prot · GO0950 · 2001-01-16 00:00:00 — Låt mig börja med att konstatera attomställningen av våra energisystem totalt sett tordevara en av våra största utmaningar för framtiden.Våra partier är också överens om ett omfattande om-ställningsprogram för den övriga energisektorn.Vi lever i ett samhälle som är beroende avförbränning av fossila bränslen. När oljebolagen höjerbensinpriset har människor som är beroende av bilenför att ta sig till arbete, service och fritidsaktiviteteringet alternativ. Vi vill att ska ta ledningen iomställningen till ett kretsloppssamhälle där vi frigöross från vårt beroende av fossila bränslen och i ställetnyttiggör flödande energikällor. Med bilar som drivsav t.ex. vätgas via bränsleceller finns möjligheter tillett transportsystem helt utan utsläpp. Ytterligare al-ternativ kan vara olika alkoholer.Vägen dit är lång, men helt klart är att dessa alter-nativ som fordonsbränslen kommer att konkurrera utbensin och diesel långt innan oljan är slut. En fram-stående representant från ett av våra större oljebolaguttryckte det som följande: Stenåldern tog inte slut pågrund av brist på sten.I näringsministerns svar finns en hänvisning tillSamverkansprogrammet mellan staten och for-donstillverkarna. Vi är med på detta, och vi ser ävenvissa resultat i arbetet. Men till skillnad från rege-ringen som tar från en del av energiforskningen föratt ge till en annan, har vi från valt att skjutatill extra medel för just detta område. Vi i Centerpar-tiet skjuter till till dennaför miljön så viktiga forskning. Det är olyckligt attregeringen ställer dessa två forskningsområden motvarandra i stället för att låta dem samverka. Det skullealla, inte minst miljön, tjäna på i det långa loppet.Näringsministern uppger i sitt svar att det finns enmängd åtgärder för att effektivisera transportarbetet.Nya fordon och transportsystem är åtgärder sompåverkar människors resande och minskar trafikvo-lymen. Det är korrekt. Det är naturligtvis behjärtans-värt att näringsministern tar upp dessa exempel, mendet är inte utan problem som man vidtar åtgärder föratt minska resandet. Ett tydligt exempel på detta ärbeskattning på bränslen som i större utsträckning slårmot dem som inte har några alternativ till bilen ellerjust mot kollektivtrafiken, som har fått dramatiskthöjda bränslekostnader. Man erbjuder inte fler män-niskor ett alternativ genom att fördyra i detta fallkollektivtrafiken - man slår undan benen för dem. Desammanlagda höjningarna på diesel och2000, plus fordonsskatten , uppvägs defi-nitivt inte av den momssänkning som är vidtagen. Detkan länstrafikbolagen i våra två hemlän Norrbottenoch bekräfta till näringsministern.Näringsministern hänvisar i sitt svar till det ener-gipolitiska programmet och utvecklingen av ny teknikför etanolproduktion från skogsråvara. Kan närings-ministern här i kammaren vara något tydligare i sittbesked: Var kommer dessa anläggningar att etableras,och kommer dessa anläggningar att på något sättstimuleras genom skattebefrielse? Det är viktigt att viredan nu kan få ett besked i den frågan, så att det gåratt planera även för tiden efter 2004.Anf. 79 ():Herr talman, ni som lyssnar på läktaren, herr stats-råd! säger att vi nu ska definiera vadsom är en hållbar utveckling . God morgon!Vad tror är en hållbar utveck-ling? Vi vet åtminstone vilket håll vi ska dra åt. Vivet att koldioxidutsläppen måste minska . En väldigt stor, nästan helt enig vetenskapskårstår bakom dessa siffror. Det är en allvarlig situation,men det är inget nytt. Det är ett sent uppvaknande.Växthuseffekten är katastrofal på många sätt. Ef-fekterna är våldsamma. Mycket hänger ihop medkoldioxidutsläppen. sade att EU ärett utmärkt instrument för att komma till rätta meddetta. Transportsektorn ökar kraftigt inom EU. Manräknar med 40-procentiga vägtransportökningar. EUär ett utmärkt sätt att komma till rätta med detta.Men varför är då en bromskloss när detgäller dessa frågor? Varför är den bromskloss, tillsammans med i