prot · GP0914 · 2001-10-18 00:00:00 — Men jag vill ändå peka påatt en förändring som kan ge enhetligare tillämpningav skattereglerna och bidra till att kontroll-nivåerna också blir mera likartade över hela landet ärnödvändig för att upprätthålla förtroendet för skatte-systemet.Fru talman! Med detta har jag haft ambitionen attsätta fokus på att välfärden är beroende av att detfinns förtroende för välfärdens finansiering. Jag ärövertygad om att vi behöver en framtida politiskdebatt om de problem som skatteundandragandeninnebär.Anf. 55 CATHARINGA () re-plik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Per ErikGranström. Han säger att det finns ett samband mel-lan inkomster och verksamheter när det gäller detsom finansieras av skatter. Per talarhela tiden om att man måste få in mer skattemedel.Men han säger ingenting om hur man ska kunna ökainkomsterna på den andra sidan ekvationen, nämligenhur man ska kunna öka tillväxten. Vore inte det enbra idé, Per , att också koncentrera sigpå hur man ska kunna öka tillväxten och på det visetfå in mer skatteintäkter även i en socialdemokratiskvärld?Jag skulle i och för sig vilja minska skattetrycket,men jag tycker att det vore intressant att höra om niinte funderar ibland över att ändra skattetrycket på ettsådant sätt att tillväxten ökar. Det är ju inte bara kon-trollen som är det viktiga. Man kan faktiskt öka denandra sidan också. Det kan kanske t.o.m. vara så attskatterna är så höga att de motverkar syftet i längden.Anf. 56 PER () re-plik:Fru talman! Jag hade i mitt anförande ambitionenatt peka på det förhållandet att vi inte får in alla deskattekronor som vi här i har beslutat om.Jag är av den uppfattningen att detta förhållande i sintur bidrar till att vi inte får den tillväxt som skullevara möjlig. Det finns alltså ett samband mellan attstimulera ökad tillväxt och att få in de skattemedelsom är beslutade.Anf. 57 () replik:Fru talman! Jag vill då än en gång påpeka att till-växten och välfärden inte skapas av skatteintäkter.Både tillväxt och välfärd skapas av människor somarbetar i stället för att vara arbetslösa och av företaga-re som kan utveckla sina företag. Det är ju därifrånsom välfärden kommer, inte från skatteintäkterna.Anf. 58 PER () re-plik:Fru talman! Välfärd skapas av produktion, Catha-rina Hagen.Det är sedan väldigt väsentligt att jag också defi-nierar den socialdemokratiska välfärden som är ensolidarisk välfärd, och som alla har möjligheter att tadel av. Det är genom ett omfördelande system, där vitar in resurser till samhället och ser till att vi omför-delar dem till de människor som har behov av vård,omsorg eller transfereringar, som människor kommeri åtnjutande av välfärd. Skattesystemet har den rollennär det gäller välfärdsskapandet.Anf. 59 () re-plik:Fru talman! Per talar en hel delom svartjobb i samhället, och det är bra att han gördet. Det har vi anledning att göra från olika håll.Jag är mycket orolig för den utveckling vi ser medden ökande andelen svartjobb. Vi får i alla fall signa-ler om att sådant förekommer i ökande utsträckning.Riksförsäkringsverket gjorde en stor undersök-ning . Om jag minns rätt gav denvid handen att över 800 000 svenskar jobbade svart,inte på heltid utan det normala var några timmar.Över en miljon svenskar var beredda att köpa svartatjänster. Vilken slutsats drar Per avdetta?I denna undersökning visade det sig att särskiltungdomar var benägna att jobba svart. Vi har föresla-git kraftigt höjda grundavdrag, dvs. att man på siktkan ha skattefria inkomster på , menvårt förslag är nu . Hur tror Per att ett sådant förslag skulle påverka utveckling-en för ungdomars syn på svartjobb?Anf. 60 PER () re-plik:Fru talman! En sådan här undersökning kan alltidgenomföras där man ensidigt frågar: Är du beredd attta ett svartjobb, eller är du beredd att köpa svartatjänster? Jag tror att man då, precis som redovisar, får många ja-svar.Men man kan också ställa den andra delen av frå-gan: Är du beredd att jobba svart om du inte får nå-gon sjukersättning, om du inte får någon pension ochom du inte får tillgång till samhällets välfärdstjänster?Då tror jag att svaret på frågan skulle bli ett annat.Jag tror att det är samma sak när en person köperen tjänst eller en vara, att man säger att man är bereddatt köpa den svart. Men kan då också ställa frågan: Ärdu beredd att köpa den här varan svart om du inte fårnågon garanti på att varan fungerar? Då tror jag inteatt lika många hade svarat ja på frågan.Det är det här det handlar om, . 