prot · GP0924 · 2001-11-12 00:00:00 — Detta med att ta steget till högre utbildning ärväldigt viktigt, och då måste det också finnas braförutsättningar för det.Ministern besvarar inte riktigt interpellationen isitt svar, utan vad han säger är mer att det har varitväldigt krångligt för CSN - kom till,liksom millennieförändringarna och säkringen kringdet. Han ger inte några konkreta förslag om hur CSNska förändras. Jag tycker inte att det är ett bra försvarfrån att säga att det har varit krånglig-heter runtomkring. Om regeringen och riksdagenfattar ett beslut om eller något annat,måste man ju också ta konsekvenserna av vad detinnebär för studenter och, framför allt, för de organi-sationer som ska serva studenterna.Målet är att fler studenter ska till, vilket är mycketbra, men då måste servicen fungera. Det är inte ac-ceptabelt att jag som student ska behöva vänta - somibland är fallet - i sju eller åtta, eller t.o.m. nio, veck-or på att få reda på att jag får medel som jag har rätttill.Utbildningsministern säger själv i svaret att detinte är acceptabelt att handläggningstiderna är sålånga och att de måste kortas. Men vilka konkretaåtgärder tänker utbildningsministern vidta för attförändra det här?I en interpellationsdebatt gällandeCSN sade utbildningsministern: "Regeringen är välmedveten om de problem som CSN har haft medstuderandeservicen. I huvudsak beror dessa problempå den extrema efterfrågan på service som uppkom-mer under vissa perioder ." Ja, så kan detvara. Men då måste man också vara medveten om detoch göra förändringar. Man måste ju ta de problemsom CSN har på allvar, inte minst för att trygga stu-denternas rättssäkerhet, som ministern också var innepå.Inga fler resurser ska till, säger utbildningsminis-tern. Det kan jag förstå. CSN har ju väldigt mycketresurser för att kunna hantera detta. Vad som är braoch vad som kommer att hända är den frontdesk, detkundcenter i , som ska till. Också Centerpartiethar jobbat för att detta ska komma till, så att det blirbättre handläggningstider och går snabbare och så kan få komma fram på telefon och prata mednågon.Som sagt: Vad kommer utbildningsministern kon-kret att göra för att förbättra möjligheterna och servi-cen för studenterna?Anf. 19 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är en självklar rätt att studenternaska ha den service som de behöver för att på ett brasätt kunna bedriva sina studier. Det är CSN:s uppgiftatt klara detta, och man har också fått rejält stöd frånregeringen för denna uppgift genom 100 miljonerkronor i resursförstärkning och, inte minst, genom detsom nu sker. invigdes ett nytt kundcen-ter för CSN innebärande att man med ett nytt sätt attarbeta mycket bättre kommer att kunna ta hand omstudenternas frågor och om upplysningar. Det gör atthandläggarna får tid att handlägga - kvalificeradehandläggare som därmed slipper att varaupptagna med telefonen.Det här är ett nytt sätt att arbeta som generaldi-rektören och styrelsen vill införa, stödda av regering-en med extra medel om . Det ärmin bedömning att detta kommer att vara ett viktigttillskott när det gäller att förändra arbetsmetoderna såatt studenterna får den självklara rätt som de ska ha -en god service så att de under goda villkor kan bedri-va sina studier. I den meningen delar jag egentligen istort vad säger i sitt inlägg här i dag.Själva frågan om privatisering är det viktigt attreda ut. Jag tolkar så att det inte är enpolitik som står bakom men vill frågarakt ut för att få besked: Vill privatiseraCSN - något som vill göra och somModeraterna också är stolta över, för de vill privatise-ra CSN? Om man tittar närmare på CSN:s uppgifterfinner man att själva utbetalningen är en väldigt litendel av CSN:s verksamhet. Det är inte detta med att såatt säga forsla pengar som tar tid, utan det som tar tidoch som man arbetar med att förbättra är själva myn-dighetsutövningen i meningen att se och bedöma omstudenten har rätt till studiemedel, att se och bedömatidigare bakgrund - hur många