prot · GP0937 · 2001-11-29 00:00:00 — Vi kräver intenågra direkta förändringar, utan vi kräver att man seröver möjligheterna till förändringar.Låt mig ta upp ett par saker när det gäller förslag.Sociala förturer - jättebra. Det innebär att du delarvår uppfattning om obligatorisk bostadsförmedlingoch om en bostadsanvisningslag. Hur ska man annarskunna skaffa sociala förturer?Sociala kontrakt - nja, jag vet inte. Är det på detsättet vi ska lösa problemen för folk som inte harbostad - andrahandskontrakt med socialen ellerkommunen som hyresvärd? Är det inte rimligare attde som saknar bostad faktiskt får en egen bostad medeget kontrakt? Därmed är vi åter inne på det som jagmenar är välgörenhetsinställning till de människorsom står utan bostad.Samrådsförfarande vid vräkning - ja, det är ett braförslag. Man har använt det systemet iMalmö och på en del andra orter och därmed kraftigtminskat antalet vräkningar. Det finns dock en mängdandra saker som kan göras för att minska antaletvräkningar, men där brukar ni rösta emot, alltså: Setill att lagstiftningen skärps och stärk besittnings-skyddet! Då kan man dock inte fortsätta att tala ommarknadshyror. Det går liksom inte att föra två sor-ters debatt. Det går nämligen inte att skruva upp hy-reskostnaderna i höjden, något som höjda hyror ochmarknadshyror - som införs i alla fall i ,och - skulle innebära för en hel delmänniskor. Det skulle tvärtom öka kravet på vräkningdärför att människor inte skulle ha råd att betala hy-rorna.Det behövs en hel politik. Man kan inte låtamarknaden husera friskt och sedan ägna sig åt välgö-renhet för övriga människor, utan det gäller att ha ensammanhållen politik där man verkligen ser till att detinte handlar om andrahandskontrakt och att detegentligen är samrådsförfarande vid vräkningar. Detgäller nämligen att skapa en bostadspolitik som ärsådan att folk har råd och möjlighet att faktiskt sörjaför sitt eget boende.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! , hur skapar du denbostadspolitiken och den möjligheten när det intebyggs lägenheter, när hyrorna är sådana att det intebyggs en enda ny hyresrätt? Då frigörs heller ingenhyresrätt till de människor som har behov av en så-dan. Är det inte bättre att en kommun går i borgenoch hjälper en person till en lägenhet än att den per-sonen står utan lägenhet? Och är inte det ett led i attfortsatt sedan kunna skaffa sig ett eget kontrakt?Kommunen ska vara styrande för den enskilde.Den kommunala självstyrelsen ska gälla, men ytterstska stöden riktas till den enskilda personen - inte tillett kollektiv. Därför ska det inte vara tvingande bo-stadsförsörjningsprogram och tvingande bostadsför-medlingar, utan kommunen har , näröversiktsplanen görs, möjlighet att verkligen ta uppbostadssituationen. Därmed har också medborgarna ikommunen möjlighet att medverka och ta del av vadsom händer i kommunen och av hur vi vill utvecklakommunen.Man kan också ha en mellanregional syn på dethela. När det gäller översiktsplanerna har ju ocksålänsstyrelserna möjlighet att gå in och att medverka,så jag tycker nog att vi löst problemet väl så bra. Jagförutsätter att Vänstern i sitt samarbete kan genomfö-ra saker så att vi får se en förändring. Fortfarandefinns det ju 10 000 hemlösa människor i landet.Anf. 80 () replik:Fru talman! Ja, och vad värre är: Vi har betydligtfler bostadslösa människor som det inte heller byggsför. Nej, de lösningar som jag än så länge hört från ersida handlar om en ökad marknadsanpassning, omhögre boendekostnader och höjda hyror. Detta till-fredsställer av befolkningen i och,misstänker jag, i min hemkommun. Desista lyxbostäderna som byggts i får vi inteuthyrda. Det finns inte ens en efterfrågan - det gällerdå sådant som bygger på marknadsprinciperna. Inteens med mycket kraftiga direktavskrivningar lyckasman hyra ut bostäderna.Det handlar om att skapa investeringsbolag somriktar sig till människor som efterfrågar bostäder, ochdå måste man göra det som intevill göra i sin egen familj, nämligen ta pengar fråndem som