prot · GP0945 · 2001-12-11 00:00:00 — Alla instanser verkar veta vad som hän-der, men ingen ingriper.Det måste ha varit planerat, menar en del. Assiskulle hugga ut gammelskogarna; sedan skulle statenköpa tillbaka resterna och ta hand om den skog sominte hade skötts.K G Abramsson har vältaligt uppehållit sig vidfördelarna med den här affären, så jag behöver inteorda så mycket kring det. Men det handlar om virkes-försörjning till lokal industri, särskilt i inlandet, ochom ökat mångbruk, t.ex. för upplevelseturism och förlokalt boende. Det handlar om mer bytesmark förfamiljeskogsbrukare och allmänningar där skog be-höver tas i anspråk för naturvård samt ökade avsätt-ningar för naturvård.Här är problemet. Förhöjd aktivitet och ökad av-verkningstakt, beskriver en annan källa det som. Entredje och en fjärde säger: hugger detsom är värdefullt nu innan försäljningen. haravverkat kraftigt och i accelererande takt de senasteåren - i , , och Lycksele.De avverkar främst gammal skog, för det är främstden som finns kvar. Skog som är äldre än 100 årfaller . Skog som är fallernu. Skog som är äldre än faller . Gamlaskogar försvinner dagligen.En annan källa säger: När vi på ett håll upptäckeratt de har avverkat gammelskog har de avverkat på 20andra håll. Vi hinner ju inte hålla koll överallt. Fram-för allt hugger man nu ned gamla och fina skogar. Nuhugger man t.o.m. ned gammelskogar som aldrig haravverkats, som har uppkommit efter brand, som är200 år gamla.Ett exempel på en gammal fin skog som avverkasär Rusforsskogen i , som i Norr-botten bedömer vara den värdefullaste skogen i Piteåkommun. Där började hugga, men lokala pro-tester gjorde att de fick sluta.Jag vill fråga näringsministern: vad man köper? Vet man hur mycket manfaktiskt kan bruka - , och - avdet man köper? Eller är det troligen så att en stor delav det man köper är hyggen eller naturreservat och endel ungskogar?Ytterligare röster säger: I finns skogkvar som är äldre än . Det vill man avverka.Det finns nästan inga gamla skogar kvar utanför re-servaten. Kvar är hyggen och ungskog.Det är också ett skäl till att svensk skog växer såbra: Det finns inte så mycket gammal, långsamväx-ande skog längre. Ung skog växer bra. Plantager görsnabbt skogskubikmeter.Nedanför vid Åskilje ligger Klödden,ett berg. Där är det tjäderspel. Därför sparades områ-det. Ett annat berg med tjäder-spel anmäldes och lovades skydd. vardet avverkat.Om en skogshuggare inte vill hugga får han höra:Gör inte du jobbet så får någon annan göra det.Storberget och Färskberget med tvåhundraårigskog planerades avverkas. Abborträskliden ochMelakträskliden var skogar med många rödlistadearter som borde bevaras, men de fälldes. I Rusforsavverkades en del innan lokala protester förhindradeslutförandet. var gammalskog, menden fälldes. finns bara hyggen och ungskog. var det jobbet klart.Enligt min uppfattning är det självklart att statensskogar ska brukas med återhållsamhet, med flerhund-raårigt perspektiv framåt och med stark naturvårdsin-riktning.I hela är arealen gammelskog nu så litenatt all gammelskog måste undantas från skogsbrukom målet att skydda av den gamla produktivaskogen ska kunna nås. Om man vill nå upp till 10 %kommer det inte att finnas tillräckligt av den gamlavärdefulla skogen att skydda, utan då måste ett om-fattande restaureringsarbete genomföras. Endast 10 %av den svenska skogen är över 120 år.Vad säger näringsministern om följande krav?Assi avstår från att hugga ned skog som är 120 årgammal eller äldre nu och fram till försäljningen. Ärministern beredd att framföra det kravet till ?En stor del av de sista kvarvarande gammelsko-garna finns på , och AssiDomäns marker. I skogar, som tillstor del är fjällnära, är det uppenbart. Att det ävengäller för framgår t.ex. av den undersök-ning som gjorde då avden skog i , och somSveaskog hade anmält till avverkning hade sådanakvaliteter att den borde ha avsatts som reservat. Dethär visar att måste bli något annat än vadbolaget är nu.Om staten ska föregå med gott exempel när detgäller naturvård