prot · GO09122 · 2001-06-11 00:00:00 — Det är en fantas-tisk resurs som alla dessa arbetslösa människor repre-senterar - inte minst de som bor i storstädernas för-orter. Låt oss göra det möjligt också för dem attkomma in i arbetslivet.Det handlar om kompetensutveckling - om att setill att den som har ett arbete också ständigt har enmaximalt utvecklad kompetens och ligger längst därframme i den del av yrkeslivet som är hennes ellerhans ansvar. Låt oss göra detta till en stor ansträng-ning tillsammans - arbetsgivare, de fackliga organi-sationerna och samhället!Detta är ett område som vi nu ägnar oss åt mycketberoende på att massarbetslösheten är knäckt. Det ären ny dagordning som växer fram. Alla inser att detvärdefullaste är den arbetskraft som vi redan har. Detär också en effekt av arbetslöshetsbekämpningen.Låt mig i det här sammanhanget säga att i de mo-tioner som har väckts med anledning av regeringensvårproposition finns som ett eko från en svunnen tidkraven på att försämra anställningsskyddet, kravet påatt från den här församlingen gå in och reglera lö-nerörelserna, kravet från den här församlingen att gåin och försämra a-kassan och kravet från den härförsamlingen att försämra arbetsskadeförsäkringen.Det är omodernt och det är fel! Vi tog oss ur kri-sen utan att göra det systemskiftet. står vi starka,och en signal om trygghet för många människor idagens arbetsliv är att fackföreningsrörelsen tar sindel av ansvaret. Det vore ett ödesdigert misstag att nufrån riksdag öppna en front mot svenskfackföreningsrörelse just som vi är på väg att avslutaen av de mest framgångsrika lönebildningarna någon-sin. Låt mig från socialdemokratins sida deklarera:Blir detta inriktning och blir detta den s.k.oppositionens inriktning så blir det strid. Det är omo-dernt, det är fel och det är precis rakt motsatt det somSverige nu behöver.Det tredje område som jag ser framför mig är attvi måste investera i vårt land. Det gäller grovt i tvådelar. Först har vi kunskapen. Det finns ingentingviktigare än goda kunskaper. Vi har sat-sat mer än något annat land på att ge alla pojkar ochflickor i vårt land en bra start i livet och en bra grund-skola. Vi har den högsta lärartätheten i världen -kanske något land kan tävla med oss.Vi når goda resultat, men vi är inte nöjda. Jag troratt vi får vara oerhört noggranna när vi kritiserar densvenska skolan. Sådant som är fel ska ändras - ja.Men det vore en tragisk situation om vi med en kom-petent lärarkår, som är fler per elev än i något annatland, ändå inte skulle kunna mäta oss med andra. Vimäter oss med andra, och vi är framgångsrika, men vihar många brister och felaktigheter. Låt oss erkännastyrkan och vara stolta över den, men definitivt intenöjda med det vi ser. Investera mer i skolan! Fullföljsatsningarna på att se till så att fler vuxna finns iskolan för att därigenom göra det möjligt för lärarnaatt fullfölja sin viktiga arbetsuppgift - kunskaper.Sedan har vi forskningen. är det land somsatsar mest av sin samlade ekonomi på forskning. Jagär stolt över det, men vi vill göra mer. Vi är fram-gångsrika, men vi är inte nöjda. senast såg vi hurSverige på det framväxande bioteknikområdet ligger ivärldsfronten. Jag är glad för det, men på inget sätttillfredsställd.En ny organisation för forskningen prövas. Enforskningspolitik under ledning växer fram.Det är en forskningspolitik som ska motsvara högtställda internationella krav.Det gäller alltså kunskap och forskning. Det gäller skola och forskning. Investerai framtiden!Vi ska ha en skola som ger alla barn möjligheten,en skola som inte delar upp och en skola som inteskiktar. Därför är jag oerhört oroad över signaler omatt man öppnar för avgifter eller nedvärderar riskenmed avgifter i . Jag tror att det var någonborgerlig skolpolitiker som sade: Man får ju köpagodis åt sina barn, så varför kan man då inte betalaavgifter i skolan? Det är ett ytligt synsätt som är far-ligt och som riskerar att vidga klyftorna i Sverige.Fru talman! Vi har också fysisk investering i vä-gar och järnvägar för miljöns skull, för säkerhetensskull och för tillväxtens skull. Detta ligger också iåret som vi har framför oss.Slutligen, fru talman, så ska vi också hålla ihopSverige. ska vara rättvist. Alla ska vara med.Om alla är med så är integrationspolitiken central.Om alla är med så är regionalpolitiken central. Omalla är