prot · GP0935 · 2001-11-27 00:00:00 — Vi välkomnar därför att WTO nu inlederförhandlingar som ska avskaffa begränsningar förhandel med miljöprodukter och tjänster.Vi ser också fram emot ytterligare förenkling avhandelsprocedurerna. Att bekämpa krångel och byrå-krati på det här området är något vi prioriterar frånsvensk sida. Det är också ett effektivt arbete i kampenmot korruptionen. Samma sak gäller frågan om trans-parens i offentlig upphandling.Det grundläggande arbetet med att fortsätta attunderlätta handeln kan nu efter fortsätta på bredfront. Det är givetvis åtgärder som kommer bådesvenska exportföretag och konsumenter till godo.Förhandlingar om jordbruk och tjänster som redaninletts blir nu en del av rundan, liksom bättre mark-nadstillträde för industrivaror.Tulltoppar och s.k. tulleskalering ska minskas ochavskaffas. En stor framgång för både och förSverige är att nu ska bliföremål för förhandlingar. Målet måste vara att be-gränsa användningen av antidumpningstullar genomatt strama upp regelverket. Det är viktigt inte minstför svensk stålindustri.Beträffande det som brukar kallas Singaporefrå-gorna - investeringar, konkurrens, transparens i of-fentlig upphandling och handelsprocedurer - fattadesi ett principbeslut om förhandlingar i WTOefter nästa ministermöte. Förhandlingar ska dock inteinledas förrän alla länder är överens om formerna förförhandlingarna.För att främja direktinvesteringar, särskilt i , är det viktigt med avtal. Effektiv konkur-renspolitik kompletterar frihandelns positiva effekteroch ger regeringar möjligheter att ingripa mot företagsom missbrukar sin marknadsposition. Bättre transpa-rens i offentlig upphandling sparar pengar och mot-verkar korruption.Detta var några av de frågor som var särskilt be-tydelsefulla ur svenskt perspektiv. Men jag vill ocksålyfta fram två beslut som, förutom jordbruk, enligtmin mening var nycklarna till Dohamötets framgång.Det ena är och tillgången till läkeme-del. I en kraftfull deklaration slogs fast att inte är ett hinder för länders möjligheter atthantera hälsokriser som t.ex. aidsepidemin. Det inne-bär att anses ha flexibiliteten att bådeinrymma respekten för människoliv och för immate-rialrätten. Detta var ett klarläggande som kan få storbetydelse för kampen mot epidemiska sjukdomar och,menar jag, som dessutom stärker legitimiteten förimmaterialrätten och därmed för handelssystemet. Jagmenar att detta var ett genombrott i WTO.På samma sätt var det ett politiskt genombrott attmiljöfrågorna lyftes fram i Dohadeklarationen ochfinns med på förhandlingsdagordningen. Genom-brottet för miljöfrågorna innebär att det nu för förstagången finns reella förutsättningar för WTO att bättrebidra till målet om hållbar utveckling.Låt mig avslutningsvis säga att Dohamötet påmånga sätt var ett genombrott och en återupprättelseför världshandelssystemet.Beslut om och medlemskap var enhistorisk milstolpe som kommer att återverka på såvälden globala handeln och ekonomin som på stabilite-ten i en av världens mest instabila regioner.Dohaandan uttrycker den modernisering WTOgenomgått, och den fick stöd av den stora gruppen avutvecklingsländer, ACP-länderna, Afrikanska Unio-nen och G 77. och en handfull länder till varlänge missnöjda, men det finns nu en balans, och detbäddade för resultat.Därmed har WTO blivit ett bättre instrument föratt styra globaliseringen, och jag har stora för-hoppningar om vad som ska komma ut av detta. Vihar nu en möjlighet att åstadkomma förändringar ochutveckling i alla länder för välstånd, för rättvisa ochför en mänskligare värld. Den möjligheten ska vi inteförsitta utan i stället värna tillsammans i fortsättning-en. Det är nu det arbetet börjar på allvar, och detarbetet ska regering och riksdag bedriva tillsammans iSverige.Anf. 20 ():Fru talman! Det var ett välkommet anförande vikunde lyssna på här. Det innehöll väldigt mycket somvi också välkomnar, inte minst när det gäller utveck-lingsländernas framtida situation och aidsproblemati-ken.Men jag ska ställa en annan