61 () re-plik:Fru talman! Jag vill gärna göra klart för Per ErikGranström att det inte var jag som hade formuleratfrågorna, utan det var en myndighet som gick in medbetydande resurser och gjorde detta efter bästa för-måga, Riksförsäkringsverket.Jag får en känsla av att när Per om detta försöker han glida undan det hela ge-nom att bortförklara undersökningen och säga att detinte är så utbrett med svartjobb. Men det är att blundaför verkligheten, vill jag nog påstå.Min slutsats är trots allt den att också skattetryck-et har bäring på människors syn på svartjobb. Jag trorexempelvis att en skattebefrielse av en större andel aven inkomst verkningsfullt skulle kunna bidra till attminska antalet svartjobb. Höjt grundavdrag är ettexempel på en sådan åtgärd som jag tror är viktig.Också skattereduktion för hemnära tjänster tror jag ärett exempel på hur vi skulle kunna omvandla svartajobb till vita. Vi kan inte bara diskutera svartjobbenmed utgångspunkt i kontrollperspektivet, utan ocksåmed utgångspunkt i skattetrycksperspektivet.Anf. 62 PER () re-plik:Fru talman! Med all respekt för myndigheter ochopinionsundersökare vet jag att de också ibland för-enklar frågeställningen, men vi ska inte tala om demsom inte är närvarande här i kammaren.Carl tar egentligen upp det som vä-sentligt skiljer oss socialdemokrater från er modera-ter. markerar just detta att man skasänka skatten och att om man sänkte skatten på hem-nära tjänster skulle man få mindre av svartjobb. Detär här vi skiljer oss åt, . Det är näm-ligen så att vi socialdemokrater inte är beredda attbacka bara för att man tillämpar otillåtna medel, utanvi vill ha regler som efterlevs. Vi är övertygade omatt om vi börjar att backa på den punkten kommer viständigt att få backa. Då kommer vi aldrig att få innågra skatter.Vi måste se till att vi har system som vinner re-spekt och efterlevs.Anf. 63 ():Fru talman! Vi lever i ett klassamhälle. Klyftornamellan rik och fattig har ökat.Jag har i möten med människor runtom i vårt landtydligt märkt att i spåren av den ekonomiska krisens90-tal har solidariteten och rättvisan fått stå tillbakaför egoismen och de vassa armbågarna.Det ska sägas att vi socialdemokrater bär ett an-svar för hur förhållandena mellan människor i vårtland ser ut. Vi har inte alltid förmått att föra en politiksom är i överensstämmelse med våra grundläggandeidéer.Under de svåra åren förde vi en politik, inte därföratt vi ville utan därför att vi tvingades till det, somdrabbade många medborgare hårt. Det har i kommu-ner och landsting handlat om större klasser i skolan,färre personal i äldreomsorgen och längre köer tillsjukvården. Det har handlat om lägre a-kassa, sämresjuk- och föräldraförsäkring. Ja, listan kan göras lång.Allt detta är ett resultat av saneringen av statsfinan-serna och en bestämd vilja att komma ur marknadensoch långivarnas grepp, men viktigast, ambitionen attlångsiktigt rädda välfärdssamhället.Stora ekonomiska klyftor mellan människor ska-par en social oro. Känslan av att stå utanför är farlig.Den föder en frustration och en ilska som inget sam-hället mår bra av.Det finns i det socialdemokratiska partiet ett djuptengagemang för att komma till rätta med de revor ivälfärden som 90-talets ekonomiska politik har orsa-kat. En dagordning med välfärdsstaten som utgångs-punkt växer fram där rättvisan, solidariteten och jäm-likheten sätts i förgrunden.Fru talman! Skatterna har varit och kommer attvara av stor