riks-dagen? Regeringen vill inte att det ska bli majoritets-beslut när det gäller den lägsta acceptabla nivån påkoldioxid. Vi har förstått att det finns olika uppfatt-ningar mellan miljöministern och statsministern. Jagtycker att det är allvarligt att är en broms-kloss för att införa majoritetsbeslut när det gällermiljöskatter. Det är allvarligt!Jag skulle vilja veta vilken sida på, eller ? Vi ser här att BjörnRosengren indikerar att han står på sida! Detär tragiskt, för då står också påmoderaternas sida. Jag tror att socialdemokraterna ärvågmästare i frågan i - eller viandra. Vi behöver en gemensam lägsta nivå som kansättas med majoritetsbeslut.En annan fråga gäller kilometeravgiften. BjörnRosengren är tekniskt intresserad. Kilometeravgifterär väldigt smart. Man inför kilometeravgifter inomt.ex. Några länder har börjat, som vet. Men ligger lite efter här också.Kilometeravgifter innebär att det är mätning påvarje långtradare. Man vet hur långt den åker i varjeland. Det är konkurrensneutralt. Det spelar ingen rollom det är en åkare från , , ellerRyssland. De får betala för vad de kör i det enskildalandet. Varje land har då möjlighet att sätta höga ellerlåga avgifter. De som vill gå före har rätten att göradet utan att slå ut den egna åkerinäringen. Hur serregeringen på detta? Vad vill regeringen? Är rege-ringen bromskloss där också, eller vill regeringen gåvidare?Ännu en fundering gäller upphandlingen, upp-handlingsförordningar. Vi vet att det transporterasalltmer i det som så vackert kallas för EU:s inremarknad. Det är ett jäkla transporterande fram ochtillbaka. Vore det inte skäl för en regering som sägeratt det ska vara ett grönt folkhem osv. att ta till sig detfaktum att det behövs regelverk som gör att man kanprioritera en lokal och regional upphandling så atttransporterna minskar? Det var några frågor, och jagväntar mig kloka svar på dem alla tre.Anf. 80 Näringsminister ():Herr talman! Får jag börja med att säga att fråganom kilometeravgifter är en fråga som har diskuteratslänge, och den avvisades förr därför att man tyckte attdet var krångligt och administrativt besvärligt etc. är det inte så. Det förs också en sådan diskussioni . Jag tycker att man kan öppna sitt sinneoch pröva det. Med detta har jag inte sagt att vi skainföra det . Men tekniken är annorlunda, ochdet är lättare att mäta. Det finns oerhörda fördelarmed det, och därför tycker jag att vi ska vara öppnaför det. Observera att jag säger att vi ska vara öppnaför detta.Vad menar jag med hållbar utveckling? Ja, somjag sade tidigare är miljöfrågorna - inte minst när detgäller transportsystemen, som är en oerhörd kraft ifråga om vi får bra eller dålig miljö - oerhört interna-tionella. Låt mig ta ett exempel.När det gäller tågtrafiken med gods minskar denmed , och lastbilstrafiken medgods ökar väldigt kraftigt. Om detta fortsätter kom-mer transport med tåg snart att försvinna. Detta kan viinte lösa i . Om jag får ta ett exempel från mitteget län kör gärna sina hus med tåg. Närde kommer ned till är banavgiften tio gång-er högre än i . Vad väljer de då? Jo, de väljerlastbil då det blir för dyrt med tåg. kan deinte ens åka igenom om de ska sälja sina hus i Spani-en därför att de släpps inte in.Den enda möjligheten att öka godstrafiken på tågär att vi kommer överens om detta. Det har vi nubörjat med genom det s.k. järnvägspaketet. Vi fåralltså avreglera och liberalisera tågtrafiken på detsättet att vi öppnar för andra operatörer än just de somfinns i landet, som ofta är de gamla monopolen. Görvi inte det kommer vi att få se framför oss en utveck-ling där lastbilstrafiken bara tar över. Det här kommeratt vara en av mina huvuduppgifter när jag nu är ord-förande i bl.a. transportrådet. Jag säger detta bara föratt visa sambanden. För mig handlar det om att gåden vägen.Jag delar uppfattningen att vi står inför stora kli-matförändringar. Det har jag alltid gjort. Skillnadenär att det är människan, med sitt sätt att leva,som förändrar. Då måste