prot · GO09113 · 2001-05-17 00:00:00 — Därmed föreslås bifall till propositionen iden delen och att de övriga delarna i propositionenläggs till handlingarna.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetsförslag i betänkande AU8 och avslag på samtligareservationer.Anf. 208 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra utskottets ta-lesman kan slå fast att vi är ense om den stora fråganom att, som uttryckte det, barn skafå vara barn och att det är viktigt att avskaffa devärsta situationerna för barn i många länder. Men jagtror att det går att göra en del mer än att bara görauttalanden, t.ex. genom att driva demokratifrågor, attverka för den fria debatten, som också avslöjar detrista och hemska interiörerna. Där har själv-fallet och för övrigt också EU ett stort ansvar. Detfinns vissa EU-länder som har nog så koloniala sättatt se på en sådan situation.Det är intressant med den deklaration som Cinni-ka Beiming gör när det gäller bemanningsföretag osv.Hon säger att det har blivit en etablerad del, det harvuxit, det har varit koncentrerat till storstäderna menväxer nu på annat håll. På något sätt gränsande tillförnöjsamhet konstaterar en socialdemokratisk tales-man: är den tid då man jagade bemanningsfö-retag, med ofta kvinnor verksamma, och släpade deminför domstol. Det är väl att vi har kommit ifrån det iSverige.Vi tycker att man skulle ha en generösare attitydtill en sådan här verksamhet. Även om det inte kom-mer att bli den stora delen är det ett intressantarereferensobjekt att också alternativ kan finnas med dåarbeten förmedlas. Då tror jag inte det räcker att haden attityd som man kunde spåra hos , nämligen att regeringen väljeratt vänta och se.Anf. 209 () replik:Fru talman! När det gäller bemanningsföretagenpågår ett arbete där faktiskt vissa arbetsmarknadensparter och diskuteraroch ser över bemanningsföretagen. Jag utgår från gör det ifrån olika perspektiv. Men vårt initiativfrån oss i arbetsmarknadsutskottet var med anledningav att det i en utredning konstaterades att människorsom jobbar i bemanningsföretagen har det osäkertvad gäller löne- och anställningsvillkor, vilket mantill stor del har kommit till rätta med genom det kol-lektivavtal som tecknades , något som ärväldigt positivt för bemanningsbranschen.Anf. 210 () replik:Fru talman! Jag vill ta fasta på det som CinnikaBeiming sade om att det skulle göras enklare förföretagsamheten och att de frågorna skulle drivasmed kraft. Jag förutsätter, fru talman, att det är någotannat än vad som har skett från Näringsdepar-tementet, där mycket har gått i stå . Sådet kan vara ett bra budskap från denna debatt.Det visade sig när det gäller bemanningsföreta-gen, där man nu får möjlighet till skilda arbetsgivare,att också löneutvecklingen blir bättre. Det är bra attdet har blivit ett kollektivavtal. Vi hyllar ett sådantupplägg, men det är en väldig styrka att kunna ha merän en arbetsgivare. Därför är det så viktigt att deoffentliga monopolen får goda referensobjekt. Detkommer både de privata företagen och den offentligaverksamheten och dess anställda att ha glädje ochnytta av.Anf. 211 () replik:Fru talman! tog upp många olikafrågor i samma replik. Jag tänkte nöja mig med atthålla mig till småföretagarna. Jag håller med ElverJonsson om att det inte är så ofta vi diskuterar defrågorna i arbetsmarknadsutskottet och att vi kansketangerar att lite inkräkta på deras område.Förra veckan lämnade Näringsdepartement enbenchmarking-rapport som är den andra i raden av tresom man har tänkt att lämna. Den är en jämförelsemellan och de olika där vikan se vad vi har för svaga sidor och vad vi har förpositiva sidor. En av de saker som framkom, och somockså har visat sig i olika rapporter, är attsmå företag i i regel inte upplever något hin-der för företagande jämfört med andra länder. Likvälär vi överens om att arbetet med regelförenklingarmåste få fortsätta.Anf. 212 () replik:Fru talman! Jag riktade en fråga