prot · GP0936 · 2001-11-28 00:00:00 — Det är ingalunda av detskälet att vi skulle ha ändrat oss, utan det hängersamman med bl.a. arbetstekniska skäl att partistödetskulle kunna avvecklas.Låt mig innan jag lämnar talarstolen nämna somen liten parentes att motion på den tidenhandlade om ett litet försiktigt önskemål att manskulle tillföra ämnena fysiologi och hygien i dentidens läroplan för folkskolan. Det tog in-nan den motionen bifölls. Jag hoppas att det inte tarriktigt lika innan de olika förslag som Mode-raterna har ska kunna bifallas och genomföras.Anf. 39 () replik:Fru talman! Att den där motionen handlade omhygien var kanske en tanke. Förslaget att ta bortpresstödet skulle ju tvätta bort en hel del tidningarfrån den offentliga debatten och det offentliga sam-talet, och därigenom skulle man kanske få en renareoffentlig debatt, enligt . Men det skullevara en olycka. Det tycker inte bara Socialdemokra-terna och , utan faktiskt också Center-partiet, och - tror jag - kd, som inteyrkar på att ta bort presstödet.Visst kan man säga att det är ovilja till förändring.Men om förändringen innebär dåliga förslag, till menför demokratin, är vi nog emot de förändringarna ochför andra förändringar, för att utveckla demokratin.Det är klart att det är ett problem att tidningar, så-som koncentrationstendenser och marknader ser ut, ärberoende av presstöd. Det är klart att detta är tråkigt.Men det säger ju någonting om hur marknadskraftenfungerar, att den i det här fallet riskerar att leda tillkoncentration och därmed till en enkelriktning avmedie- eller tidningsutbudet.När det gäller frågan om att avveckla partistödetanför egentligen inte någraargument för det, utan det är bara att konstatera vill avskaffa ett statligt stöd som fördelar ompengar mellan partierna. Man vill i stället ha ett sys-tem där de partier som har de rikaste väljarna har debästa förutsättningarna att bedriva sin verksamhet.Därmed vill man också på detta område skärpa klass-samhället. Typiskt moderat, skulle jag vilja säga, mendärför inte vare sig klokare eller bättre.Anf. 40 () replik:Fru talman! Jag tänker inte ge mig in i någon de-batt med om vad som är typiskt mode-rat eller inte. Jag bara noterar att vi inte har gjortsamma utvärdering av presstödets effekt på de olikatidningarna under årens lopp.Jag vidhåller att presstödet har blivit mer ett be-hov hos tidningarna, och det bidrar snarare till attsnabba på processen att tidningar tvingas lägga ned.Jag tror att det är viktigt att människorna själva fårbestämma vilken press de vill ha. Den tidning manvill ha på olika ställen ser man säkert till att den gesmöjligheter att överleva.Anf. 41 () replik:Fru talman! Det är tyvärr inte så enkelt, som gör det, att människor bara kanse till att den tidning de vill ha överlever. Tidnings-produktion är en ganska dyr produktion, och den ärberoende av bl.a. annonsmarknad och liknande för attklara sig, för att lösnummer- och prenumerationspri-ser inte ska skjuta i höjden orimligt mycket, t.ex. förde tidningar som har svårt att få annonsörer. Därmedblir det en koncentrationstendens, som slår väldigthårt på den här marknaden.Om då tidningar får ett ekonomiskt tillskott till sindriftsbudget är det givet att det förlänger livet på dem.Att sedan den här koncentrationsprocessen är så starkatt tidningarna ändå dör är ett annat problem. Dettalar alltså om med vilken kraft koncentrationen påden här marknaden verkar. Det är inget argument motatt staten försöker motverka de tendenserna, bl.a.genom att ge ett presstöd till de andrahandstidningarsom finns.Därför tycker jag att argumenten inte är särskiltövertygande.Anf. 42 () replik:Fru talman! Vi har nog svårt att övertyga varand-ra, men vi kan väl ändå vara klara över - jag tolkarKenneth Kvists inlägg sålunda - att det är på detsättet att tidningarna har blivit bidragsberoende.Presstödet ligger i deras budgetar som en årlig intäkt.Det används alltså till löpande utgifter, och inte för attgenomföra viktiga rationaliseringar som