har och ge till dem som saknar. Det handlaralltså om att fördela om de inkomster som finns isamhället för att i stället rikta pengarna till de männi-skor som behöver dem. Det är ju vad man gör medskatterna.Som en liten passus vill jag säga följande: sade: Vi vill inte ta in pengar för attsedan dela ut dem. Men säger man: Vi villhöja bostadsbidragen med 730 miljoner i förhållandetill regeringens förslag. Ja, men det är ju vad mansjälv gör: Man tar in pengar och fördelar till dem sombättre behöver dem. Uppenbarligen är det så att varjegång det liknar välgörenhet är Kristdemokraternaberedda att vara med. Men när det gäller generellarättigheter för människor är intelängre beredda. Det är bara att konstatera att det finnsen höger i det här landet.Anf. 81 ():Fru talman! hade bostadsutskotteten debatt här i kammaren där vi debatterade bostads-politikens inriktning och de ansvarsområden somligger under utgiftsområde 18. Jag sade då att det varen viktig debatt som fördes i kammaren och att jag,liksom flera andra i kammaren, var övertygad om attde bostadspolitiska frågorna kommer att bli en val-fråga.I dag, innan valet, är de bostadspoli-tiska frågorna ännu mer aktuella - och detta framförallt för att bostadspolitiken inte har avancerat framåtmed hjälp av den socialdemokratiska regeringen. Detfinns färre lediga hyreslägenheter än för ett årsedan, bostadsköerna har blivit längre, segregationeni våra ytterområden har tilltagit och den svarta mark-naden av hyresrätter tilltar katastrofalt.I min hemstad - det socialistiskt styrda Göteborg- stämmer denna beskrivning till fullo. Vi har köersom blir längre både till studentlägenheter och tillhyreslägenheter, och den svarta marknaden bara ökari omfattning. Något är i grunden totalt fel med denrådande bostadspolitiken, och detta är inte ett Stock-holmsproblem. Det ser precis likadant ut i alla vårastorstäder. Problemet står att finna i den bostadspoli-tik som den socialistiska majoriteten för med hjälp avsina stödpartier på det nationella planet.Vi kristdemokrater tror att bostadspolitiken måsteändras i grunden - och det snabbt. Det måste tillstimulans för att få fart på byggnationen och inte flerkrångliga subventioner. Vi måste öka byggnationenav hyresrätter. Enligt bedömningar skulledet behöva byggas 25 000-30 000 lägenheter årligenför att svara mot den långsiktiga efterfrågan. Det ären beräkning som är väl låg. har det igenomsnitt byggts endast 13 000 lägenheter per år.År 2000 producerades enligt 18 000 lägen-heter, varav merparten var specialbostäder. Under2001 förväntas 21 000 lägenheter påbörjas.På en fungerande marknad förnyas beståndetständigt, dels i takt med förslitningen, dels för attanpassa beståndet till ändrade preferenser vad gällerläge och utformning. Det normala byggandet i jäm-förbara länder utgör av bruttonationalproduk-ten, vilket skulle motsvara ca 50 000 bostäder iSverige. Ett av skälen till att det i byggs så fåbostäder är att nya bostäder belastas med både kon-sumtionsskatt och kapitalskatt, vilket strider motskattesystemets principer. Detta resulterar i högaproduktionskostnader och därmed också höga boen-dekostnader.Vi kristdemokrater tror på ett ökat bostadsbyg-gande genom att följande åtgärder genomförs:· Gör en konsekvensutredning av en sänkt bygg-moms. Vi har moms. Vad skulledet innebära för produktionskostnaden om densänktes till hälften?· Se över allmännyttans hyresledande, och hyres-höjande, särställning. Behåll nuvarande system förde hyresrätter som finns på marknaden, mentitta på ett nytt system för nyproduktionen. Hyres-sättningen bör i högre grad spegla förhållandenmellan olika områden avseende underhåll, serviceoch attraktionsläge. I synnerhet måste lägesfak-torn kunna få större betydelse. Ett nytt hyressätt-ningssystem måste till så att alla vågar bygga ochfå ut vad det kostar att producera en lägenhet. I ettförändrat hyressystem måste det finnas någonform av hyresreglering som skyddar de boendefrån oskäliga hyreshöjningar, liksom ett lagstadgatbesittningsskydd som skyddar hyresgästen motgodtycklig behandling.