med så är ren fördelningspolitik också central.Vi ska se till så att rättvisan mellan olika människorökar. Det är viktigt för oss.Här ligger dagordningen för det kommande året:de äldres situation, barnfamiljerna, stressen i arbetsli-vet, investeringarna i både kunskap och forskning ochinfrastruktur. Dessutom har vi rättvisa och samman-hållning.Allt är meningslöst om vi inte orkarhävda det som är grunden för all politisk verklighetoch all politisk verksamhet, nämligen alla människorslika rätt och lika värde. Kamp mot rasism, kamp motfrämlingsfientlighet och kamp mot antisemitismkommer naturligtvis alltid att finnas som en gemen-sam sak som denna kammare ställer sig bakom. Den-na gemensamma ansats för döljer inte attsomligt skiljer.Fru talman! Vi ser fram emot en livaktig inrikes-politisk debatt . Tack!(Applåder)Anf. 51 BO ():Fru talman! Statsministern inledde med att reso-nera om . Jag har förstått att Stockholmsframgångar under den borgerliga regering som ledsav bekymrar Socialdemokraterna. Ochdet borde den väl också göra. I tidningen , som ligger det engelska nära, kanman nämligen läsa hur man beskriver delar av detsom händer i . Man skriver:I förverkligas dröm om attöppna dörrarna till den offentliga sektorn för privataföretag. vill förnya - ta till vara framti-dens möjligheter. går i motsatt rikt-ning.Låt mig ändå, fru talman, börja med att säga tillGöran , som ju ägnar mycket tid under ord-förandeskapet åt internationella uppdrag, att jag gerhonom mitt helhjärtade stöd när det gäller ambitionenatt söka en fredlig utveckling i Mellanöstern.Utfallet av den irländska folkomröstningen omNicefördraget är mycket oroande. Den är en följd avlågt valdeltagande och en obehaglig kampanj av na-tionalister och vänstergrupper. Det är en kampanj förslutenhet och nationell egoism. Detta leder till attEuropadebatten måste förnyas - där är vårt ansvargemensamt - och ta sin utgångspunkt i de grundläg-gande värden; frihet, demokrati och fred som ärgrunden för den europeiska unionen. Det är dags attta strid med de grupper som bekämpar öppenhet ochfri handel.Göteborgstoppmötet måste geklara besked om utvidgningen. Mötet mellan Europaoch måste ge en rejäl skjuts framåt för frihan-deln. Fri handel och fri rörlighet lägger inte baragrunden för fred, utan det leder också till ökat väl-stånd för alla.Det är visserligen för tidigt att utvärdera detsvenska ordförandeskapet. Men att vi inte deltar ieurosamarbetet är en sak som har märkts under denperiod vi varit ordförande, eftersom ,som finansminister, inte har fått leda deväsentliga och viktiga möten som hålls mellan län-derna som deltar i eurosamarbetet. Det har ocksåmärkts genom kronans instabilitet och fall. Vår frihetnär det gäller den egna valutan gör oss också utsattaom det finns en tveksamhet om vart kommeratt gå.Den senaste tidens kronförsvagning kan inte ba-gatelliseras, som regeringen försöker att göra. Deninnebär i realiteten en lönesänkning för alla Sverigeslöntagare, eftersom vår valuta blir mindre värd änandra länders. Det innebär en risk för inflation, ochdet innebär ett mindre omvandlingstryck när det gäl-ler förnyelsen av det svenska näringslivet. För attklara en stabil valuta och se till att vi kan få ett ökatvälstånd relativt andra länder krävs en medvetentillväxtpolitik - en sådan politik som redovisas av defyra borgerliga partierna i en gemensam reservationför att höja tillväxten. När det väl har lett till en stabi-lisering av kronan, är det självklart att snabbtska delta i det eurosamarbete som också kommer attleda till att vi får ett lägre pristryck i genombättre konkurrens. Det kommer att ge lägre priser förkonsumenterna.Fru talman! Från Europapolitik och valutapolitik- nog så viktigt - till den svenska vardag som GöranPersson framför allt uppehöll sig vid.Låt mig ta några bilder. 