fråga som, även omden inte har den digniteten, ändå är tillräckligt viktigför att lyftas fram här och följas upp. Jag vet att vitidigare har diskuterat köttbullar. Jag vet att ministernär väl medveten om Ikeas roll i det här sammanhang-et. På alla Ikeavaruhus runtom i världen serverar mansvenska köttbullar, men det sker inte i . Norgeär ju ett grannland till oss. Det ska ha sin grund i att iNorge är tullarna på importerade köttbullar myckethöga. Priset på vanliga djupfrysta blåvita köttbullar ärlångt per kilo. För att inte tala om deorimliga hinder för svenskt stål som har infört.Det har också bäring på den här typen av frågor. Jagskulle vilja fråga om köttbullsfrågan är löst i och meddetta.Anf. 21 Statsrådet ():Fru talman! Jag tackar för den frågan. Det är sombekant ett område som ligger mig varmt om hjärtat.Jag tycker att det är ett bekymmer att vi i EU oftadiskuterar jordbrukspolitiken väldigt defensivt somen fråga vi har att vara rädda för, där hela världen äremot oss och väntar på att få sälja till oss. Det är ettfundamentalt fel sätt att bedöma frågan enligt minmening. Detta är en fråga där vi har mycket att vinnafrån svensk sida och från EU:s sida, inte minst medtanke på att vi har ett konkurrenskraftigt jordbruk,som vi in på knuten har ett stängt och slutetland som i en sådan här förhandling kan förmås attöppna sin marknad för de kvalitetsprodukter somsvenska bönder och svensk livsmedelsindustri produ-cerar. Det faktum att det är stängt för svenskabönder att sälja t.ex. köttfärs i eller för svensklivsmedelsindustri att sälja köttbullar, t.ex. till restau-rangen på Ikeavaruhuset i , tycker jag är en på-minnelse om att vi har mycket att vinna när det gällersvenskt jordbruks möjligheter i en sådan här förhand-ling.Jag räknar med att inte minst svenska gränsbygderkommer att bli en vinnare om den här förhandlingengår framåt på ett bra sätt. De kommer att få en ny,vidgad och köpstark marknad in på knuten. Åtmins-tone tänker jag driva förhandlingsarbetet på ett sådantsätt att de här intressena blir tillgodosedda.Anf. 22 ():Fru talman! Köttbullar, stål, bananer och importe-rade kläder - det finns många frågor som inte alltidanses vara så kundrelaterade, men som betyder såmycket för det vanliga hushållet. Jag tycker att manalltmer börjar inse vikten av handelsfrågorna. Det kanman ibland också visa genom att lyfta fram siffror.Jag har fått en uppgift om att man på UD i Australienhar räknat ut att en halvering av handelshindrenskulle innebära globala välfärdsvinster på samman-lagt . Det är en oerhördsumma.Kan man, efter mötet i , säga att det i prakti-ken kan komma att bli en välfärdsvinst som motsva-rar något av den summan?Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Det är jag helt övertygad om. Det ärsvårt att räkna med decimaler och precision på denhär typen av förhållanden, men jag menar att om mankan minska krånglet, byråkratin och begränsningarnapå det här området kommer det helt klart att leda tillatt vi får mer att dela på gemensamt. Detta är inte ettnollsummespel där den ena vinner och den andraförlorar, utan vi kan gemensamt få en ökad välfärd.Ett exempel som tar upp som jagtycker är korrekt och välfunnet gäller importen somfördyrar för vanliga hushåll i t.ex. . Vi hargjort undersökningar av hur mycket hindren för im-port av barnkläder och vanliga kläder kostar för Eu-ropas barnfamiljer. Det är mycket stora belopp. Det för varje familj i hela Europasom vi, enligt min mening, slösar bort på onödiga ochobehövliga hinder. Ju förr de kan avskaffas, destobättre. Tyvärr går det inte tillräckligt fort, men jaghoppas att de ändå är borta om . Det illustre-rar vilka vinster vi kan göra om detta blir framgångs-rikt på flera områden än kläder.Anf. 24 ():Fru talman! Det är trevligt att få information frånhandelsministern från . Det är ocksåtrevligt att se den optimism som handelsministernutstrålar om framtida förändringar i riktning mot enmer rättvis värld. Jag har kanske något lättare attbehärska min glädje inför resultatet. Jag