· Avveckla den statliga fastighetskatten genom attfrysa taxeringsvärdet vid nivå och suc-cessivt minska skattesatsen. En avgiftför service och tjänster direkt relaterade till kom-munens kostnader för fastigheter bör kunna tas ut.Därmed stärks den kommunala ekonomin, och in-citament skapas för att främja bostadsbyggandet.· Påskynda utredningen om ägarlägenheter ochinför tredimensionell fastighetsbildning. Dettaskulle möjliggöra byggnation av hyreslägenheterovanpå garage och kontorsbyggnader. Det skulleockså möjliggöra att man kan blanda olika upplå-telseformer i samma hus.· Planprocessen behöver reformeras och handlägg-ningstiderna ses över. Det är viktigt att medborga-re som berörs av planen ska kunna komma in såtidigt som möjligt i planprocessen. Inför planbe-slut ska fullgoda konsekvensbeskrivningar göras, isynnerhet för hur planen påverkar barns, äldresoch funktionshindrades situation.· Skatteutjämningssystemet måste justeras så attkommunerna åtminstone inte har en nackdel av attbygga nya bostäder och öka sin befolkning.· Flytta Byggkostnadsforum från tillKonkurrensverket för att få ett samlat grepp överbyggbranschens kostnader och för att förbättrakonkurrensen. Det är mycket viktigt att bryta denrådande oligopolsituationen inom byggsektorn.Fru talman! Dessa åtgärder tror vi skulle innebärabörjan till en kursändring för att få till stånd en ökadhyresrättsproduktion. Det är viktigt attkvaliteten i våra bostäder och bostadsområden säkras.Det innebär att både ny- och ombyggnader ska skemed beaktande av arkitektoniska och estetiska värdenoch den omgivande miljön.Samtidigt kan man konstatera att dagens bostads-marknad är i obalans. I vissa kommuner rivs hyreslä-genheter på grund av brist på hyresgäster. Här måsteandra faktorer till för att stimulera kommunens invå-nare att bo kvar. En god samhällsplanering innebärolika metoder i tillväxtorter jämfört med avfolknings-områden. Våra avfolkningsområden blir allt större,och lever av befolkningen i kommunermed bostadsöverskott, överdimensionerade in-frastrukturer och ödsliga torg. har 208 avSveriges kommuner minskat sin befolkning. Dennautveckling ställer stora och utmanande krav på plane-rarkompetensen i dessa kommuner. Detta innebär attkunna krympa kostymen så att den passar till dagenssituation. Det måste ges förutsättningar för att kunnavidareutveckla en kommun med vikande befolk-ningsunderlag. Boendepolitiken i kan intelängre utformas lika över hela landet. Det Stockholmkräver för att kunna utvecklas är helt olikt det somkrävs i i eller på i Bo-huslän.Jag har några korta kommentarer till vår budgetdär vi har en ny anslagspost som vi anser vara viktigoch som nämnde i sitt anförande.Den gäller innemiljön. har förnästa år anslagit mer för att för-bättra miljön inom framför allt våra skolor, förskoloroch gruppboenden. Innemiljön har stor betydelse förvårt välmående eftersom vi tillbringar större delen avvår tid inomhus. Undermålig ventilation, obeprövadebygg- och inredningsmaterial liksom fukt- och mö-gelskador bidrar till att människor upplever besvär.Den stora ökningen av allergier och annan överkäns-lighet beror till stor del på dålig inomhusluft, fukt ochmögel.Bostadssituationen för studenter fortsätter att för-sämras, och totalt står ca 40 000 i kö för att få enstudentbostad. Köerna gäller både för rum som förlägenhet. Studenter måste tacka nej till utbildnings-platser eftersom de inte kan få tag i en bostad. Andrastudenter hoppar av för att de inte klarar flackandetmellan kortvariga bostäder i andra, tredje eller t.o.m.fjärde hand. Det är mot denna bakgrund som kristde-mokraterna i sin budget anslagit 10 miljoner kronormer än regeringen till studentbostäder och samtidigtvill förlänga bidragsgivningen till att gälla även år2003 och 2004.Under tiden hoppas vi att villkoren för bostads-produktionen ändrar inriktning genom de förslag jagredogjorde för så att inga ytterligare bidrag behöverges.Det finns också ett behov av en mer förutsätt-ningslös genomgång