prot · GP0941 · 2001-12-05 00:00:00 — Jag passar redan nu på att yrka bifalltill vår reservation 33 om framtida ersättningsnivåinom bostadstillägget. Den handlar ytterst om attmånga låginkomstpensionärer har ett dyrt boende.Det finns i praktiken inga alternativ för de här pen-sionärerna. De är helt enkelt hänvisade till höga bo-endekostnader. Med en högre ersättningsnivåblir träffsäkerheten än bättre, som vi ser det, framförallt för många kvinnor.Detta är dock ett mycket blygsamt krav från vårsida. Vi säger att det är ett framtida inriktningsmål.Vi anger inte någon framtida genomförandetidpunkt,även om målet på var ett av våra förhandlings-krav, vilket kan noteras till protokollet. I den härfrågan är vi så blygsamma att vi inte ens säger närstatsfinanserna så tillåter, som det annars heter när detgäller taken i sjukförsäkringen och a-kassan. Vi villbara ange färdriktningen, men icke. Utskottet anserinte att nu ska uttala sig om det framtidamålet när det gäller ersättningsnivån inom BTP. Förvår del är det bara att beklaga, men vi kommer igen.Om vi ser på de övriga anslagsområdena har vi ettsärskilt yttrande under anslaget ålderspensioner. Dethandlar om pension till gift pensionär under punkt 22.Här vill vi markera att inriktningen bör vara att pen-sion ska utgå med lika stort belopp oavsett civilståndför att jämställa pensionärer med alla övriga i sam-hället. Varför åtminstone inte uttala att detta bör ge-nomföras när finanserna så tillåter? Vad säger ni iGenomförandegruppen? Jag låter bollen gå vidare.När det gäller de olika borgerliga förslagen på dethär utgiftsområdet tror jag att jag avvaktar till repli-komgången.Nu tänker jag gå över och prata allmänt om pen-sionerna. Jag var tidigare inne på de jämlika villkorsom utskottet hänvisar till när vi i villha en särskild utredning om kvinnors höga beroendeav BTP. Hur är det då med det nya ålderspensions-systemet? Finns det jämlika kvalifikationsmöjligheterför män och kvinnor där? Låt oss se hur det är meddetta.I inledningen till avsnittet om utgiftsområde 11 ibetänkandet står det att det nya ålderspensionssys-temet bärs upp av livsinkomstprincipen. I den infor-mation som annars rent allmänt ges om ålderspen-sionssystemet framhålls att det ger goda möjligheterför enskilda att påverka storleken på pensionen ge-nom ökade förvärvsinkomster. Har då män och kvin-nor samma möjligheter att öka förvärvsinkomstenunder intjänandetiden? Såvitt vi kan förstå visar allatillgängliga fakta på att så inte är fallet.Vänsterpartiet menar att det nya pensionssystem-ets konstruktion i relation till hur arbetstiden och detsociala livet i övrigt ser ut är orättvist mellan män ochkvinnor sedda som grupper. Det nya pensionssystem-et bygger på en inkomstmaximering för dem som villha en någorlunda hygglig pension . Pro-blemet är att inte alla har samma möjlighet att påver-ka sina inkomster. Som grupp sett tvingas kvinnor istörre utsträckning att ofrivilligt arbeta deltid. Hur detdå blir med deras inkomstmaximering är lätt att räknaut. Deras framtida pensioner blir lägre.Detta gäller även om kvinnor och män skulle hasamma möjligheter och beträffande möjligheterna attfå heltidsarbeten. Då är det helt plötsligt lönen somspökar. Lönediskrimineringen är utbredd, och ävendet bidrar till att intjänandemöjligheterna i stort serolika ut mellan kvinnor och män.Låt mig gå tillbaka till något som har tydligareanknytning till utgiftsområde 11, nämligen det grund-skydd i det nya pensionssystemet som framgentkommer att utgöras av garantipensionen. Såvitt viförstår kommer det att vara så att del av befolkningen åtminstone i någon utsträck-ning blir beroende av garantipensionen. Denna pen-sion finansieras via statsbudgeten.Men om vi framgent skulle få ett negativt sam-hällsekonomiskt utvecklingsförlopp blir följden attbehovet av garantipension kommer att öka. Vilkakonsekvenser detta skulle få för statsbudgeten villregeringen inte i något sammanhang redovisa. Varfördenna ovilja?När det gäller betänkandet