prot · GO0956 · 2001-01-25 00:00:00 — Det känns inte riktigt meningsfullt att gåvidare med frågan om hur det i så fall skulle se utinnan man har tagit ställning till om det blir någotöver huvud taget.Jag vill bara kort säga att det finns fördelar medstörre fängelser. Det finns effektivitetsskäl. Det kanvara lättare att anpassa verksamheten efter den verk-lighet som kan råda vid det aktuella tillfället. Detfinns också nackdelar vad gäller närhetsprincipen.Det blir längre för intagna och deras familjer, ochsvårigheterna att träffas ökar.Vad gäller behov inom kriminalvården har vi dis-kuterat det . Jag vill bara upprepa attdet görs stora satsningar för att förbättra olika sakerinom kriminalvården. Resurserna kan gå till bättreutbildning, till bättre möjligheter att rehabiliteramissbrukare och till att förbättra miljön inom fängel-serna.Anf. 248 ():Fru talman! Jag skulle vilja säga till justitieminis-tern att det säkert vore värdefullt att ha en diskussionlängre fram när det förekommer mer fakta på bordet ien situation där man har större möjligheter att ha endialog. Det här är ju otroligt viktiga frågor.En anstalt på 250 platser tycker jag är en stor en-het om man jämför med det vi har . Det sägs attdet är ett snitt på 66 platser. Det finns ju många småenheter. Men 250 platser är ändå en stor enhet. Tittarvi på de erfarenheter man har gjort på Kumla ochTidaholm har man fått göra förändringar därför att detinte fungerar. Det här med sektionering kommeraldrig att innebära vattentäta skott.Det finns ju förebilder. När jag lyssnar på KiaAndreasson kan jag kanske förstå hennes hurra. Mendet här med kretsloppsanpassning kan man ocksågenomföra i mindre enheter och utanför storstaden.Jag tror att det är mycket lättare att göra det. De idé-erna skulle man säkert kunna använda sig av på en-heter på annat sätt.Man har ju alltid förebilder. Vi var där tillsammans på utskotts-resa, man går över till en decentralisering i Kingston.Jag tyckte att det var mycket positivt. Däremot ärman skrämd över de stora enheter som finns i USA.Jag skulle tycka att det vore värdefullt om vi kun-de ha en diskussion längre fram när vi har fått mer påfötterna i den här diskussionen, kanske även ur reha-biliteringsperspektivet.Anf. 249 (mp):Fru talman! Jag ska bara nämna närhetsprincipen.Den har vi övergivit. Vi ser i stället till verksamhe-tens innehåll, till programverksamhet och till vadpersonerna skulle få mest hjälp av. Den principenbehöver inte hindra den här utvecklingen.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på interpellation 2000/01:203 omarrestlokaler och häktesplatserAnf. 250 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att reglera ansvarsfrå-gan för gripna och anhållna mellan polis och krimi-nalvård, för att lösa bristen på häktesplatser i södraSverige och för att arrestlokalerna i skavara rimliga ur säkerhetssynpunkt och ur arbetsmil-jösynpunkt.Inledningsvis vill jag säga att jag i viss mån delarGunnel oro över situationen på Sverigeshäkten. Det är visserligen ofrånkomligt att situationenpå häktena varierar och att tillfälliga toppar kan upp-stå . Men det är inte acceptabelt att häktadepersoner placeras i polisens arrestlokaler, i varje fallinte . Det är inte heller accep-tabelt att häktade personer blir kvar i häkte lång tidefter det att deras domar blivit verkställbara.Vad gäller ansvaret för gripna och anhållna regle-ras det i lagen om behandlingen av häktade och an-hållna. Regleringen innebär att om en gripen elleranhållen person förvaras i en lokal som står underKriminalvårdsstyrelsens tillsyn, dvs. i praktiken etthäkte, så är det styrelsen som fattar besluten om ho-nom eller henne. Däremot kan det råda viss oklarhetnär det gäller kriminalvårdens ansvar för att tillhan-dahålla häktesplatser för dessa grupper. Polisen harpå många håll samlat sina utredningsresurser till ettbegränsat antal platser, ofta där det finns ett häkte.Det har inneburit att gripna och anhållna som tidigarevarit placerade i olika polisarrester i större omfattningplaceras i häkten på utredningsorterna. För ett antal årsedan då det fanns gott om häktesplatser var dettainget problem. Som situationen ser ut kan detinnebära vissa problem bl.a. för kriminalvårdensplanering. Det kan därför finnas skäl att ta upp endiskussion med de berörda myndigheterna i dennafråga.Det finns flera