borde alla statliga gammelskogarundantas från skogsbruk. Detta bör till stor del ske pådet statliga skogsbolagets egen bekostnad. Trots attMiljöpartiet har fått fram stora pengar till inköp avskog är de pengar som ochskogsvårdsstyrelserna fördelar till nationalparker,naturreservat och biotopskydd otillräckliga. De börreserveras för bevarandearbetet på de privatägdamarkerna och bör inte tas i anspråk för att staten skaköpa in sin egen mark.All statlig skog ovanför den fjällnära naturvårds-gränsen bör undantas från skogsbruk utan kostnad.All övrig skog som är nyckelbiotop, urskogsartad,utgörs av stora obrutna områden eller för övrigt harstora naturvärden bör undantas. Återstående statligskog bör förvaltas med tre huvudmål, nämligen attvara ersättningsmark vid inlösen av andra markägaresskog med höga naturvärden, att bidra vid arronderingav marker och att bedriva ekologiskt hållbart skogs-bruk som gagnar lokal utveckling och naturupplevel-ser.Dagens situation på , Sveaskogsoch marker präglas av rovdrift på desista gammelskogsresterna snarare än av bevaran-deambitioner. Det finns en mycket lång rad av exem-pel på dålig naturvård på dessa marker. De skogarsom övertar från kommer tillmycket stor del att bestå av hyggen och unga skogarsom inte kan leverera något virke. Därför är det väl-digt viktigt att avkastningskravet på statens skogsbo-lag, det nya , sätts lågt och att man utrederdet här noga. Annars är risken överhängande att rov-driften fortsätter med fortsatt utarmning av naturvär-dena i strid med uppsatta miljömål.Anf. 28 PER () replik:Fru talman! Jag tycker att hela präglas av den sammanblandningsekonomisom det här regeringsförslaget om socialiseringen avAssi Domän ger. Enligt min uppfattning ska statenvara stat. Då ska staten också sköta sina åligganden.När bröts ur , precis som , var det därför att man gjort invente-ringar av de mest skyddsvärda markerna där särskildarestriktioner skulle gälla. Det var marker som manbehövde som bytesobjekt eller för andra avsättningarav olika slag.Nu får vi en sammanblandning mellan alla de härvårdintressena av särskilt slag och en strikt kommer-siell lösning, som har varit uppgift.Staten bör vara stat. Staten har haft ansvaret förhur det har skötts i där man har varit denöverlägset största ägaren - fram var manmajoritetsägare. Man bör se till att särskiljer vad somär vad. Så långt håller jag med det gör man inte genom att blanda samman det iett och samma bolag med en lång rad olika motiv.Det leder till förvirring och ofta till alldeles fel beslut.Det är en dålig ordning. Staten ska vara stat och mar-kera vad som tillhör naturvården, vad som är bytes-mark och vad som är kommersiellt. Då får man bästspelregler. Därmed skulle ocksåkunna avslå propositionen.Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Jag håller med om mycket av det somPer säger, men det finns också någraandra uppgifter som är viktiga. Det gäller t.ex. deregionalpolitiska uppgifterna med virke till småsåg-verken. Ur regionalpolitisk synvinkel är det oerhörtviktigt att vi får en bra snickerinäring och att den fårtag i det fina virke den behöver till sina produkter.Anf. 30 PER () replik:Fru talman! Jag håller faktiskt med i denna del. Det är en alldeles för splittradstruktur på den svenska sågverksnäringen. Det är försmå enheter om man jämför med våra grannländersom är starkare på exporten och väsentligt starkarenär det gäller vidareförädling. Det råder ingen somhelst tvekan om att det virke som finns inte minst iNorrlands inland lämpar sig utomordentligt väl förvidareförädling.Jag tror att om man ska lyckas med detta måsteman hitta särskillnaden. Vad kan drivas kommersi-ellt? Då ska det vara lika oavsett vem som äger sko-gen. var på väg att försöka hjälpa till iomstruktureringen och skapa en konkurrenskraftigaresågverksindustri med högre förädlingsgrad för attdärmed hjälpa glesbygden att lösa sina sysselsätt-ningsproblem.Att blanda samman allt, dvs. regionalpolitik, na-turvård, olika hänsyn till vidareförädling och politiskaambitioner, med det kommersiella tror jag inte är enbra lösning i ett nytt sammanslaget . Därförborde det bli ett avslag på propositionen.