prot · GO0996 · 2001-04-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:96Torsdagen den 19 aprilKl. 11.00 - 16.12Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------1 § Kompletteringsval till vissa utskottFörste vice talmannen anmälde att li-beralernas riksdagsgrupp under för-äldraledighet anmält hans ersättare suppleant i skatteutskottet, i justitieutskottet ochi socialförsäkringsutskottet.Förste vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i skatteutskottetStaffan ()suppleant i justitieutskottetStaffan ()suppleant i socialförsäkringsutskottetStaffan ()2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisades2000/01:115 till utbildningsutskottet2000/01:119 till utrikesutskottet2000/01:122 till justitieutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återNäringsutskottets betänkande 2000/01:NU9Utbildningsutskottets betänkande 2000/01:UbU134 § Brottsförebyggande arbeteFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU19Brottsförebyggande arbete (skr. 2000/01:62).Anf. 1 ():Herr talman! ska vi behandla justitieutskot-tets betänkande Brottsförebyggande arbete. I dettaärende har justitieutskottet behandlat en skrivelse frånregeringen. Bakgrunden till skrivelsen är regeringensbrottsförebyggande program som presenterades . Utskottet har här även behandlat mo-tioner som väckts med anledning av skrivelsen ochövriga motioner från allmänna motionstiden.Herr talman! Brottsligheten är ett stort samhälls-problem. Det är mycket viktigt att aktivt medverkatill att brott förebyggs och även att våld bekämpas.Genom det förebyggande arbetet kan vi undvikamänskligt lidande och minska antalet brottsoffer, förvartenda brottsoffer är ett brottsoffer för mycket. Dethar faktiskt gått , och ett och annat bordeha åstadkommits rent konkret sedan regeringens na-tionella program lades fram. behövs det kraftåt-gärder för att komma till rätta med så viktiga frågor.Det krävs stora insatser för att arbeta mot brott.Mer än var tredje svensk har utsatts för brott. Baratre länder har fler brottsoffer än . Sverigefinns alltså i den grupp länder där de flestabrotten begås. Det visar helt nya siffror i en interna-tionell studie som gjorts i hela 17 länder. "Den härundersökningen är den bästa som gjorts för att jämfö-ra brottsligheten i alla länder. Precis samma frågorhar ställts ", säger , forskare vid . Ävenom undersökningen är den bästa som gjorts kan välinte regeringspartiet vara stolt över resultatet?Herr talman! Till polisens uppgifter hör enligt po-lislagen att förebygga brott. Till de övergripandemålen för polisväsendet hör även att tillförsäkra denenskilde rättstrygghet och rättssäkerhet och därmedbidra till den trygghet i samhället som alla har rätt till.Vad har då polisen för möjligheter att arbeta på detsätt som lagen säger, antingen det gäller närpolis ellerannan polis?Spindeln i det brottsförebyggande arbetet är när-polisen - en grupp inom polisen som ständigt fåttfinna sig i att användas till andra arbetsuppgifter änvad som var tänkt från början. Enligt Polisförbundethar det gällt av denna kår. Förstärkta resur-ser till närpolisen har låtit vänta på sig. Utifrån ettproblemorienterat arbetssätt skulle det ha gett brotts-förebyggande effekter ute i verkligheten och dess-utom bidragit till att brott upp. Det handlar omatt utöka antalet närpoliser, och det handlar om attöka antalet uppklarade brott. En uppklaringsprocentpå endast är på tok för lågt - allrahelst sominte alla brott anmäls. Närpolisen var ju tänkt attfungera som det allmännas nav i det brottsförebyg-gande arbetet. Utan nav kan inte hjulet rulla. Varförmåste klockan vara slagen innan resurser sätts in?Herr talman! Inte bara den som förutom på sinskattsedel kan betala för sitt skydd ska ha rätt att fåskydd. Den rättstrygghet som borde omfatta alla kanbli ett privilegium för de resursstarka i vårt samhälle.