prot · GO09105 · 2001-05-07 00:00:00 — Programmetbestår av ett tiotal seminarier där en av departementetfastställd handledning för konsekvensanalyser gåsigenom.Interpellanten frågar om jag avser att ge Simplexbefogenhet att kräva in konsekvensanalyser samtregelförändringar från myndigheter och kommittéer.Detta utgör inte något problem eftersom myndighe-terna skickar in beslutade regelförändringar medtillhörande konsekvensanalyser till Näringsdeparte-mentet för kännedom. När det gäller kommittéernaföljer utredningsarbetet och gerkontinuerligt stöd och råd i arbetet med kon-sekvensanalyser.Även inom EU prioriteras regelförenklingsarbetet.Sverige har i hög grad bidragit till att regelförenklinghar fått en högre prioritet på EU-nivå. Det är viktigtatt det finns ett uttalat förenklingsperspektiv underhela lagstiftningskedjan när ny lagstiftning tas frampå EU-nivå. Detta perspektiv driver i EU.Stockholmstoppmötet förde frågan om regelförenk-ling inom EU framåt.Interpellanten frågar om jag avser att verka för atttidsbegränsade regler används. Detta är en av defrågor som ska beaktas vid genomförande av en kon-sekvensanalys. Att göra en utvärdering av en regelseffekter efter införandet av regeln kan i mångafall vara en annan bra metod för att ta ställning till omregeln bör upphävas eller finnas kvar.Jag avser inte att verka för att en tidsgräns införsför myndigheters ärendehantering efter vilken ärendetautomatiskt avgörs till företagets fördel. Däremot villjag understryka vikten av att handläggningen avmyndigheternas ärenden är så snabb och effektiv sommöjligt. Jag vill också framhålla hur viktigt det är attföretagare bemöts med en positiv attityd i sina kon-takter med myndigheter och att reglerna är rättvisaoch tillämpas med förståelse för företagens villkor.Att uppgiftslämnandet från företagen till myndig-heterna är så enhetligt och enkelt som möjligt är ock-så av stor betydelse för företagen. pågår ett arbete för att underlätta företagensuppgiftslämnande. Jag avser att återkomma till riks-dagen i denna fråga.Det är angeläget att målet för regelförenklingsar-betet är tydligt och mätbart. I budgetpropositionen för2001 fastställdes att målsättningen för regelförenk-lingsarbetet är att företagen efter en treårsperiod skauppleva en tydlig minskning av den administrativabörda som regelverket skapar för företagen. Om dettamål har uppnåtts kommer att undersökas på lämpligtsätt. Att bara se till antalet regler är inte ändamålsen-ligt eftersom reglerna har olika innehåll och betydelseför företagsamheten. Regelvolymen kan dock tjänasom en indikator på reglernas överskådlighet.Jag vill avslutningsvis understryka att regel-förenklingar för företag är en mycket viktig fråga somvi tar på största allvar. Det rör sig dock om ett lång-siktigt arbete som till stor del handlar om attitydför-ändringar.Anf. 45 INGA ():Fru talman! Jag tackar även för detta svar. Ettklart besked ger näringsministern, nämligen att intearbeta för att en tidsgräns införs för myndighetersärendebehandling. Svaret i övrigt uppfattar jag somatt allt är prioriterat, som att allt pågår för att göra detenklare för småföretag och som att regeringen tänkeråterkomma . Jaha.I vårpropositionen slår regeringen fast att det för-enklingsarbete som pågår på NäringsdepartementetsSimplexenhet drivs vidare med kraft. Men resultatethar vi inte sett . T.o.m. vänsterpartisten reagerar. "Simplex får inte ta semester"sade han i riksdagsdebatten häromveckan.I vårpropositionen skrivs för övrigt väldigt lite omföretagen. Det finns inte ett enda förslag som gör detenklare att starta och driva företag. Undantaget ärnågra miljoner till kvinnors och invandrares företag.De företagare som jag har varit i kontakt med vill inteha bidrag. De vill ha förenklingar, inte subventioner.Många borgerliga ledamöter har precis som jaghär i kammaren efterlyst bättre villkor och förenk-lingar för företagen. De vill att regeringen genast skagenomföra samtliga av Småföretagsdelegationensförslag. Statsråden