SfU:7 Senareläggningav premiepensionens efterlevandeskydd före pen-sionstiden har vi för dagen inga kommentarer. Möj-ligtvis skulle vi kunna säga: Vad var det vi sade?Till slut, fru talman: Jag står givetvis bakomVänsterpartiets två reservationer på det här utgiftsom-rådet, men för att få en rimlig hantering av votering-arna yrkar jag bifall endast till reservation nr 33.Anf. 70 ()replik:Fru talman! Jag vill fråga omVänsterpartiet är berett att bidra till ett beslut sominnebär att det beslut som togs här i i de-cember 1996 med stöd av nu upphävs?Beslutet innebar att det utfärdade löftet om änkepen-sioner bröts. , , tycker jag att det ärdags att se till att änkorna återigen garanteras en eko-nomisk trygghet. Är berett att medver-ka till detta?Anf. 71 () replik:Fru talman! När det gäller änkorna vet säkertMargareta att vi i förhandlingar har försöktdriva denna fråga. Vi har nått så långt som vi harkunnat hitintills, men den här frågan kommer själv-fallet att vara aktuell från vår sida. De småförbättringar som har skett är vad vi har kun-nat åstadkomma.Jag kan inte säga så mycket mer i den frågan, mendet skulle kanske också vara lämpligt att ställa enfråga till lite längre fram i debatten omhur ser på detta.Anf. 72 ()replik:Fru talman! Ja, frågan kommer att ställas.Claes säger att inte harnått ända fram. Kommer att driva frå-gan om att återställa änkornas ekonomiska trygghet?Anf. 73 () replik:Fru talman! Ja, det kommer att bli nya förhand-lingsomgångar om vi får en liknande konstellationefter kommande val. Den som har stridit hårdast fördenna fråga i vår partigrupp är , ochom hon finns kvar här under nästa mandatperiod lärdet med all säkerhet komma att ryka rejält om henneäven då.Anf. 74 ():Fru talman! Vi debatterar nu utgiftsområde 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Jag vill gärna läsaupp rubriken över utgiftsområde 11 ,med lite eftertryck: Ekonomisk trygghet vid ålder-dom. Visst låter det vackert! Vem vill inte ha det så?För att uttrycka det ännu tydligare: Det kommer vialla att kräva. Frågan är bara om någon kommer attnotera våra krav, eller om man kommeratt säga till oss: Håll tyst med vad du får! Pengarnaräcker inte till mer än så här.Betänkandetexten beskriver med vackra ord vårnya stora innovation på utgiftsområde 11, nämligendet nya pensionssystemet, som träder i kraft 2003.Det är bra. Det är genomtänkt och en förutsättning förframtida pensionsutbetalningar. Men vad är regering-ens stöd och hjälp till dagens pensionärer utan ATPannat än några extra smulor från den rikes bord?Även om regeringen föreslår och även driver ige-nom en viss höjning av pensionstillskottet, anser intekristdemokraterna detta vara tillräckligt. Antalet pen-sionärer med låg eller ingen ATP blir visserligen alltmindre, men för den skull ska de inte glömmas bort.Det är bra med regeringens förslag om medeltillskottpå området, men fortfarande anser vi att dessa männi-skors pensioner är alltför låga.Kristdemokraterna vill därför anslå ytterligare1 för att förbättra pensionstill-skottet för de ekonomiskt sett sämst ställda pensionä-rerna.I sammanhanget kan man inte låta bli att kom-mentera det märkliga i att gifta och sammanboendeska ha olika ekonomiska spelregler. Det borde varaen rättighet i svensk lagstiftning att pension ska utgåoberoende av civilstånd. Det är ett krav som kristde-mokraterna driver även inom t.ex. skatteområdet, därman i lagstiftningen fortfarande envisas med sambe-skattning.I enlighet med vårt särskilda yttrande nr 5 vill jagerinra kammaren om förslag omatt höja pensionstillskottet med per månadkvarstår.Fru talman! Jag vill också när det gäller frågan omefterlevandepension till vuxna med eftertryck åter-igen läsa upp rubriken vid ålder-dom. I betänkandet tas även upp ekonomisk trygghetvid händelse av sorg. Det är ett beslut som har drab-bat många hårt. Ingen sörjande människa vill i ettdylikt läge komma till beslutsfattare med önskemålom att rätta till felaktigheterna. Nej, ansvaret för