terminer vederbörandehar studerat osv.Det är klart att alla studiemedelssystem kommeratt ha gränser för hur länge man kan ha studielån. Detär en myndighetsutövning som det, menar jag, ärväldigt olämpligt att lägga över på bankerna. Skullevi vilja stå i bankkön för att sedan få en bankbedöm-ning av om vi har rätt till studiemedel eller inte? Minbedömning är att det här ligger helt i linje med denagenda som jag och Per talade om i vår förstainterpellationsdebatt - det går förresten bra attskicka en ursäkt via e-post om Per börjar kännalite "ågren".Det gäller att privatisera så långt det går - att un-der nästa mandatperiod privatisera högskolor, att setill att avgifter införs i högskolan, vilket Per varittydlig med i interpellationsdebatten, och att privatise-ra CSN och antagligen också själva studiemedelssys-temet. är väl det enda partiet som intehar lagt fram något förslag om hur ett nytt studieme-delssystem ska se ut. Regeringen har lagt fram enproposition, och andra partier har lagt fram sina för-slag. Vi har också haft debatter och omröstningar ikammaren. Men har alltså inget förslag.Det skulle inte alls förvåna mig om bakom detta lig-ger att efter privatisering av själva myndighetsutöv-ningen övergå till ett stipendiesystem där man i storutsträckning själv får sköta sina studiemedel.Jag är oroad över inriktning i ut-bildningspolitiken och ser att de vill använda det härläget till att också driva in en kil i studiemedelssys-temet. Regeringen arbetar hårt med att se till att CSNhar de villkor och de möjligheter som behövs för ska kunna ge studenterna den självklara rätt tillservice som man måste kunna ge.Anf. 20 PER ():Fru talman! Jag vet inte om jag ska skratta ellergråta över den här debattekniken. Jag tycker att jagvar ganska tydlig när jag sade att vi ska lägga den delsom är myndighetsutövning på universiteten, ellerockså - det kan jag även säga - är det möjligt att viska ha kvar ett avskalat CSN som just ägnar sig åt detsom vi skulle vara överens om: myndighetsutövning-en. Men det skorrar lite illa när enadagen så förskräckligt oroar sig över privatisering avmyndighetsutövning och ger bort den tillLO och TCO.Fru talman! När jag är ute på universitet och hög-skolor träffar jag studenter som säger att det enskiltjobbigaste för dem är den ekonomiska stress som dekänner. Den beror inte på att studiemedelssystemetinte är generöst eller på att de inte får några extra-jobb, utan den beror på att de trott att de skulle fåpengarna . Men de får inte pengarna iseptember, inte och inte utankanske i början av december.Det är väldigt olyckligt om unga studenter ska be-höva gå omkring och känna ekonomisk stress och gåhem till mamma och pappa för att låna pengar. Kan-ske kan de, om de har tur, gå till en nation - om detfinns sådana - för att låna lite pengar ur nationskas-san, som ju ibland har den typen av medel undanlag-da. Så borde det inte vara.Det är också lite konstigt att de ständiga bortför-klaringarna är någonting som tycksköpa. Först är det som gör att myn-digheten är inkompetent. Sedan är det millenniean-passningen som gör att myndigheten är inkompetentoch inte klarar av sitt jobb. är det det nya studie-medelssystemet som gör att man inte klarar av sittjobb. Ställ lite större krav på myndigheten!Om jag vore minister och dessutom trodde på attdet bästa sättet att se till att studenterna får de pengarde ska är att ge ännu mera pengar till CSN, tror jagfaktiskt inte att jag hade valt ett kundcenter i Kiruna.Det hade i så fall varit bättre att anställa ytterligarenågra personer på varje CSN lokalt, så att man dagli-gen skulle kunna ha kontakt med de mycket profes-sionella handläggare som finns på många ställen, såatt de som svarar i telefon och de som tar hand om deenklare ärendena blir uppgraderade meddet senaste som händer. Jag tror faktiskt att den mo-dell där man säger att nu ska vi förlägga ett nytt kun-dcenter någonstans, troligtvis därför att man har lagtned någon flygflottilj eller gjort någonting annat, ärfel