till i mitt anförande, och jag saknar fortfarande ettsvar: När kommer den arbetsgrupp som arbetar medbemanningsföretagsfrågorna att vara klar?Anf. 213 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att säga till MariaLarsson att anledningen till att jag inte svarade pånågra frågor i mitt anförande var att jag ville ägna tidåt den mycket viktiga barnkonvention som vi föreslåratt vi ska godkänna. Den förtjänar uppmärksamhet idenna kammare.Som svar på fråga ska jag medgeatt det inte, vad jag erfarit, finns något stoppdatum.Men det beror naturligtvis också på att det här enarbetsgrupp som har fått uppdraget att följa utveck-lingen och se över de olika problem som har upp-märksammats vad gäller branschen. Man är ocksåintresserad av att veta vad som kommer fram i dis-kussionerna på EU-nivå vad gäller arbetsmarknadensparter inom bemanningsföretagen. De diskussionersom förs där kommer förmodligen att leda till ettkollektivavtal på EU-nivå. Man avvaktar det i arbets-gruppen i också.Anf. 214 () replik:Fru talman! Svaret tycker jag indikerar precis detsom jag har farhågor om, att många av arbetsgrup-perna rör sig i snigelfart. Jag tycker att det är ganskaotillfredsställande att inte de interna arbetsgruppernaockså får ett slutdatum. Jag tycker att det vore heder-samt om man hade en deadline. Jag kan förstå att manvill avvakta , men då handlar det omett tidsperspektiv där vi är framme vid 2004 innan vikan få någonting på bordet i svensk riksdag. En EU-process tar i regel . Man startade det här år 2000.Är det vad vi har att förvänta oss?Anf. 215 () replik:Fru talman! hade i sitt anförandesynpunkter på att det fanns väldigt många arbets-grupper på och inom regering-en totalt sett. Då måste vi påminna oss själva om attjust den här arbetsgruppen kom som ett initiativ frånoss i arbetsmarknadsutskottet. Det är möjligt att vi idet läget var otydliga, men meningen är inte att ar-betsgruppen ska slutföra sitt uppdrag i och med att dehar ett antal frågor att ta ställning till utan faktisktockså följa utvecklingen, följa upp vad som händerefter det kollektivavtal som tecknades i förraåret och vad som händer på EU-nivå. Det är av denanledningen väldigt svårt att ge något slutdatum. Menjag tror att vi med gemensamma krafter kan höra medNäringsdepartementet när man har tänkt att arbets-gruppens arbete ska vara avslutat.Anf. 216 () replik:Fru talman! Jag hoppas att nutar sig tid att svara på min fråga om karensregeln, atten arbetstagare inte ska kunna hyras ut till sin förraarbetsgivare tidigare än efter det attanställningen har upphört. Det har bäring på framförallt kvinnors situation på arbetsmarknaden. AnserCinnika Beiming att det är en vettig regel att man skabehöva vänta och utestänga kvinnor frånarbetsmarknaden? Ska kvinnor själva inte kunnabestämma vem man vill arbeta hos?Anf. 217 () replik:Fru talman! Om jag har läst historien rätt är justkarensregeln någonting som man valde att inte ta bortunder den borgerliga regeringen när man genomfördelagändringen 1993. Man måste ha gjort det valetdärför att man någonstans tyckte att regeln var bra.Via den tillsatta arbetsgruppen har jag hört diskuterar just frågan om karensregeln. Då voredet olyckligt om redan nu skulle ge rege-ringen till känna i den riktningen. Vi borde snarareavvakta och se vad som sker i den arbetsgrupp somjobbar med frågan.Anf. 218 () replik:Fru talman! skulle kanske kunnaredogöra för sina personliga åsikter i frågan. Vi frånModerata samlingspartiet anser att denna regel bör tasbort, och att det borde ges regeringen till känna.Jag kanske inte kan kräva att få besked från soci-aldemokraternas talesman den här gången, men vadtycker Cinikka Beiming om det här? Är det bra attdenna regel tas bort eller inte?Anf. 219 () replik:Fru talman! Mina personliga åsikter är tämligenointressanta i det här sammanhanget med tanke på attmånga är intresserade av vad arbetsgruppen kommerfram till och med all respekt för de diskussioner