betydelse i byggandet av ett mer rättvistoch jämlikt Sverige.Inkomstskatten för privatpersoner svarar för överen tredjedel av skatteintäkterna. Med andra ord utgörde en mycket viktig del i finansieringen av välfärden.Skatter och välfärd är två sidor av samma mynt.Den statliga inkomstskatten bidrar med ca 32 miljar-der till statskassan . De som har de hög-sta inkomsterna ska med en statlig inkomstskatt varamed och bidra lite mer till våra gemensamma åtagan-den än de som tjänar mindre. betalade 1,3miljoner personer statlig inkomstskatt. höjsgränsen så att bara de som tjänar över 24 200 permånad betalar denna statliga skatt. Det innebär att133 000 färre eller av samtliga in-komsttagare kommer att betala statlig inkomstskatt.För att ytterligare stärka rättvisan och välfärdenbetalar de som har de allra högsta inkomsterna istatlig inkomstskatt i stället för . Det tycker jagär rätt och riktigt när vi ser hur klyftorna har ökat ivårt land. Denna skatt döptes till solidaritetsskatt aven annan ledamot i skatteutskottet i en tidigare all-mänpolitisk debatt. Jag tycker att det är ett utmärktnamn som väl beskriver syftet med skatten. Solidari-tetsskatt betalas av dem som tjänar mer än 35 900i månaden, och det är av samtliga in-komsttagare.Med en bibehållen statlig inkomstskatt, en solida-ritetsskatt på de allra högsta inkomsterna och en för-längning av skattereduktionen för låginkomsttagarnaskärper vi socialdemokrater den fördelningspolitiskaprofilen, som vi säkerställer starka statsfi-nanser och möjliggör kraftfulla satsningar på välfär-den de kommande åren.Fru talman! Som ett led i att få ordning på eko-nomin efter det borgerliga vanstyret under den förstahälften av 90-talet tvingades vi socialdemokraterinföra en egenavgift i pensionssystemet. Egenavgiftenär avdragsgill, vilket gör att den som har högre in-komst, och därmed högre skattesats, kan dra av merän den som har låg inkomst. Detta är inte en rättvispolitik. påbörjade vi ett stegvis bortta-gande av effekterna av denna orättvisa skatt. Nästa årfortsätter vi med ännu ett steg. På så sätt får lågin-komsttagarna ytterligare lite mer pengar i plånbokenvarje månad som vi tar ytterligare ett stegmot att helt ta bort den orättvisa som finnsinbyggd i egenavgiftssystemet.Fru talman! Det jag här har redovisat räcker inteför att komma till rätta med orättvisorna, ojämlikhe-terna och klassklyftorna i samhället. Men det är enbra början. Ett starkt välfärdssamhälle som finansie-ras med rättvisa, omfördelande skatter - så vill vi gåfram. Även om vi inte har lyckats fullt ut visardetta på en framkomlig väg. Vår modell är den poli-tiska strategi som bäst klarar av att utjämna klas-sklyftor och skapa jämlikhet. Vi vill fortsätta på denvägen. Vi socialdemokrater ser klyftorna i samhället.Vi ser behovet av mer välfärd, inte mindre. Men, frutalman, vad drar för slutsatser? Hur villmoderaterna kämpa för mer rättvisa och solidaritet?Vi har här fått en del av svaret: Sänk skat-ten! Sänk skatten på aktier och kapital! Avskaffa skatten på förmögenheter!Slopa den statliga inkomstskatten! Satsa mindre resurser på kommuner ochlandsting och öka anslaget till det militära försvaret!Så möter orättvisorna i samhället. Så moderna svenska Högern minska klyftorna mel-lan dem som har och dem som inte har.Totalt vill sänka skatten med över80 miljarder kronor . Det räcker till barnbi-drag åt alla barn . Mesttjänar i vanlig ordning de som har de största inkoms-terna och förmögenheterna. Det känns lite tröstlöst attgång på gång höra gamla skattevals.Det är samma visa år ut och år in: Skattetrycket är förhögt, och det skulle vara orsaken till att det går sådåligt för . Och om det, som , går bra, då ärskatterna naturligtvis orsaken till att det inte går ännubättre. Nej, som socialdemokrat och folkdansaresäger jag: Hellre en socialdemokratisk välfärdshamboän en moderat skattesänkarvals.Fru talman! En sak är säker; det kommer att bli enstenhård politisk strid kring synen på välfärd ochskatter . På ena sida står Modera-terna, de rikas parti, med stora skattesänkningar,ökade klyftor och sämre välfärd. På andra sidan stården samlade arbetarrörelsen med Socialdemokraternai spetsen, där en solidariskt finansierad välfärd av godkvalitet går före skattesänkningar för höginkomstta-gare. Jag ser fram emot den striden.