 omformalinspridning vid begravningarAnf. 163 Miljöminister ():Fru talman! Per har frågat mig vad jag av-ser att göra för att komma till rätta med de mil-jöproblem som kan uppstå när man vid kistbegrav-ningar har balsamerat avlidna med formalin.Formalin är en vattenlösning av formaldehyd somi koncentrerad form ger upphov till effekter på hälsaoch miljö. Formaldehyd kan ge upphov till allergieroch till irritation i ögonen, andningsorganen och påhuden. Formaldehyd misstänks också kunna ge upp-hov till vissa cancerformer. Ämnet klassificerasemellertid inte som miljöfarligt enligt den bedömningsom är utförd av experterna i EU:s klassificerings-grupp.Formaldehyden, som är vattenlöslig, bryts i natu-ren snabbt ned till myrsyra och därefter med hjälp avmikroorganismer i jorden till koldioxid och vatten.Såväl Kemikalieinspektionen som Naturvårdsverketgör den bedömningen att de mängder som kommerut i miljön på grund av att formalin används vid bal-samering av avlidna personer inte utgör ett mil-jöproblem. I de ansvariga myndigheternas arbete, iförsta hand Kemikalieinspektionen och , ingår att kontinuerligt bevaka att användningav kemikalier inte ger upphov till negativa effekter påhälsa och miljö.