prot · GO0956 · 2001-01-25 00:00:00 — Jag ställerföljande frågor till . Vad tycker honom ett sådant samarbete? Är hon beredd att uttala sigför att detta borde fungera lite mer generöst?Anf. 9 Kulturminister ():Fru talman! Regeringens och de centrala museer-nas syn på detta är att försöka förena det ibland intealldeles lätt förenliga, nämligen en mycket generösinställning kopplad till att vissa av de historiska fyndvi har - många av dem kommer från , Linkö-ping är ett annat exempel - är nationalklenoder. Deska finnas i de permanenta samlingarna och på platser dit många människor kankomma. Jag tror att museiledningarna anstränger sigmycket för att leva upp till denna generositet.Historiska museet säger att de inte vid något till-fälle nekat fornsal att låna föremål ur sam-lingarna. Jag har fått många vittnesmål om den fan-tastiska stämningen och betydelsen för gotlänningar-na av de som Duneskatten var utställd. Detär oerhört positivt. Allt sådant vill jag uppmuntra, ochjag tror också att centralmuseicheferna vill göra det.Det gäller att få balansgången att fungera, dvs. att åena sidan ha ett nationellt kulturarv som vi vill hållaihop, å andra sidan att regionerna med de omedelbaralokala rötterna till arvet verkligen ska få möjlighet atti någon mening äga detta arv.En viktig del av diskussionen handlar om att se tillatt vi har nationella museer inte bara i Stockholmutan också i de regioner där en del av arven stammarfrån. Jag tycker att det är fantastiskt fint att två mode-rater i denna kammare kanske är beredda att stödjaregeringen i denna strävan. i kammareni sin helhet brukar annars vara negativt inställda tilldetta.Anf. 10 ():Fru talman! Jag ska ta det sista först. Jag förståratt kulturministern syftade på ett världsarvsmuseum iGöteborg. Det stämmer att det inte var ett bra beslutsom fattade i den frågan. Vi får se om detöver huvud taget blir något eftersom det senaste varatt det var byggnadsbekymmer i Göteborg.Fru talman! Det var bra att kom inhär och talade om att det finns svårigheter inte barapå utan även i . Jag talade tidi-gare med en ledamot som sade att det är bekymmeräven i över att få låna hem kulturskatter.Det finns nog ingen invändning mot att fornfyndhanteras av centralmuseer i , att natio-nalklenoderna är samlade på ett ställe. Där finns detinte någon invändning. Det är rent av en fördel attkunna samla ihop hela det nationella arvet. Frågangäller möjligheterna att kunna låna hem för att ökaattraktionskraften i regioner och län. Det är där mot-ståndet finns.Vi på har tagit med det här särskilt i till-växtavtalet, och då borde det vara särskilt generöst attuppfylla detta. Såvitt jag förstår har regeringen bifallitdet tillväxtavtal som har tecknats. Därför borde det istörre utsträckning vara möjligt att visa upp det somär unikt för en region.Man skulle kunna tänka sig en årlig utställning.Över en skulle det gå att visa alla skattersom är funna på . Därmed skulle det bli ettårligt intresse för att besöka Gotland.Jag skulle vilja passa på att tala om ett annat uniktfynd, den s.k. Spillingsskatten. 1999 fann man enskatt på . Det var silver. Den ändradetill viss del hela historien i hanteringen av dessaskatter. Den största skatten vägde ,men Spillingsskatten vägde . Skatten hittadesi det som tydligen hade varit en smedja.Just nu är fyndet under vetenskaplig utvärdering.Sedan är det spännande var detta fullständigt unikafynd kommer att finnas. Jag hoppas att det kommeratt visas där det har funnits, dvs. i fornsalen på Got-land.Det är detta som har föranlett att jag har bett omen översyn. Jag är lite besviken på att ministern inteär beredd att se till att det ska bli en större generositetän att låna ut en skatt . Det finnsbevisligen ett stort intresse.Vill inte kulturministern fundera lite till om manpå något sätt kan se över en generösare syn på utlå-ningen? Det finns starka önskemål från ,och . Vi borde vara tacksammaför att intresset finns. Det vore betydligt värre om deti regioner och