av bostadspolitiken sett ur ettungdomsperspektiv. Utgångspunkten bör vara detfaktum att ungdomar inte har samma höga krav på sinförsta bostad som de krav som ställs på övrig bo-stadsproduktion. Det finns därför ett behov av attutveckla metoder för byggande av billiga och funk-tionella ungdomsbostäder - gärna ihop med ungdo-marna.Harald kommer i sitt anförande att taupp bostadsbidragens utformning. Jag lämnar denfrågan nu.För tids yrkar jag inte bifall till någon re-servation, men jag står självklart bakom alla vårareservationer.Anf. 82 () replik:Fru talman! i debatten har vi tagit uppfrågan om den sänkta byggmomsen. Vi har kunnatkonstatera att tillsammans med den bor-gerliga regeringen inte lyckades - eller inte ens hadeen önskan - att förhandla fram ett undantag för Sve-rige när det gäller momssatserna. Det här går inte.Vi är rätt många som tycker att det hade varit braatt använda sig av den sänkta byggmomsen. Vi kaninte det. I stället inför vi ett investeringsbidrag somframför allt är riktat till dem som efterfrågar billigahyreslägenheter - den första bostaden.Jag skulle vilja fråga om det ärokej med investeringsbidrag för att kunna bygga omdet nu inte går att sänka byggmomsen. Eller blir in-vesteringsbidragen fortfarande lika fel?Jag ställer mig lite undrande till förslaget om spe-ciella ungdomsbostäder. Hur gammal ska man varanär man flyttar in, och hur gammal ska man vara närman flyttar ut? Var går gränsen? Hur länge får manbo där? Hur länge kan man kalla sig ungdom?Är det inte rimligare att vi ser till att det i ställetbyggs billiga, vettiga, mindre lägenheter - ettor, tvåoroch treor - som alla kan efterfråga och bo i, oavsettom man är 19, 27, 38 eller ? Vad ärpoängen med att bygga lite sämre bostäder för en vissgrupp? Vad är poängen med att man måste flytta, omman trivs där man bor, därför att man fyller år?Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Den första frågan gällde sänkt bygg-moms. Vi vill alltså göra en utredning. Om det i dagkostar mer att bygga - så mycket är byggmom-sen - vad skulle det då innebära att man sänker dentill 12 eller t.o.m. ? Skulle också kostnadernaminska till den nivån? Det är vår hypotes, och det ärdärför vi vill ha en kostnadsutredning.När det gäller ungdomsbostäder hade vi dennadiskussion uppe , och då kom med råd om hur man skulle göra. Man ändradeockså lagen när det gällde studentbostäder, så att detinte behövdes mer än en rad med fönster och längdenpå köksinredningen kunde minska osv. Vi tycker attdet var ett steg i rätt riktning.I dag är det oerhört stora krav på hur bostädernaska se ut. Och det är bra - det är egentligen inte fel.Men jag vet också av egen erfarenhet att när ungdo-mar flyttar hemifrån har de inte så stora krav. De villgärna flytta hemifrån, och då kan de också tänka sigatt bo lite enklare.Under den tid jag själv var student och när jagflyttade hemifrån fanns det stora områden i Göteborgdär man kunde bo, i och , där toalettenfanns nere på gården. Det var helt okej. Men allt dethar rivits, och det har blivit otroligt dyra bostäder däri stället.Det finns alltså inte möjlighet för ungdomar attflytta hemifrån . Fler och fler ungdomar blirmambor, och det är det vi vill råda bot på.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag vill tala om byggmomsen igen. stora bostadspolitiska utredning som gjordes imitten hade man den här diskussionenuppe. Man insåg även där att byggmomsen hade varitett ganska bra sätt att komma åt byggkostnaderna ochsänka boendekostnaderna, förhoppningsvis, indirekt.Men det går inte. Jag vet inte hur många utredningarvi ska behöva göra som kan komma fram till exaktsamma sak, att det inte är möjligt. Det blir lite tramsav det här.Det vore kanske bättre att svara på den andra frå-gan jag ställde: Eftersom det här inte är möjligt, är detdå inte ganska vettigt med investeringsbidrag somkompenserar? Vi kan dessutom spetsa dem och riktadem mot framför allt de byggprojekt som är viktiga,där vi kanske rentav kan sätta ett hyrestak.Man ska nog hålla