prot · GP0926 · 2001-11-14 00:00:00 — Diskussionerna med kommer att fortgå, säkert också när detgäller finansieringen. Jag tycker alltså att det är bra.Jag är nöjd.Anf. 39 () re-plik:Fru talman! Det finns skillnader mellan maxtaxa ibarnomsorgen och ett avgiftstak inom äldreomsorgen,och det handlar i första hand om möjligheterna attvälja barnomsorgsform inom barnomsorgen, att för-äldrarna får välja det som de tycker är bäst för sig ochsina barn.Lars U antydde att det skulle vara val-taktiska skäl som gör att man ställer sig bakom detta.Då vill jag bara tala om att har lagt framjust dessa förslag långt innan Socialdemokraternagjorde det.Fru talman! Jag måste säga att jag tror att detta ärförsta gången som jag har varit med om att socialde-mokraterna kritiserar dem som stöder regeringensproposition och att man i stort sett faktiskt står bakomden. Man får känslan av att tyckeratt det är besvärande att ha fått så stort stöd för dennapropositionen. hade kanske av val-taktiska skäl önskat att det hade varit färre som hadestött propositionen.Anf. 40 () replik:Fru talman! Nej, jag blev förvånad, inte irriteradpå något sätt. Det var så jag uttryckte det. Och jag ärfortfarande förvånad. Jag är inte alls rädd för det somnu har skett, att ni har ställt er bakom detta förslag.Däremot tror jag att det finns vissa partier i den härkammaren som kommer att få svårt att förklara sigför väljarna. Det har jag också tydligt uttryckt fråntalarstolen.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte i vilken utsträckning somLars U har följt debatten kring äldrefrågor-na . Om han hade gjort det ochläst de motioner som vi har väckt så hade han i allafall inte behövt vara förvånad över ställ-ningstagande.Anf. 42 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillförslaget i utskottets betänkande. Det gör vi frånVänsterpartiet med stor glädje, eftersom vi under långtid drivit kravet på ett högkostnadsskydd och ett na-tionellt förbehållsbelopp för äldre och funktionshind-rade som har olika insatser av vård och omsorg.Vänsterpartiet har även hävdat vikten av att kom-munerna kompenseras för en sådan reform samt attdet tydliggörs vad som ska ingå i avgiften, i synnerhetvad som ska omfattas av avgiften i de särskilda boen-deformerna.Inte i någon annan vårdform tillämpas skillnader iavgiftssystemet beroende på inkomst. Oavsett vemsom besöker en vårdcentral, akutmottagning ellerliknande så betalar man en och samma avgift. Så hardet inte varit fram till nu inom äldreomsorgen ochhandikappomsorgen.Vänsterpartiet anser visserligen att det är viktigtatt utjämna de ekonomiska skillnader som finns isamhället och att utgifter ska bäras efter förmåga.Eventuella skillnader ska utjämnas via beskattning.Behovet av ett enhetligt och tydligt system för av-gifter som ger den äldre och funktionshindrade möj-lighet att överblicka sin ekonomi har funnits . Det är därför glädjande att regeringennu tillsammans med oss i och Miljö-partiet lägger fram ett betänkande till därett högkostnadsskydd och ett nationellt förbehållsbe-lopp föreslås.Avgifterna inom äldre- och handikappomsorgenhar varit föremål för en omfattande diskussion väldigtlänge. Avgifterna har varierat kraftigt mellan olikakommuner, och det har i många fall varit svårt förden enskilda att förstå hur avgifterna har varit kon-struerade. Alla kommuner har inte heller haft någotförbehållsbelopp fastslaget eller tydliggjort vad sominnefattas i avgiften. Detta har skapat en otrygghethos den äldre eller funktionshindrade, vilket i sinförlängning även lett till att man avstått från insatserpå grund av ekonomin, trots att man har haft behovav hjälp. Med ett införande av ett högkostnadsskyddoch ett förbehållsbelopp för dessa grupper får vårdenoch omsorgen den avsedda karaktären, nämligen attvara generell och ges efter behov.I betänkandet anges även vad förbehållsbeloppetska täcka, möjligheter att överklaga och få avgiftenprövad om särskilda behov finns, vilket är bra. I dagsaknas den