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag vill fråga hurhan ser på rättvisa skatter när det gäller småföretag. är det så att småföretag betalar dubbelt så högaskatter som stora företag. En aktiv småföretagare somhar sålt delar av sitt företag och fått betalt i aktier somhan inte kan avyttra genast riskerar genom få-mansbolagsreglerna att betala i skatt.Det finns många sådana företagare , som dess-utom riskerar att gå i personlig konkurs. Men bara detfaktum att man betalar av sin inkomst iskatt - är det rättvist, ?Anf. 65 () replik:Fru talman! Vi försöker moderniseradet skattesystem som finns för att det ska upple-vas som rättvist av alla människor i . Vikommer troligtvis aldrig att nå dithän, men det är detsättet som vi försöker behandla skattesystemet på.Jag skulle vilja ställa en motfråga till CatharinaHagen: Finns det någon skatt som intevill sänka?Anf. 66 () replik:Fru talman! Eftersom jag inte fick svar på minförsta fråga tänker jag fortsätta i samma anda. Nisäger inom Socialdemokraterna, ,att ni kommer att fortsätta verka mot orättvisa skatter.Hur är det då möjligt att man som socialdemokrat kansänka skatterna för exempelvis utländska experter?Socialdemokraterna har sagt att skälet är att ut-ländska experter inte får del av det svenska välfärds-samhället. Det är helt och hållet fel, för under dentidsbegränsade vistelsen i omfattas de utländ-ska nyckelpersonerna fullt ut av det svenska välfärds-systemet. De får skola, bostadsbidrag, barnbidrag,sjukvård och dagis. Vad är det för rättvisa med det,?Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag ser fram emot en motion frånCatharina om att ta bort den skatten.Vi sänker skatten och minskar utgifterna för storadelar av befolkning. Det menar vi har enväldigt positivt effekt även på produktionen fram-över. Jag tänkte att jag kunde inflika den upplysning-en med tanke på tidigare frågor tillandra deltagare i debatten.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! Jag noterar att totaltstruntar i frågor. Det gör att jag fåranledning att fundera över om det finns anledning förmig att ta replik på anförande.En motion om expertskatt finns i skatteutskottet.Vi har återkommit med det här förslaget om slopadexpertskatt. är mycket välkommenatt instämma i det yrkande vi har om att denna orätt-visa ska tas bort. Det kan vi alltså klara av på engång.Lennart talade om ökade klyftor och omrättvisa. Resonemanget var ganska obegripligt. Menpå en punkt skulle jag vilja att sig. Det gäller hur förslaget om maxtaxakan betraktas som rättvist. Det är tydligen helt rele-vant att genom att införa maxtaxan öka den dispo-nibla inkomsten för en höginkomsttagare med35 eller något i den stilen. Att man däremotska låta en person som har genomgått en lång utbild-ning också få möjlighet att betala tillbaka på studielå-net genom att reducera statsskatten är tydligen inte ettrelevant resonemang att föra i . 69 () replik:Fru talman! Jag tror inte att jag nämnde maxtaxan,men jag kan för all del gå in på den ändå. Vår tankemed maxtaxan är att den ska vara ett första steg motatt få en kostnadsfri förskola för alla barn i Sverige.Jag vill nog påstå att just maxtaxans införande har enväldigt god effekt på människors möjligheter att för-sörja sig via ökat arbete eftersom det tar bort margi-naleffekterna.Anf. 70 () re-plik:Fru talman! Maxtaxan har definitivt en påverkanpå människors möjligheter att försörja sig om dendisponibla inkomsten ökar med 30 000 eller 35 000kr. Däremot ökar den inte människors möjligheter attvälja inom barnomsorgen. Det är det som huvudin-vändningen i vår kritik.Jag tycker att ska vara lite