kanske kun-de göra att tidningen överlevde.Jag tror inte att vi kommer så mycket längre i detsammanhanget nu.Anf. 43 () replik:Herr talman! Apropå citatet från motionen 100 årtillbaka i tiden, kan man säga att trögheten i besluts-fattandet väl är ett konservativt tänkande.Det var presstödet som föranledde min replik.Nachmanson påstod nämligen att syftet med presstö-det inte har uppnåtts. Syftet är ju att stärka mångfal-den. Då måste jag säga att jag tycker att Moderaternaär fångade i ett gammaldags tänkande. Det är utantvivel så att presstödet det har funnitshar betytt väldigt mycket för att just stärka mångfal-den. Jag förstår inte riktigt vilka empiriska bevisNachmanson har i det här sammanhanget för attpresstödet inte skulle ha någon effekt. Det finns pro-blem, och man kan diskutera systemets uppbyggnadosv. Men den effekt som det har haft är att stärkamångfalden - otvetydigt.Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag säger inte att presstödet helt harvarit utan effekt, men det har inte samma betydelse . Det har visat sig att tidningarna, trots att man harsatt in miljon efter miljon av skattebetalarnas pengar,inte har kraften att överleva. De har inte använt peng-arna på det sätt som var tänkt, och därmed har tid-ningarna ändå gått överstyr. Vi kan väl ändå varaöverens om att det är ett mycket stort antal tidningarruntom i landet som faktiskt inte klarat sig, trots attde har haft presstöd.Anf. 45 () replik:Herr talman! Det är riktigt att marknadssituatio-nen förändras, inte minst med tanke på dennya tekniken. Men den innebär också vissa möjlig-heter att rationalisera, osv. Det har man kanske intealltid utnyttjat på ett bra sätt. Man har inte alltid haftbra företagsledningar. Men det är egentligen inte enkritik mot stödet i sig.Skulle vi eller inom ett par års tid, som mo-deraterna vill, lägga ned presstödet hävdar jag atttystnaden skulle sprida sig.Anf. 46 () replik:Herr talman! Jag tror inte att tystnaden skullesprida sig. Det finns ett antal olika stöd som går tillmedierna. Det finns dessutom ett antal fria mediersom på olika sätt försöker föra en öppen debatt runt-om i landet.Både kd och andra partier är ju, på samma sättsom , förespråkare för ett fullt utbyggtdatasystem. Vi tror att det kommer att utvecklas änmer, och det gäller kanske televisionen också.Att det skulle vara slutet för det fria ordet och atttystnaden skulle sprida sig i landet om man avveckla-de presstödet kan varken eller någonannan i denna kammare någonsin övertyga mig om.Anf. 47 () replik:Herr talman! Jag tänkte inte beröra presstödet.Kenth har begärt ordet och ska beröra detnärmare. Jag måste bara få konstatera att jag lever ien valkrets med ett stabilt socialdemokratiskt infly-tande. Vi saknar ett socialde-komokratiskt språkrör i form av en tidning. Det gällerbåde IT och andra former. Det tidningsimperium sombehärskar behärskar varenda tidningdär. Dessutom är man delägare i . Det är klart attdet kan inge ett och annat problem.Så över till partistödet. Det som har föranlett migatt begära replik är att /2000lovade att partistödet skullehalveras eller utsättas för samma årliga besparing.Det skulle alltså bli en rejäl nedskärning.Jag får intrycket att man inte kan lita på modera-terna - i varje fall inte när det är valår. Det är just vadgäller valåret som inte har något konkretyrkande i denna fråga.Margareta Nachmanson säger att det är arbetstek-niska skäl som ligger bakom. Min fråga är naturligt-vis vem det gäller. Gäller det moderata partikansliet iriksdagen? Vem gäller dessa arbetstekniska skäl?