tyckeregentligen inte att så mycket har hänt. Det som haråstadkommits är att man har skapat förutsättningarför förändringar, men egentligen har inga reella för-ändringar gjorts.Mer oreserverad glädje kan jag möjligen känna in-för handläggningen av och den kon-flikt som har funnits när det gäller tillgången till lä-kemedel i . Det är en framgång.Men i övrigt finns det också anledning till oro närdet gäller de fortsatta förhandlingarnas möjligheter attge inflytande till fattiga länder. Det finns väl farhågorkring förhandlingarna om ett investeringsavtal. Jagskulle vilja säga att det finns en ganska renodladbesvikelse på många håll över de svaga skrivningarom åtagande från framför allt EU och när detgäller t.ex. jordbrukssubventionerna som blev resul-tatet. Trots allt menar jag att det finns förutsättningarför framsteg, som handelsministern så optimistisktförutspår.Men på en punkt är det definitivt inte så, och han-delsministern var inne på det. Det handlar om arbets-villkoren. Mänskliga rättigheter i arbetslivet är enfråga som inte har hanterats på ett seriöst sätt avWTO. Min fråga gäller agerande.Menar handelsministern att harföljt beslutet från ministerrådet att ver-ka för ett permanent organ mellan WTO och ?Om inte, vad avser handelsministern att göra åt det?Anf. 25 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan faktiskt hålla med ut när han säger att ingenting har hänt, utan attdet är först nu som det kan börja hända saker. Minglädje gäller inte att vi redan har åstadkommit alladessa framsteg, utan den har en annan grund. Vi hartidigare inte ens lyckats komma så långt som till attbörja den process där saker och ting kan hända. Dethar rått total paralysi, men den är nu hävd. Om denkommer att följas av positiv handlingskraft och posi-tiva beslut vet vi faktiskt inte, men den optimism somjag redovisar beror på att jag drar den slutsatsen avden attityd, den kultur och det klimat som rådde iDoha att det nu är ett gynnsamt läge. Jag tror faktisktatt den förhandlingsprocess som vi inledde kommeratt ge resultat.Om detta är jag mycket optimistisk, men LarsOhly har naturligtvis helt rätt i att det faktum att manbeslutat sig för att börja förhandla inte i sig innebäratt förhandlingarna har gått i mål. Vi ska inte ropa hejännu - det är kanske en varning som jag ska ta tillmig.Det finns självklart också skäl för oro. Förhand-lingen kan gå över styr, och den kan bli alltför lång-dragen. Den mycket tuffa tidtabell som vihar satt upp går kanske inte att hålla, och u-ländernakommer kanske inte att ha kapacitet att föra sin egentalan tillräckligt starkt. Men därvidlag känner jag migfaktiskt ganska lugn. visade sig i Dohavara utomordentligt kompetenta och kraftfulla. Defördelade krafterna mellan sig och specialiserade sigpå olika saker, och de hade en stark och tydlig röst iförhandlingen. På det området är jag därför mindreoroad än vad jag var tidigare. Vi fortsätter att jobbamed att stärka kapacitet. Vi lägger ombiståndet från EU och från enskilda medlemsländer,och vi bygger upp WTO:s kapacitet. Även här är jagganska optimistisk.Anf. 26 ():Fru talman! Jag tycker att det var ett bra klargö-rande. Jag är beredd att arbeta i samma riktning somhandelsministern, nämligen för att detta verkligen skafå ett genomslag i en förändring mot en rättvisarevärldsordning på handelsområdet.Det tog lite tid för mig att ställa min första frågaoch för handelsministern att besvara den, och därförblev min andra fråga obesvarad. Det är egentligen ettsvek mot arbetstagarnas grundläggande rättigheter atti WTO:s politik inte lyfta fram mänskliga rättigheter iarbetslivet. Vi är inte anhängare av en oreglerad fri-handel. Vi ser frihandeln som ett sätt att skapa rättvi-sa, men den måste omgärdas med vissa restriktioner.Det gäller i fråga om miljöhänsyn och i fråga omarbetstagarnas rättigheter.Min fråga är: Menar handelsministern att har följt ministerrådets beslut om attverka för ett permanent organ mellan WTO och ?Om den inte har gjort det, vad avser i