merförsiktig i sitt ordval när han beskriver rättvisa ochorättvisa i samhälle. Med vårt förslag om höjda grun-davdrag och införande av ett förvärvsavdrag som göratt de breda skikten av låg- och medelinkomsttagarefår ökad disponibel inkomst tror jag att vi kommerbetydligt närmare ett samhälle där klyftorna minskar.Kan vi dessutom successivt sänka statsskatten och pådet viset göra det mer attraktivt med utbildning ocherfarenhet på arbetsmarknaden tror jag totalt sett attvi får en bättre struktur på skattesystemet och skaparbättre möjligheter för enskilda människor och företagi Sverige.Anf. 71 () replik:Fru talman! och vi socialdemokraterkommer troligtvis aldrig att komma till samma slut-sats när det gäller skatterna. Vi vill ha en skattefinan-sierad välfärd, och det vill inte moderaterna.Anf. 72 ():Fru talman! Om svenska folket är uppskattat efterförtjänst undandrar sig min bedömning. Däremotomsluts vi uppenbarligen av mytbildningens mångadimmor i skattedebatten. Jag tänker i detta inläggnärmare syna två av dessa myter med anknytning tillskatter och finansieringen av våra välfärdssystem.Många har säkert inbillat sig att det fanns en breduppslutning bakom principen att den offentliga sjuk-vården ska vara offentligt finansierad och demokra-tiskt styrd. Detta är uppenbarligen en myt, och denkrossas nu effektivt av den borgerliga majoriteten iRegion med i spetsen. I dagarnahar det nämligen avslöjats att det av den borgerligaregionmajoriteten bolagiserade och därmed från of-fentlig insyn i hög grad skyddade lasa-rett AB har tecknat avtal med två försäkringsbolagsom lovar sina kunder snabb behandling och förtur ikön.I ett fall handlar det om en elitidrottsförsäkring,där bolaget kräver att sjukhuset tar emot patienterinom . Förhandlingar om liknande avtalpågår med ett tredje försäkringsbolag. "Eftersom vibetalar bra, förväntar vi oss ett snabbt omhänderta-gande av våra kunder - - -", säger den ansvarige förett av de s.k. livlineavtalen.Betydelsen av plånbokens tjocklek har härmedbevisligen fått sitt definitiva genombrott i svensksjukvård och vårt solidariskt finansierade väl-färdssystem. Vad vi upplever är ännu ett moderatlettuppbrott från den generella välfärdspolitiken.När ledningen för sjukhusbolaget på detta sätt in-för livlinor för vissa köpstarka medborgargrupper,försvarar man handlingen med att det finns överkapa-citet och att man på grund av underskott i verksam-heten måste hitta andra inkomstkällor. Förvisso harsjukhusbolaget, som fungerar som en mark-nadsplats, indelat som det är i affärsområden enskamfilad ekonomi, trots att man fått upprepade ochymniga ekonomiska "blodtransfusioner" av region-ledningen. Men vad det gäller överkapaciteten inomde områden som fått ta del av dessa"blodtransfusioner" så motsvaras den av flaskhalsarinom andra områden.Logiken i resonemanget om att inga andra pati-enter drabbas förefaller inte helt knivskarp. Om"livline- och gräddfilsprincipen" bara ska tillämpasom det inte finns några köer så är hela systemet me-ningslöst. Varför köper man gräddfilsbiljetter omman inte ska kunna passera köer? Om å andra sidanen gräddfilspatient, vilket givetvis är tanken bakomsystemet, verkligen beviljas förtur blir ju innebördenatt detta sker på bekostnad av personer som redan ståri kön, varför möjligheterna att korta befintliga köerinte tas till vara.I ett solidariskt finansierat system ska med mittsynsätt lediga resurser på ett område sättas in på deområden där kapacitetsbrist råder, vilket fortfarandeär fallet inom flera "affärsområden" - o hemska ord -på sjukhusbolag. Väntetiderna på ope-rationer kan i vissa fall uppgå inomvissa sektorer, och patienter kan ibland få vänta hela30 veckor innan de kommer till röntgenundersökninginför en viktig operation.Införandet av gräddfiler inom akutsjukvården påHelsingborgs sjukhusbolag har inte oväntat framkal-lat starka reaktioner från allmänhetens sida. Dessareaktioner tycks också i någon mån att ha förorsakatvissa frossbrytningar