Är det inte bättre att kalla det för vad det är? 48 () replik:Herr talman! Det är inte riktigt så det förhåller sig.Vi har haft en väldigt ingående diskussion om detta.Vi har den uppfattningen att partistödet ska avveck-las. Vi kommer att driva frågan om avvecklingen avpartistödet och inför de kommande bud-getarna. Även under själva valåret kommer det attläggas fram konkreta förslag om att avveckla par-tistödet. Förslagen läggs dessutom fram närmarevalrörelsen, så det kommer säkerligen att blåsa frisktkring oss i detta sammanhang. Men vi har uppfatt-ningen att partistödet ska avvecklas.Jag talade om arbetstekniska skäl. Det finns ettantal människor som har anställts med hjälp av par-tistödet runtom i . Vi talar också om att av-veckla som en konsekvens år2003, men lägger inte fram något konkret förslag förår 2002. Det har att göra med uppsägningstider ochanställningstrygghet. Det är den förklaring jag kan geGöran Magnusson.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag blir mer och mer fundersam närdet gäller de arbetstekniska skälen. Jag kan förstå omman avser att följa de arbetsmarknadslagar som gäl-ler, men de gäller uppenbarligen inte på presstödsom-rådet. Där ska klippa till den1 . Då är alla pengar borta. Det finnsingen möjlighet till framförhållning. Möjligen kanman förhandla fram något i en eventuell budget hös-ten 2002.Det är ett hypotetiskt resonemang jag för, men jagska ändå ställa frågan. Det finns åtminstone 230-240ledamöter som är för både presstöd och partistöd. Jagvill fråga om avveckling avpartistödet är ett villkor för att bilda regering ihopmed dem som vill ha kvar partistödet.Anf. 50 () replik:Herr talman! Jag kommer inte att finnas kvar idenna riksdag när den borgerliga regeringen ska bil-das. Jag kan inte uttala mig om de förhandlingar somde fyra borgerliga partierna kommer att föra i sep-tember angående övertagandet av regerings-makten.Anf. 51 ():Herr talman! Den debatt som har förts i kamma-ren handlar om det utgiftsom-råde som kallas - ett fundament isvensk demokrati. Det gäller ochkostnaderna för . Det gäller justitieom-budsmannainstitutet, och det gäller en lång rad andrautgiftsposter. Totalt gäller det av statenstotala budget. I huvudsak diskuteras presstödet, somomfattar av denna procent, dvs. 1 %av statens budget.Jag lyssnade mycket noga på det sista inläggetfrån , som jag för övrigtmåste få berömma för hennes sätt att framföra sittinlägg. Hon hämtade näring tillbaks i tiden.För hundra år sedan hade vi en teknisk revolutioni landet. Tidningen blev var mans ägodel, och folkruntom i landet blev läskunniga. Även fattiga männi-skor kunde börja läsa. Tidningarna fick en stor sprid-ning, och de kom att betyda väldigt mycket i denpolitiska agitationen från folkrörelser och politiskapartier, som då växte fram.Nu står vi inför en liknande revolution. Det gällerdet som kallas IT. Det finns webbtidningar och nyasätt att kommunicera med människor. Det är klart attvi kommer att få se många nya aktörer och månganya opinionsbildare på webben och på Internet.Det är också därför Mediegrundlagsutredningenhar lagt fram ett förslag till regeringen som möjliggörför nättidningsinnehavare och hemsidesproducenteratt söka utgivningsbevis och få skydd av tryckfrihets-förordningen. Det gör man för att öka opinionsbild-ningen i landet. En lagrådsremiss har lämnats avregeringen, och snart kommer en proposition sommöjliggör denna otroligt stora vidgning av yttrande-friheten och tryckfriheten i vårt land. Vi är flera idenna kammare som har bidragit till detta.Först när vi får se effekten av den nya revolutio-nen i det nya århundradet kan vi se huruvida det nu-varande presstödet ska omformas till att omfatta and-ra medier än de nuvarande tryckta tidningarna. Dethar redan varit inne på.Därför är det inte oviktigt att påminna om attvi lever i ett tidevarv då vi har möjligheter att skapamånga nya aktörer, många nya opinionsbildare ochmånga nya kanaler ut till människor. Men ännu är detbara knappt halva befolkningen som har tillgång tillde datorer som erfordras för att ta emot det budska-pet. Det är långt kvar innan "alfabetismen" har spriditsig till hela landet.Att montera ned och skrota det nuvarandepresstödet över , eller som Modera-terna föreslår, skulle ofelbart göra tystare. Påmånga tidningsspridningsområden - det finns ungefär74 sådana i landet - har vi redan en mycket svagopinionsbildning, en svag vinkling av skeenden. Där-för krävs en