län inte fanns intresse att låna hemnationalklenoderna. Då skulle jag vara verkligenbekymrad, och då borde kulturministern verkligenvara bekymrad. är det tvärtom, och det borde varaglädjande för kulturministern.Anf. 11 ():Fru talman! Om jag är rätt underrättad låg Linkö-pingsskatten nedpackad i lådor i Historiska museetskällare ända tills fick låna den . Visstär den en nationalklenod, men för min egen personli-ga del måste jag säga att jag inte finner något stötandei eller något hinder för att även en nationalklenod förgott skulle kunna placeras i ett regionalt museum. Jagtycker att det är vanskligt att bygga täta skott mellanvad som är regional eller nationell kultur.Nu är det emellertid inte så ens med att de vill överta skatten. Det enda de harbegärt är att få låna skatten också denna sommar såatt visningen skulle kunna fullföljas. Efter de härflertalet exempel och efter den här debatten vill jaguttrycka en förhoppning om att det må hända har såttett frö i för att ge signaler däri-från så att det kan iakttas en större generositet ifrånHistoriska museets sida.Anf. 12 Kulturminister ():Fru talman! Jag beklagar att partipiskan viner såhårt inom Moderata samlingspartiet att ni, som är i såengagerade i att vi inte ska ha starka spänningar mel-lan det nationella och regionala kulturlivet, inte kantycka att det är bra att vi försöker bygga upp natio-nella centralmuseer också utanför Stockholm.När det gäller diskussionen om kulturarvet tyckerjag, precis som jag sade i en tidigare replik, att det ärmycket glädjande att det finns ett så starkt lokalt ochregionalt engagemang. Det är väldigt spännande meddet engagemang som finns på , i Östergöt-land, , och även uppe i Samelandi norra för just kulturarvet.Roy ville ha den sista meningen i mittinterpellationssvar uttolkad. Den betyder egentligenjust att regeringen tycker att det är glädjande medintresset. Vi tycker att det är viktigt att den positivautvecklingen när det gäller att låna ut och deponeraföremål håller i sig och utvecklas. Vi kommer attfölja frågan mycket noga. Det finns säkert enskildamuseer som kan bli ännu bättre, och det är egentligendet som ligger i svaret på interpellationen. Vi kom-mer att följa frågan. Konflikter av det här slaget är tillför att övervinnas.Samtidigt måste naturligtvis museimyndighetensbedömning av säkerhets- och bevarandeaspekterföljas. Jag tror inte att de regionalt engagerade harnågon annan mening. Man vill inte riskera det ge-mensamma kulturarvet.Anf. 13 ():Fru talman! Det är lite märkligt att kulturministernåterkommer till det här världsarvsmuseet i Göteborg.Jag tror att vi är överens om att det inte var någonlyckad drive från regeringen. Det har väl kommitganska mycket kritik gentemot detta. Detta har abso-lut ingenting att göra med de frågor som och jag har tagit upp. Det förändrar ingenting förgotlänningarna om en skatt funnen på förva-ras i källaren i eller i källaren i Göteborg.Det blir faktiskt ingen skillnad för gotlänningarna.Det som är intressant för är att visa funnaskatter på , och det är det interpellationenhandlar om. Det är även orsaken till för och Skåne.Ett annat intresse som börjar komma gäller Norr-land som har ont om skatter. Där borde man i störreutsträckning få möjlighet att visa sina fornfynd. Dåhjälper det inte med ett världsarvsmuseum i Göte-borg. Det gör ingen skillnad i det här fallet.Avslutningsvis kom kulturministern in på säker-heten. Jag kan upplysa om att fornsal nu haren skattkammare som är byggd med stöd av Statenshistoriska museum. Den är lika säker som den påmuseet i , så någon risk för detta finns inte.Det talas här om att ett stort antal skatter är utlå-nade, . Ja, så är det, men det hjälper inte när detgäller de riktigt unika skatterna som tillhör övriga40 %. De finns här i och, som säger, i en källare i . Jag kan upplysa om att det enbart är ca 3 ½ % avde funna skatterna på som kan visas på om man inte lyckas få hemlån. Och det är alltsåett par års arbete för att få låna dem under