väg. Jag tror att man faktiskt får en större kom-petens, både hos CSN lokalt och hos dem som skasvara i telefon på ett kundcenter, om detta är decent-raliserat till flera orter, inte ett kundcenter på ett ställelångt borta ifrån alla universitet och högskolor.Sedan tycker jag att det är lite tråkigt att vi ändåska behöva hålla debatten på den här nivån. I ställetskulle säga att det är bra att vi, allapartier i , är överens om att den högre ut-bildningen för EU-medborgare ska vara avgiftsfri.Jag kan ägna mig åt att åka runt i valrörelsen och görasom , som inför krypväg för attbetala för sin högskoleutbildning, och hitta på andrasådana halvlögner. Men är det verkligen det vi skahålla på med?Anf. 21 ():Fru talman! Jag tycker att utbildningsministernduckar ganska rejält i den här debatten. Han konstate-rar ett antal gånger att visst finns det problem i CSN.Studenterna är det absolut viktigaste, och de ska haden självklara rätt, som ministern sade alldeles ,att få den hjälp och service som de ska ha. Vad bety-der det egentligen? Är det bara tomma ord, eller vadtänker ministern göra? Han säger i sitt svar att hanmycket noga tänker följa CSN:s arbete. Är det att sitta och vänta, titta och följa arbeteteller att gå in och föreslå åtgärder eller att säga att såhär ska vi göra för att studenterna ska ha sin rätt tillservice och få de resurser som de så väl behöver? Kan vi få det svaret skulle framför alltSveriges studenter vara väldigt tacksamma.I förra veckan såg jag en intervju med en hand-läggare som arbetade på CSN och som berättade omden ohållbara arbetssituation som man har där. Förut-om att hon blir utskälld hin-ner hon faktiskt inte med. Såsom CSN ser ut i dagfungerar det inte som organisation. Något flexibeltarbete i myndigheten är det inte att tala om eftersomman har vissa arbetsuppgifter att följa och inte självkan bestämma någonting över arbetet. Hon sade ock-så att de mår mycket dåligt där.Det måste man försöka förändra. Hur vill minis-tern förändra det? Man säger: Inga mer resurser. Detkan jag förstå, men vad kommer efter som gör kan säga att man är stolt när man inför ett servi-cecentra i ? Vad kommer efter det, ThomasÖstros?Anf. 22 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är en självklar uppgift för myn-dighetens ledning, styrelse och generaldirektör, att setill att servicen till studenterna förbättras. Regering-ens och uppgift är att se till att det finnsresurser i botten som är tillräckliga för detta, stöttadet nya sätt att arbeta som CSN nu vill införa ochsom CSN bedömer väsentligen kommer att förbättraservicen för studenterna. Det är bra att ställerupp. Än så är det tveksamt om de är för privatisering-en eller inte. svarade inte på den frå-gan. Jag hoppas verkligen att vi från sidabrett kan se till att stötta myndigheten så att studen-terna faktiskt får den service som de har rätt till.Min bedömning är, efter diskussioner med myn-dighetens ledning, att det är väldigt viktigt att kunna,delvis med det nya kundcentret, se till att studenternakommer fram ordentligt och kan både lämna infor-mation och få information så att ärendena går snabbtoch smidigt. Det gör också att de kvalificerade hand-läggarna får en bättre arbetssituation och kan därmedhantera ärendena snabbare. Det är viktigt att det nuinnebär en förbättring i service för studenterna.Per talar om att ha ett avskalat CSN efter pri-vatiseringen eller att lägga över administrationen påuniversiteten. Jag tror inte alls att det vore bra, medden miljon kunder som CSN har, att föra denna upp-gift till universitet och högskolor. De har en mycketcentral uppgift i vårt utbildningssystem och bör intebelastas med den här mycket stora arbetsuppgiften.Vad är ett avskalat CSN? av myndighetensarbete har att göra med myndighetsutövning. Det somPer som talar om, själva utbetalningen, är inte detsom tar tid. Den sköts för övrigt av banken naturligt.Men det är själva myndighetsutövningen som måsteskärpas och bli bättre, mera serviceinriktad. Det ar-betar