talar vitt och brett om hur viktigasmåföretagen är för . Men vad gör regering-en? Inte mycket, enligt min uppfattning.Jag anser att det behövs politiskt stöd från högstanivå. Statsministern bör därför leda och politisktansvara för ett sådant arbete, och en lämplig gruppbör genomföra själva arbetet. Det är också viktigtmed tydliga och mätbara mål för en avreglering.Regelmängden ska minskasmed t.ex. såsom det med gott resultat genom-förts i , och alla företagsregler ska granskasinom en fyraårsperiod.I sammanhanget vill jag också återknyta till svaretom att har bidragit till att regelförenklinginom EU har fått en högre prioritet. Det är bra. Mense också till, herr minister, att regelförenklingarnadrivs med kraft även på hemmaplan då EG-direktivenimplementeras.I svaret säger näringsministern vidare att tidsbe-gränsade regler "ska beaktas vid genomförandet avkonsekvensanalys. Att göra en utvärdering av enregels effekter efter införandet av regeln kan imånga fall vara en annan bra metod för att ta ställningtill om regeln bör upphävas eller finnas kvar. "Min fråga blir: Är statsrådet för eller emot tidsbe-gränsade regler? Och vad anser näringsministern omförslagen som jag här har skissat om att införa tydligaoch mätbara mål för avregleringen och att det politis-ka stödet och ansvaret för avregleringsarbetet tordeligga hos statsministern?Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill först säga att vi presen-terar en bench marking-studie där vi jämför länderinom OECD-området. Och jag måste konstatera att desvenska och de nederländska företagen uppleverminst regler och minst av sådant som stoppar derasföretagande. Där ligger och itopp före alla andra stora industriländer. Det är intedåligt. Det får väl anses vara ganska bra.Vi har klarat av ungefär två tredjedelar av Småfö-retagsdelegationens olika krav. Vi har mycket kvar. Ifråga om regelförenklingar handlar det bl.a. om denhantering som sker inte minst med utgångspunkt i delagförändringar som regeringen föreslår och somriksdagen fattar beslut om och som kan ge konsek-venser för företagandet. I fråga om detta gör vi nukonsekvensanalyser. Och detta är ju en process. Påsamma sätt måste ju myndigheterna göra kon-sekvensanalyser och förenkla sin hantering. Det ärockså en process. Det går inte att ändra . Jagär medveten om att det är mycket som vi behövergöra. Men jag vill också påstå, vilket inte minst dennabench marking-studie visar, att är ett land, iförhållande till andra länder, där företagen uppleveratt det inte finns motstånd hos myndigheter när detgäller regelfrågor. Det är av företagen sombelyser just detta. Det tycker jag är ett bra tecken.Men vi kommer, som jag säger, att återkomma. Eftersom dessa frågor är nyaäven för mig - vill ju föra över dem tillstatsministern, och inte mig emot, jag har nog att göra- och eftersom jag har fått ansvar för dessafrågor så har jag bestämt mig för att inte ge någralöften till osv. utan att jag ska återkommamer konkret. Och ska jag redovisa vad vi tänkergöra.Jag för också en diskussion med företagare ochandra som berörs av detta. Och vi har ocksågjort en ganska stor reform när det gäller myndighe-ternas roll. Jag tänker närmast på , Vinova ochandra organisationer där man har ett helt annat sätt attagera, mer processinriktat, för att stödja företagen.Och allt detta måste ses i ett sammanhang. Vi åter-kommer när det gäller frågan om regler. Men än engång vill jag säga att det är en attitydfråga. Det är enprocess som sker ständigt. Och om vi jämför medandra länder så uppfattar tydligen svenska företag attdet går bra.Anf. 47 INGA ():Fru talman! säger att det ärmycket som vi behöver göra. Det är också så somsvar på olika frågor och interpellationer ofta har av-slutats, att man har kommit en bit på väg och avser attdriva frågorna vidare med oförminskad kraft. Jag fårväl tro på den ambitionen hos . Mendet går för sakta. Det finns en stor otålighet.Björn säger att regelverket i Sverigeoch i inte är så komplicerat. Men trots