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Ett skäl till att detta är bra är att nublandar man inte samman innehav med produktion avolika saker. Man säljer ut produktionen, och statenblir skogsägare. Det kommer att ge ett mer konkur-rensneutralt sätt att hantera näringen enligt min me-ning. Det är en av de fördelar som jag kan se.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det gäller närmast ett förtydligande.Efter att ha hört den här beskrivningen av skogstill-ståndet här i landet måste jag fråga stor andel av skogen som egentligen är avverk-ningsbar. Var har fått de här upp-gifter? Det kan rimligen inte vara från riksskogstaxe-ringen. av skogen skulle vara över 120år. Det är i och för sig en anmärkningsvärd siffra. Idet största skoginnehavet i det här landet är avverk-ningsmognanden betydligt lägre än , varför densiffran är rätt ointressant.Utifrån den här informationen är frågorna: Var haruppgifterna hämtats? Hur stor del är egentligen av-verkningsbar skog? Ska vi fortsätta att göra ökadeavsättningar även på det privata området till natur-vården? Är bevarande av skog, att spara gammalskog, den enda insatsen vi kan göra i naturvårdshän-synen?Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Att spara gammal skog är inte denenda insats vi kan göra för naturvårdshänsynen. Menvi bör leva upp till de målsättningar har ochde målsättningar vi har internationellt. Om andraländer kan, varför skulle inte kunna?I finns inte av den riktigt finaskogen kvar, den som aldrig avverkats. Det är förbedrövligt om vi inte hinner skydda den innan vi fåravsätta den till reservat och andra naturvårdsändamål.Det är den finaste skogen i olika delar av landetmed olika kriterier som ska avsättas. Risken är att detnu inte blir så eftersom t.ex. skyndar sigatt avverka medan det har kontroll över marken. Detär vad som är så tragiskt.Nu minns jag inte de andra frågorna.Anf. 34 () replik:Fru talman! Det var närmast var har hämtat uppgifterna om skogstillståndet. Jagvill påstå att det inte kan vara från riksskogstaxering-en.Miljöpartiet driver reservatsbildningar så hårt isamarbetet att man avsätter skog i min del av landetsom är . Man påstår att det är gam-mal skog, eftersom det i de aktuella områdena intefinns tillgång riktigt gammal skog. Man kan inteblanda äpplen och päron.Jag har förstått budskapet som att vi enligt Miljö-partiet behöver ännu fler stora avsättningar av natur-reservat i detta land.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Jag har hämtat uppgifterna från per-soner som jag är övertygad om har hämtat dem frånvederhäftiga källor, t.ex. riksskogstaxeringen.Det sade här är oerhört belysandeför hur problemet ser ut. säger att skog som kanske inte har så storaskyddsvärden avsätts. Det belyser problemet med attden skyddsvärda skogen i allt större utsträckningavverkas innan den hinner skyddas.Följden kan då bli att om vi ska kunna skyddaskog måste vi restaurera. Då kan vi vara tvungna attavsätta skogar som inte är så gamla. Det är enväldigt obehaglig situation. Vi skulle i stället avsättade finaste och äldsta skogarna medan de finns kvar.Anf. 36 Näringsminister ():Fru talman! Med sammanslagningen av Sveaskogoch blir svenska folket genom statenägare till ett av de största skogsinnehaven i Sverige.Det är avsevärda arealer. Det är sammanlagt mer änett tunnland i snitt per medborgare. Det förskräckersomliga.Jag är säker på att svenska folket med sin starkakänsla för skog och natur är tillfreds med att dennaviktiga naturtillgång nu återgår i allmän ägo. Mot-ståndare till affären har bland mycket annat beskylltstaten för att vara en sämre skogsförvaltare än privataägare.I den tidigare ägarbalans som vi nu vill återinföraägde staten mycket skog. Men det har såvitt jag vetaldrig visats att någon kategori skogsägare generelltsett skulle ha skött sig sämre eller bättre än någonannan, varken bolag, privata ägare eller