så fall densvenska regeringen att göra? Det är faktiskt som kan ställa till svars omförhandlingarna för EU:s del inte förs på ett riktigtsätt.Anf. 27 Statsrådet ():Fru talman! Som jag sade i min inledande infor-mation är vi besvikna över det magra resultatet på dethär området. Vi har jobbat mycket aktivt i den härfrågan i EU, och jag menar också att EU har jobbataktivt i världen. Det är bara att konstatera att vi stodhelt ensamma. Vi var isolerade i förhandlingen ochhade inte stöd av någon. uttalade sig då och dåpå vår sida, men jag konstaterar att det inte var till-räckligt kraftfullt.Vad vi måste göra är att bygga fler allianser. Vimåste försöka få fler som tror på oss och som stöderden här tanken också bland utvecklingsländerna. Jagmenar att våra fackliga kamrater har en nyckelroll närdet gäller att bygga upp ett sådant förtroende och ettsådant stöd. Så länge det inte finns är jag pessimistiskom möjligheterna att få till stånd en annan utvecklingi den här frågan. gäller det att jobba aktivt inomILO, den internationella arbetsorganisationen, för attse till att de framsteg som görs där kan konsoliderasoch vidareföras och att den nya kommission som därhar inrättats får bra arbetsbetingelser.Lars frågade om vi är nöjda med hur har arbetat. De gånger då jag medegna ögon har sett hur kommissionen agerat i pleni-salen i och i andra sammanhang har den ageratmycket kraftfullt för EU:s gemensamma ståndpunkt iden här frågan. Jag har hört rykten om att den harvarit lojare i andra sammanhang, men det är bararykten. Jag nöjer mig för min del med att dra slutsat-ser av det som jag har sett själv, och det har gått väl.Jag tycker nog att den grundläggande förklaringenjust var att vi stod ensamma i förhandlingarna. Den ärtillräckligt stark. Jag behöver inte därtill addera någonmisstänksamhet mot hur kommissionen har skött sindel av uppdraget.Till nästa förhandling, om vi vill fortsätta att drivadetta, måste vi skapa ett bredare stöd utanför EU.Anf. 28 PER ():Fru talman! Jag vill först bara göra den kommen-taren att beslutet vid var en mycket storframgång. Man ska starta förhandlingar om ytterliga-re möjligheter till ökad frihandel i världen. Tidigaretalare har redan markerat att en förhandlingsstart inteär något slutresultat, men starten var i sig lovande,och jag vågar säga att jag som partipolitiker kansket.o.m. var lite mer nöjd än regeringen med en del avde resultat som kom ut i Qatar.I vissa delar, som i tekodelen, skulle jag gärna hasett en något snabbare avveckling av tullhindren, menjag känner till de beslut som har tagits och ärmycket övertygad om att teko är en av de stora delarpå frihandelsområdet som kan dra nyttaav.Till skillnad från min kollega i bänken till högerom mig tycker jag kanske att var lite för kraftfull i sitt försvar avden europeiska jordbrukspolitiken. Jag skulle gärnahar sett en väsentligt mjukare inställning med enbetydligt större vilja till eftergifter mot u-länderna.För dessa är det teko och jordbruket som ger de storaexportmöjligheterna.Patenträtten ser jag som en stor svensk fråga. Jagtycker möjligen att man i det sammanhanget skulle hakunnat göra lite mera. Jag vill värna om u-ländernasmöjligheter att få billiga mediciner för att klara sitthälsoläge, men det gäller att följa upp reglerna, så inte får en parallellimport från plagiatländer avtypen och tillbaka till den europeiskaoch den nordamerikanska marknaden som kan hotapatenträtten och därmed även ett stort svenskt natio-nellt intresse.När det gäller mänskliga rättigheter i arbetslivethar jag nog stått mera på sida, och jagtror att arbetet i det avseendet måste föras betydligtmer på villkor. De måste vara med på devillkor som sätts upp, så att dessa inte uppfattas somhandelshinder från i-länderna mot ochderas berättigade vilja att exportera till i-länderna.Fru talman! Jag skulle vilja ställa tre frågor tillhandelsministern.För det första: Är handelsministern beredd attvidta åtgärder inom patenträtten både för att stärka möjligheter att få billig medicin och för attförhindra parallellimport som kan hota forskningen?För det andra: Är handelsministern beredd till yt-terligare åtgärder för att försöka avreglera jordbruketoch öka frihandeln?För det tredje: Hur mycket är handelsministernberedd att gå bröstgänges till väga när det gäller ar-betsvillkoren och ?Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Det var tre för mig ganska enkla frå-gor. Jag uppfattade Per hela inlägg somett starkt stöd för det förhandlingsarbete som rege-ringen har bedrivit och som ett uttryck för den sam-syn som vi har i riksdag. De frågor där vihar olika åsikter är väldigt få, och det tycker jag ärmycket glädjande. Jag konstaterar att det har varit enstyrka för i förberedelserna för förhandlingaratt vi i EU-kretsen har kunnat uppträda med en kraftoch en auktoritet som inte hade varit möjligt om vihade haft en starkt splittrad partiopinion i Sverige.Det är viktigt att ha detta perspektiv klart för sig.Vad gäller de frågor som Per ställerom patenträtten tycker jag att vi har ungefär sammasyn. Min uppfattning är i alla fall den att det är viktigtatt vi säkerställer tillgång också till nyapatentskyddade dyra läkemedel i situationer som t.ex.i när det gäller aids. Men detta förutsätteratt de billiga mediciner som säljs där inte undermine-rar möjligheterna till finansiering av forskning genomuttagande av priser på det sätt som vi är vana vid iEU, och och i andra delar av världen somkan betala för sig.Detta hänger ihop, och det arbetar vi för. Så är be-slutet formulerat, och gäller det att fylla det medett konkret innehåll. Det jobbar vi för.Vad gäller jordbruket är det ingen hemlighet attSverige gärna vill gå längre när det gäller att avregle-ra jordbruket. Problemet finns inte i eller ensi . Problemet ligger någon annanstans.Vad gäller arbetsvillkoren vill vi inte gå bröst-gänges till väga. Vi vill inte tvinga på någon åtgärdersom kan upplevas som protektionistiska. Vi tycker attockså handelssystemets kapacitet ska kunna tas ianspråk för att fästa uppmärksamhet på vad vi kangöra för att lindra problem med barnarbete, slavarbe-te, förbud mot facklig organisering och annat också ifattiga länder. Men bröstgänges ska vi inte gå tillväga, utan med mjukare metoder.Anf. 30 PER ():Fru talman! När det gäller arbetsvillkoren, inteminst i , delar jag självklart uppfattningenatt man inte ska gå bröstgänges till väga. Jag tyckerfaktiskt att det blev en bra skrivning i det slutdoku-ment som kom från . Det var som ipraktiken fick diktera hur långt man var beredd att gå,och jag tror att det är på den vägen man ska vandra.När det gäller jordbruket har vi en ganska godkonsensus i om att vi vill gå längre. Frågan ärhur mycket vi är beredda att driva på inom för detta.När det gäller patenträtten är jag ense med minis-tern när det gäller försörjningen till . Minoro gäller de länder som har produktionskapa-citet att plagiera läkemedel, t.ex. och ,och som var de mest angelägna att få just de härskrivningarna. Man kan naturligtvis vara lite oroligför att de inte kommer att respektera patenträtten,utan vi kan riskera parallellimport. Det är därför jagefterlyser aktivitet här, så att vi inte får det, eftersomdet kan slå sönder forskningen. Jag medger gärna attdet kan vara ett problem när vi själva har bejakatparallellimport när det gäller märkesskyddet och endel andra frågor.Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Jag menar att det vi har gjort på dethär området är att värna patenträtten och upphovsrät-ten. Vad jag ser framför mig är att om vi tillämparupphovsrätten så strikt och så okänsligt så att opinio-nen, inte bara i världen i stort utan också i våra egnaländer, vänder ryggen åt hela systemet därför att detupplevs som omänskligt, då kan inte det här systemetupprätthållas över huvud taget. Och eftersom jagmenar att upphovsrätten är grundläggande för möjlig-heterna till framsteg, inte minst i den kunskapsbase-rade ekonomi som vi är på väg in i, så är detta enhuvuduppgift för mig.Det är inte bara en fråga om vad som