Är det här en utveckling som Socialdemokraterna troratt väljarna vill se?Herr talman! , en förhörsledare vidGöteborgspolisen hade 168 utredningar på sitt bord. Han var inte ensamom att ha så många utredningar. Inte undra på att denallmänna uppfattningen är att polisen inte längreklarar av många av sina grundläggande uppgifter. Ivissa kommuner har man slutit sig samman till frivil-liga medborgarinitiativ för att själva göra det sompolisen inte hinner med och inte har resurser att göra.I en del kommuner har man anställt väktare för attpatrullera vissa bostadsområden - allt för att ökaskyddet och tryggheten och för att förebygga brott -och detta är enligt polislagen polisens arbetsuppgifter.Herr talman! Det ska inte löna sig att begå brott.Förebyggs brott så minskas antalet brottsoffer. Det ärnaturligtvis även samhällsekonomiskt lönsamt attförebygga brott och förhindra att ungdomar påbörjaren kriminell karriär, men framför allt är det männi-skor som drabbas. Redan på BVC kunde man se! Dethar vi hört tidigare! Det fordras tidiga åtgärder! Var-för vänta?Herr talman! En bra kriminalvård måste inriktaspå att den dömde inte återfaller i brott, men kriminal-vården måste även förhindra att brott planeras ocht.o.m. Det är väl omnågot att förebygga nya brott både för brottsoffer ochför brottslingen själv.Kriminalvårdspersonalen måste ha rätt till utbild-ning, och påverkansprogrammen måste hålla högkvalitet. Att fångarna verkligen deltar i programmenskapar bättre förutsättningar för ett liv i frihet. , , har dock framfört kritik ochsagt att samarbetet i rättskedjan mellan de rättsvår-dande myndigheterna måste öka. Dessutom måsteman ställa sig frågan: Hur står det till med vårdeninom fängelsets murar?Vid ett besök hos i bekräftadeordföranden att den vård man erbjöds under fängel-setiden i bästa fall var samtal med en psykolog och dåen gång , men kön var så lång att det intevar säkert att man fick komma på besök. Var finnsden vårdande personal som så väl behövs? På ettannat fängelse hade de intagna bett att få en motiva-tionsavdelning men fått nej med motiveringen attresurser saknas. För att förbättra kriminalvårdensförutsättningar att arbeta brottsförebyggande behöveranslaget höjas, vilket vi visar på i en av de reservatio-ner vi moderater står bakom.Herr talman! Vi vet att det finns många barn ochungdomar som inte mår bra. Larmrapporter om barnoch ungdomar som mår psykiskt dåligt har ökat mar-kant. Tillströmningen till landets barn- och ung-domsmottagningar har för-dubblats, och samtalen till bara ökar. Utsattabarn och ungdomar behöver hjälp. De får köa för attfå hjälp! Denna undersökning är tänkt att följas uppåterkommande och kan kanske väcka vuxenvärldensintresse och ge möjlighet till underlag för brottsföre-byggande insatser och förbättringar. Utsatta barn ochungdomar måste prioriteras och kan behöva långvarighjälp. Ett barn som mår bra begår knappast brott.Herr talman! Åtgärder som rör barn och ungdo-mar, alkohol och droger, arbetsmarknad och utbild-ning är viktiga områden för att förebygga brott. Attminska nyrekrytering av unga till kriminella livsstilarär en viktig uppgift för kriminalpolitiken och ett vik-tigt inslag i att förebygga brott. Vi vet att kriminalitetofta är orsakad av drogproblem. Det är mycket all-varligt att polisen inte har haft resurser att prioriteradrogmissbruk hos unga. ökar det grövrevåldet, och missbruket går allt längre ned i åldrarna.I kom en illavarslande rapport omtonåringars accelererande drogvanor. Eftersom vi vetatt de ungas attityd till att testa knark har ökat måstedet göras allt för att motivera unga missbrukare attöverge knarket. Narkotikamissbruket ökar särskiltbland unga flickor. De s.k. helgknarkarna har ökat -ungdomar som ej betraktar sig själva som missbruka-re men som plötsligt har blivit beroende. För mångaav föräldrarna kommer testresultatet som en chock.Tänk då de föräldrar som inte tillåter att deras barntestas! Då står vi där utan verktyg att hjälpa till. Vadska man senare svara den som inte förstod sitt barnsbästa ?Herr talman! Forskning kan ge bra kunskap ochvisa om insatta brottsförebyggande åtgärder