attvisa empati i detta sammanhang är vårt. Det är märk-ligt att socialdemokrater kan sätta sig över människorsom redan har det svårt. Vid sorg och ensamhet bordeman inte drabbas av ekonomiska spörsmål. Man har iett sådant läge nog med andra frågor och problem.Därför är det glädjande att läsa om ett kommandeåtagande om att omställningspensionen ska utsträckastill efter 2003. Men jag vill fråga kamma-rens företrädare för regeringen: Varför återställer interegeringen omställningspensionen till tolv månaderredan per omgående? Beror det på att man inte bryrsig om den ekonomiska tryggheten för dessa grupper?Nu önskar jag att det skulle vara tillräckligt meddenna grupp. Men, ack, så är det inte. Vid sammatillfälle, 1997, drabbades även änkorna av en påtagligindragning, som vi har hört, som är en ren ochskär konfiskation. Deras män hade under flera årblivit invaggade i den då okända men bevisadefalska förhoppningen att folkpensionsavgiften skullegälla som premie för ett livsvarigt avtal för efterle-vande. I enligt med då gällande avtal borde det hafungerat än . Men även på detta område kunderegeringen tillsammans med sätta sigöver enskilda människor och kräva indragning avutlovad och dessutom under kortare eller längre tidutbetald efterlevandepension.Jag tror att vi är många som känner enskilda kvin-nor som drabbats. Om inte vill jag välkomna kamma-rens ledamöter ut på för att samtala medihärdigt demonstrerande änkor. De har stått där i uroch skur sommar och vinter för att påtala sin avtaladerätt till änkepension efter avlidna makar.Nu läser vi i betänkandet att reglerna ska anpassasår 2003, men det är inte tillräckligt. Kristdemokrater-na anser att änkorna ska kompenseras redan nu ochåterfå sin tidigare utbetalade änkepension. Det är intesvårt att ställa frågan. Jag förväntar mig här och ,fru talman, svar på följande fråga. Vad ska jag svaraänkorna när jag direkt efter denna debatt kommer attmöta dem ute på ? Vad ska jag svara mintidigare arbetskollega som förlorat ca i må-naden efter skatt när hon nästa gång ringer till mig föratt fråga om beslutet i kammaren har blivit till hennesfördel eller nackdel?I sociaförsäkringsutskottets betänkande 13 under1999/2000 konstaterades under utskottets bedömningatt frågan om änkepension bereds inom Regerings-kansliet och att regeringen ämnar återkomma i frågan.Det har kommit flera propositioner sedan dess.Regeringen har inte återkommit i denna fråga på ettför oss kristdemokrater godtagbart sätt. Snarare är detså att den har negligerat både frågan och änkorna. Detär ännu en grupp människor som regeringen sätter sigöver, och den bestämmer var skåpet ska stå.Jag förstår inte hur t.ex. kan ac-ceptera detta och samarbeta i denna fråga med rege-ringen eftersom var starkt kritiskt tilldetta förslag 1997. Vi hörde just ord om jämställdhet och omtanke omkvinnorna. Det skulle vara glädjande om vi kunde fåett stöd från när vi snart ska gå tillomröstning avseende reservation 29.Med anledning av detta, fru talman, yrkar jag bi-fall till reservation 29 under punkt 23.Jag ska också helt kort beröra bostadstillägget förpensionärer. syn på detta är attfritidsfastigheter inte bör räknas in i underlaget förinkomstprövning av BTP. Vi har nämnt det tidigare iandra debatter. Vårt förslag, som dock föll i finansbe-slutet, har finansierat möjligheten att fritidsfastigheterinte ska räknas in i underlaget för BTP. Vi anser attdet är ett intrång i livskvaliteten. Många äldre har ettlitet torp eller sommarhus för att kunna unna sig mil-jöombyte. Det besparar dem säkerligen från en ochannan krämpa också och som följd blir det lägresjukvårdskostnader.Alla borde vara på det klara med möjligheten attavstå från fritidsfastigheter i underlaget för BTP. Menvi ser att regeringen gång på gång vill klämma ut alltvad som går från låg- och medelinkomsttagare. Är detså man ska behandla sina äldre? Ingen lyx, och inteens det som de själva har sparat ihop till. skadenna lilla enkla förmån räknas in i förmögenhet