hos regionens borgerliga led-ning. T.ex. har den kristdemokratiske ordföranden förden regionala etik- och värderingsberedningen beord-rat en översyn av avtalen och deras effekter ur etisksynpunkt. Smaka på ordet etik i sammanhanget. Hardet aldrig föresvävat att det äroetiskt, omoraliskt och osolidariskt att över huvudtaget teckna avtal som innebär att man kan köpa sigförbi köer? Detta är förstås bara en undanmanöver.Det enda riktiga och försvarbara är förstås att avtalenomedelbart rivs upp, vilket har krävts från socialde-mokratiskt håll.Det är en händelse som ser ut som en tanke att jagsom riksdagsledamot fått motta en litenskrift med titeln och medborgarmakt.Skriften är utgiven av Företagarnas riksorganisation.Med en terminologi som är nästan identisk medformuleringarna i riksdagsmotionerkräver att den statligaskatten ska slopas och att det utrymme som därmedskapas i medborgarnas plånböcker, större ju högre lönman har, sedan ska kunna användas för att köpa s.k.frivilliga försäkringar inom bl.a. vårdsektorn. In-komstbortfallsprincipen i socialförsäkringarna ersätta med s.k. grundtrygghet.Platt skatt, gräddfiler och en tydlig uppluckring avprinciperna om solidarisk finansiering av vår välfärd.Så krattas den borgerliga manegen inför valet. Cir-keln är sluten. Eller för att travestera : Alla medborgare är lika, menen del medborgare är mer lika än andra.Den andra myten är myten om exceptio-nellt höga skattetryck och skatternas hämmandeeffekt på tillväxten. Nationalekonomerna är i självaverket långt ifrån eniga om skatternas effekter påtillväxten. Det finns vetenskapliga resultat att hänvisatill som tillfredsställer varje smakriktning. Det går attvisa att höjda skatter leder till såväl lägre som högretillväxt. Alternativet att det inte finns något sambandalls mellan skatter och tillväxt är också rikligt repre-senterat i den vetenskapliga floran.I internationella jämförelser pekas ibland Sverigesskattenivå ut som exceptionellt hög. Men av en djup-gående LO-studie framgår att skatter inte pånågot sätt är extrema utan att snarare tillhören grupp länder med liknande skattekvot. Det finnsuppenbarligen två orsaker till att traditionella jämfö-relser av skatteuttag i olika länder är missvisande.Den första är att de flesta länder, till skillnad frånSverige, inte beskattar transfereringarna i socialför-säkringssystemen. Den andra är att offentliga under-skott respektive överskott i praktiken är uppskjutenrespektive i förväg betalad skatt. Dessa två faktorerinnebär att diskrimineras i jämförelser sominte tar hänsyn till detta. Efter den genomförda revi-deringen av skattekvoten tillhör i stället engrupp länder med liknande skattenivåer. Det visar attekonomier kan fungera väl med en hög skattekvot.Sverige har därför en större finanspolitisk frihet änvad som ofta antas. Det finns således ingen utstakadväg mot en lägre skattenivå som måste följas.(forts. 12 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.11 § FrågestundAnf. 73 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas, nu för riks-dagens frågestund.I dagens frågestund medverkar följande statsråd:kulturminister , statsrådet , socialminister , miljöministerKjell och statsrådet !Kulturministern besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt ansvarsområde. Övrigastatsråd förutsätts besvara frågor var och en inom sitteget ansvarsområde.Jag förklarar ordet fritt.RovdjurAnf. 74 ():Fru talman! I gårdagens allmänpolitiska debatträknar miljöministern upp olika saker som regeringenhar gjort, och han nämner rovdjurspropositionen. Hansäger angående rovdjursfrågan att "vi visar omtankeom de människor som påverkas".Jag vill gärna fråga miljöministern vad han menarmed det och om han kan ge exempel på en sådanomtanke.Anf. 75 Miljöminister ():Fru talman! Det finns många exempel på det. Ettexempel är den kraftiga uppräkningen av ersättningför tamdjur som tas av rovdjur. Det är ett bra exempelpå hur vi kan visa uppskattning för detta.