stark public service, radio och TV, sommotvikt mot ensidigheten i riksmedierna.Jag är faktiskt glad att spratt-lar på och försöker ge en motbild till ,som annars skulle ha en monopolställning i Stock-holm.Anf. 52 () replik:Herr talman! Jag ska fatta mig kort. talar om många nya möjligheter. Där är vi nogganska överens, och jag sade också i mina svar att jagtror på den nya tekniken och de möjligheter den inne-bär. Men för den sakens skull behöver man ju intefastna i ett gammalt system där det har visat sig atteffekterna inte är de som de skulle vara. Då skulleman hellre kunna gå på de förslag som föreligger om att stödja de andra formerna så att det blir litestörre utbud eller lite större tillgänglighet runtom ilandet.Nu sägs det att det här skulle komma ganskasnart. Det ska alltså komma nya saker, men i avvak-tan på det ska vi bibehålla ett system som uppenbarthar stora brister. Då tycker jag att skattebetalarnaspengar kan användas till något bättre.Anf. 53 () replik:Herr talman! Vi tror båda att vi ser en teknisk re-volution i vardande, att fler opinionsbildare kommertill, att fler fria röster kommer till och att vi får mångafler som engagerar sig för att bedriva opinion, men vivet det inte. I det läget vill ni skrota ned presstödethelt och hållet, med följd att ett sjuttiotal tidningaromedelbart får slå igen och att vi får ett tystare Sveri-ge. Vi står dessutom inför en oviss framtid och vetinte hur de nya medierna kommer att utvecklas. Detär för mig en gåta att ni kan hamna där.Om det vore så att omfattade lite avHelena åsikt, nämligen att man kunde om-vandla det presstöd som ändå finns till att gälla andramedier, skulle jag kunna förstå poängen. Men attskrota stödet helt skulle göra tystare. Detskulle göra många läsare betydligt mer vilseförda,skulle jag vilja säga. Varje händelse som sker ute ilandet bör helst speglas av minst två för att man skafå en bra bild. Där den speglas av bara en enda opini-onsbildare eller nyhetsförmedlare blir ofta bilden intehel och full. Det tycker jag är väldigt tråkigt.Låt mig ändå påminna att hennes parti har haft tre regeringsperioder påsig att förändra presstödsvillkoren. I intet av de fallenhar det skett. Vad kan det bero på? Kan det bero påatt ni är helt ensamma om er åsikt? Den omfattasfaktiskt inte av vare sig eller Kristdemokra-terna, och fram till inte heller av Folk-partiet.Anf. 54 () replik:Herr talman! Då är vi tillbaka vid frågan om denframtida regeringsbildningen. Man har väl uppenbarti de tidigare borgerliga regeringarna inte kunnatkomma överens om frågan om presstödet. All politikoch all regeringsbildning av olika slag handlar ju omett givande och ett tagande. Jag återknyter avslut-ningsvis till vad jag sade förut: Vi får väl se hur defyra borgerliga partierna kommer att hantera den härfrågan och vilken betydelse den får i den regerings-bildning som förväntas äga rum i september nästa år.Anf. 55 () replik:Herr talman! Uppenbarligen har man inte lyckatsfrån sida tidigare, och man kommer välheller inte att lyckas nästa gång - kanske inte ens medatt bilda regering, och i varje fall inte med den härfrågan.Som jag har förstått det finns det en stor majoriteti den här kammaren av samtliga partier - från Miljö-partiet, och Socialdemokraterna tillKristdemokraterna och , och faktisktockså halva - som vill ha någon typ avpresstöd, någon typ av statlig garanti för att vi skakunna ge ut endagars-, tvådagars- och flerdagarstid-ningar i hela landet och distribuera dem till alla hus-håll som så önskar. Det finns en garanti.Det finns ett parti som inte tycker så, och det ärModeraterna. Och varför gör man inte det? Jo, manmenar att marknadskrafterna ska råda fullt ut. Detinnebär att , som i andra sammanhangverkligen vill utvidga, som man säger, det fria ordetinte minst inom etermedierna, på det här området villskapa ett tystare , ett mindre livaktigt opini-onsbildande och betydligt färre tidningar.Lär av i stället! Det finns inget land i värl-den som utger fler tidningar till fler människor änNorge. Man har över 700 dagstidningar i de småbyarna och distribuerar dem t.o.m. till de norska ut-vandrade ättlingarna i - . Det är ettlivaktigt meningsutbyte mellan dessa tidningar - ochde har en sorts presstöd. Jag tycker att vi skulle läralite av våra grannländer i stället för att nu argumente-ra för att göra tystare, som vill.