påverkarbrottsutvecklingen. Det är naturligtvis viktigt attbrottsförebyggande arbete utvärderas. All forskningbehöver inte drivas inom landet, men forskningen skavara stark och fri med självständiga forskare. En delområden behöver vi inte invänta. Vi måste handla nuoch använda oss av det vi redan vet.Herr talman! En av reservationerna som vi mode-rater står bakom handlar om att motverka överfall avoch rån mot taxiförare. hotades eller användesvåld mot 9 000 förare. Vad är skillnaden mellan be-vakning här och bevakning på en bank eller i en spår-vagn? En taxiförare är ju helt ensam och därmed merutsatt. Ska det behöva ske fler tragiska händelser föratt en förändring till bättre bevakning ska få ske?Herr talman! Familjen är grunden i det brottsföre-byggande arbetet. Den betydelse som föräldrar ochandra vuxna som barn och ungdom har i sin närhetkan inte nog betonas. Det är därför mycket viktigt attgöra en analys av familjepolitiken och de hinder somfinns för att föräldrar ska kunna leva upp till sin fost-rarroll vad det gäller såväl rättigheter som skyldighe-ter. De åtgärder som majoriteten hänvisar till räckerinte. Det behövs fler. Föräldrar, liksom de vuxna ideras ställe, kan behöva stöd i sina roller. När detgäller skolans roll som brottsförebyggare och dro-gupplysare måste lärarna få möjlighet till fortlöpandeutbildning. Hur tänker majoriteten ordna det , närskolan i nuvarande läge har brist på lärare? Till hös-ten kommer det att finnas ett stort antal outbildadesom ska tjänstgöra ute i skolorna. Är vi inte överensom att skolan har en viktig roll att fylla?Herr talman! Vi moderater står naturligtvis bakomalla våra reservationer, men för tids vinnande yrkarjag bifall endast till reservation 1.Anf. 2 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 6 under punkt 5. För övrigt står vi bakomalla våra reservationer.Herr talman! ska vi debattera brottsförebyg-gande arbete med anledning av regeringens redogö-relse för det pågående brottsförebyggande arbetet iSverige. Jag skulle vilja påstå att detta är en av deallra viktigaste debatter som vi håller i vårt utskott.Kristdemokraterna välkomnar den sammanställ-ning som redovisas och också regeringens vilja attfokusera på dessa frågor. Men trots det kan vi samti-digt konstatera att flera av de insatser som hargjorts i praktiken faktiskt inte har inneburit någonutveckling. De lokala brottsförebyggande råden, t.ex.,har visserligen utökats till 196 stycken råd eller lik-nande organisationer. Men kvantitet är ju inte det-samma som kvalitet. Därför har vi reserverat oss tillförmån för reservation 3 under punkt 3, där vi kräveren större resursfördelning till de lokala brottsförebyg-gande råden.I skrivelsen sägs också att råden enligt BRÅkommit olika långt: "I vissa fall har engagemangettyvärr svalnat". Vad gäller de brottsförebyggandeprogram och trygghetsplaner som kommunerna skautforma är det "få råd som har utvecklat färdiga pro-gram eller planer. Det är därför inte möjligt att medsäkerhet kunna bedöma hur dessa används och vilkenroll de spelar", skriver regeringen.Majoriteten konstaterar också i betänkandetextenatt "det finns tecken på att handlingarna ibland är såallmänt hållna att de inte kan fungera som konkretastyrdokument." Vi kristdemokrater menar att det ärresursfrågan som är problemet för många kommuner.Med en ansträngd ekonomi riskerar det brottsföre-byggande arbetet att inte prioriteras. Det här har många exempel på ute i verkligheten.Jag gjorde en liten rundringning, som jag brukargöra, inför detta sammanträde. Senast pratadejag med en lokalavdelning där man hade arbetat i treår med att få fram själva programmet, som skulle varadet som låg till grund för verksamheten. hade manfått fram ett program, men man hade inga resurser föratt anställa någon för att styra det hela. Personen jagtalade med sade så här: Får vi ingen anställd ens på25 % kommer denna utveckling inte att fortsätta.Vi kristdemokrater anser också att det är nödvän-digt att öka kunskapen och forskningsanknytningenför