åtta dagar.Det kan inte vara tillfyllest.Jag tycker att man borde vara glad över det intres-se som finns, uppmuntra detta och se till att det blirgjort. Det skulle högst påtagligt öka attraktionskraftenför de olika regionerna om man kunde visa de kultur-skatter som finns.Anf. 14 Kulturminister ():Fru talman! Beslutet om iGöteborg hänger i allra högsta grad samman med denmuseipolitik som vi ska föra i det här landet. Det härmuseet öppnas förhoppningsvis i slutet av år 2003.Det kommer att betyda mycket för hela museisektornoch för ökad tillgänglighet till vårt gemensammakulturarv och andra kulturarv som gör oss medvetnaom våra egna rötter och hur vår historia hänger sam-man med andra kulturers historia.Det är regeringens syn att det ska råda stor gene-rositet när det gäller , och andradelar av landet som står för mycket av vårt samladekulturarv och våra nationalklenoder, men kulturarvetfår inte riskeras. Det är också i enlighet med de rikt-linjerna som centralmuseerna arbetar. Jag tror inte attdet finns några konflikter där när det gäller de regio-nala museerna.Jag kan också kort säga att enligt får länsmuseerna behålla av de nyaarkeologiska fynd som man ansöker om. Men Got-lands fornsal uttrycker oftast inte några önskemål omatt förvärva nyfunna fornfynd från den egna regionen.Då tillförs fornfynden ,som naturligtvis tacksamt tar emot dem.När det gäller de stora spektakulära skatterna somDuneskatten och andra önskar jag att den generösagrundhållning som de centrala ansvarsmuseerna iStockholm har kommer att utvecklas. De som bor påGotland och andra bör få se skatterna även där.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellationerna 2000/01:81 och173 om storstadsregionernaAnf. 15 Statsrådet ():Fru talman! och har frågat mig vad jag avser att göra för att till-växtregioner som ska kunna fortsätta växaoch vara en tillgång för hela landet.Fredrik frågar vidare om jag förberederen utbudsstimulerande proposition för att underbyggatillväxtmöjligheter i och vilket un-derlag det finns som pekar på att skullevara "nettobidragstagare".Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. Först villjag gå in på frågan angående tillväxtmöjligheter förStockholm, vilket givetvis är avgörande för hela lan-dets tillväxt.Det finns flera styrinstrument för att skapa förut-sättningar för ökad tillväxt. Först vill jag nämna rege-ringens storstadspolitik. har regeringen inära samarbete med våra tre storstadsregioner börjatgenomföra den nya storstadspolitiken. Vi ska i sam-arbete med dessa kommuner ta vara på de outnyttjaderesurserna i berörda bostadsområden utifrån de behovsom finns i dessa områden. är en av sjukommuner som regeringen har träffat ett lokalt ut-vecklingsavtal med.Regeringen har dessutom under de senaste åreninom ramen för storstadspolitiken riktat resurser inomarbetsmarknadspolitiken mot just storstadsregionerna.Berörda kommuner har också möjlighet att sluta avtalmed länsarbetsnämnden och för enlokal samverkan.Regeringen gav i uppdrag attgöra en genomgång av samtliga lokala utvecklings-avtal bl.a. ur ett tillväxtperspektiv. Jag räknar med atten slutredovisning av detta uppdrag lämnas i mars.Ett annat instrument för att skapa förutsättningarför ökad tillväxt är regionala tillväxtav-tal. Detta syftar till att öka tillväxten i regionen ge-nom att framför allt utveckla som enny tillväxtmarknad.Ett tredje instrument är regeringens arbete kringförenkling av regler med särskild inriktning på småföretag. En sådan utveckling kommer i synnerhet attgynna ett storstadsområde som därför attdet finns en relativt stor företagsamhet bland gruppermed annat etniskt ursprung och dessa grupper är storajust i Stockholm.Kombinationen av de tre nämnda instrumentenbör leda till att tillväxten i att gynna just den grupp som under det se-naste decenniet har stått utanför den reguljära arbets-marknaden. Denna grupp utgör också en av de riktigtstora möjligheterna för att driva en lång-siktig, framgångsrik tillväxt- och