allmännaägare.Vissa motståndare påstår att ett stort statligtskogsföretag kommer att driva upp priserna på virket.Andra påstår att staten ska dumpa priserna för attstödja en trävaruindustri med ekonomiska problem.Ingen har kunnat visa annat än att staten genom tider-na drivit virkesaffärer på marknadens villkor.De motstridiga argumenten är bara tecken på attdebatten är mer ideologisk än saklig. Jag tar gärna enideologisk debatt om ägandet av landets viktiga na-turresurser. Förutfattade meningar och obestyrktapåståenden om statlig effektivitet är knappast någraövertygande argument.Det är inte heller missvisande användning av opi-nionsmätningar, som företrädare för Moderaternaägnat sig åt. I tidningsartiklar påstås att svenska fol-ket skulle misstro staten som skogsägare. Så är intefallet.Ett riktigt ställd fråga får ett helt annat svar. Sve-askog har ställt en fråga om hur man ser på statensom skogsägare till ett urval av 200 000små aktieägare. En klar majoritet är för ett statligtägande av skog. Mindre än en tredjedel är emot.Jag tror faktiskt att stödet bland allmänheten ärännu större än hos aktieägare. Denpositiva majoriteten har uppfattningen att staten lång-siktigt är en bra skogsägare, att det är angeläget att ennaturresurs som skogen stannar i svensk ägo samt attstaten är en bättre ägare ur ett miljöperspektiv.Vi har näringspolitiska mål med det statligaskogsägandet. Vi ser skogen som en strategisk resurs.De stora börsägda skogsbolagen gör inte det längre.I fredagens tidningen , för att ta ett exempel,säger att det för SCA inte är ettsjälvändamål att äga skog. Från dess utgångspunkterär det en naturlig slutsats när egen råvara med ökandeöverskott och tillgänglighet på marknaden tappar ibetydelse.För samhället och för staten som skogsägare stäl-ler det sig helt annorlunda. Därför passar ett frånindustri renodlat med ett vidare ansvar välin i ett statligt ägande. Kvarvarande industrier i AssiDomän ska liksom de redan sålda på ett ansvarsfulltsätt avyttras till köpare som kan utveckla dem bättre ien ny struktur. Det gäller även sågverken.En effektiv, miljöinriktad och värdeskapandeskogsförvaltning förblir självfallet huvud-uppgift. Men det är viktigt även för skogen att träva-ruindustrin i utvecklas och stärker vidareför-ädling och kommer närmare marknaden. Där kan enstark råvaruleverantör bidra genom att arbeta i närasamverkan med sina virkeskunder med anpassadeleveransplaner och också genom att stödja produktut-veckling och marknadsåtgärder i kontakt med kun-derna. Det ligger i våra intentioner att skaarbeta längs den linjen.Fru talman! När vi skapade för några årsedan var syftet att bolaget också skulle delta i omar-rondering av skogsmark och hålla markreserver förprivata skogsägare som tvingades avstå arealer förreservat eller som av strukturskäl behövde tilläggs-marker. Men arealer var otillräckliga förden uppgiften.Nu kommer av bolagets utvidgade arealeratt stå till förfogande för sådana ändamål. Med destora arealer nu får öppnas helt nya möjlig-heter att förstärka det småskaliga skogsbruketsstruktur och landsbygdens utveckling. Därför är detför mig en gåta att partier som säger sig stå för lands-bygdens sak inte värnar om detta enastående tillfälleatt stärka den.Som ett börsbolag skulle sannoliktfortsätta att sälja marker till kapitalstarka placerare.Det ville vi förhindra. Det var en viktig orsak till attstaten nu vill köpa . Skogen är en viktignaturresurs i med många värden utöver denatt vara bas för landets viktigaste exportnäring. Detgäller miljövärden och naturvårdsreservat liksomrekreation och upplevelser i form av jakt, fiske ochfriluftsliv.Allemansrätten gäller alla marker, men nya gene-rationer av stadsbefolkningen ställer högre krav påtillgänglighet och service i sitt umgänge med naturen.Här har ett med rikstäckande omfattninggoda förutsättningar att i samarbete med privataentreprenörer inom turistbranschen bidra till lands-bygdsutvecklingen.Sveaskogs mångsidiga uppgifter är svåra att för-ena med de villkor som ett börsnoterat