alltvisar det sig ju att det finns alldeles för mycket regler.De är för komplicerade och oöverskådliga. Och detbehöver alltså göras mycket mera. Och, , det gäller att jobba på med dessa saker.Jag har vid ett flertal tillfällen ställt ett antal frågortill regeringen om villkoren för företagare och före-tag, bl.a. om krångliga regler, småföretagsproblemmed kommunala bolag och diskriminerande skatte-regler för fåmansföretag. Otåligheten är som sagt varväldigt stor hos de många småföretagarna. De för-väntar sig nu att näringsministern inte bara pratar utanockså ger besked. Och några besked blev det ju. Det är resultatet som vi vill se. Undertiden tenderar tyvärr regelmassan att öka och göra detkrångligare. Vad avser regeringen att göra mer kon-kret för att företagarna verkligen ska se att reglerna ärreellt enklare och färre?Anf. 48 Näringsminister ():Fru talman! Det är väl inte jag utan Inga Berggrensom pratar med stor inlevelse och stort engagemang.Vad jag försöker säga är att det pågår en process därvi har infört Simplex. Vi arbetar väldigt nära småfö-retagens organisationer. Och vi vill flytta fram posi-tionerna bit för bit. Och som jag sade i mitt interpel-lationssvar så handlar det om attityder. Men jag kon-staterade också att holländska företagare och svenskaföretagare - först holländska och sedan svenska -jämfört med företagare i andra länder inte uppleversamhällets regelverk och administration som någotstörre problem. Och det är väl ganska bra?Vi kan självklart komma att gå mycket längre, ochdet vill jag återkomma till.Anf. 49 INGA ():Fru talman! Att uppgiftslämnande från företag tillmyndigheter ska vara enkelt och enhetligt är någotsom näringsministern i svaret säger att han avser attåterkomma till. Och det är väl bra, men det konkretadå?På vägen vill jag gärna framhäva några vägledan-de principer för fortsatta avregleringar.Det handlar om att underlätta för nya företag attetablera sig och för små och medelstora företag attväxa, om att minska skyldigheten och därmed arbets-bördan för små och medelstora företag när det gälleratt lämna uppgifter, om att begränsa offentliga mono-pol, om att minska offentligt ägande i näringsverk-samhet samt om att vidga sektorn för privat närings-verksamhet inom den offentliga sektorn. Dessutom,återigen: Genomför Småföretagsdelegationens samt-liga förslag fortast möjligt!Allra sist skulle jag vilja återknyta till den diskus-sion om attitydförändringar som togupp - att det väldigt mycket handlar om attitydför-ändringar när det gäller arbetet med regelförenkling-ar. Vilka gamla attityder är det som behöver rensasut? Jag tänker då på detta med att staten allt ska be-styra, beställa och bestämma.Björn säger att attitydförändringsar-bete pågår. Vad innebär det konkret.Anf. 50 Näringsminister ():Fru talman! För att ta några konkreta frågor kanjag nämna att vi har ett projekt som heter N,som tillbaka drivs i samarbete med samt Riksskatteverket.Kontakt N är en gemensam Internetportal för Patent-och registreringsverket samt där detska räcka att lämna sina uppgifter en gång, elektro-niskt, vid registrering av företag. haräven påbörjat en försöksverksamhet där en gruppföretagare erbjuds möjlighet att gratis lämna in sinmånatliga skattedeklaration via Internet. Verket förnäringslivsutveckling inrättades för attfrämja företagande genom rådgivning, finansieringoch stöd till näringslivsutvecklande program. Myn-digheten ska särskilt utgå från företagens behov i sinverksamhet.Sedan ska jag säga något om detta med attityder.Av en ny rapport från organisationen framgår att av unga svenskar som ärmellan 16 och hellre väljer att starta eget än attbli anställda. Rapporten visar att detta är den högstasiffran bland tio jämförbara länder i . Detta äralltså ett exempel på att förändra attityder.I frågan om företagsklimat kan jag bara konstateraatt samt andra s.k. ledande banker ochandra bedömare anser att företagsklimatet och fram-tidstron i företagen har ökat väldigt kraftigt under desenaste åren i . Det tycker jag att vi gemen-samt kan glädjas åt.Slutligen: Det är nog få länder som har avregleratså mycket som . Det gäller t.ex. inom trans-portområdet samt Posten, elmarknaden och telekom-marknaden. Vi har faktiskt avreglerat mycket. I deflesta fallen tycker jag att vi har varit ganska fram-gångsrika.