sompågår där.Sedan vill jag ärligt säga att anledningen till attden här regeln finns också har att göra med att maninte vill att arbetsmarknaden inte ska bli för ryckig.Vem vinner på att ett antal personer från samma ar-betsplats försvinner ena dagen, kommer tillbaka nästadag och har en annan arbetsgivare, men har en heltannan lönesituation än tidigare? Vad blir det för ar-betsklimat på den arbetplatsen?Men, som sagt, låt oss avvakta vad arbetsgruppenkommer fram till. Såvitt jag vet är den här fråganaktuell för gruppen att diskutera för tillfället.Anf. 220 HANS ():Fru talman! Här behandlas olika frågor, men detär en som är verkligt viktig, och det är 182 om de värsta formerna av barnar-bete. kommer väl att godkänna den pågrundval av ett enigt utskott, och det tycker jag ärväldigt viktigt.Mer är en kvarts miljard barn utnyttjas som ar-betskraft, oftast på det vidrigaste sätt med prostitu-tion, gruvarbete, plantagejobb, mattvävning, sko- ochklädtillverkning - ja, listan är lång.ILO-konventionen är ett väldigt viktigt instrumenti kampen mot exploatering och kränkning av barn.Men det är bara ett instrument.Nu gäller det att få fram handlingsprogram. Detgäller att få fram bistånd för social utveckling i tredjevärlden. Det gäller att få fram lagstiftning, inte bara iden tredje världen, utan också i många industriländer.Det gäller att få fram uppförandekoder för nationellaföretag. Fackliga organisationer kan driva arbetetvidare.Som konsumenter i den rika världen på en alltmerglobaliserad marknad har vi ett stort ansvar. Vilkabilliga varor är frukten av barns arbete underomänskliga arbetsvillkor? Vilken turistresa har bar-nexploatering som grund? Vilka svenska företagagerar klanderfritt?Solidaritet kan utövas i kraft av konsumentmakt,information, bistånd, rättvisa handelsvillkor, fackligaaktioner och nationella påtryckningar. Det mest vid-riga med kapitalismens avarter - men det är inte baraunder det systemet som barnarbete förekommer - ärnär profitintresset hävdas till vilken kostnad somhelst, inklusive barns liv och hälsa.Därför krävs konventioner och lagstiftning. Där-för krävs politisk och facklig kamp över alla gränserför att hävda människovärdet och demokratins prin-ciper.Jag fick själv lära mig hur reali-teterna ser ut när jag jobbade i . Jag harsett alltför många barn sugas ut och missbrukas för attkunna vara förnöjsamma. I kampen för barnensmänskliga rättigheter är viktig. Måden ratificeras i hela världen! Jag yrkar bifall tillförslaget i betänkandet.Så något om privata arbetsförmedlingar.Jag vill slå fast den offentliga förmedlingens be-tydelse. Den är ett instrument för målen i arbetsmark-nadspolitiken. Där finns insyn, information, offent-lighet, vägledning, arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Där finns det en kontroll som är demokratiskt styrd.Denna kontroll finns överallt i varje kommun, så harvi beslutat. Platsanmälan är obligatorisk. Man hartillgång till de lediga jobben.Och glöm inte hur de privata förmedlingarnastartade! Glöm inte de privata svartförmedlarna! Folksökte, folk betalade mellanhänder för att ta sig urarbetslöshetens strupgrepp. Folk med dålig utbildningkorttidsanställdes och hyrdes ut. Olyckor inträffade på många arbetsplatser.Nu krävs det mer. Specialistförmedlingar kan varabra som komplement - många drivs i facklig regi.Men det är inte bara bra. Jag vill varna något för dem.De kan innebära inlåsning. Tillhör man ett yrke sökerman bara på sin yrkesförmedling. Det finns ocksånackdelar med yrkesförmedlingar, men det kan varabra med den specialisering som sker.Jag tycker inte att det ska förekomma att manmåste betala för att få jobb förmedlade. Moderaternasoch reservation nr 2 talar om den offent-liga förmedlingens monopol och osund konkurrensför att förmedlingens tjänster är kostnadsfria ochfinansieras med skattemedel. Det är till att helt saknasociala ambitioner, vill jag säga.När det gäller uthyrningsverksamheten