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )6 § Anslagen till skatteförvaltningen, Tullver-ket och kronofogdemyndigheterna m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU1Anslagen till skatteförvaltningen, ochkronofogdemyndigheterna m.m. (prop. 2001/02:1delvis).Anf. 56 ():Herr talman! Vi ska nu börja behandla skatteut-skottets budgetärenden. Det här betänkandet behand-lar anslagen till skatteförvaltningen, ochkronofogdemyndigheterna. I dessa delar har vi iCenterpartiet föreslagit andra ramar än de som be-handlingen nu gäller. Jag vill här hänvisa till fi-nansutskottets behandling av budgeten och den reser-vation som vi där har lagt fram. I denna föreslår vibl.a. att man ökar anslagen till med 20miljoner, med anledning av den nya Schengenöver-enskommelsen och den tåg- och biltrafik över som kräver ökade åtgärder och som i sig ärett stort problem. Budgetreglerna säger dock att jagpå detta område inte kan ha något yrkande.Däremot har jag det beträffande en annan del ibetänkandet, som behandlar folkbokföringslagen ochdär det också föreligger motionsyrkanden från all-männa motionstiden. I motion har viföreslagit att folkbokföringslagen ska ändras så attungdomar som bedriver högre studier ska kunna få hakvar sin folkbokföring på hemorten. gäller ju attde ska folkbokföras på studieorten. Vi tycker inte attdetta är bra, och det av flera skäl. Ett är psykologiskt,nämligen att man när man mantalsskriver sig på en nyort bryter banden med hembygden. Det kan ha dennapsykologiska effekt. Men framför allt finns det mångaungdomar som är engagerade i samhällsarbetet rentallmänt. Det sägs att ungdomar är ointresserade avpartipolitik, men de är minsann inte oengagerade isamhällsfrågor. Sådant här kan psykologiskt bidra tillatt man inte har möjlighet att engagera sig i samhälls-arbetet och för hembygdens utveckling, och det tyck-er vi är synd.Vi beklagar att vi inte har fått gehör för detta yr-kande. Jag har svårt att förstå skälen till att utskotts-majoriteten vill avslå detta. Därför, herr talman, berjag att få yrka bifall till den reservation som är fogadtill detta betänkande av och . 57 ():Herr talman! Tyvärr, får jag väl lov att säga, anserFolkpartiet liberalerna inte att de av regeringen före-slagna anslagen för tull och skatteförvaltning räckertill för att vi ska ha en godtagbar offensiv nivå. Avden anledningen har vi i vårt budgetförslag anslagitytterligare 50 miljoner till skatteförvaltningen och 25miljoner kronor till tullen.Vårt budgetalternativ har fallit tidigare här ikammaren, därför finns det ingen reservation avseen-de detta till det här betänkandet. Men vi har ett sär-skilt yttrande där vi kortfattat har redogjort för försla-get. Jag ska utveckla det lite grann.Det finns undersökningar som visar att knappthälften av medborgarna har förtroende för skatte-myndigheten. Störst betydelse för det låga förtroendetär att man anser att kontrollen av deklarationerna intefungerar bra. Dessvärre är det som tyckeratt den fungerar bra. De här uppgifterna finns i enenkätundersökning som har genom-fört i början av det här året. En klar majoritet av med-borgarna anser att omfattningen av skattefusket är ettallvarligt samhällsproblem.När det gäller skattepolitiken och uppbörden avskatterna är rättvisa ett återkommande ord i all reto-rik. För att rättvisa ska råda är det viktigt att de skat-ter som finns i görligaste mån betalas på ett korrektsätt. Det är en tung uppgift som ochde regionala skattemyndigheterna har.Det finns också uppgifter om att effektiviteten ochrättvisan inte är vad man skulle kunna önska. Varje årgår stat och kommuner till följd av den bristandeeffektiviteten