att uppnå goda resultat. Detta håller regeringenmed oss om. Men för att detta ska bli möjligt behövsdet också resurser.Det går alldeles utmärkt för oss allesammans,även om vi inte är ekonomer, att räkna ut hur långtman kommer med de 24 miljoner som BRÅ har hafttill sitt förfogande och kunnat fördela till de 63 brotts-förebyggande råden för utveckling och grundläggan-de utbildning.Herr talman! Det är kanske det här som är så ty-piskt och som vi allra helst skulle behöva debatterahär . Vi satsar miljarder på bestraffande verk-samhet. Vi sätter in åtgärder för att omhänderta ochstyra upp människors liv då det redan har gått snett.Men då vi ska fördela resurser till det brottsförebyg-gande arbetet satsar vi oftast alldeles för lite.Jag behöver knappast försöka redogöra för varförjag tror att det är så. Vi kan ana oss till att de före-byggande åtgärderna inte alltid räknas som en hetpolitisk fråga. De ger ju inga röster kortsiktigt. Dethär anser jag är fel. Brottsförebyggande arbete är ettnödvändigt, viktigt och långsiktigt arbete som gerresultat, men på lång sikt.Så går jag till vår reservation om familjen ochskolans brottsförebyggande betydelse. I den aktuellaskrivelsen kan man vad gäller införlivandet av vär-den, värderingar och normer läsa om de teorier somstöder familjens betydelse som viktig normbildareoch starkt socialt skyddsnät. väl-komnar att regeringen har uppmärksammat dennaviktiga brottsförebyggande faktor. Vi hoppas nu attregeringen också kommer att låta dennainsikt komma till uttryck i konkreta politiska förslag.Det brottsförebyggande arbetet är en del i kriminal-politiken; att förebygga brott är också att bekämpabrott.Det nationella brottsförebyggande programmetAllas vårt ansvar har åberopats i många debatter, ochregeringens hållning är att välfärd i sig är brottsföre-byggande. Jag tror inte att det är fullt så enkelt.Vi menar att en effektiv kriminalpolitik i förstahand måste bygga på insikten om hur man förebyggerbrott. Det nationella brottsförebyggande program somden socialdemokratiska regeringen har antagit byggerpå ett föråldrat tänkande. Familjens grundlägganderoll i det brottsförebyggande arbetet nämns t.ex. merai förbigående, och i stället inriktas huvudinsatserna påtraditionellt sätt på att byråkratisera det brottsföre-byggande arbetet.Varje bärande värdesystem i ett rättssamhällebygger på en process av införlivande av värden, vär-deringar och normer. Denna internalisering är speci-ellt viktig under uppväxten ochfokuserar därför på familjens speciella ansvar. Menäven andra signalgivare i denna process har storkompletterande betydelse, t.ex. förskola, skola, soci-alvård och de olika medierna. Tankegångarna om denbrottspreventiva roll som denna internalisering ochuppbyggandet av en inre kontroll har hos varje indi-vid har vunnit viss genklang i hos en delforskare och debattörer. Det är viktigt att de också fårgenomslag i den politiska debatten och framför allt idet politiska agerandet.Huvuddelen av forskningen visar att åtgärder fråndet traditionella kriminalpolitiska systemet har enliten betydelse för brottens omfattning. Med traditio-nell kriminalpolitik avses antingen teorin om att om-ständigheterna skapar brottslingen eller dess motsats,dvs. att det bara är höga straff som avhåller frånbrottslighet.Politiken borde i stället inriktas främst på familjmen också på den kompletterande internalisering somförskola och skola kan ge samt på den övrigalivsmiljöns signaler, vilka då kan påverka graden avuppbyggandet av den inre kontrollen. Preventionenmåste alltså vara huvudstråket i ambitionen att vändabrottskurvorna nedåt. Den anknyter också nära tillden omvärldsanalys som framgår av en bok som ärutgiven av och skriven av Per-OlofWikström, professor i kriminologi, och , docent i sociologi. Den heter Brottspreven-tion och problemorienterat polisarbete och är från1995. De skriver så här:Huvudlinjen i den brottsförebyggande strateginmåste bygga på följande inriktningar:1. Kraftfulla insatser för