vill vi imajoriteten avvakta resultatet av den granskning somvi har beställt och som vi hoppas ska ta upp flera avde frågor som är viktiga. Det kan gälla auktorisation,avtalsvillkor och arbetsrättsliga aspekter. Det finnsfokus på de anställdas villkor. Men det kan ocksåhandla om konkurrensvillkor och annat. Jag tyckerockså, , att det vore bra om gruppensarbete kunde avslutas ganska snabbt, precis som jagtycker om många av departementets arbetsgrupper.Bemanningsbranschen expanderar oerhört snabbt.Där är det rekordtillväxt. Man verkar inte störas avkonkurrensproblem. Arbetsvillkoren verkar inte varasärskilt dåliga. Man uppnår vissa syften, t.ex. flexibi-litet. Man tillgodoser behovet specialistkompetensoch kapar beläggningstoppar. Det kan vara en rekry-teringsväg för dem som ännu inte har kommit in påarbetsmarknaden. Det är bra. Det är den verkliga just-in-time-arbetsmarknaden.Men det finns också sådant som är negativt. Detfinns negativ stress. Har jag ett jobb , ellerhar jag inte det? Och var har jag det i så fall? När skajag jobba?Det var en stor seger när somfick efterföljare i och med HTF:s förbättrade avtalinnehöll villkor som gav någon trygghet och frihet förde anställda. Det finns verkligen risk för en negativstress.För sedan publicerade Arbetsmiljöverketen jättestor undersökning som man har genomfört.Man har gjort en bred inspektionsinsats på 37 arbets-platser. 30 av de 37 företagen fick anmärkningar.80 %, , av företagen fick miljöan-märkningar. En femtedel klarade sig.Det handlade om bristfälliga rutiner, bristfälligpolicy, anställda saknade forum för information ochsamverkan. Det fanns massor av problem, och jag ärinte förvånad. Men personalen trivdes också påmånga håll. Många ansåg att de hade ett bra person-ligt stöd. Det är både bra och dåligt. Det är inte barasvart eller vitt. Ni målar bara den vita sidan. Försökatt vara något nyanserad!När branschen började var affärsidén attutnyttja a-kassefinansiering . När det intevar någon beläggning fick folk stämpla. Det fannsingen lönetrygghet, inga vettiga avtalsvillkor, ingenreglering av personalpolitiskt ansvar, inget arbets-miljöansvar.Men massarbetslösheten gjorde att det var godatider för arbetsgivaren. Facken var väldigt kritiska. Vii arbetarrörelsens partier påpekade bristerna, och detvar då som kravet på auktorisation vid uthyrningarkom till. AMS klargjorde sina villkor att inte levererabranschstöd via a-kassan. HTF och LO drev sinarättvisa villkor. Vad gjorde ni i borgerligheten - utomCentern faktiskt -, ni som frossar i era reservatio-ner? Var fanns omtanken om de anställda? Fanns detinga bekymmer om arbetsmiljön? Fanns det ingabekymmer om lönetryggheten i ? Nej.Riksdagsrevisorerna har tittat på konkurrens-villkoren, AMS-anknutna aktiviteter och lokala ar-betscenter. De är av liten omfattning, de är underavveckling och AMS aktuella föreskrifter föranlederingen kritisk kommentar. Det finns ingen anledningatt ytterligare granska verksamheten, är slutsatsen.Finns det verkligen anledning att prestera åtta reser-vationer i det läget?Vad gör Lärnia, som jag tror det var som tog upp. Vad är det för verksamhet? Man gick in och öppnade enegen bransch. Det fanns inga uthyrningsföretag inomindustrin. Men man hade kompetens, man hade folk.Det är ingen gräddfil. Det är rent kommersiella vill-kor. Verksamheten pågår i en separat enhet. av de som är där har utländsk bak-grund. 