ledningen hårt med.Jag tror inte att det är klokt att lämna över den förstudenter så oerhört viktiga bedömningen av om manhar rätt till studiemedel eller inte till våra banker. Jagtror att väldigt få partier i riksdag skulleställa upp på det som en insats för att öka servicen tillstudenterna. Det är myndigheten som ska skärpa sig,den ska ha resurser för detta. Jag har tilltro till att detska kunna bli bättre.Anf. 23 PER ():Fru talman! CSN står inte överst på vår privatise-ringslista, och skulle de skärpa sig ordentligt är detnog möjligt att vi nöjer oss med att konkurrensutsättadet så att de som vill kan välja bankalternativet, att viinte behöver lägga ned CSN.Jag ska använda mitt avslutande inlägg till att sä-ga att den kritik som jag riktar mot CSN ibland litefelaktigt tar många duktiga handläggare på sig. Jagskulle vilja säga till dem att det inte är deras fel att detär så långa handläggningstider. Det är jag övertygadom. Jag har träffat många duktiga handläggare påCSN. Det är snarare det snåriga systemet som ärproblemet. Det borde inte vara så väldigt svårt attfaktiskt mycket enkelt reda ut vilka som har rätt ellerinte till studiemedel. Om vi t.ex. tar bort fribeloppet,vilket vi har sagt att man ska göra, så slipper man enhel del snårigheter helt och hållet.Det är jättetråkigt att många duktiga handläggareblir hotade, utskällda, utbrända och långtidssjuk-skrivna därför att vi har ett dåligt studiemedelssys-tem, ett snårigt och svårbegripligt sådant som gör att95 % av arbetet går åt någon typ av för att tala om huruvida man har möjlighet attfå studiemedel eller inte.Fru talman! Jag har inbjudit Tho-mas till att vi skulle sätta oss ned eller tillsättaen utredning som tar fram ett helt nytt modernt studi-emedelssystem. Det studiemedelssystem som kom tillför är bara ytterligare lappande och la-gande i ett system som inte kommer att hålla på sikt.Anf. 24 Utbildningsminister ():Fru talman! För det första: Myndigheten arbetarhårt och med stöd från regering och riksdag med attse till att studenterna får den rätt till service som dehar. Det ska bli bättre på den punkten. Det är viktigtatt myndigheten går framåt.För det andra blir det tydligt när man diskuterarmed Per att den ganska passiva mandatperiodsom har visat i utbildningspoliti-ken nu ersätts av att forma ett slags privatiseringsa-genda för den högre utbildningen. Den här gångenhandlar det om CSN, förra gången handlade om attinföra avgifter i den högre utbildningen, som mode-raterna nu också från talarstol stöder. Dehar lagt fram förslag om att privatisera högskolor.Moderaterna lade fram inget förslag om ett studieme-delssystem. Det gjorde alla andra partier. Vi har ihuvudsak samma syn på hur studiemedelssystemetska se ut. Sedan har vi haft debatter om vissa nivåeroch vissa perioder, men lade inte framnågot förslag.Det tyder på att man även där tänker i privatise-ringsriktning. De tendenser som vi nu ser hos Mode-rata samlingspartiet kommer att bli en viktig valpoli-tisk fråga.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:52 om sjuk-och olycksfallsförsäkringar för barnAnf. 25 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att inskränka möj-ligheten för icke offentliga aktörer att få tillgång tillbarnavårdscentralernas hälsovårdsjournaler och vilkaförbättringar vad gäller informationen jag avser attinitiera.Barnavårdscentralerna spelar en central roll i ar-betet med att ge barn en hälsomässigt god start i livet.De är också ett viktigt stöd för många föräldrar ideras föräldraroll, bl.a. är de basen för den föräld-rautbildning som riktas till flertalet nyblivna föräld-rar. I det fall försäkringsbolagens agerande får tillföljd att föräldrar blir restriktiva med att kontaktabarnavårdscentralen, eller med den information delämnar till barnavårdscentralen, är detta ett problemsom måste tas på största allvar.Enligt sekretesslagen gäller sekretess inom hälso-och sjukvården för uppgift om enskilds hälsotillståndeller andra personliga förhållanden, om det