att medvetandegöra föräld-rar om betydelsen av uppbyggande av en inrekontroll hos barn och ungdomar - då hänvisar jagbara på nytt till vår reservation.2. Motsvarande insatser för alla andra som är invol-verade i barns uppfostran, t.ex. förskola och skola,socialvård osv.3. Kraftfullt informerande insatser för att klargörabetydelsen av en uppskjuten alkoholdebut för för-hindrande av brottslighet.Självfallet ska också åtgärder vidtas för att minskatillfällen till brott, men för att förhindra nyrekryte-ringen handlar det främst om att en brottspreventivhuvudstrategi måste vara inriktad på fostran och vär-deöverföring i familjen.Vi kan då konstatera att regeringen i sitt programendast marginellt tar hänsyn till de här tankegångar-na. I skrivelsen citerar man dock de amerikanskakriminologerna som poäng-terar betydelsen av en inre kontroll och sociala bandtill det konventionella samhället. Regeringens insiktom betydelsen av den inre kontrollen är positiv ochborde nu ge effekter för den brottsförebyggande stra-tegin. I den här delen har ju vi kristdemokrater blivithånade tidigare. Det har funnits personer som t.o.m.har kallat det här för kvasifilosofi, men verkarregeringen även i denna fråga ha fått en annan syn.Avslutningsvis, herr talman, är familjens roll i detbrottsförebyggande arbetet central. En i sin helhetgod familjepolitik är alltså en grundläggande förut-sättning för ett fungerande brottsförebyggande arbete.Det här sker bäst, anser vi, genom att barn växer upp itrygga familjer som kan föra över normer och hjälpabarnen att bygga upp en inre kontroll som gör detlättare att stå emot frestelsen att bryta mot de reglersom bygger upp samhället.Jag vet att alla familjer inte är trygga familjer. Jagtror dock att vi alla i denna kammare kan enas om attdet optimala i samhälls- och välfärdsbyggandet ärfungerande familjer där barn får växa upp under tryg-ga förhållanden, där den villkorslösa kärleken finnssom lär oss solidaritet i vidare kretsar. Därför är detbra att BRÅ satsar på lokala projekt i kategorin för-äldrastöd. Och vi kristdemokrater, herr talman, kom-mer att fortsätta att lyfta upp frågor i den politiskadebatten som syftar till att stärka familjens betydelse.Anf. 3 ():Herr talman! För att man långsiktigt ska få etttryggare samhälle behövs ett samlat grepp där rätts-väsendet samverkar med många aktörer från olikasamhällsområden, allt för att ge det brottsförebyg-gande arbetet ett gynnsamt resultat.Herr talman! Vi i står bakom allavåra reservationer, men för tids yrkar jagbifall endast till reservation 2.Vikten av en fungerande normbildning vill vi ock-så från särskilt framhålla. Regeringenfår inte glömma bort att varje samhällssystem byggerpå en normbildning som reglerar rätt och fel i um-gänget mellan människor. Både skrivna och oskrivnaregler är viktiga för ett samhälles funktion, och depåverkar dess utformning. Denna normbildning spelarfaktiskt en avgörande roll för att förhindra brott. Enmodern familjepolitik som utgår från barns rätt attkänna trygghet under uppväxten måste förenas meden samhällelig dialog om normer och värderingarsamt om familjens ansvar för de värderingar som manförmedlar till barnen. Samhället måste naturligtviserbjuda familjerna stöd i detta arbete, och man måsteockså från samhällets sida ge tid för föräldrarna attdela vardagen för att få in dessa normer och värde-ringar.Det viktigaste ansvaret för barns normbildningoch därigenom den grundläggande brottsförebyggan-de verksamheten ligger alltså hos familjen, och det ärfrämst i familjen som barn ges de värderingar ochnormer som följer dem hela livet. Det är familjen ochden närmaste omgivningen som kan hjälpa till attavhålla barn och ungdomar från att begå brott, och dåbrott redan har begåtts kan man hjälpa till att sättagränser och reda ut orsakerna till brottet.Enskilda medborgare, företag, föreningar, nä-ringslivet, kommunala myndigheter och olika organi-sationer är alla viktiga kuggar i det brottsförebyggan-de arbetet. Men låt varje kommun