vi människor också försökaförändra detta, och då måste vi försöka komma över-ens om vad som är hållbar utveckling. Lyckas vi intemed detta kommer vi inte heller att lyckas med vårakrav på att förändra och förbättra miljön. Det är vadjag menar med hållbar utveckling.När det sedan gäller frågan om skogen och att tavara på den i förnyelsebara bränslen finns det energi-centrum i norr, i , och det finns andraverksamheter för att man ska kunna uppnå den härforskningen. Det finns sådant som ligger hos rege-ringen som vi nu tittar på om vi kan utveckla än mereller ge flera tillstånd. Med detta menar jag att jag harsvarat på frågan.Det vore olyckligt om vi redan nu började frågavad vi ska göra efter 2004. Låt oss nu satsa koncent-rerat på forskning och hitta andra drivmedelssystemoch därefter se hur vi går vidare. Vi ska också veta attdet finns väldiga krafter i de system vi har, dvs. i denmeningen att vi har den s.k. explosionsmotorn, att vihar den byggd på bensinen och att vi har bensinsta-tioner. Det är enorma krafter och styrsystem, och viklarar inte att hantera det om vi inte jobbar interna-tionellt. Där betyder EU väldigt mycket.Anf. 81 ():Herr talman! Jag upprepar en av mina frågor:Kommer de här pilotanläggningarna att få någonstimulans i form av skattebefrielse? Det är en ganskacentral fråga. Jag förstår att jag aldrig kan få någotsvar på frågan var de kommer att föreslås.När det gäller frågan om kilometeravgifter vill jagockså gärna höra: Är det meningen att det ska införasinom vårt eget land också? Det är rasande intressantför en som är verksam och har en del insikter i skogs-näringen. Då torde vi få öppna sinnena i dubbel me-ning, för att konstatera att det kommer att påverkaden utomordentligt mycket.I svaret anförs vidare att man har för avsikt att ut-arbeta en strategi för användningen av alternativadrivmedel. Det är positivt, med verkan över tiden.Men det är något svävande. Jag vill gärna höra: Vadhar näringsministern för tankar om en sådan strate-gisk plan? Vad kan den möjligen innehålla? Finns detkanske några stolpar? När kan den komma? Är detmöjligt att få något svar i den delen?När det gäller långsiktiga spelregler på energis-katteområdet är de utomordentligt viktiga för att manska kunna bygga upp en marknad. Det är just avsak-naden av långsiktiga spelregler som har varit för-ödande för en utveckling av alla de här alternativen.Det har vi debatterat tidigare i denna kammare. Hurska vi då sätta detta i relation till det som står på s. 35i den finansplan som lades fram , att regering-en har för avsikt att bredda skattebasen genom attinkludera biobränslen i energibeskattningen? Är detmöjligt att det också ingår som en strategi för rege-ringen att stimulera användningen av alternativadrivmedel?Anf. 82 ():Herr talman! Det här med tågtrafikär alldeles utmärkt. Det är lysande. Men jag har aldrigställt den frågan. Det var en trevlig information i allafall, men det tog tid från näringsministerns utmätta tidså att han kunde prata om något annat än det hanville, det han hade stängt sitt sinne för, nämligenmajoritetsbeslut för en lägsta nivå på koldioxidskatt.Här får vi höra hur oerhört internationellt detta är ochhur viktigt EU är. Och sedan agerar broms-kloss när det gäller miljöskatter! Är det någonting vibehöver EU till är det faktiskt att lägga lägsta golvnär det gäller miljön, t.ex. miljöskatter. Att Sverigeoch den ska vara bromskloss i EUför detta är allvarligt, fruktansvärt allvarligt.Kilometeravgifter öppnade näringsministern där-emot sinnet för, och det är väldigt bra. Teknikenfinns, och det fungerar och är lättadministrerat i dag.Allt finns, och det är konkurrensneutralt. Det är braatt näringsministern öppnar sitt sinne för olika teknis-ka lösningar - det finns några olika modeller. Menvarför kan vi inte få svaret att han tycker att det här ärförbaskat bra? Ser han något annat sätt att få konkur-rensneutrala landsvägstransporter?När det gäller pilotanläggningar, som interpellan-ten tar