inte stårklart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde ellernågon närstående till honom eller henne lider men.Med hälso- och sjukvård avses bl.a. den förebyggan-de medicinska hälsovård som bedrivs vid barna-vårdscentraler.Sekretess till skydd för enskild gäller dock inte iförhållande till den enskilde själv och kan efterges avhonom eller henne. I fråga om sekretess till skydd försmå barn gäller i princip sekretessen inte mot vård-nadshavaren och kan efterges av denne. Utgångs-punkten för regleringen är principen att vårdnadsha-varen ska ha insyn i sekretesskyddat material för attkunna fullgöra sina åligganden enligt föräldrabalken.Sekretessreglerna lägger alltså inte hinder i vägenför att föräldrar till små barn ger ett försäkringsbolagfullmakt att inhämta information som annars är sek-retessbelagd från t.ex. en barnavårdscentral.Carina ställde en liknande fråga till BosseRingholm . Som uppgav i frågesvaret är missbruk av försäk-ringsvillkoren bl.a. en fråga för Finansinspektioneninom ramen för den tillsyn den utövar över försäk-ringsbolagen.Jag har för avsikt att noga följa utvecklingen pådetta område.Anf. 26 ():Fru talman! Jag vill tacka socialminister för svaret. Jag känner mig nöjd med att fåsvaret så snabbt och med att ministern, liksom jag,kan se de problem som finns invävda här. Jag är spe-ciellt nöjd med att han lovat att noga och med störstaallvar följa dessa frågor.Jag känner mig både orolig och olustig över hursituationen ser ut när det gäller föräldrars möj-lighet att under rådande omständigheter teckna ensjuk- och olycksfallsförsäkring för sina barn. Detkänns otillfredsställande att den ena parten - dvs.föräldrarna - har så dåliga kort på hand. Att intyga påheder och samvete är inte tillräckligt när det handlarom barn.Som förälder är man ofta orolig för sitt barn, dethör liksom till, och det kan vara befogat eller obefo-gat. Man hittar en förstorad körtel här eller en torrfläck där. Man kanske tycker att barnet uppträderovanligt på något sätt, och man går med sina frågoroch farhågor till barnavårdscentralen. Det är då vik-tigt att man kan prata öppet och "slarvigt" med BVC-personalen.Samtidigt är det viktigt att BVC-personalen do-kumenterar nödvändiga uppgifter i journal- och da-ganteckningar. Det kan vara fråga om något allvarligtsom kan leda fram till ett sjukdomstillstånd.Jag är orolig över att denna öppenhet blir mindreom föräldrarna känner sig osäkra på hur deras upp-gifter och frågor kan komma att hanteras i ett senareskede med anledning av den uppmärksamhet kringförsäkringsbolagens rätt att ta del av journaler som vihar sett under senare tid.När man försäkrar sitt barn lämnar man medveteteller omedvetet ett medgivande att barnets hälsojour-naler får lämnas ut till försäkringsbolagen. Man harhelt enkelt inget val om man vill försäkra sitt barn.Försäkringsbolagen ställer krav och gör bedömningar,ibland retroaktivt, och bestämmer om barnet omfattasav försäkringen på olika punkter. Man betalar premi-en, och sedan har man inte så mycket att säga till om.Om man känner sig missnöjd kan man eventuellt bytaförsäkringsbolag.Jag tycker alltså inte att det är ett jämlikt förhål-lande mellan de två avtalspartnerna, i all synnerhetinte med tanke på den bristande informationen kringdetta. Det må så vara att man har rätt att skriva bortsekretessen i journalhanteringen, bara man känner tilldet och har klart för sig vad det innebär. Såvitt jagförstår är det få föräldrar som förstår det. Mångabehöver dessutom aldrig konfronteras med någraproblem över huvud taget, och då kan man ju varalyckligt ovetande utan att det gör något.Jag tycker att man borde kunna ställa krav på för-säkringsbranschen att det tydligt ska informeras omvad samtliga avtal på detta område innebär, att för-säkringsbolagen som icke offentlig aktörer har rätt attta del av det som en förälder pratar om i förtroendemed sjukvårdspersonal för att man som förälder skafå försäkra sitt barn. Det borde inte vara något pro-blem.Jag anser