2 000 personer togs in i verksamheten förraåret. Två tredjedelar gick ut, framför allt i nya jobb.Det är en utomordentligt bra verksamhet på ett områ-de där privata verksamheter över huvud taget intefanns och där jag inte ser någon konkurrensstörning.Bra resultat. Affärsidén är faktiskt att bli av med sittfolk för att de ska få anställningstrygghet.Patrik skrattar. Men han sade faktiskt atthan inte förstod vad de sysslade med. De är unika pådet här sättet. Om menar att det är enså dålig verksamhet, försök då prestera argument föratt den är dålig. Jag har givit siffror på vad denfaktiskt har klarat av. Vad den däremot inte har gjortär att snedvrida konkurrensen. Det finns inga sådanabelägg.Men det finns också andra problem som ni bordebekymra er över. Vid arbetskraftsbrist och flaskhalsarär det lätt att göra pengar just på bristerna, just påköerna. Se på stafettläkarna! I Svenska Dagbladetkunde man läsa att 150 distriktsläkarehoppat av sina ordinarie jobb på vårdcentralerna förraåret. Lönen gick från i måna-den till . Man kan sko sig när det är brister.Det har man alltid velat.Så här kan det bli på område efter område. Lärar-na kanske, och vem kommer härnäst? Därtill företagsom exploaterar bristerna. För patienten är det dåligkontinuitet, för landstingsekonomin är det katastro-falt. Men visst kan uthyrningsföretaget gå bra. Visst kan läkaren som löntagare sägasgöra ett jätteklipp. Men ändå ser och kdinget skäl, inget problem, med att ta bort karensregelnpå . Det underlättar så att det inte finnsnågra problem med att hoppa av jobbet, utnyttjabristen, fördubbla lönen och sko sig på vårdorganisa-tionens och patientens bekostnad. Jag är mycket för-vånad över den lättsinnigheten.Som sagt, fru talman, är allt inte svart eller vitt idessa sammanhang. Det finns motstridande intressen.Men för de borgerliga partierna verkar allt enkelt:Släpp företagen fria, gynna det alldeles enskildavinstintresset, så får allt annat bli restposter.I sanningens namn är ni inte med på alla reserva-tioner allihop. Bara är hundraprocentiga.De är med på alla åtta reservationerna. är intemed alls. Min högaktning, Centerpartiet.Bifall till utskottets förslag, fru talman!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Redogörelse för steriliseringsfrågan i Sve-rige åren 1935-1975Föredrogssocialutskottets betänkande 2000/01:SoU14Redogörelse för steriliseringsfrågan i åren1935-1975 (skr. 2000/01:73).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )20 § Bidrag vid korttidsstudier och vissa andrastudiestödsfrågorFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2000/01:UbU18Bidrag vid korttidsstudier och vissa andra studi-estödsfrågor (prop. 2000/01:107).Anf. 221 PER ():Fru talman! Timmen är sen. Det är ett intressantbetänkande ur flera synvinklar, men för att vi skahinna med under de vi har på ossinnan kammaren stänger för kvällen ska jag dra nedmina till två.Det här är ett intressant betänkande ur två syn-punkter. Det är egentligen två saker som tas upp.För det första vill man överföra ansvaret för kort-tidsstudiestöd till två stycken socialdemokraternanärstående fackförbund, LO och TCO.För det andra vill man ytterligare lappa och lagalite grann på det ur vår synvinkel ohållbara studieme-delssystem som redan innan det sätts i sjön måstelappas till.Många av de lappningar och lagningar som görsinnan båten ska sättas i sjön är bra. Visst ärdet bra att man har kommit på att det är dumt att tabort möjligheterna att studera med studiemedel för41-åringar och äldre. Det är utmärkt.Visst är det bra att man kommit på att tolvtermins-regeln slår väldigt hårt mot läkarstuderande somkanske har haft någon annan erfarenhet på universi-tetet tidigare.Fru talman! Jag skulle vilja prata länge om ettbättre studiemedelssystem, men jag ska ägna den sistaminuten åt det jag tycker är principiellt mycket tvek-samt i propositionen, nämligen att man överför myn-dighetsutövning, att man låter två stycken socialde-mokraterna närstående fackförbund använda skatte-betalarnas pengar och dela ut dem till de personersom de tycker ska ha dessa korttidsstudiestöd.Särskilt oroande är detta eftersom det finns fleraandra fackförbund, Ledarna, ochkanske ännu fler, som också skulle ha nytta av attkunna dela ut den här typen av korttidsstudiestöd.För mig ser det här ut som en tidig present till So-cialdemokraternas två största finansiärer när det nudrar ihop sig till val.Jag vill innan jag går ned från talarstolen, fru tal-man, yrka bifall till reservation 