möjligheten, och det finns även en oklar-het för handläggarna om vad som t.ex. ingår i ettsärskilt boende och vad den enskilda själv ska betalautöver avgiften. Det har helt enkelt saknats en hel-hetssyn, varför den enskilda ofta drabbats av enohållbar ekonomisk situation. Det handlar dessutomofta om människor med ett omfattande behov av hjälpoch stöd.Fru talman! anser att betänkandetom högkostnadsskydd och förbehållsbelopp också ärett steg mot ökad jämlikhet. Vi vet att kvinnor leverlängre men har högre grad av ohälsa. Vi vet att närkvinnor vårdar sin partner ges det mindre hjälp än närmän vårdar sin partner. Äldre kvinnor är ur ett eko-nomiskt perspektiv utsatta. Enligt SCB:s undersök-ning är situationen särskilt allvarlig för de äldstakvinnorna, de som är , där in-komsten i medeltal ligger över socialbi-dragsnormen, och mer än hälften ligger under. Detbetyder att för många äldre kvinnor har åldrandetinneburit fortsatt ekonomiskt beroende, antingen avpartnern eller av barnen. Därför är denna reform ettvälkommet steg mot en jämlikare ålderdom.Välfärden i har byggts upp av de kvinnoroch män som är pensionärer. Den har byggts pågenerella och individuella rättigheter och skyldighe-ter. Den har finansierats av skattemedel och syftat tillatt fördela resurser rättvist och ge alla goda levnads-villkor. Det är en resursfördelning som också innebärsolidaritet mellan yrkesverksamma och icke yrkes-verksamma. kan konstatera att utskot-tets betänkande om högkostnadsskydd och förbe-hållsbelopp kommer att betyda förbättringar förmånga av våra äldre och funktionshindrade och attdet är en viktig reform för den generella välfärden.Jag har fått många samtal, bl.a. från olika pensio-närsorganisationer. Dessa har varit väldigt glada överatt detta ska genomföras och att man äntligen harkommit till skott.Jag har en mamma som tjänar på denna reform.Jag har bekanta som har mammor som också tjänarpå denna reform. Det är många kvinnor i denna ålder-skategori äldre som har en väldigt svår ekonomisksituation och som blir hjälpta.Jag kan också säga att reformen kanske inte tarbort alla orättvisor eller att det blir millimeterrättvisa.Men reformen tar bort väldigt många marginaleffek-ter, så det är en stor förbättring.När det gäller det kommunala självstyret, somCentern påtalar, så tycker vi i att det ärväldigt viktigt med ett kommunalt självstyre. Men vihar sagt att ett kommunalt självstyre inte kan varaheligt när vi ser att det går ut över individer, äldremänniskor som har en väldigt svår ekonomisk situa-tion. Som jag sade tidigare så finns det faktiskt kom-muner som inte har något förbehållsbelopp. OchSveriges riksdag kan faktiskt sätta sig över sådant.När man ser att individer kommer i kläm är det,tycker jag, vår skyldighet att göra det. Det är anled-ningen, ! Kommunalt självstyre är viktigt,men det kan aldrig bli så viktigt att vi ska sätta indi-vider i kläm. Man ska inte heller beskatta ålderdomoch skröplighet - det ska kommunerna inte beskattagenom höga avgifter.Till detta med valfrihet osv. återkommer vi i soci-alutskottet alltid i denna kammare. Enligt en del ärvalfrihet att kunna välja vårdgivare. Men jag harjobbat inom äldreomsorgen och vet vad de äldretycker - i alla fall de som jag har pratat med. De villvälja när de vill gå upp . De vill välja närde vill komma ut. De vill också välja när de ska gåoch lägga sig. Detta är valfrihet för de äldre som jagkänner till! Aldrig någonsin har någon äldre sagt tillmig: Valfrihet för oss är att vi ska kunna byta vårdgi-vare.Jag återkommer till kd:s reservation och detta medtandvården. Just nu jobbar man med att få fram enproposition där tandvården finns med. Det är ju gratisundersökningar i särskilda boenden, och jag tror attstor hänsyn kommer att tas i den nya propositionentill just äldre och deras tandvård.Lars U tog upp detta med uppföljning.Vi tycker att det är väldigt bra att det här nu följs uppav och att det görs en utvärdering föratt se vilka problem som det kan bli fråga om. Om detvisar sig bli mycket stora problem har vi möjlighet attåterkomma till detta.