att ministern borde kunna gå lite längreän vad han gör i sitt svar när det gäller information.Jag tycker också att man lätt borde kunna se till attdet ingår i rutinen på alla barnavårdscentraler att iförekommande fall meddela föräldrarna att journalerhar efterfrågats och lämnats ut, även om de har gettsitt medgivande till detta genom att skriva under enparagraf i ett avtal. Här borde vi från politiskt hållkunna göra en större insats. Jag hoppas att socialmi-nistern kan hålla med mig om detta, kanske främstom att vi kan göra mera för att det ska lämnas infor-mation.Anf. 27 Socialminister ():Fru talman! Det är viktigt att konstatera att ingenutomstående aktör har rätt att ta del av en journal.Problemet som vi diskuterar är den rätt som vård-nadshavaren har att överlämna information ur enjournal till en utomstående aktör, nämligen till försäk-ringsbolagen.Jag är lika bekymrad som över attförsäkringsbolagen inte informerar tillräckligt myck-et. Det finns många föräldrar som tecknar försäkringutan att ha klart för sig att det faktiskt innebär att försäkringsbolagen rätt att informera sig om inne-hållet i journalen.Jag är också bekymrad över att rutinerna - somCarina påpekade i sin interpellation - serolika ut på olika barnavårdscentraler. Det finns bar-navårdscentraler där personalen regelmässigt talar omför föräldrarna att ett försäkringsbolag har efterfrågatinformation.På de frågor som ställer vill jagsvara följande:När det gäller försäkringsbolagens skyldighet attinformera ligger det inte riktigt på mitt bord. Det ärfinansministern som är ansvarig för Finansinspektio-nens arbete. Men jag tolkade finansministerns svar påCarina skriftliga fråga som ett besked om attFinansinspektionen har ögonen på det här problemet.Finansinspektionen har tillsynsansvaret över försäk-ringsbolagen. Det är rimligt att Finansinspektionenser till att försäkringsbolagen lever upp till sin infor-mationsskyldighet.På det andra området är jag däremot mera ansva-rig, och det handlar om möjligheten att göra till regelatt barnavårdscentralen ska informera föräldrarna.Efter den här diskussionen kommer jag att pröva påvilket sätt vi kan utarbeta en rekommendation tilllandets alla barnavårdscentraler om att de ska geföräldrarna information. När något försäkringsbolaghänvisar till ett avtal om en försäkring med en försäk-ringstagare och med den hänvisningen som grund villta del av en journal ska barnavårdscentralen ha somrutin att först ta kontakt med föräldrarna och upplysaom att ett försäkringsbolag har begärt att få informa-tion innan man lämnar ut några uppgifter.Jag tror att det skulle vara en bra rutin som skullepressa försäkringsbolagen att tydligare informeraföräldrarna om vad försäkringsåtagandet faktisktinnebär. Jag är beredd att gå till mötespå den punkten.Anf. 28 ():Fru talman! Jag känner mig naturligtvis mycketnöjd med det beskedet från socialministern. Det bordevara ganska enkelt att införa den rutinen på samtligabarnavårdscentraler, inte bara där det redan är någonannan som har kommit på att det kan vara bra attinformera föräldrarna om att de journalanteckningarsom finns lämnas ut till försäkringsbolagen.När det gäller journalskrivning och daganteck-ningar kan nyanser och ordval få ganska långtgåendekonsekvenser för den enskilda familjen. Jag hör självtill en yrkeskategori som för journaler. Utan att över-driva kan jag ta mig själv som exempel på att detibland kan förekomma slarviga anteckningar.Då kommer vi in på föräldrarnas inflytande överen eventuell process. Jag anser att det åtminstonemåste jämställas med försäkringsbolagens inflytande.Att informationen kan förbättras har jag fått ettväldigt positivt besked om från socialministern, menmöjligen måste ytterligare åtgärder vidtas.Det är positivt att höra att ett av regeringens red-skap för att hålla ögonen på olika aktörer på markna-den redan har öppnat de ögonen. Det känns skönt attha fått höra det av socialministern.Jag kommer på olika sätt att arbeta vidare medden här frågan.