bidragande orsaker till att det råderbrist på häktesplatser. Antalet häktade har ökat. Detär inte heller ovanligt att de dömda själva vill sittakvar i häktet . Detta kan leda tillatt placeringen på anstalt fördröjs. En annan orsak ärkriminalvårdens svårigheter att placera ut dömda ianstaltsorganisationen. För att råda bot på det pro-blemet har beslutat om en nyplacerarorganisation och en ny anstaltsindelning.Placeringarna kommer i fortsättningen att skötas avelva placerare stationerade vid tre myndigheter ilandet. Den nya anstaltsindelningen innebär att klas-systemet slopas och att anstalterna delas in i öppna,slutna och slutna avdelningar med förhöjd säkerhet.Enligt bedömning kommerdessa förändringar att bidra till att fler intagna ärplacerade på rätt plats vid rätt tillfälle samt att plat-serna utnyttjas effektivt med ca 90 procents belägg-ning.I sitt budgetunderlag för begärde Krimi-nalvårdsstyrelsen extra resurser för att utöka antaletplatser både på anstalter och i häkten. Som bekant harkriminalvården fått ett ekonomiskt tillskott. I budget-propositionen angav regeringen särskilt att medlenskulle användas bl.a. till att möta kommande vo-lymökningar. kommer därför nya anstalts-och häktesplatser att öppnas.Det är min förhoppning att dessa åtgärder ska ledatill att situationen på landets häkten förbättras. FrånJustitiedepartementets sida kommer vi att noga följautvecklingen. Vi kommer också att överväga behovetav ytterligare åtgärder från regeringens sida.När det gäller arrestlokalerna i delarjag uppfattning att dessa bör vara"rimliga ur säkerhetssynpunkt och arbets-miljösynpunkt". Jag är säker på att polisen inte hellerhar någon annan uppfattning. Som känner till är det inte min uppgift att ta närmareställning till vilka åtgärder - om några - som behövervidtas beträffande arrestlokalerna i Helsingborg.Anf. 251 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Det är bra att ministern delar oron över situationen ihäktena. Det är ingen ny fråga. Den är inte initieradav någon tillfällig topp, utan situationen är besvärligöver stora delar av vårt land.Skåne har bekymmer. Det är problem i ochi . Arresten i polishusanvänds därför att häktet i är fullt. Där behövsdet också en upprustning.Göteborg har bekymmer. har bekymmer.Listan kan göras lång.Det är inte acceptabelt att häktade placeras i poli-sens arrestlokaler, säger ministern. Det strider motreglerna i . Arresten är till för gripnaoch anhållna, och då i högst en . Så är detbara.Det har också kommit en skrivelse sedan jagskrev den här interpellationen från länspolismästareni angående brist på häktesplatser. Man serallvarligt på det här. Det ställer till betydande pro-blem och leder till stora kostnader. Förvaringen avhäktade är långt borta och det blir utredningssvårig-heter, som vi har nämnt här. Detta påtaladejag i en interpellationsdebatt . Men pro-blemen är faktiskt än värre i dag.När det gäller att ha häktade på arrestplatser harJO också påtalat detta. medger ejatt häktad förvaras på annan plats än i häkte, om inteutredningsskäl motiverar detta och rätten förordnatdärom. Det finns alltså inte stöd för att ens tillfälligtförvara häktade hos polisen om inte rätten förordnatom det. Vad jag förstår av polisen i kommerman i varje ärende att kontakta åklagaren.Det är inte bra, svarar ministern, att häktade stan-nar kvar i häktet när domarna är verkställda ochdömda själva önskar vara kvar i häktet. Det finns juregler som säger att de inte ska vara det, och då kande dömda själva inte ha några önskemål i det fallet.Vi ser att det har skett en kraftig ökning utöver . Vi har också sett att väntetiderna för demsom ska avtjäna straff ökar. Allt detta måste åtgärdas.Det tillsätts grupper och utredningar, och det ärbra. Men situationen är inte acceptabel. Det är intenågot nytt. Om man går tillbaka i rapporterna finnerman att det ser likadant ut år efter år.Det behövs handling på alla sätt.När det gäller arrestlokalerna i blirjag lite orolig när ministern säger: Det är inte mittansvar. Ytterst är det ju en arbetsmiljöfråga, och då ärministern faktiskt ansvarig.Har man varit där en gång glömmer man det ald-rig. Det är fruktansvärt. Och det är fruktansvärt använder dessa platser också för häktade underlång tid. Så kan vi inte ha det.Anf. 252 (mp):Fru talman! Jag anser också att det var ett stortmisstag att lägga ned häkten så som det gjordes tidi-gare. Justitieministern säger också det i sitt svar.Det måste repareras.Jag vill fästa uppmärksamheten på därdet inte finns något häkte längre. Följden blir att poli-serna måste åka långa vägar. Så är det på flera platser.Man åker i skytteltrafik, och poliserna får kostnader-na.Före 1996 kunde polisen gå en trappa upp i polis-huset, för då fanns det häktesplatser för 19 stycken.Men får man alltså köra 50 eller . Man fåråka till . Då fårman åka till , eller . Det medföralltså hotellkostnader, övertid, traktamenten, bilkost-nader. får de vara borta . Det är heltabsurt.