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2000/01:395 omdeponering av avfall lokaltAnf. 51 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen kommer att medge undantag för glesbygds-kommuner i deponeringsdirektivet.Rådets direktiv om deponering av avfall syftar tillatt förebygga och minska de negativa effekter somdeponering av avfall kan orsaka på människors hälsaoch på miljön under en deponis hela livscykel. Enligtsvensk syn är en av de viktigaste aspekterna meddirektivet att samtliga avfallsdeponier ska uppnå enhög standard med högt uppställda miljökrav.Direktivet innehåller en möjlighet att undanta vis-sa glesbebyggelser från delar av direktivet. För attutnyttja denna undantagsmöjlighet måste ,utifrån den definition som direktivet anger för gles-bebyggelse, uppge vilka områden som ska undantas. bedömning om denna undantagsmöjlighet skautnyttjas är det viktigt att bedöma om det är miljö-mässigt lämpligt att undanta vissa deponier från demiljökrav som direktivet ställer upp.Naturvårdsverket överlämnade till re-geringen ett förslag till genomförande av depone-ringsdirektivet. Detta har varit ute på remiss hos un-gefär 50 instanser. behandlasför närvarande förslag tillsammansmed remissinstansernas synpunkter. Därför kan jag inte lämna närmare besked om hur regeringenkommer att agera när det gäller frågan om undantagfrån deponeringsdirektivet.Anf. 52 ():Fru talman! Tack för svaret! Jag tycker mig kunnauttolka att det finns vissa öppningar.Anledningen till att jag framställt denna interpel-lation är den oro som glesbygskommuner i mitt hem-län har uttryckt när det gäller den framtida depone-ringen av avfall. Man befarar att kostnaderna kommeratt öka avsevärt om väljer att inte utnyttjaEU-direktivets möjligheter till undantag för glestbefolkade områden när det gäller deponi av organisktavfall. Det handlar om små mängder men långatransportavstånd. I många fall rör det sig om 20-30mil. När det talas om fjällkedjan är det fråga om ännulängre transporter. I vissa fall är det kanske uppemot50 mil till en godkänd sopförbränningsanläggning.I min hemkommun brukar det sägas att hela vårsopmängd motsvarar sop-mängd . Det verkar inte rimligt att vihanterar problemet på likartat sätt när det är så olikavillkor.Kommunförbundets länsavdelning i länhar i ett brev till miljöministern skrivit något som jagtycker är viktigt. Man säger att miljökraven skärpsväsentligt, vilket är bra - ja, det här direktivet är oer-hört bra; i många avseenden kommer det att blimycket bättre. Mindre bra, skriver man, är kravensom gäller lika tolkning oavsett lokala förhållanden.För glesbygden innebär det att deponier måste stäng-as. I stället ska avfall transporteras långa sträckor,något som är svårt att förklara för den oinvigde sominte bor i en storstad utan har milsvida glesbygderruntomkring sig.Någonstans finns en gräns. Jag tycker att dengränsen går vid icke farligt och organiskt avfall. Detbör kunna hanteras av glesbygdskommunerna själva.Jag talar här om kommuner som i många fall harmindre än 1 invånare per kvadratkilometer. Mantycker att nyttan inte står i proportion till kostnadenoch inte heller till miljövinsten.I miljöministerns svar sägs det att det är "viktigtatt bedöma om det är miljömässigt lämpligt att un-danta vissa deponier från de miljökrav som direktivetställer upp". Avser ministern att initiera ett undersök-ningsarbete kring deponier i kommuner med mindreän 5 invånare per kvadratkilometer?Anf. 53 Miljöminister ():Fru talman! Ett viktigt mål för vår politik när detgäller avfall är att minska avfallets omfattning. Dettror jag att och jag är överens om.Vidare är det oerhört viktigt att ha höga miljökravockså på deponier