ochunderlag till BTP. Resultatet blir försäljning ochinskränkning av livskvaliteten.Kristdemokraterna anser det är fel, fru talman. Jagrefererar i övrigt till våra reservationer, som jag ocksåstår bakom, och som vi dessutom har fogat till dettabetänkande, och likaså vårt särskilda yttrande.Anf. 75 () replik:Fru talman! ställde en fråga, ochen fråga ska besvaras. Jag tänker besvara den så här.Kenneth vet mycket väl att det i en förhandlinghandlar om att ge och ta. Man bryter inte en förhand-ling på en enskild fråga. Det måste vara helt avgöran-de för politikens inriktning i stort i så fall.Jag vet inte om tänker kandideranästa period. Hans parti eftersträvar i varje fall att detska bli en borgerlig seger i nästa val. För att det skakunna bli en regering krävs väl att de fyra borgerligapartierna ingår. Då blir det i stället er tur att försökaövertyga och diskutera med dem den inställ-ning de haft tidigare just i fråga om änkorna. Detkanske blir en svårare variant än för vår del.Vi försöker ändå vid varje förhandlingstillfälle attlyfta frågan, och vi kommer framåt lite smått alltef-tersom. senast blev det 30 miljoner. Det blir sä-kert mer längre fram om vi har den här konstellatio-nen. Jag kan bolla tillbaka frågan. Vid en eventuellborgerlig seger nästa val kanske ni får svårare att fåmed alla på vagnen.Anf. 76 () replik:Fru talman! Det var en ganska enkel fråga att be-svara. Vi har inte brutit några avtal. Därför har viheller ingenting att skämmas för inför änkorna. Vi harinte gått ut och lovat någonting annat än vad vi harkunnat hålla.Vad beträffar samarbetet med i just dennafråga tänker jag svara med precis samma mynt somregeringen har sagt men bevisligen inte har infriat,nämligen att vi tänker återkomma i frågan. Jag är heltövertygad om att vi ska lyckas med en förhandlingtillsammans med i den här frågan.Låt mig vända tillbaka till meden fråga. Man bryter inte förhandlingar, men bryterman avtal? Jag uppfattade det som att Vänsterpartietvar på vår sida genom att trycka på rätt knapp 1996.Är det avtalet brutet ? Den frågan vill jag bollatillbaka.Anf. 77 () replik:Fru talman! vet mycket väl att frå-gor som har avgjorts tidigare kan vid ett förhand-lingstillfälle få justeras till en del om det är en mindredel i ett större sammanhang. Vi försöker ändå lyftafrågan . Det är välmedveten om, eftersom vi har nått en liten del. Vi hari varje fall nått längre än vad harkunnat nå, men det är i och för sig inte så konstigteftersom de är i opposition. Vi har i varje fall nått enbit på vägen.Frågan kommer ständigt att vara aktuell. Detmärkte väl i mitt replikskifte medMargareta . För oss är frågan viktig. Mendet är många frågor som ska avgöras i en förhandling.Vi kommer att driva på. Det kan vi lova.Anf. 78 () replik:Fru talman! På ett sätt skulle jag kunna tolka detsom att det finns förhoppningar om man låter hjärtatvara med och bestämma. Känslan finns bevisligenhos m.fl. att vara med om att åter-ställa änkepensionen i omröstningen. Låt oss se näromröstningen är framme vid beslut. har inte ClaesStockhaus någon mer replikrätt. Men han talar så väloch varmt om jämställdhet.Vi kan ta ett annat exempel där vi har sett att rege-ringen inte har nått ända fram. Det gäller jämställdhetinom förmögenhetsbeskattningen. Där hade vi haftmöjligheten att ta bort sambeskattningen om vi kun-nat enas. Men inte ens på det området fanns det möj-lighet att uppleva ett stöd från Vänsterpartiet.Anf. 79 BO ():Fru talman! Av alla våra socialförsäkringar ärpensionssystemet den allra största och förstås en avde allra viktigaste. Det handlar om hur vi ska få möj-lighet att, på gamla dar när vi inte har löneinkomster,kunna ha en hygglig tillvaro och känna trygghetenunder det yrkesverksamma livet att så kommer attske.Vi har i vårt land genomfört en mycket stor pen-sionsreform - jag vågar nog säga att det är en av destörsta som något industriland har genomfört de se-naste decennierna. Dess grundläggande innehåll kän-ner kammarens ledamöter väl. Det som