är rätt ochriktigt och vad som är humant och mänskligt. Det ärockså en fråga om t.ex. läkemedelsindustrins egenin-tresse. Här råkar de gå hand i hand, enligt mitt sätt attse det. Att vi från t.ex. svensk sida skulle börja pa-rallellimportera piratkopierade patentbelagda läke-medel från eller betraktar jag somuteslutet, och jag betraktar det som uteslutet ocksåvad gäller övriga och den utvecklade delen avvärlden. Vi har en bra kontroll på detta genom att vihar försäkringssystem där varje preparat ska godkän-nas, så jag ser inte risken som så stor. Men detta är ettområde som ingår i det här paketet och som måsteföljas.Jag kan också berätta att jag har diskuterat denuppgörelse som har träffats i med representan-ter för den svenska läkemedelsindustrin, och jag upp-fattar deras attityd som väldigt lik min. Deras oro pådet här området är ganska begränsad. De tycker tvärt-om att det här var en rätt bra uppgörelse, som det nublev till slut.Anf. 32 ():Fru talman! Jag önskar ett förtydligande kringmiljöfrågorna. Som jag uppfattar det har man tagit inöverläggningar om förhållandet mellan internationellamiljöavtal och WTO-reglerna. Å ena sidan kan detleda till att WTO kan förändra eller slå sönder befint-liga miljöavtal; å andra sidan tydliggör det att WTOinte är överordnat och får lägga sig i hur mil-jöproblemen ska lösas. Det kan ju tolkas i två rikt-ningar. Ett exempel är vad som kan hända om det blirtvister om , där inte är med. Avformuleringarna i Dohadeklarationen framgår intevem som är överordnad den andre. Kan handelsmi-nistern på den punkten göra ett förtydligande: Vem äröverordnad vem i exempelvis denna fråga?Min andra fråga är denna: Vi ska väl utgå ifrån attdet inte ska behöva bli tvister, men vem är det somska avgöra tvister i miljöfrågor i WTO: en särskildpanel med sakkunniga och med någon tredje part somordförande, eller ska tvisterna lösas på ett annat sätt?Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Jag tackar för möjligheten att få klar-göra lite vad vi har kommit överens om vad gällermiljöområdet i . Även här gäller det som vi harkonstaterat tidigare: Vi har enats om att börja enförhandling, och vi har enats om att i den förhand-lingen ska miljöfrågorna ingå. Hur förhandlingensedan ska sluta; vad den ska leda fram till och hurdess mer precisa innehåll kommer att bli vet vi inte idag.Vad som har varit viktigt för oss är att få ett ge-nombrott för principen att vi som sysslar med han-delsfrågor inte kan vända ryggen åt den här viktigapolitiska uppgiften och att vi behöver förtydliga ochklarlägga mycket på det här området. Det är det vivill göra genom förhandlingar och inte som ,att det har skett genom att oklarheter har skingratsgenom att jurister i en tvistlösningspanel har bestämtvad som ska gälla, och ibland har de hamnat si ochibland så. Vi vill hellre att valda politiker med poli-tiskt mandat bestämmer hur de vill ha det och skrivertydliga regler som klargör detta.Från svensk sida kommer vi i den förhandlingenatt ha uppfattningen att de överenskommelser vi harträffat inom ramen för t.ex. FN, eller andra bredaforum där regeringar har kommit överens, ska ha enhögre legitimitet och större kraft än vad vi som han-delsministrar har kommit överensom inom ramen för eller WTO. Men som sagt:Det är i de här förhandlingarna vi ska precisera hurdet ska gå till och hur de olika avvägningarna skagöras. Men detta är den svenska positionen i de för-handlingarna.Sedan kan jag också bekräfta att om länder harkommit överens om en miljökonvention så är detsvårt att i WTO bestämma vad som ska gälla för demsom inte är med i den här konventionen. De som harvalt att stå utanför t.ex. Kyotoprotokollet kan ju inteförväntas stödja i WTO genom sin aktiva röst attKyotoprotokollet ska gälla för . Det är svårt för oss att driva den linjen,även om vi gärna skulle ha velat se det resultatet.Anf. 34 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att vi frånFolkpartiets sida naturligtvis är mycket glada för attdet kom till en uppgörelse.