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Jag är precis lika mån som om att hennes mamma och min mamma, liksomallas mammor och även pappor, ska ha rimliga av-gifter i det kommunala systemet och om att det skavara skäliga förbehållsbelopp. Det är fråga om att haett oberoende och tryggt liv. Vi i ärdefinitivt av den åsikten.Däremot är det, upprepar jag, enligt vår uppfatt-ning fullt möjligt att nå dit med hjälp av rekommen-dationer, med hjälp av anvisningar och råd, med hjälpav uppföljningar och med hjälp av att trycka på för attfå fram de besluten; detta utan att behöva använda sigav lagstiftningssystemet. Det är där som det skiljer;det gäller alltså inte syftet.Lite grann speglar det som sade attriksdagen ska kunna sätta sig över kommunerna. Detär ett synsätt som jag tycker är väldigt trist. Riksda-gen ska fatta beslut och ge förutsättningar, och ävenkommunal verksamhet och ansvarstagande ska sti-muleras. Men man ska inte sätta sig över kommuner-na, något som jag, som sagt, tycker är ett trist synsätt.Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag var kanske lite slarvig i använ-dandet av uttryck, men vad jag sade är väl i stort settvad detta går ut på. Vi har ju haft en diskussion omjust avgifterna, som är väldigt orättvisa. Många indi-vider kommer i kläm. har det förts diskussio-ner om de här problemen, om att något måste göras åtdem. När ingenting händer har befogenhetatt göra någonting, och det har vi nu gjort. Vi vill intese att individer kommer i kläm. Därför måste vi göranågonting.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Jag måste fråga om harbelägg för det hon säger om att det inte händer nå-gonting. Jag vill påstå att ganska mycket har hänt,men det återstår också saker att göra. Jag tycker ändåatt insikt och förståelse, trots att det är och har varitbesvärligt ekonomiskt i kommunerna, och även de-batten har gjort att det blivit betydligt bättre. Jagtycker inte om att kommunerna svartmålas på det sättsom en del gör, utan jag har förhoppningar om att detmed en annan metod går att nå precis samma syfteoch om att slutresultatet blir bättre.Anf. 46 () replik:Fru talman! Jag ger mig inte alls ut för att svart-måla kommuner; jag har ju själv varit kommunalpo-litiker. Att absolut inte någonting händer har jag intesagt. Däremot går det helt enkelt för sakta. Vi skickarju med pengar så att kommunerna kompenseras föratt kunna genomföra detta, vilket jag tycker är väldigtbra.Från t.ex. min hemkommun har jag inte hört enenda protest om detta, utan man har tyckt att det varitbra att det här görs. Kanske har man då satt det i rela-tion till vad som händer i andra kommuner där avgif-terna är väldigt orättvisa. Min kommun ligger välganska bra till, men det finns ju andra som utmärkersig. Jag tänker då speciellt på de kommuner som inteinfört något förbehållsbelopp alls.Anf. 47 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till ut-skottets förslag i betänkandet och till propositionen -en samarbetsproposition vars innehåll ,och Socialdemokraterna förhandlat sigsamman om.Anledningen till den här propositionen är välframför allt den debatt som var under förra valrörel-sen om de äldres situation i landet. Jag är säker på attni lika väl som jag då mötte många äldre människorsom uttryckte sin oro och undrade: Hur ska det bli förmig när jag blir gammal? Avgiftssystemet var nämli-gen väldigt ojämlikt. En mängd rapporter, tidnings-debatter och reportage visade på att man kunde tjänamycket pengar på att flytta över kommungränsentill en annan kommun där ekonomin såg annorlundaut med tanke på när man blir äldre.Det är klart att det inte är en rättvis situation mel-lan äldre människor i vårt land som byggt upp dettaland och sett till att vi har den ekonomi och deförutsättningar som vi har. Och det är självklart attgamla människor inte ska behöva oroa sig för om deöver huvud taget har möjligheter att