isär studentbostäder och ung-domsbostäder. Det är för mig två olika begrepp - detär många ungdomar som inte är studenter. Ungdoms-bostäder är något som är speciellt riktat till ungdomarsom hel grupp. Om ni vill bygga speciella bostadsom-råden för ungdomar med toaletter på gården vet jaginte riktigt om vi kan bli överens.Att studentbostäderna har vissa speciella normerär okej. De är ett tillfälligt boende på en annan ort ändär man normalt sett bor. Men att börja bygga sämrebostäder som folk får bo i tills de fyllt ett visst antalår och sedan måste flytta ut från är en fullständigtbakvänd politik.Vi ser alltfler människor som är ensamma. Det är gott om folk som behöversmå, vettiga, rimliga lägenheter till rimlig kostnad.Det är bättre att i så fall använda investeringsbidragentill att bygga sådana här bostäder, se till att det blir envettig hyreskostnad, se till att det är en bostad därman kan stanna kvar av sitt liv,och inte bara tillfälligt mellan 21 och 29 år.Anf. 85 () re-plik:Fru talman! Det går inte att sänka byggmomsen,säger - massor av utredningar harkommit fram till att det inte går. Bl.a. en utredningsom heter Från byggsekt till byggsektor kom fram tillatt vi har dyraste byggmaterial på grund avatt vi har på avgifter och skatter i produktions-kostnader. Vi menar att det är totalt fel. Någontingmåste göras åt detta. Det är därför det kostar såmycket att bygga, dvs. vårt byggmaterial är så dyrt.Vi menar att ett sätt att komma till rätta med dettaär att titta på byggmomsen.Ett annat sätt är att se till att byggkonkurrensenökar. Vi har fyra stora byggherrar, och det äralldeles för lite. Vi måste se till att den konkurrensenockså ökar.När det gäller studentbostäder kontra ungdoms-bostäder menar jag inte att man ska bygga som detvar . Jag bara tog det som exempel på att de kravsom unga människor har när de flyttar hemifrån inteär så stora. Som jag sade, är detta min egen erfarenheti vår familj. Man tycker att det är så roligt och trevligtatt få en egen bostad att man är beredd att gå ned ikrav. Därför bör vi titta på detta.Inte minst har vi kristdemokrater motionerat - vihar faktiskt yngsta ledamot - om att manjust borde titta på detta att ungdomar ska slippavara mambor och få möjlighet att flytta hemifrån tilleget boende.Anf. 86 ():Fru talman! Jag kommer att ägna mitt anförandeåt bostadsbidragen. I betänkandet behandlar vi ansla-get till bostadsbidragen , bostadsbidragensutformning på och dessutom propositionensom handlar om reglerna för eftergift av felaktigtutbetalda bostadsbidrag.Det som rör anslagen innebär att 3 998 miljonerkronor anvisas för bostadsbidragen för . Dåhar hänsyn tagits till det förslag i budgetpropositionensom innebär att den bidragsgrundande inkomsten förstudenter fortsätter att räknas på samma sätt som iden temporära lag som infördes från ,dvs. att av studiebidraget ska räknas som in-komst vid beräkning av bostadsbidragen. Den lagenföreslås gälla även under år 2002.Anslagen till bostadsbidragen har minskat underen följd av år. I motioner som behandlas i detta be-tänkande finns förslag om att minska bostadsbidragenytterligare. vill minska med312 , med 1 035 miljoner ochFolkpartiet med 340 miljoner, medan Kristdemokra-terna vill öka anslaget med 730 miljoner.Fru talman! Bostadsbidragen har varit föremål förmånga överväganden och ändringar. Fram till 1994var det kommunerna som administrerade bostadsbi-dragen. Bidraget bestod av en statlig del och enkommunal del. blev det en statlig angelä-genhet, och administrationen av bostadsbidragenflyttades från kommunerna till försäkringskassorna.Om man blickar tillbaka ser man att antalet hus-håll med bostadsbidrag var som högst ochuppgick till 596 000, och 1989 var det som lägst ochuppgick till 243 000. hade det stigit igen till568 000 hushåll, och det var nästan lika stort som år1975. Antalet barnfamiljer som hade bostadsbidraghar också minskat, från 570 000 hushåll 1975 till230 1989. ökade antalet familjer medbostadsbidrag , och därefter harantalet fortsatt att öka. Den största