skogsbolaglever med. Det är en annan orsak till att staten nu villköpa . När arealer visar sigotillräckliga är det en naturlig lösning att slå ihop detvå skogsbruksföretagen. Börsens kvartalshets ochden internationella kapitalmarknadens snabba föränd-ringar i ägandet kan vara svåra att förena med skogs-brukets extremt långa planeringshorisont.Miljövården bör också ske kontinuerligt, utanhänsyn till börsens svängningar. Även om de svenskaskogsbolagen lever upp till de relativt höga krav somlagar och kvalitetscertifieringar ställer så finns detolika grad av ambition och intensitet. Ett statligt bo-lag ska naturligtvis ligga i topp.När traditionell industriverksamhet faller offer förstrukturförändringar har samhället råkat i stora om-ställningssvårigheter. För skogens del står ännu störrevärden på spel. Det gäller halva landets yta och enlandsbygd som för sin utveckling är beroende avskogen och naturen. Det gäller inte minst Norrlandoch dess inland. Även i den aspekten har den häraffären sina stora förtjänster.Fru talman! Arbetet med projektet har pågått imer än i departementet. Utskottets ledamöterhar fått tillgång till ett omfattande material.Per lade , efter drygten månad som minister, privatiseringsförslag om 35företag som då skulle privatiseras, helt utan underlag.Riksdagen fick inte heller någon samlad redovisningav Per privatiseringsaktiviteter.I det här fallet har haft tillgång tillsamma material som regeringen.Fru talman! Utskottet har haft tillgång till helaakten. Aktieägarna i har fått ett väl ge-nomarbetat prospekt. Per borde faktisktveta att aktiemarknaden ska behandlas med respekt,och då kan inte regeringen eller spridauppgifter om planer i olika avseenden. På sådanavillkor kan staten varken köpa eller sälja företag, ochregeringen har hanterat handlingarna exakt på det sättsom lagen säger.När Per privatiserade gjorde han detpå grundval av en mycket kort proposition. Riksda-gen fick inte ytterligare material. Allmänheten fickendast det prospekt som staten utarbetade. En ge-nomgång på departementet har visat att allt annat varhemligstämplat.Fru talman! Staten äger efter Per pri-vatisering av och av Sveas-kog. Efter renodling tar nu staten överskogen, och staten lägger inte ut en enda krona. Viplacerar om från industri och skog till bara skog.Låt mig sist få säga, fru talman, att faktiskt var en flopp. Det var fel industriellastrukturer, för mycket pengar och för mycket skog,och en del av den mest värdefulla skogen - det måsteerkännas - slumpades dessutom bort de första åren.Denna regering har sanerat . Vi harfrilagt industrin, vi har sålt den till bra ägare, och vivill nu ta över den viktiga resurs som skogen är.Anf. 37 () replik:Fru talman! Först ska jag hälsa näringsministernvälkommen till debatten i kammaren. Det är intealltid vi har nöjet att ha näringsministern här vid våradebatter.Jag tycker dock att han inte ser skogen för allaträd, om man ska uttrycka saken så.Ett av motiven till att vi ska ha ett statligt AssiDomän är tydligen att skogsindustrins betydelse försvensk export är så viktig att råvaruförsörjningen intekan lämnas i händerna på privata aktörer. Det är nä-ringsminister egna ord, fru talman. Medanledning av detta uttalande vill jag ställa en fråga:Avser näringsministern att förstatliga fler underleve-rantörer till den viktiga svenska exportindustrin, och iså fall vilka? Jag tycker att det är väldigt intressant attfå reda på.En annan fråga som berördes tidigare här också avnäringsministern var själva sekretessbehandlingen avakten . Då har jag en liten fråga vad gäl-ler detta: Vilka skäl hade man på Näringsdeparte-mentet och ministern själv för att hemligstämpla t.ex.OH-bilder som hade använts offentligt eller andraoffentliga uppgifter? Jag tycker som jag sade tidigarei mitt anförande att sekretessmöjligheten ska brukasoch inte missbrukas, som jag tycker har varit fallethär.Anf. 38 Näringsminister () replik:Fru talman! När man hör debatten här och hör endel inlägg från kammaren skulle man kunna tro, omman inte har satt sig in i