upp, förhindrar EU-regler det, precis som EU-regler förhindrar sänkta arbetsgivaravgifter i gles-bygd, EU-regler förbjuder momsborttagande på kör-kort eller EU-regler sätter stopp för allt möjligt, t.ex.hur mycket etanol vi ska ha i våra drivmedel i det härlandet. EU är ett helsike med sina olika regelverk,och det ställer till mycket. Då lyssnar regeringen, mensedan agerar man bromskloss där vi skullekunna nå framgång i miljöfrågor.Anf. 83 Näringsminister ():Herr talman! När jag talade om tåg var det baraför att försöka beskriva just det som ifrågasattes avBirger , om jag förstod det rätt, dvs. EU ochsamarbetet i EU. Vi löser inte de frågorna utan detsamarbetet. Det var det jag tog upp, bara för att vi skaförstå hur det fungerar, ingenting annat. Jag tyckteockså att det passade bra med de frågeställningar jagfick.När det gäller frågan om majoritetsbeslut delar jagstatsministerns uppfattning. Jag tycker att det är rim-ligt att vi har den hållningen att vi inte mycket enkeltska kunna köra över en mängd länder. Därmed harjag klarat av det.När det sedan gäller frågan om att är enbromskloss skulle jag gärna vilja säga att Sverigeligger väldigt långt framme på flera områden, som nyteknik och alternativa drivmedel.Det är också så att en stor del av intresset i Sveri-ge har riktats mot etanol från skogsråvara. Som jagsade tidigare är målet att demonstrera eta-nolframställning från cellulosaråvara i pilotskala. Närdet gäller pilotanläggningar så finns det tekniskamöjligheter i EU:s direktiv att bevilja skattenedsätt-ning. Detta ska vi undersöka när planerna konkretise-ras mer. Möjligheten finns alltså. Det är inte någotidiotstopp.Sammantaget kan man säga att är ett avde mest progressiva länderna på området. Vi görväldigt mycket, men om vi ska lyckas totalt sett ochuppnå alla våra mål så måste vi få med oss alla andraländer i och inte minst de stora länderna. Detär ju där den största miljöförstörelsen finns mångagånger, åtminstone om man ser till volym, med högtransportintensitet osv. Därav tågexemplet, som jagtycker är bra.Anf. 84 ():Herr talman! Jag frågade också om tankar och vi-sioner i den strategiska plan som ska komma samt närden kan komma. Jag vill gärna ha några synpunkterpå den.Jag delar uppfattningen att ligger hyggligtframme på en del områden och att det gäller att fåmed oss inte bara EU-länderna - det är viktigt att viockså får med oss alla partier i den här kammaren närdet gäller hur viktig omställningen är inom hela ener-gisektorn totalt sett. Detta tog ju också BirgerSchlaug upp.Mina kvarstående frågor får bli: Finns det ingabesked att ge i frågan om vad den strategiska planenska innehålla? När får vi vara med om att klubba deni den här kammaren?Anf. 85 Näringsminister ():Fru talman! Jag ska fatta mig kort. Regeringen av-ser att ta fram en strategi för alternativa drivmedel.Jag kan inte nu säga vad strategin eventuellt kan ledatill för program eller insatser, men jag har ambitionenatt detta ska dra i gång . Självfallet skavi då föra en diskussion om det här i kammaren, inteminst med våra samarbetspartier och inte minst medCenterpartiet eftersom det är ett av de bärande parti-erna när det gäller den överenskommelse som gjordesom energipolitiken. Men vi ska även diskutera medvåra samarbetspartier så att vi får en bred uppslutningkring detta program.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 2000/01:140 omtransportsystemetAnf. 