storstadspolitik.Jag kan vidare meddela att regeringen i decemberförra året beslutade om ett direktiv för en kommittésom har till uppgift att verka för en förbättring avtransportsituationen i . Kommit-tén ska bl.a. lämna förslag om åtgärder som medföratt fler områden inom regionen får en så god till-gänglighet som möjligt.Utöver detta har en arbetsgrupp tillsatts inom Re-geringskansliet med uppgift att se över vissa frågor,som är viktiga för , som rör plan- ochbygglagen. Dessutom bedrivs ett omfattande utred-nings- och beredningsarbete som tar sikte på justbostadsfrågorna och som bl.a. syftar till att säkerställatillgången till bostäder. Redan i vårpropositionenkommer regeringen att lämna förslag till åtgärder somförbättrar förutsättningarna för ett ökat byggande,framför allt av hyresbostäder. Någon särskild"utbudsstimulerande" proposition för tillväxt i Stock-holm har regeringen däremot inte för närvarandeplanerat att lägga fram i riksdagen.Till sist ett svar på frågan angående vilket under-lag som pekar på att är en nettobidragsta-gare. De delar som ingår i det kommunala skatteut-jämningssystemet är inkomst- och kostnadsutjäm-ning, generellt statsbidrag och införanderegler. AvStatistiska centralbyråns beräkningar i årframgår att får ett bidrag som är högre änden avgift som betalas inom systemet. Stockholmskommun får ett nettobidrag på 2,5 miljarder kronor.Anf. 16 ():Fru talman! När utsågs tillstorstadsminister tändes ett hopp om att det äntligenskulle börja föras en storstadspolitik från regeringenssida. Det var därför jag väckte interpellationen. Jagville få en programförklaring och en beskrivning avhur ska ta sig an de problem som ärspeciella för våra storstäder så att tillväxten kan fort-sätta och så att storstadsregionerna också i framtidenkan vara en tillgång för hela landet. Men ingentinghar hänt.Låt mig få citera ur en kolumn som socialdemo-kraten och förre finansministern i :"har regeringen, i skepnad av sina finans-,kommun- och bostadsministrar, ställt sig ganskakallsinnig till stockholmarnas klagomål. När det gäl-ler trafikproblemen tiger man, om bostadsbristenheter det att kommunerna ska ta sitt ansvar och sys-temet för skatteutjämning är felfritt (men ska visständå göras om, litegrann).Frågan är då vad det betyder att regeringen fått enstorstadsminister? Ska 'storstadspolitik' också i fort-sättningen mest handla om invandrares integrationeller ska den därtill få ett innehåll som erkännerStockholms betydelse för hela nationens ekonomiskaliv och, inte minst, att även den vanliga storstads-människans levnadsvillkor engagerar en socialdemo-kratisk regering? "avslutar sin kolumn med frågan:"Så vad är det ska syssla med? "Det undrar jag också, fru talman, efter att ha fåttMona interpellationssvar. Det regeringenkallar storstadspolitik handlar ju till största delen ompengar till projekt för att t.ex. skapa program förarbetslösa och om integrationsprojekt. Det är mycketviktiga frågor, javisst. Men det borde ju rimligen ingåi den nationella social-, utbildnings- och arbetsmark-nadspolitiken.Jag frågar mig: Har inte storstadsministern insettatt storstädernas invånare och näringsliv också harmånga andra behov inom områden där regeringen jufaktiskt har ett ansvar? Alla storstäder i världen harproblem som måste lösas för att inte tillväxten skahämmas. behov har ju varit kända väldigtlänge, så jag frågar: Vad gör som stor-stadsminister åt behoven inom infrastrukturen, bostä-derna, studentbostäderna, högskoleplatserna, resur-serna till polisen, osv?Jag kan inte komma ifrån min känsla av att ut-nämningen av en storstadsminister är ett snabbt hug-skott för att tillfälligt mildra den kritik som har fram-förts både från socialdemokrater och från oppositio-nen att regeringen är passiv och totalt utan förståelseför att det krävs regeringsåtgärder även för de växan-de storstadsområdena.Jag konstaterar att storstadsminister är en titelutan innehåll, utan befogenhet och utan ansvar. Jagvill inte tro att