söka den hjälpsom de bör kunna få när de behöver den på äldredagar.Framför allt gav många kvinnor uttryck för sinsituation och uttryckte rädsla: Vad händer när jag intelängre kan ta hand om min man hemma när han måsteha mer hjälp än han får och mer hjälp än jag kange honom?Tyvärr är det ofta så i vårt land att det är kvinnor-na som har den lägsta pensionen. Därmed drabbasderas ekonomi väldigt hårt med det avgiftssystemsom har varit. Därför fanns det anledning att se till attdet i vårt land blir ett mer jämlikt system mellan våraäldre.Jag tycker därför att propositionen är väldigt braoch viktig - en förändring som verkligen är efterfrå-gad och som det förväntats att vi ska kunna åstad-komma under den här mandatperioden, just för att setill att våra äldre får en bättre och tryggare situation iframtiden.Jag är också glad över att vi i det här förslaget harfått in möjligheten att överklaga. Grunden i en brademokrati är ju att individen har rätt att överklagabeslut. Jag tror inte att detta kommer att behöva ut-nyttjas särskilt mycket därför att det här förslaget nogär så bra att väldigt få kommer att behöva överklaga,men man ska ändå ha den rätten och möjligheten.Genom detta kommer det också att ges signaler tilloss. Skulle det här vara någonting som behöver juste-ras därför att vi inte tänkt färdigt eller för att det intefungerar i alla delar, då ser man det genom överkla-gandefrekvensen. Det är en signal. Jag tror att en brademokrati och ett bra samhälle bygger på att indivi-derna också har möjligheter att agera. Det har mangenom det här förslaget, som innebär att man ocksåhar överklagandemöjlighet.Därför tänker jag inte förlänga debatten mer, utanjag yrkar bifall till utskottets förslag och hoppas att vii och med detta har gett en mer rättvis grund för äldremänniskor för att veta hur deras framtid ser ut. Sedanfinns det säkert mycket mer som behövs när det gällervilken vård och omsorg, vilken service man behöversom äldre. Där finns det mycket för kommunerna attäven fortsättningsvis ta ansvar för. Jag tror att vårakommunpolitiker utifrån den här propositionen harstörre möjligheter att få en bra äldreomsorg därför attdet också föreslås pengar som ger ett bättre utjäm-ningssystem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )9 § upphandling av konsul-terFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU2Regeringskansliets upphandling av konsulter (förs.2000/01:RR13).Anf. 48 ():Herr talman! revisorer har granskathur har utfört upphandlingen avkonsulter. Ärendet har blivit något politiskt laddat,inte minst mot bakgrund av de många turerna kringNäringsdepartementets upphandling av konsulttjäns-ter i samband med Telia-Telenor-affären. Vidgranskningen har det framkommit att det finns bristeri rutinerna för upphandling inom Regeringskansliet.Revisorernas kritik är hård. Den delas av bl.a. re-missinstanserna - . Just är nu återigen i fokuspå ett föga smickrande sätt. Den aktuella affären togsin början , då Näringsdepartementetkontaktade för att få hjälp med ensammanslagning av . överläggningarna mellan det norska samferd-selsdepartementet. Ingen upphandling i sedvanligbemärkelse hade ägt rum.Den 20 januari 1999 presenterades en avsiktsför-klaring från de två länderna om att och Telenorskulle gå ihop i ett bolag. besökteNäringsdepartementets statssekreterare i för att informera utskot-tets ledamöter om den föreslagna sammanslagningen.Rekke nämnde att statens rådgivare i affären, "upphandlad efterkonstens alla regler", och att konsultarvodena skulleuppgå till ca , ungefär 85 miljonersvenska kronor.Vi i gick utmed ett pressmeddelande där vi ifrågasatte arvodenasstorlek: "Man måste kunna ställa sig frågan om dettaär rimliga summor för konsultarvoden" stod det bl.a. ställde jag själv en skriftlig frågatill näringsminister där jag återigenfrågade näringsministern om han avsåg att vidta någ-ra åtgärder för att begränsa utgifterna för konsultar-voden i samband med Telia-Telenor-affären.Den 10 februari kom