pågår efteratt vi tog ställning 1994, i den breda fempartiöver-enskommelsen, är genomförandet av reformen.På några punkter har det inte gått så rasande fortunder de sju socialdemokratiska åren, men sakta mensäkert läggs byggsten till byggsten vad gäller genom-förandet. Vi har snart alla pusselbitarna på plats. Detfinns några undantag, och icke oväntat rör det sådanasaker som Socialdemokraterna inte har varit så för-tjusta i men som de har kommit överens om. Dettaska vi väl få återkomma till i andra sammanhanginom kort.Helt nyligen har och andrasom haft i uppdrag att försöka bedöma hållfastheten idet nya pensionssystemet redovisat sina senaste be-dömningar av detta. Det har de gjort i samband medett uppdrag som handlar om den s.k. automatiskabalanseringen, det system som är tänkt att vara medför att om det krävs kunna införa en lägre indexupp-räkning, en bromsad sådan, än vad som finns i huvud-reglerna för systemet.Dessa beräkningar visar, kan jag i all korthetnämna, att med de mest sannolika antagandena omframtiden förefaller inte den s.k. bromsen behövaanvändas. Ingen av oss känner framtiden - det kanförstås komma att ske på ett annat sätt om det gårväldigt dåligt i ekonomin eller i världen eller om detpå annat sätt blir för dålig balans mellan de pengarsom betalas in och de förmåner som pensionärernaska ha.Just nu ser beräkningarna för de kommande de-cennierna förvånansvärt goda ut. Med vad man fåruppfatta som någorlunda rimliga antaganden, avtypen att vi över tiden ska kunna åstadkomma entillväxt i vår ekonomi på i genomsnitt , att depengar vi placerar med relativt fria placeringsregler igenomsnitt ska kunna ge och ettantal andra antaganden ser det relativt hyggligt ut,som sagt var.En av huvudprinciperna i det nya pensionssys-temet är det vi ibland brukar kalla raka rör, att det skafinnas ett samband mellan det man betalar in och detman får ut. Den principen är mer genomförd i det nyapensionssystemet än i kanske något annat system ivärlden.Det finns ett par undantag. Ett av dem gäller konflikt som har funnits mellan den borgerligasidan och den socialdemokratiska sidan och har gälltde s.k. avgifterna ovanför taket. Där blev det en upp-görelse om att man skulle se till att hälften av avgif-terna ovanför förmånstaket var kvar, dvs. de avgifter-na ger ingen pensionsrätt.Enligt borgerlig uppfattning är detta förstås fel,men det ingår som en del av uppgörelsen. Vi fick iden delen nöja oss med att bli av med hälften, efter-som det tidigare var fulla avgifter ovanför taket.Ett annat, mindre undantag från principen om rakarör har gällt huruvida man kan få pensionsrätt närman är även om det dras pensionsavgift.Nu har glädjande nog genomförandegruppen på denpunkten landat på att ta bort detta undantag och ävengöra det retroaktivt. Det kommer ett förslag till riks-dagen, stött av de fem partierna, som innebär attsommarjobbare och andra också ska få pensionsrättför sina pengar. Principen om raka rör ska upprätt-hållas.Detta rör förstås inte så väldigt många människori vårt land. rörde det sig om drygt 3 000ungdomar, tror jag, som debiterades avgift utan att fånågra rättigheter för det. Det kommer att införasretroaktivt . Det rör sig om kanske8 000-10 000 ungdomar som får se värdet av dettamed raka rör, även om deras intresse för sina pen-sionsrättigheter kanske inte är så överväldigande närde börjar första årskursen i gymnasiet eller vad detkan vara fråga om.Vi hoppas förstås att vi ska kunna nå enenighet även om att ta bort de andra avstegen frånprincipen om att det ska vara raka rör mellan avgifteroch förmåner.Vårt nya pensionssystem har väckt ett mycketstort internationellt intresse. Redan året efter det att vitog beslut här i kammaren, 1994, beslöt man i Italienom en liknande reform, dock med en avsevärt längregenomförandetid. Det innebär väl att det finns bety-dande ekonomiska problem för dem att hantera denändå.Polen, och flera andra länder har beslutatom reformer som mycket liknar den svenska pen-sionsreformen.Denna