miste om stora skatteintäkter. Det finnsnågot som kallas skattefel och det brukar ibland upp-skattas till ca . Det motsvarar 5 %av BNP.Det handlar inte bara om att i princip få in merskattepengar, utan det handlar lika mycket om atthederliga medborgare ska skyddas mot att andra skorsig på deras bekostnad, om att försvara en sundmarknadsekonomi och rättvisa villkor för småföreta-gare. Det är också allmänt känt att svartjobb inomsektorer som hantverk och hushållsarbete är vanligtförekommande. "Det ska vara lätt att göra rätt" är en god devis.Det gäller både ur konkurrenssynpunkt och ur merpraktisk administrativ synpunkt. Och vår liberalapolitik om skattelättnader för hushållstjänster, slopadförtida moms och sänkta arbetsgivaravgifter i privatatjänstesektorn innebär viktiga steg mot ett skattesys-tem där ett hederligt beteende lönar sig bättre.För att klara framtidssatsningarna och den ökandetrafiken - den ökar med tiotals procent över Sverigesgränser - har begärt ytterligare anslag förframför allt investeringar i ny informationsteknik,tekniska hjälpmedel och personal för att förstärkaskyddet vid gränserna mot framför allt narkoti-kasmuggling.Sedan 1997 har ett antal mål för sinverksamhet som visar på en ökad vilja till förändringav tidigare regler, som pekar på större förståelse förnäringslivets krav på färre och enklare regler. I derasverksamhetsidé anges bl.a. att man ständigt ska för-bättra tullrutinerna för att nå största möjliga samhäll-snytta och även stärka svensk konkurrenskraft. Vifrån tycker att det här är bra mål.De mer öppna gränserna sedan inträdet i EU harställt nya krav på tullen. Det visar inte minst ökning-en i antalet beslag . villmed hänsyn till det kraftfulla tryck som finns påvåra gränser öka anslaget , som jag sade tidi-gare framför allt för att möta narkotikasituationen.Till den reservation som vi har tillsammans medCenterpartiet. Jag hade en enskild motion isamma riktning beträffande folkbokföring. Det kansynas vara en ganska liten fråga, herr talman, menden har faktiskt en reell betydelse för den enskildeoch även för oss som partier. Jag ska ta som exempeldet som föranledde mig att skriva motionen för någraår sedan.Jag har en svärson som satt i räddningsnämnden iKungsbacka. Det innebar också en aktivitet inompartiet. studerar han i . Han flyttade ihopmed vår dotter i , och enligt folkbokföring-slagen ska de skriva sig där. Det innebar naturligtvisatt han fick lämna sitt uppdragi , och naturligt nog kunde han inte fånågot nytt uppdrag i . I praktiken innebardet att vi tappade honom, inte som svärson, men sompolitiskt aktiv.Det är möjligt att det här hade hänt ändå, men jagkan inte förstå vad det hade varit för fel i att han hadefått fortsätta sitt uppdrag i räddningsnämnden iKungsbacka och vi hade haft kvar en ung människasom var politiskt engagerad. Om ni är uppriktiga trorjag att ni också inser problematiken, möjligtvis har niockså i andra partier råkat ut för samma problem.Det handlar inte om ungdomar , somutskottet till dels har tagit upp i betänkandet. Dethandlar i första hand om ungdomar som bedriverpostgymnasiala studier. Det är framför allt där pro-blemen märks, för de som är har ingapolitiska uppdrag.Jag tycker att man borde ha sett lite mer allvarligtpå förslaget att underlätta för ungdomar att ha kvarsina politiska uppdrag och sitt samhällsengagemangockså . Jag yrkar också bifall tillreservationen.Anf. 58 ():Herr talman! Politik är inte bara att vilja, det ärockså att ständigt tvingas välja, att göra prioriteringar,avvägningar och sammanvägningar. Att skriva öns-kelista är naturligtvis lätt, särskilt när man slipper taansvar för konsekvenserna. Det brukar oftast vara pådet sättet att oppositionen vill mer och dyrare. Inte såsällan väntas finansieringen med hjälp av des.k. dynamiska effekterna, som tycks vara bra att hanär ingen annan finansiering står till buds.I detta betänkande är det faktiskt bara Folkpartietoch som gör som de brukar, dvs.vill mer och dyrare än utskottsmajoriteten.