bestämma själv hurman vill organisera arbetet. Det finns , står det iskrivelsen, 196 lokala brottsförebyggande råd runtomi landet. Det kan tyckas positivt. Men som tidigaretalare här har sagt är det inte alla som fungerar. Ochdär de behövs som allra bäst, i storstadsområdena, ärde svårast att starta upp och svårast att hålla i gång.Jag var för sedan i och tog del avarbetet där. Där var det en plan på hyllan, därför atteldsjälen hade lagt av. Så det måste verkligen till ettreellt stöd, både ekonomiskt och organisatoriskt föratt hålla i gång de brottsförebyggande råden. En delav de avsatta pengarna bör användas i ett uppmunt-rande syfte, t.ex. för seminarium och handledning, såatt de som engagerar sig känner att de får ett erkän-nande för det arbete som de gör, och det förtjänar deväl. Det räcker alltså inte med vackra ord och att detfinns planer eller att det är planer på gång, utan detmåste till praktiskt handling. För att detta ska skemåste det finnas någon som drar lasset, och det äregentligen närpolisens uppgift.Som det sades tidigare är närpolisen spindeln inätet i det brottsförebyggande arbetet, den fastapunkten. Fungerar inte närpolisverksamheten funge-rar inte heller det brottsförebyggande arbetet. Detkrävs en långsiktighet i det brottsförebyggande arbe-tet och en långsiktighet i närpolisorganisationen.Annars faller hela arbetet för det hänger oftast påpersoner. Finns det inga närpoliser på tjänsterna fallerockså arbetet.I skrivelsen redogör regeringen för vikten av enfungerande närpolis och behovet av att den polisiäraverksamheten tillförs mer medel. Det är hög tid atttillse att detta omvandlas i praktisk politik och intebara att det blir tomt prat och att det står på papperet.Samtidigt som regeringen bara pratar kan vi se hurkritiskt läget är runtom i landet när det gäller närpo-lissituationen. måste vara upp-byggd på ett effektivt och ändamålsenligt sätt samtkontinuerligt tillföras både materiella och personellaresurser som möjliggör ett högkvalitativt polisarbete.Samhället måste ta detta ansvar i hela landet. Dettycker jag är jätteviktigt. Jag hörde en signal här frånpåskhelgen i t.ex. Där sökte man polisen ien svår situation. Polisen hade ingen att skicka. Vi kan inte bedriva ett brottsförebyggan-de arbete om det inte finns poliser tillgängliga för attdelta i detta.Det utvecklade svenska föreningslivet har ocksåen stor betydelse för normbildningen. Genom att barnoch ungdomar deltar i föreningsverksamhet lär de sigatt respektera de demokratiska värderingarna. Före-ningslivet skapar också möjligheter till meningsfullafritidssysselsättningar. Engagemanget från allmänhe-ten och de ideella organisationerna måste bättre tastill vara. Det är viktigt att de ideella organisationernafår det rätta stödet. Därför är det viktigt att samord-ningen och samarbetet mellan myndigheter, enskildaoch organisationer stärks och utvecklas.Finns det tekniska hjälpmedel som kan underlättadetta och förebygga brott ska vi naturligtvis användaoss av dem. Här är t.ex. övervakningskameror i taxi-bilar en viktig del. Jag har själv tagit del av detta. Dethar prövats i andra länder med bra resultat. Det manskyller på är att detta är ett hot mot integriteten. Omman har satt sig in i situationen kan jag inte finna attdetta hot väger över mot möjligheten att förebyggasvåra personella skador. Jag tycker att detta är enviktig del av tekniken som vi ska anamma.Kriminalvården måste ges ökade resurser så attden har möjlighet att påverka det brottsförebyggandearbetet på ett konstruktivt sätt för att förhindra åter-fall. Dagens situation med dess höga återfallsprocentär en katastrof, och det är inget gott tecken för detförebyggande arbetet. Direkt när verkställighetenpåbörjas ska den dömde förbereda sig för livet utan-för murarna och en laglydig tillvaro utanför anstalten.Detta är en otroligt viktig förebyggande åtgärd. Detmåste finnas resurser för § 34-placeringar. Vi vet attalkohol- och narkotikamissbruk är orsak till mycketav brottsligheten.