700 000 människor saknarjobb. Det är den högsta arbetslösheten i en högkon-junktur säger , och viker konjunktu-ren. En fjärdedel av alla elever lämnar grund-skolan utan godkänt betyg i alla ämnen, och vi harsett en ökande andel de senaste tre åren.I berättar ett pensionärspar i Täbyom fastighetstaxeringen: "här vet vinu inte om vi kommer att kunna bo kvar. Vi måste taav våra sparpengar för att klara oss ekonomiskt efterden här höjningen. "I en annonsbilaga från LO inför första maj sade enensamstående mamma: Jag jobbar heltid och ändåräcker pengarna aldrig.Barnfamiljerna kanske inte bara behöver GöranPerssons bidrag. Det vore nog bra om barnfamiljernafick chansen att klara ekonomin, att ha en marginalatt spara för framtiden och kunna välja i barnomsor-gen. Där ligger mycket av problemet, 1994 har antalet poliser minskat med 2 000.Samtidigt har misshandelsbrotten ökat med 20 000.Vi hörde rapporter om att antalet anmäldavåldtäkter har ökat.Vårdköerna är långa i de socialdemokratiskalandstingen. I kan man få vänta tre och etthalvt år på att få sin gråstarr opererad. I kan detdröja att få ett livmoderframfall opere-rat.Det vi ser är följden av en politik som bygger påhöga skatter, politisk styrning och begränsad valfri-het. Det är självklart att den utvecklingen inte kanbrytas av mer av samma politik. Det som i ställetkrävs är en modern politik som bygger på ökad val-frihet, mindre politisk styrning och lägre skatter,alldeles särskilt nu när vi ser att framtiden kommer attkräva än mer av individuell beslutsförmåga. Varjemänniska måste ha goda kunskaper. Varje människamåste ha en chans att bygga sin värld och sin framtid.Detta är grunden. Då krävs det en modernare politik.Glädjande nog finns det ansatser till förnyelseinom arbetarrörelsen. Inför kongresshäromveckan presenterades en rapport som tog ettrejält kliv framåt när det gäller att bejaka mångfaldinom vård och omsorg. Det är egentligen ganskanaturligt. har också gjort en undersökningbland dem som arbetar inom och privatäldreomsorg. Det visade sig att de som blev tillfråga-de ansåg att de hade bättre möjligheter att hinna medarbetsuppgifterna på ett tillfredsställande sätt och mertid för patienterna i den privata äldreomsorgen. Manansåg att man hade bättre möjligheter till kompe-tensutveckling och att påverka den egna arbetssitua-tionen i den privata äldreomsorgen. Det är klart attKommunal inser att för deras medlemmars bästa, ochdärmed för patienternas bästa, är det viktigt att mantar till vara allt det nya som kan komma och bejakarmångfalden i välfärden.Men på förklarade hur partiet ville ha det. Förnyelsen frös inne,och patronen på kunde stoppa ned sin par-tipiska.Varför var det så viktigt att lägga sig i Kommu-nals interna debatt? Det kan man fråga sig. Svaret harbiträdande partisekreteraren gett påKommunals hemsida: Han, dvs. , insågnaturligtvis vilken effekt det skulle kunna få på kon-gressdebatten. Men ville förhindra att mode-ratledaren skulle kunna stå i riksdagenstalarstol och vifta med rapport.Den här rapporten! Så talar den nya överheten.Politikens patroner på och i Rosenbad.Vad var det gjorde? Jo, för attundvika att få en debatt med mig ville han göra nå-gonting som är sämre för medlemmaroch sämre för människorna i . Det var juKommunals medlemmar som sade att det man villebejaka, som inte vill ha, skulle innebä-ra att man fick det bättre och kunde ge patienternabättre vård och omsorg. De som drabbas av den härinställningen är de som står kvar i vårdköerna. Förnågra veckor sedan - det vet väl alla riksdagsleda-möter - beslutade de fyra nordligaste landstingen, allasocialdemokratiska, att inte tillåta sina invånare att fåvård i andra landsting när det är köer hemma. I börjanav försvann vårdköerna när den borgerligaregeringen införde en vårdgaranti som Socialdemo-kraterna sedan avvecklade.De här exemplen gör med all önskvärd tydlighetklart för oss det sade, nämligen att detfinns en klar skillnad mellan de politiska alternativeni . Det ena, det leder, sätter denpolitiska makten främst. Vi sätter människornas be-hov främst.Det går igen när det gäller skolan. Vad är det re-geringen diskuterar? Jo, det är ju om friskolorna kanvara ett problem för kommunerna, som har uttryckt det. Det handlar om att inskränkamöjligheterna för föräldrar och elever att välja ävenom det skulle vara bättre för dem, trots att man vet attfriskolorna faktiskt också har lett till bättre kvalitet iden kommunala skolan.Det går igen när det gäller fastighetsskatten. Bos-se svar till det här paret som uttalade sig ien tidning om risken att inte kunna bo kvar var: Detär upp till var och en att bedöma hur stor del av in-komsten man vill använda till boendet. Det är upp tillvar och en. Nej, det är upp till . Detär som höjer fastighetsskatten mestdär den redan är högst. Det är somtalar om en begränsningsregel som innebär att allaska betala av sin inkomst i