1 till betänkandet.Anf. 222 ():Fru talman! Jag kommer också att korta av mittanförande till cirka tre minuter.Vi samtalar om korttidsstudiestödet som finns tillför att sporra människor med mycket låg utbildnings-nivå att delta i kortare kurser, t.ex. via studieförbund,för att detta senare förhoppningsvis ska locka dem tillfortsatta studier.Stödet består av en fast summa pengar som i hu-vudsak ska fungera som ersättning för förlorad ar-betsinkomst. I betänkandet föreslås bl.a. att LO ochTCO ska fördela en del av bidragen. Regeringenväljer att göra dessa två fackliga organisationer, LOoch TCO, till myndigheter, vilket är mycket anmärk-ningsvärt.Propositionen om korttidsstudiestödet är en hop-blandning av fackliga uppgifter och myndighetsutöv-ning. Enligt vår mening är det fullkomligt oaccepta-belt att låta facket fördela statliga medel eller skatte-betalarnas pengar. Vi kan inte förstå hur Miljöpartietkan gå med på detta. Men jag hoppas att GunnarGoude kan förklara det i sitt anförande.Varför ger man dessutom denna rätt enbart till tvåregeringen närstående fackliga organisationer, LOoch TCO? En fråga som infinner sig hosmig är: Hur kommer dessa två organisationer attbehandla ansökningar om korttidsstudiemedel frånindivider som tillhör en annan facklig organisationeller kanske inte alls är fackligt anslutna? Har dessaöver huvud taget rätt att ansöka om ett korttidsstudi-estöd hos LO och TCO? Vad finns det för garanti attdessa ansökningar får en objektiv behandling? Kanjag som icke LO- eller TCO-medlem gå till LO ellerTCO och begära att få ett korttidsstudiestöd för att gåen kurs hos ett studieförbund som inte har någonkoppling till LO eller TCO? Det vore mycket intres-sant att få ett besked från socialdemokraterna omvilken text i betänkandet som garanterar mig rätten attfå korttidsstudiestöd eller själv välja studieförbund.Även Lagrådet är oroat över propositionen ochskriver: "Särskilt anmärkningsvärt är att det inte sägsnågot om huruvida centralorganisationernas beslutskall vara överklagbara och således kunna överprövasav allmän förvaltningsdomstol. Detsamma gällerfrågan om organisationerna skall ha rätt att rikta åter-krav mot den som felaktigt uppburit bidrag. Reglerom återkrav är av betungande art och bör därför varaexakta och helst finnas i en lag. "Fru talman! Återigen ser vi ett ogenomtänkt för-slag från regeringen. Vi kan med fog anta att lappan-det och lagandet kommer att fortsätta.Kristdemokraterna har tillsammans med Modera-terna, och reserverat sig motutskottsmajoritetens förslag att vissa fackorganisatio-ner får överta förvaltningsuppgifter och myndighets-utövning som varit en del av Utbildningsde-partementets verksamhetsområde.Fru talman! har också i enmotion med anledning av propositionen lyft framnågra andra brister i studiefinansieringssystemet somomedelbart behöver rättas till. Vi är med på fyra re-servationer. Det handlar om möjligheten till dispensfrån tolvterminersregeln vid beviljande av studieme-del. Det handlar också om möjligheten och rätten attfå studiemedel vid folkhögskolestudier. villvi lyfta fram att en översyn av återbetalningskraven ärnödvändig. Det finns stor risk att de hårdare kravenpå återbetalning kommer att innebära att äldre, låg-avlönade och deltidsarbetande kvinnor kommer attdra sig för att studera även om behov och vilja finns.Fru talman! Självfallet står jag bakom samtliga re-servationer där kristdemokrater finns med, men förtids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation 6 under punkt 5.Anf. 223 ():Fru talman! Jag har också tänkt fatta mig väldigtkort.Det har visat sig att den absolut viktigaste faktornför att minska den sociala snedrekryteringen till högreutbildning är studiemedelssystemet. vet vi attvissa grupper inte är intresserade eller har väldigtdåliga grunder för att söka sig till de högre studierna.Tyvärr löser inte regeringens förslag till studie-medelssystem den sociala snedrekryteringen.