i glesbygd - både för människor-nas och för naturens skull. Vi har ju några exempel påläckande deponier som förmodligen har orsakat gans-ka stora och alarmerande ingrepp i naturen. Jag tän-ker på t.ex. Molnbyggen i Dalarna.Oavsett om vi formulerar särskilda möjligheter förglesbygdsdeponier måste också de deponierna levaupp till väldigt höga miljökrav.Transportfrågan är något som Naturvårdsverkethar tittat på i sin undersökning. Man har kommit framtill att miljöpåverkan av transporter - om samma kravgenomförs för alla deponier - egentligen inte är attbetrakta annat än som rent marginell. Den frågan kanmöjligen vara svår att övertyga människor om, menjag tror att i sak är det lätt att visa att transporternainte är en viktig faktor i det här sammanhanget.Jag kommer inte att ta något särskilt initiativ avdet slag om efterlyste. Däremot hållervi nu på att bereda frågan med utgångspunkt i men naturligtvis också i de re-missinstansers svar som har yttrat sig om förslaget.Anf. 54 ():Fru talman! Det är inte så att jag tycker att manska nonchalera betydelsen av att hantera avfall på ettriktigt säkert sätt. Det finns, som miljöministern på-pekade, skrämmande exempel på hur detta har skettute i glesbygden. Det är viktigt att det blir hanterat påett mycket säkert och bra sätt.I dag har hushållen blivit mycket mer medvetna.Man sorterar sina sopor, och var dett.o.m. så att medborgarna i kommunerna hade störreambitioner än vad kommunerna kunde hantera. Manvill ha en god och säker miljö.Det direktiv som vi talar om är i många styckenbra. Man säger att deponering ska ske under säkraoch kontrollerade former och att vi ska undvika onö-dig markanvändning för avfall. Man säger att ytterli-gare uppmärksamhet bör ägnas åt frågor om förbrän-ning av kommunalt avfall, icke farligt avfall. Menman säger också att medlemsstaterna bör kunna till-lämpa närhetsprincipen. Det är vad jag tycker att viska göra i . Det handlar alltså om 400 000-500 000 människor som bor glest och som har storaavstånd till tätorten med sopförbränningsanläggning.De flesta kommuner har lokala miljöagendorsom är väl genomarbetade. Därmed finns det ocksåen mycket större kompetens än vad det vartidigare för att hantera miljöfrågorna och sophante-ringen på ett miljömässigt bra sätt.Då vill jag uppmana ministern att ta vara på denmöjlighet som undantaget till direktivet ger.Anf. 55 Miljöminister ():Fru talman! Jag ska naturligtvis ta med mig RuneBerglunds synpunkter när vi fortsätter att titta påfrågan för att komma fram till ett beslut som jag hop-pas kan ske ganska snart.Vi är överens, såvitt jag förstår, om att det är vik-tigt att ha höga miljökrav på alla deponier i Sverige.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2000/01:409 ompolisens agerande vid demonstrationerAnf. 56 Justitieminister ():Fru talman! har frågat om jagavser att vidta några åtgärder med anledning av detfinns risk för att polisen genom att använda sig avhandmanövrerade videokameror för optisk övervak-ning vid demonstrationer bryter mot grundlagsenligarättigheter och mot . Hon harockså frågat om jag avser att vidta några åtgärderbeträffande polisens möjligheter att tillgripa massav-lägsnanden så att personers rörelsefrihet inte begrän-sas i onödan. Slutligen har frågatom jag avser att ta initiativ till att skynda på utred-ningen avseende polisens internutredningar, t.ex.genom att ge tilläggsdirektiv avseende presentationav delbetänkande i den speciella frågan.Att förebygga brott och andra störningar av denallmänna ordningen och säkerheten samt ingripa närsådana har inträffat hör till polisens grundläggandeuppgifter. I ett större perspektiv kan all polisverk-samhet sägas syfta till att förhindra brott. I polislagenfinns bestämmelser om polisens befogenheter bl.a.när det gäller våldsanvändning, tillfälliga omhänder-taganden, avlägsnanden och kroppsvisitation. I poli-slagen anges också de allmänna principer som skagälla när en polisman verkställer en tjänsteuppgift.Men regleringen i polislagen