utnämningen är en befordran snett åtvänster. Jag vill inte det. Jag hoppas verkligen attMona här kan lova att med kraft verkaför att storstädernas särskilda behov och möjligheterska lyftas i en bred storstadspolitik för tillväxt påprecis samma sätt som man försöker hantera övrigalandets specifika problem i en särskild regionalpoli-tik.Anf. 17 ():Fru talman! Jag vill tacka storstadsminister för svaret.Jag kan säga att det har inte varit utan bekymmeratt få storstadsministern att prata om storstadsfrågor.Vi var sammanlagt fyra moderater som i decemberväckte frågor som är mycket viktiga för storstäderna.Det gällde bl.a. inkomstskatteutjämningen, bostads-byggandet och flygplatsfrågan. Alla dessa tre frågorhar lottats om till andra statsråd. Det krävdes använ-dande av direkta citat för att få storstadsministern attsvara för regeringen i frågor som rör stor-stadsregioner.Jag gör naturligtvis samma reflexion som IngerStrömbom. Det känns lite grann som om utnämning-en av en storstadsminister, i det härfallet, tjänar andra syften än att de factositter vid de spakar och de maktinstrument som be-hövs för att påverka storstädernas utveckling. Detpräglar inom parentes sagt även dagens interpella-tionssvar. Mycket av det som nämns där är referensertill saker som andra statsråd i regeringen ansvarar för.Citatet gällde en mycket kort ordväxling som Mo-na och jag hade vid en frågestund i december.Det gällde frågan om hur man skulle se på Stockholm- antingen som tillväxtmotor eller, om jag förstodMona beskrivning, som något slags nettobi-dragstagare.Det där är ju en rätt ovanlig uppfattning, kanskeframför allt av en storstadsminister, så jag tyckte attdet var angeläget att slå fast vad som avsågs.I de sista meningarna i interpellationssvaret får vien beskrivning av det inomkommunala utjämnings-systemet. Det är väl känt att vi har enblandning när det gäller finansieringen av det offent-liga åtagandet till kommunerna. Kommunerna självastår för ungefär fyra femtedelar, och statsmakten har iolika former av statsbidrag stått för ungefär en femte-del.I fall och i storstadsregionernas fallligger det fortfarande inte på minus. Det handlarfaktiskt fortfarande om att få lite pengar i statsbidrag.Men det får inte bli ett sätt att skymma det faktum attdet och under genomförandet av deninomkommunala skatteutjämningen skett en storutslussning av resurser från kranskom-muner och även från en lång rad andra tillväxtkom-muner runtom i landet.Nu var inte det min poäng. Min poäng var attnämna att denna regering, när man valde väg för attsanera statens finanser, valde en skattehöjningssane-ring som strategi. I storstädernas kapitaliserade, vita,får man säga, ekonomi, där människor tjänar lite mermen har högre levnadsomkostnader, fungerar det såatt höjer man skatterna så lägger det tyngre börda istorstäder än vad det gör i andra delar av Sverige.Kvittot på det är att stockholmarnas andel av detsamlade skatteuttaget i landet har vuxit under heladen senare delen av 90-talet.Till det kommer att det ganska oblygt från rege-ringen ibland kallas för en fördelningspolitiskt riktigpolitik. Det har framförts att det är bra med den om-läggning som sker av fastighetsskatten. Man hartill svenska folket sagt att de nu ska få sänkt fastig-hetsskatt, vilket i storstadsregioner betyder höjd fas-tighetsskatt. Det är en form av nyspråk som jag troratt många väljare tycker är ganska otrevlig när sänktblir höjd.Man har sagt att det får man ta, dvs. hårdare be-skattning av människor som bor i eller kring vårastörre städer.Det är i det hänseendet jag menar att det pågår enbrandbeskattning. Det är allvarligt om inte statsrådetser det ur människornas perspektiv, utan svarar migsom om det var en relation mellan stat och kommunsom var det viktiga.Fastighetsskatten brandbeskattar många männi-skor, och det blir för många en fråga om hur man skaklara de dagliga utgifterna. Det går inte att köpa sär-skilt många liter mjölk för höjda taxeringsvärden.Jag hoppas att vi