86 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig hur re-geringens strategi för att ställa om transportsystemet ihållbar riktning ser ut.Grunden för arbetet står att finna i den transport-politik som lades fast i den transportpolitiska propo-sitionen (prop. 1997/98:56) Transportpolitik för enhållbar utveckling. I denna finns fem delmål utfor-made; ett tillgängligt transportsystem, en hög trans-portkvalitet, en säker trafik, en positiv regional ut-veckling och en god miljö.Ett hållbart transportsystem innebär att ekonomis-ka, sociala och ekologiska aspekter måste beaktassamtidigt. Det är inte konstruktivt att enbart fokuserapå en del i hållbarhetsbegreppet. Hållbarhetsfrågornaär dessutom till sin karaktär internationella. Vi kaninte lösa problemet i varje land för sig eftersom vi haren internationell transportmarknad att beakta. Menförvisso kan ett land föregå med gott exempel, vilketSverige har gjort i t.ex. förslaget till direktiv om na-tionella utsläppstak för vissa luftföroreningar. Ettannat exempel som vi försöker sprida är miljödiffe-rentierade flygplats- och farledsavgifter - för att baranämna några exempel.EU-arbetet är centralt i hållbarhetsarbetet för attnå långsiktiga lösningar. Det är något som jag tarfasta på, inte minst nu under ordförandeskapet. Miljöär ett av de prioriterade områdena inför toppmötet iGöteborg. Ett av våra bidrag till detta är att följa uppstrategin för integrering av miljö och hållbar utveck-ling inom transportsektorn, som ingår i den s.k. Car-diffprocessen. Denna uppföljning föreslår vi innehållaen definition på vad hållbar utveckling inom trans-portsektorn innebär. försöker vi föra framvissa prioriteringar. En av dessa prioriteringar är attfå fram en europeisk strategi för hur alternativa ochförnybara drivmedel och ny teknik ska kunna främjaspå ett bättre sätt. Jag har en vision om att detta skaleda till att alternativa drivmedel har en markant delav marknaden inom en snar framtid.Under ordförandeskapet kommer det också atthållas ett högnivåmöte om ny teknik för säkrare ochmiljövänligare transporter. Det mötet sker i början avjuni i Trollhättan.Naturligtvis jobbar vi också nationelltmed frågan. Godstransportdelegationen kommer t.ex.att presentera sitt resultat . I dennadelegation arbetar statliga myndigheter och näringslivgemensamt med hållbarhetsfrågorna. Delegationenshuvuduppgift är att ta fram en samlad trafikslags-övergripande godstransportstrategi med syfte atteffektivisera godstransportsystemet och att göra detsäkert och ekologiskt hållbart.Utöver detta sker ett intensivt arbete på sek-torsmyndigheterna med att skapa ett mer hållbarttransportsystem. Arbetet med kvalitetssäkring avtransporter och sparsamt körsätt är bra exempel pådetta.Därutöver sker också forskning och utvecklingallmänt genom i synnerhet Samverkansprogrammetmellan staten och industrin om utveckling av miljö-anpassade fordon samt Verket för innovationssystemoch arbete med energieffektivi-sering i transportområdet, alternativa drivmedel,motorer och drivsystem.Anf. 87 ():Fru talman! Jag börjar med att tacka näringsmi-nistern för svaret. Jag vill också påpeka att jag imångt och mycket kommer att beröra samma ämnensom har diskuterats av föregående interpel-lant. Men jag anser att frågan är så viktig att den tålatt i vissa delar upprepas.Svenska regeringens företrädare uttalar ofta i EU-sammanhang att ska gå i spetsen för förnyel-se och omställning av transportsystemet. Det är medanledning av det som jag har ställt denna fråga. Jagfinner det nämligen befogat att få ett klargörande avvilken strategi regeringen har för att transportpoliti-ken ska få den förnyelse som vi behöver för att nåmålet om en hållbar utveckling.Utvecklingen går i fel riktning.Dagens problem är att utsläppen bara ökar. Av växt-husgaserna är det främst koldioxidutsläppen somökar. Vi är många som undrar över och oroas avkopplingen mellan koldioxiden och utsläppen och desenaste årens häftiga nederbörd i landet, nu senast imitt hemlän , som formligen har dränktnästan hela länet. Speciellt oroande är de extremavädersituationer som uppstår allt oftare. Läget ärallvarligt, och vi tycker att det är hög tid att managerar gemensamt både nationellt och internationelltför att få någonting till stånd för att förhindra detta.Det krävs naturligtvis kunskap, men vi anser att detfinns en stor kunskap när det gäller alternativa bräns-len . Men därutöver fordras också mod och vilja,speciellt från de politiskt ansvariga.Näringsministern påpekar i sitt svar att ekonomioch sociala och