svar på frågan.Där skriver : "De åtgärder som i förstahand vidtas för att hålla nere utgifterna för konsultar-vodena är en effektiv och sakkunnig upphandling. "Dessutom menade han att sett till värdet på det bolagsom skulle skapas med sammanslagningen var kon-sultarvodena försvarbara. Allt detta förstärkte bildenav att regeringen faktiskt hade upphandlat sina kon-sulttjänster.Den 18 mars 1999 undertecknades det slutligaavtalet mellan staten och . EnligtNäringsdepartementets PM till revisorerden var det först nu som staten band sig föratt betala ersättning till . Kort därefteringicks det slutliga avtalet om samgåendet mellanTelia och Telenor.Man betraktade sammanslagningen som genom-förd , men knappt två månader senaresamma år beslöt de svenska och norska regeringarnaatt avbryta samgåendet och riva upp affären. Då fannsdet redan en faktura från , eftersomfusionen ansågs vara klar. Efter övervägningar be-stämde departementet att ersättning skulle betalas uttrots att sammanslagningen redan då hade spruckit.Näringsdepartementet gjorde efter juridiska kon-sultationer med en utomstående jurist bedömningenatt avtal med måste fullföljas - det ärmånga som delade den uppfattningen - men någraförsök att förhandla ned ersättningen gjordes inte.Man måste ställa sig frågan: Är verkligen en affärframgångsrik om avtalet rivs upp mindre än två må-nader senare? S.k. success feel måste verkligen ifrå-gasättas.Den 11 april utfrågades näringsminister av konstitutionsutskott om och upphandlingen av externa tjänster. Vidutfrågningen sade att han förutsatte attupphandlingen av tjänster gick korrekt till vid Nä-ringsdepartementet. Det kan man stilla hoppas.När det gäller upphandlingen av finansiella tjäns-ter menade dock att man kunde göra vissaundantag från bestämmelserna om upphandling. Dettahar starkt tillbakavisats av såväl revisorersom i det häraktuella fallet. sade dessutom vid sammatillfälle: "Vi har haft en upphandling med GoldmanSachs med anledning av . Jag förutsätter att denaffären och den upphandlingen har gått korrekt till. "Detta ska då jämföras med å ena sidan det utta-lande som statssekreterare gjorde inför nä-ringsutskottet om att upphandlingenvar gjord efter konstens alla regler och å andra sidankonstaterandet i egen prome-moria: "Först konstaterades att anlitandet inte behöv-de ske med sedvanlig upphandlingsförfarande enligtlagen om offentlig upphandling." Först konstaterasdet att man har gjort en upphandling, sva-rar att man har gjort det, sedan sägs det att det är klartatt man inte gjorde det därför att man inte behövdegöra det.Nu, herr talman, ungefär efter Telia-Tele-nor-affärens misslyckande har konsultarvodena återdykt upp på agendan. Frågan har behandlats i rap-porter och förslag från revisorer och riks-dagens konstitutionsutskott. Under ärendets gång harmånga varit upprörda över frågans hantering. Gold-man hade självfallet rätt att få ersättning för sittarbete. För att man skulle ha haft en chans att stoppade höga arvodena hade krävts ett agerande från flerän , men regeringenborde ha försökt att förhandla ned ersättningen. Någrasådana försök gjordes egentligen inte.Till detta kommer innehållet i den informationsom har givits till oss i riksdagen.I början av 1999 i utskottets och i KU-utfrågningenhävdades således från att enupphandling hade genomförts. Då nämndes, herrtalman, inte en enda inskränkning i upphandlingsför-farandet. i egen pro-memoria säger man att en upphandling inte behövdegenomföras. Dessutom kunde man inte genomföranågon sådan upphandling därför att det var både förbråttom och för hemligt. Man kan ställa sig frågan:Var det likadant i som var vår motpart ? Man både genomförde en upp-handling och behövde inte hålla det hemligt.Jag tror att svenska folket uppskattar en ministereller regering som håller sig till en version av vadman har gjort eller inte gjort. Låt oss kalla det så attden flexibilitet som här harvisat prov på inte är acceptabel.En annan allvarlig invändning mot