frågan, att nu håller staten påatt köpa all skogsmark. Det handlar om att vi ökar detstatliga ägandet med från till 18 %.När det sedan gäller själva avverkningsvolymenkommer vi att landa på . Debatten blir minst sagtfånig.Det handlar inte om att vi nu ska ta över all skog.Det handlar om att det är viktigt att staten också ärdelägare av denna stora naturresurs som skogen är.Fortfarande kommer ägandet av skogen att vara iandra händer - bolag, enskilt - och det handlar alltsåom , och då blir minst sagt diskussionen liteunderlig.När det sedan gäller att staten skulle köpa och ägaannat - ja, vad vet jag? När det gäller skogen kan jagväl säga att det ligger i varje skogsbolags intresse attbåde köpa och sälja skog. Det kommer att variera itiden, och jag förutsätter att kommer attbåde köpa och sälja för att stärka sig som skogsbolagoch vara konkurrenskraftigt. När det sedan gällerannan verksamhet har vi inga privatiseringsplanereller något privatiseringsprogram om att vi skullesälja ut, och inte heller att vi skulle köpa.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag blir lite förvånad, därför att jagfick svar på frågor som jag inte ställde. Men möjligt-vis är det så att näringsministern har färdigskrivnasvar, så att de inte alltid stämmer med de frågor somställs.Jag ställde två frågor: Jag frågade om det här medhemligstämplingen av overheadbilder man har visatoffentligt: varför man gör det. Det är missbruk avsekretess, tycker jag. Jag frågade också vilka andraföretag man avser att köpa, och möjligtvis fick jagnågon sorts delsvar på frågan, men egentligen inte.En annan fråga då, fru talman. Jag har väl ingetstörre hopp om att få svar på den, men ändå. Ett annatuttalande som näringsministern har gjort är följande:Det är viktigt att den svenska skogen inte bara blirlekstuga för dem i med mycket pengar. Dettycker jag är ett anmärkningsvärt uttalande i sig, menvad menar egentligen med detta?Jag har egen erfarenhet, som liten och också somvuxen, av skogsbruk. Min mormor t.ex. var skogsäga-re. Otaliga gånger har vi dragit på oss stövlarna för attgå ut i skogen och se till den. Privata skogsägare intebara vårdar, sköter, planterar, planerar och fäller, utande gör det med stor respekt för skogen som sådan ochi samklang med naturen. Jag tycker faktiskt att enursäkt vore på sin plats, , till alla deprivata familjebrukare t.ex. som tar sin uppgift påstort allvar. Man kan inte ta heder och ära av allaskogsbrukare på detta sätt.Jag har ingen större förhoppning om att få svar påde här frågorna heller, men jag gör ett nytt försök.Anf. 40 Näringsminister () replik:Fru talman! Om jag får börja med frågan omhemligstämpeln så har vi gjort bedömningen att detvar en rimlig hantering av denna affär, som det alltidär när det handlar om affärer som är börspåverkande,och där menar jag att vi har handlagt frågan rätt.När det sedan gäller det mycket kända uttalandesom jag har gjort tänker jag inte be om ursäkt för det,för jag tycker jag har rätt. Men detta har ju inte attgöra med de små eller stora familjeskogsägarna ellerens bolagen. Jag har aldrig uttalat mig så.Det är det som blir lite fel. Här tar man det lös-ryckt och frågar vad jag menar med det. Då ska jag tachansen att få förklara detta.Det finns nog få som är så duktiga på att hanteraskogen som ett familjebruk som har gått i generatio-ner, där far tänker på son, farfar tänkte på far ochsjälvklart på dotter. Man skötte sin skog. Vad jagmenar, och det har jag faktiskt erfarenhet av somlandshövding i , är att det kommer någonoch köper en viss skogsareal, hugger ned den, stickeroch ta inget ansvar. Det är bl.a. det jag motsätter mig.Det är också så, och det vet alla som sitter i dennakammare, att det finns människor som är kapitalstar-ka - jag har ingenting emot det, det är roligt att hakapitalstarka människor i detta land - och som köperoch rycker ut en fin areal av naturvärde för sina jakt-marker. Det är det största intresse de har, de har intesamma starka intresse för själva skogsbruket.Jag kan ta fram exempel på detta.