Årligen häktas ungefär 100 personer i Jämtland.År 2000 var det 114 personer, och 59 resor företogs.Man förlorade närmare , förutomkostnaderna.Det blev också sämre utredningar. Man har för-sökt att göra färre häktesresor genom att ringa ochfaxa, men det kan man inte alltid göra. Det innebär juen försämring, och förhören kan inte genomföras somde borde.Ibland sitter folk i arrestlokalerna, men de är inteheller bra. De är så lyhörda att intagna kan ropa mel-lan cellerna. Det har visat sig på resultaten vid rätte-gångarna att de som suttit i arrestlokalerna har kunnatkommunicera med varandra.Jag ser av svaret att det kan finnas skäl att ta uppen diskussion med berörda myndigheter i denna frå-ga. Det kan det verkligen.Riksdagens revisorer har gjort en utredning för attse hur det slog när kriminalvården sparade pengar.Det var ingen samhällsekonomisk vinst.Det underlag som kriminalvården hade för sitt be-slut att lägga ned häktet var dåligt. Då måste man jugöra om det.Det finns lokaler i som går att använda.Den ursprungliga lokalen används till annat, men detfinns gott om lokaler.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Tredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2000/01:66 Förslag till rådets direktiv om ändring avdirektiv /388/EEG i syfte att förenkla, moderni-sera och harmonisera kraven på fakturering närdet gäller mervärdesskatt KOM(2000)650 tillskatteutskottet31 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2000/01:49 till utrikesutskottet2000/01:61 till lagutskottet2000/01:74 till trafikutskottet32 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition2000/01:58 antagande av rambeslut ompenningtvätt m.m.Lagutskottets betänkanden2000/01:LU4 Sjöfylleri2000/01:LU5 Godtrosförvärv2000/01:LU6 Bostadsarrende, m.m.2000/01:LU8 Immaterialrättsliga frågorMiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU5 Skogspolitiken m.m.33 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 24 januari2000/01:566 av () till finansministerBosse RingholmInhemsk elproduktion2000/01:567 av () till socialmi-nister som fast läkarkontakt2000/01:568 av () till justitiemi-nister från Polishögskolan2000/01:569 av () till justitiemi-nister /01:570 av () till justitie-minister och varumärkesintrång2000/01:571 av () till justitie-minister resurser för att bevaka stora evenemang2000/01:572 av () till justitiemi-nister för att upptäcka stöldgods2000/01:573 av () till utrikes-minister /01:574 av () till näringsministerBjörn RosengrenHöghastighetsfärjan i Gotlandstrafiken2000/01:575 av () till näringsminis-ter för företagen2000/01:576 av () till miljömi-nister returburkshantering2000/01:577 av () till miljömi-nister hantering av soporFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll onsdagen den 31 januari.34 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 25 januari2000/01:526 av () till näringsminis-ter /01:530 av () till närings-minister mot koldioxidutsläpp2000/01:531 av () till näringsmi-nister över Öresund2000/01:533 av (v) till kul-turminister /01:534 av () till kultur-minister /01:536 av () till justitiemi-nister fängelser2000/01:542 av () till finansmi-nister förfarande för att avsluta bolag2000/01:544 av () till näringsminis-ter av väg E 12 i TEN2000/01:546 av () till näringsministerBjörn RosengrenRegelverket för småföretagare2000/01:547 av () till miljömi-nister redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll onsdagen den 31 januari.35 § Kammaren åtskildes kl. 21.44.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 13 § anf. 126(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 17 § anf. 167(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 22 § anf. 209 ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.