månad kommer man i att vid enandra läsning ta en pensionsreform som innehållerbetydande likheter med det som vi har beslutat i den-na kammare.Så sent som i förra veckan har i sin rapportom gett dem rådet att införa någonting somkallas ett aktuellt neutralt system. Bakom detta kons-tiga uttryck döljer sig det som vi på svenska brukarkalla livsinkomstprincip.Med tanke på pensionsreformens breda uppslut-ning är det stor enighet om en stor del av pen-sionsområdet mellan åtminstone fem av de politiskapartierna. Men det finns undantag.Ett undantag är det som har införts - tyvärr - förnågra år sedan, att sänka pensionärers bostadstilläggom de har fritidshus. Vi har motsatt oss denna föränd-ring från första början och försöker vinnamajoritet för att ta bort bestämmelsen. Det har intelyckats , och vi har väckt liknande förslag nu ihöst.En annan punkt där vi är oense gäller förkortning-en av omställningspensionen när någon har blivitänka eller änkling, som i ett slag sänktes från tolv . Där har vi förespråkat ska ha kvar tolvmånadersgränsen. Skälet är up-penbart. Det är en mycket stor omställning i en män-niskas liv att bli av med sin livskamrat, och det kanockså få stora ekonomiska konsekvenser. Att då ha såkort tid på sig som är enligt vår meninginte anständigt.Något lite har vi fått gehör för de här synpunkter-na, i och med att regeringen nu har släpats fram till enståndpunkt att man tänkte förlänga det till tiomånader i stället för de sex månaderna. Vi kvarstårvid vår uppfattning att det borde höjas tillde gamla tolv månaderna.Den mest upprörande besparing som har ägt rumunder det i vissa avseenden tuffa 90-talet i vårt landvar den kraftiga försämring av änkepensionerna somfattades beslut om i denna kammare . Detär inte bara min uppfattning, utan även forskare medanknytning till socialdemokratin har beskrivit dettasom det största avsteget från den svenska välfärds-modellen som har ägt rum under det senaste decenni-et. Det är märkligt att det inte har hänt något mer pådet här området.Vänsterpartiet har i likhet med oss från börjankritiserat den här försämringen. Det har vi förståstyckt vara bra. Det var säkert många änkor som ivalrörelsen tyckte att det var bra att höra hurman från sida, minst lika högt somfrån sida, kritiserade detta. Många avänkorna trodde förstås att det skulle bli något resultatnär man fick den samverkan som finns mellanVänsterpartiet, och Socialdemokraterna.Vi får ju höra i denna kammare hur ledande före-trädare för , som partiets gruppledare isocialförsäkringsutskottet , slåss så attdet ryker om det. Då är det bara att konstatera att deförändringar som man har lyckats uppnå under de årsom har gått är i en sådan takt att, om jaghar räknat rätt, fru talman, man kommer att ha lyckatsmed sitt vallöfte omkring år 2072.Jag är intresserad av att höra , om han tycker att jag har räknat i huvud-sak rätt vad gäller framgångar ellerom jag har räknat fel på något år.Till Socialdemokraterna vill jag ställa frågan: Omdet nu är så att man på punkt efter punkt har genom-fört återställare, om den socialdemokratiska partikon-gressen kände sig så uppmuntrad och pigg av denekonomiska situationen i riket att man röstade ige-nom ett antal nya krav på reformer, vad är det då somgör att socialdemokratin är så oerhört emot att rättatill den här stora attacken som gjordes mot änkepen-sionerna? Vad är det som gör att man tydligen i för-handlingar med står emot allt vad manorkar och nästan ställer kabinettsfråga på att få be-hålla änkepensionernas stora försämring?Jag tror att det finns ett antal personer, inte barade änkor som många av oss har träffat utan mångaandra, som undrar vad som ligger bakom socialde-mokratins oerhörda envishet just på den här punkten ifråga om att slå vakt om försämringarna i änkepen-sionerna.Fru talman! Vi har flera bra reservationer, men förtids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till denreservation som rör änkepensionerna, reservationnr 29.Anf. 80 ():Fru talman!