är inte uttömmande närdet gäller polisens befogenheter.Polisens befogenheter under en förundersökningär reglerade i . Men vissa av de me-toder som polisen använder sig av utanför förunder-sökningsområdet är inte lagreglerade. Till det områ-det hör bl.a. polisens metoder för informationsin-hämtning för att hindra och avslöja brott. För att di-rekt anknyta till fråga kan jagkonstatera att det inte finns något förbud mot att poli-sen använder sig av öppna eller dolda handmanövre-rade videokameror för optisk övervakning t.ex. viddemonstrationer. Det finns å andra sidan inte hellernågot positivt lagstöd för metoden. Jag har nyligeninitierat ett arbete inom för attutforma direktiv till en utredning som bör se överpolisens metoder för informationsinhämtning, vilketinkluderar nu diskuterad polismetod.Regeringen beslutade om di-rektiv för en parlamentariskt sammansatt kommittésom ska granska den ordinära tillsynen av polisen ochåklagarväsendet samt internutredningsverksamhetenvid dessa myndigheter. Jag anser att resultatet avöversynen på området bör presenteras i ett samman-hang, eftersom myndigheternas internutredningsverk-samhet är en väsentlig del av den tillsyn och kontrollsom sker i verksamheten. En sådan sammanhållenredovisning gör det också lättare för regeringen ochandra intressenter att göra helhetsbedömningar avutredningens resultat på detta komplexa och livligtdebatterade område.Polisens befogenhet att använda våld för att ge-nomföra en tjänsteuppgift är noga reglerad i polisla-gen. Det är min och regeringens självklara ståndpunktatt det är avgörande för människors fortsatta förtro-ende för offentlig maktutövning att polisen aldrigöverskrider gränserna för sin rätt att använda våld.Det är emellertid rättsväsendets myndigheter som haratt vidta åtgärder om någon anställd inom polisen harbegått brott eller på annat sätt agerat felaktigt vid sintjänsteutövning. I polisförordningen finns det be-stämmelser om handläggningen av brottsanmälningarmot anställda inom polisen. Huvudregeln är att ensådan anmälan ska överlämnas till åklaga-re för prövning om förundersökning ska inledas ellerinte.En polisman som utför en tjänsteuppgift ska in-gripa på ett sätt som är försvarligt med hänsyn tillåtgärdens syfte och övriga omständigheter. Det måsteockså finnas direkt lagstöd för polisingripanden sombegränsar de grundläggande fri- och rättigheternasom anges i 2 kap. regeringsformen, dit bl.a. mötes-och demonstrationsfriheten hör.Om en polismyndighet har beslutat att ställa ineller upplösa en allmän sammankomst eller offentligtillställning, får en polisman avvisa eller avlägsnadeltagare eller åskådare. En förutsättning för en sådanåtgärd är att den behövs för att syftet med polismyn-dighetens beslut ska uppnås. Men det krävs inte attden som avvisas eller avlägsnas stör den allmännaordningen.Polismyndigheten får ställa in eller upplösa enallmän sammankomst om polismyndigheten inte hargett tillstånd till en sådan eller om den hålls i stridmed meddelade föreskrifter eller om polismyndighe-ten har förbjudit den. Vidare får polismyndighetenupplösa en allmän sammankomst om det uppkommersvårare oordning vid själva sammankomsten eller,som en direkt följd av den, i dess omedelbara omgiv-ning. En allmän sammankomst får även upplösas omden medför avsevärd fara för de närvarande ellerallvarlig störning av trafiken. Det har vidare slagitsfast att en allmän sammankomst endast får upplösasom mindre ingripande åtgärder har visat sig varaotillräckliga för att hindra fortsatt lagstridigt handlan-de, återställa ordningen, skydda de närvarande ellerbegränsa störningen av trafiken.Polisen får avvisa eller avlägsna deltagare i enfolksamling som inte är en allmän sammankomst, omfolksamlingen stör den allmänna ordningen ellerutgör en omedelbar fara för denna. Bestämmelseninnebär att polisen måste pröva om folksamlingensom sådan har stört den allmänna ordningen och ompersonerna som ingripandet riktar sig mot kan ansesvara deltagare i folksamlingen.