Näringsdepar-tementets agerande är att förhåll-ningssätt till upphandlingsbestämmelserna får väldigtstort genomslag. Risk finns att andra instanser ochorgan kan bli slarvigare vid upphandlingar med hän-visning till tidigare agerande.Om man där också betänker att den samlade upp-handlingsvolymen i är ca 400 miljarder kro-nor inser man att detta inte är en liten fråga.400 miljarder i upphandlingsvolym! Man kandessutom ifrågasätta agerandei ärendet när det gäller att ta till den kritik som harriktats mot förfarandet. Riskdagens revisorer konsta-terar att både och Utrikesdepar-tementet tagit till sig av den kritik som framförts ombrister i rutiner för upphandling. Även Finansdepar-tementet jobbar hårt med den kritik som riktats motdet.Enligt revisorer är problemet att dettrots kritiken inte verkar att ske någonting på Nä-ringsdepartementet. Departementet har under ären-dets gång haft skiftande förklaringar till sitt agerande.Folkpartiet anser att myckettydligare måste ta kritiken på allvar. Därför anser viatt det inte är tillräckligt med en uppföljning underhösten 2002.Herr talman! revisorer har i sin rap-port konstaterat att upphand-ling av konsulter har präglats av oaktsamhet, oprofes-sionalism och slarv. instämmer i revisorers kritik. Mananser att de påtalade bristerna allvarligt skadar in-ställningen till upphandlingsbestämmelserna i . Detta är inte acceptabelt. Det är ord och ingavisor. I själva verket är det en verbal teknisk knock-out.Herr talman! : stöder Riksda-gens revisorers förslag till beslut. Vi har däremot ettytterligare förslag till hur man ska skärpa rutinernavid upphandling av konsulter inom ,vilket med all tydlighet vore önskvärt. Därför börregeringen lämna en skrivelse till riksdagenoch redogöra för hur upphandlingen av konsulttjäns-ter görs inom kansliet och de olika departementen.Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 49 ():Herr talman! Jag undrade länge om begärt ordet i fel ärende. Det handlade mer omrubriken och än om den meragrundläggande genomgång som revisorernu har gjort av konsultupphandlingar i Regerings-kansliet.Såväl revisorers arbete som konstitu-tionsutskottets arbete med det här betänkandet visarju att inte tänker lämna regeringen någonro. Det gäller den här regeringen och det har gällt allahittillsvarande regeringar. Man vill inte tro att detockså ska gälla alla kommande regeringar, men vadsom i varje fall gäller är att vi ska hålla koll på dem.Det här är viktiga frågor.Däremot är inte frågan om alls såenkel som har velat göra den till. Dess-utom är det så att de kostnader som i harlegat på det offentliga och som därmed har kunnatgranskas låg på bolaget i . Där behöverkanske läsa på ytterligare.Vi i anser att Riksdagensrevisorer har gjort ett bra jobb. De pekar på ett antalviktiga områden. Vi är inte lika hänförda över allaförslag, men processen att revisorer såvälsom håller koll på regeringen ärangelägen. Det är viktigt att debatten förs och attregeringen kommer tillbaka med en rapportom hur man går vidare.Men förslag om att regeringen skaavge en årlig skrivelse innebär ju bara att man under-känner både revisorers och konstitutions-utskottets funktion. Vi kommer att hålla koll på ut-vecklingen. Men att införa årliga rutiner tror jag intealls är någon lösning. kan det vara heltandra typer av frågor som är de stora frågorna. Det ärdet som granskningsinstituten är till för.Jag tänker inte ytterligare kommentera anförande. Det innehöll ju snarare frågor somhängde samman med tidigaregranskningsbetänkande. Processen att gå igenomrutinerna för konsultupphandling är däremot en viktigfråga.Jag tycker att förslag ärbra, och jag hoppas att kommer att ställasig bakom det.Anf. 50 () replik:Herr talman! För att dröja kvar vid affären var det bara ett exempel på de konsulttjänstersom har kritiserats.Telia-Telenor-affären var ett fiasko från börjantill slut. Det erkänner man genom att man river uppaffären mindre än efter det att den ärgenomförd. Det kallar jag ett fiasko.