kan få en diskussion som merhandlar om människorna i storstadsregionerna än omförhållandet stat och kommun.Anf. 18 ():Fru talman! Jag skulle vilja ta upp frågan om bo-stadssituationen i med statsrådet . Det är en av nyckelfrågorna för att Stockholmska kunna ta emot de människor som flyttar hit och tahand om de människor som redan finns här och be-höver en bostad, men också för att kunna ta hand omde människor som vill flytta och röra på sig och bytabostad.Bostadssituationen är ett gigantiskt problem. Detär omöjligt att få tag på en bostad, och det är omöjligtatt flytta till en annan typ av bostad, om man inte harväldigt mycket pengar.Det beror bl.a. på att vi har ett skattesystem somgör att vi beskattar boendet som en konsumtionsutgift- vi lägger moms på boendet, på alla boendekostna-der och på byggandet - och vi lägger skatt på inneha-vet. Vi betraktar också bostäderna som en kapitalin-vestering. Den här dubbelbeskattningen av boendetslår ju hårt. Den försvårar nyproduktionen och läggerstora bördor på hyresgäster och villaägare.Hyresregleringen, som den tillämpas, gör ocksåatt vi får problem. Vi får ingen rörlighet på bostads-marknaden. Vi får svarthandel med lägenheter, och vifår socialt oacceptabla följder.Låt mig ge ett exempel. Jag sitter med i styrelsenför det kommunala bostadsbolaget i . har i snitt högrehyror i än i innerstaden. Det är alltså dyrareatt bo i än att bo i innerstaden.Min fråga till statsrådet är: Är detrimligt att vi har den relationen?Det beror på att det i snitt är lite nyare bostäder iRinkeby än i innerstaden. Att människor hellre bor iinnerstaden och att det är högre tryck efter de lägen-heterna får inte avspegla sig i hyressättningen.Jag vill gärna deklarera att jag inte alls tror på nå-gon fri prissättning hur som helst på bostadssidan,men jag tror att vi både genom nuvarande hyresregle-ringssystem och genom att ändra på reglerna skakunna få till stånd en bättre fungerande hyresmark-nad.Malmö, som är en socialdemokratiskt styrd kom-mun, har i förhandlingar med hyresgästföreningeninfört en större skillnad mellan de mer eftertraktadebostäderna i innerstaden och dem i förorterna.Man kommer att exakt värdera varje enskild bo-stad, och man kommer att låta de nya hyrorna slåigenom när det skrivs nya kontrakt. Befintliga hyres-gäster får alltså behålla de gamla reglerna och därmedinte drabbas av hyreshöjningar, som kan bli en följdav detta. Däremot kommer det att slå igenom på nyakontrakt.I stället blir det mindre hyreshöjningar och kansket.o.m. sänkningar, på andra områden. Då får maneffekten att det i områden som exempelvis Rinkebykanske skulle bli hyressänkningar, medan det kanskeblir förutsägbara hyreshöjningar i de mest attraktivaområdena i innerstaden.Det skulle minska svarthandeln med lägenheter.Det skulle innebära att en person som har kommit tillRinkeby och känner att han vill flytta till ett annatområde skulle ha en chans att göra det. Det skulle blimer rörlighet.Det skulle också innebära bättre möjligheter förbostadsföretag att bygga nytt även när det gäller hy-resrätter. är det mycket få privata hyresvärdarsom vill bygga hyresrätter därför att det inte finnsmöjlighet att få ekonomi i det med det skattesystemvi har och med det hyressystem vi har och med denoffentliga debatt som förs, inte minst av ledandesocialdemokrater.Min fråga till statsrådet är: Är detrimligt att det är dyrare att bo i än i ? Kan statsrådet ge oss en indikation?Är det ett rimligt system som exempelvis gårföre med och som kanske vore intressant att pröva iStockholm? Statsrådet kanske är beredd att medverkatill lagändringar som gör att det blir utrymme för enbättre fungerande bostadsmarknad.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Många av interpellanterna är upprör-da över att vi har en fördelning i regeringen som vialltid har haft i alla regeringar, nämligen att mansvarar för de sakområden som man är ansvarig för.Vill man således diskutera finansfrågor gör man detmed finansministern.