ekologiska aspekter måste beaktassamtidigt. Men om vi blickar bakåt kan vi se att rege-ringen har haft lättare för att höja skatter på fossilabränslen därför att det har dragit in mer pengar tillstatskassan. Däremot har regeringen haft svårare föratt stimulera fram miljövänliga alternativ därför att demedför ett bortfall i statskassan. Men de ger vinsterlängre fram! Beskattning och miljöklassning är vikti-ga instrument som vi ska använda för att kunna intro-ducera gröna bränslen.Regeringens agerande har missgynnat de ekolo-giska och sociala aspekterna. måste bli tydli-gare och bättre i sin miljöpolitik om vi ska bli trovär-diga ute i landet och även inom EU. Ett kretsloppsan-passat samhälle ger positiva miljövinster. luft,rent vatten och giftfria marker är en investering förframtiden. Det kan inte nog understrykas.Det andra skälet för en övergång till ett miljöan-passat bränsle är de stora möjligheter vi har till eninhemsk produktion som skulle skapa nya arbetstill-fällen på många platser runtom i landet ute på lands-bygden och i glesbygden där man har svårt attskapa nya jobb. Med anledning av det vill jag ställaen fråga. Vart tog målsättningen vägen att beakta desociala och ekologiska aspekterna och inte bara deekonomiska?Anf. 88 PER ():Fru talman! Jag tackar också näringsministern försvaret. Det behövs skärpta miljöregler för lastbilstra-fiken. Det tror jag vi är överens om. Anledningen ärframför allt att vi vill föra över de tunga transporternatill järnvägen parallellt med att vi vill införa alternati-va drivmedel för de lastbilar som blir kvar. Jag har iett annat sammanhang fått besked från näringsminis-tern att järnvägstrafiken och satsningen på den sätts iförsta rummet när det gäller de här godstransporterna.Men hör jag också näringsministern säga att dettaser ut att gå åt ett annat håll i och i EU.Hemma i mitt län, , accentueras proble-men med den tunga lastbilstrafiken på . Just därskulle det vara ett bra alternativ att föra över de tungatransporterna till järnvägen.Jag skulle vilja fråga ministern, om han har tid attlyssna, vad han anser att de innovativa handlingarnanere i betyder. Vad tycker man här? Det gäl-ler t.ex. CMT-märkningen, dvs. den här europeiskatransportorganisationens system. Man skyltar upplastbilarna med olika bokstäver för att på det sättet setill att de skaffar sig ett bättre miljöansvar. Det inne-bär att man styr över till att minska det sämre driv-medlet och tittar på vad man fraktar och hur manfraktar det osv. Här går både och Tysklandföre. Det är väldigt viktigt att kunna gå före.I , och snart i , har man införtett system med sändare, s.k. transpondrar, på lastbi-larnas vindrutor som sedan styr precis vilken avgiftman får betala för att transportera med lastbilar ge-nom de här länderna. De här avgifterna är bra på detsättet att de går tillbaka till de miljövänligare trans-porterna.Näringsministern påstår att det pågår ett arbete,och det är säkert så, men jag menar att det trots dettagår för långsamt. Var går före någonstans?Näringsministern svarar att vi gör det när det gälleratt föreslå direktivet om nationella utsläppstak förluftföroreningar. Men detta är ju ett förslag. Kan viinte, precis som , och , tatag i saken, göra någonting praktiskt och gå före? Detvill jag ha svar på.Anf. 89 Näringsminister ():Fru talman! Vi har debatterat detta med CMT ti-digare när det gäller svenska lastbilar och svenskaåkare. Jag tycker att det ligger väldigt mycket i det.Men jag vill ändå säga att när det gäller bränsle, kva-litet på fordon, säkerhet i fordon, utbildning av chauf-förer och deras kunskaper om miljö tror jag att nästaninget land kan mäta sig med . Detta är lite avvårt problem i den meningen att med den öppnamarknaden finns det många europeiska åkare som köri med s.k. tredje-lands-chaufförer. Det äralltså en ren social dumpning. De kör också meddåliga bilar. Det är oftast inte svenska bilar. Det ärockså en av mina huvudfrågor som vi ska ta uppunder ordförandeperioden.