ökningen skedde1994, då antalet barnfamiljer med bostadsbidragökade med 52 000 på ett år.Under 1980-talet var utgifterna för bostadsbidra-gen tämligen konstanta i löpande priser. Det var hög-konjunktur och låg arbetslöshet. Arbetslösheten var3,och minskade till . var den , och denfortsatte att öka till . vändeutvecklingen något, och arbetslösheten minskade till8 %.Det innebär att utgifterna för bostadsbidragenökade kraftigt . Detvar delvis med anledning av skatteomläggningen ibörjan av då hushållen fick bära en störreandel av bostadens kostnader. Ökningen av bostads-bidragen var motiverad för att skydda ekonomisktsvaga hushåll. Men kostnadsökningen berodde ocksåpå den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. Enallmänt försämrad ekonomisk situation för mångahushåll, hög arbetslöshet och höga realräntor bidrogtill de ökade kostnaderna för bostadsbidraget.Vi kommer ihåg att även statens ekonomiska situ-ation var besvärlig, och vi gjorde besparingar påmånga områden. 1997 förändrades bostadsbidragen,och det man då ville uppnå var att häva den kraftigakostnadsutvecklingen, förebygga överutnyttjande avbostadsbidragen och stärka kostnadskontrollen.När administrationen av bostadsbidragen övergickfrån kommunerna till försäkringskassorna 1994 hadereglerna för bostadsbidrag förändrats. Från att bidra-get tidigare hade beräknats på inkomster enligt taxe-ringen året före bidragsåret skulle bidragstagarensjälv uppge sin beräknade inkomst för tolv månaderframåt. Det årliga ansökningsförfarandet slopades,och kassorna skulle i stället göra en efterkontroll efter15 månader.Jag arbetade på 1994. Jagkommer ihåg att vi av kommunens handläggare var-nades för att de nya reglerna för bostadsbidrag inteskulle komma att fungera som det var tänkt. Utifrånsina erfarenheter drog de slutsatsen att kostnadernaför bostadsbidragen skulle rusa i väg och att trovär-digheten för bostadsbidragen skulle försämras. Frånmånga bidragsmottagare mötte istället en glädje över att de regler som kommunernatillämpat hade ändrats och administrationen lagts påförsäkringskassan.Det många var irriterade över i kommunenshandläggning var de efterkontroller som resulterade iatt man efter det att bidraget hade betalats utblev återbetalningsskyldig. Det var vanligt att storabelopp återkrävdes, och det gjordes efterbidragsåret.I början av 1994 steg utgifterna för bostadsbidra-gen kraftigt. Kommunens handläggare hade kanskespått rätt. Det visade sig att många hade svårt attuppskatta sina inkomster. Analyser som gjordes vidtvå försäkringskassor visar att andelen med för högabostadsbidrag var 66 respektive . Det var såmånga bidrag som sänktes eller drogs in. I genomsnitthade för mycket betalats ut.I en riksomfattande undersökning med slumpmäs-sigt utval visade det sig att av bostadsbidragenvid efterkontrollen sänktes eller drogs in. Den felakti-ga utbetalningen var i genomsnitt permånad. I hade för lite bostadsbidrag betalats ut,och i var det rätt belopp som hade betalats ut.Fru talman! Jag vill redovisa den här bakgrundeneftersom vi i nuvarande bostadsbidragssystem oftatalar om den dåliga träffsäkerheten. När vi övergicktill nuvarande regler med preliminära bidrag somstäms av mot taxeringen ser vi att det är somfått för lite, som fått för mycket och ca 20 %som fått det de ska ha. Vi ser att det inte är så storskillnad mot det tidigare systemet med inbyggdaefterkontroller.Nu betyder inte det här att vi socialdemokrater ärhelt nöjda med dagens bostadsbidrag. Jag vill ge denhär bakgrunden för att belysa att mycket är provattidigare och att ändringar behöver analyseras noga föratt det inte ska uppstå andra negativa effekter.Den slutsats som kan dras av gjorda upp-följningar är att bostadsbidragen motsvarar de upp-satta målen, att bidragen i första hand går till ekono-miskt svaga hushåll, och för den skull anser vi social-demokrater att vi även i fortsättningen ska följa uppoch utvärdera bostadsbidragen.Fru talman! I propositionen 2001/02:9 föreslås enändring av reglerna för eftergift.