fastighetsskatt såsmåningom. Det är som gör att ,som är och bor i , ringertill oss säger: Jag är förtvivlad. Jag kan inte bo kvar.Det är orättfärdigt. Jo, på staten och statens pengar.Fastighetsskatten ska inte begränsas. Fastighets-skatten ska inte justeras. Fastighetsskatten ska slopas. (Applåder)Fru talman! behöver en regering som trorpå framtidens möjligheter och som kan möta dessautmaningar, inte en som längtar tillbaka till det för-gångna. behöver en regering som gör detmöjligt för var och en att arbeta, att leva på sin lönoch att leva på sin pension. behöver en rege-ring som förmår förnya välfärden och som kan åter-ställa förtroendet för att det som måste vara gemen-samt också fungerar väl.Fru talman! behöver en regering som sät-ter människorna före makten - en borgerlig regering.(Applåder)Anf. 52 Statsminister ()replik:Fru talman! Låt mig uppehålla mig vid Stock-holm. Jag tror att det är en viktig debatt. Det var ock-så den debatt vi förde på . Läsgärna rapporten, , och se vilken våldsamkritik som där riktas mot systemskiftet i Stockholm.Sedan hade vi också en debatt om mångfald. Detvill vi ha. Men vi är rädda för att släppa in vinstin-tresset i vården. Vi är rädda för en situation då vins-ten blir drivkraft. Vi tror att när väl börsens avkast-ningskrav sätts på sjukhus - det är ju dit ni styr, det ärdit ni vill - är vi snart i konflikter då vissa inte blirlönsamma att vårda och andra är det. Det är det de-batten handlar om. Där tar vi gärna en hård diskus-sion.Jag har ingenting emot om refererartill . Men varför inte läsa Dagens Ny-heter och beskrivningen av situationen i ,som vi ju ser . Varför inte gå ut och mötamänniskor i och känna deras oro överförlossningsvården, över kollektivtrafiken, över situ-ationen i barnomsorgen.Det är klart att det är attraktivt för Bo Lundgrenatt luta sig mot nu när Hague har fallit.Det finns ju inte så mycket att luta sig mot i Storbri-tannien för en moderat politiker, om jag ska varaärlig.Men det är och vår situation vi diskuterar.Jag är djupt oroad över den privatiseringsvåg somdrar fram. Jag är djupt oroad över en situation dåvinstintresset tränger sig in i vård och skola.Gärna mångfald, gärna det amerikanska systemetmed non-profit-företag. Men se upp för börsen i sjuk-hussalarna!(Applåder)Anf. 53 BO () replik:Fru talman! Anfall är bästa försvar, brukar detheta. Jag inser att socialdemokraterna har problemmed det som inträffar i ochkommun, och i kommunerna runtom . Jagredovisade hur Norrlandslandstingen inte vill ha frittvårdsökande och hur långa köerna är där. Det måstevara bekymmersamt för när köerna iStockholm minskar trots att staten ju fortfarande harett reglerat system. Det är bra, tycker jag, att omvärl-den och , som många gång-er hänvisar till, vill ta som exempel på hurman kan förnya sjukvården i . Denförnyelsen saknas ju för alla de människor som står iårslånga köer i de socialdemokratiska landstingen.Vi ska ha sjukvård i med gemensam fi-nansiering. Vi ska var och en betala efter vars och ensförmåga - inget för den som inget tjänar, mycket förGöran , för mig och andra som tjänar bättre.Vård ska man ha efter behov. Vi ska tillåta alla somvill - privata företag, personalkooperativ, landsting,alla som vill organisera vården - att erbjuda vård.Ingen ska, som vill, förbjudas efter-som finansieringen är gemensam och patientens be-hov styr hur man ska få vård. är systemet attpengarna går till politiker. Vi har ju sett vad somhände i . Så vill vi absolut inte ha det.Låt mig fråga : Vad anser GöranPersson egentligen om Norrlandslandstingens beslutatt inte låta sina medborgare välja att slippa vårdkö-erna?Låt mig fråga vad anser, om vi tit-tar på en annan frågeställning som är viktig. säger att arbetarrörelsen sviker skolan i endebattartikel i . Det räcker inte baramed mer resurser, som skolan säkert behöver. Detbehövs också annat. Tala om vad du egentligen villgöra, !(Applåder)Anf. 54 Statsminister ()replik:Fru talman! Norrlandslandstingen först.Det finns ingen i den här kammaren som tror i Norrlandslandstingens ledningar vill förmenasina invånare sjukvård. Vad de är rädda för är kostna-derna. De har inte pengarna. Det är så fak-tiskt ser ut.När man i storstadsområdet kan sänkakommunalskatten med hjälp av de statsbidrag vibetalar ut räcker pengarna inte till i det glest befolka-de , som ju också har en befolkningsned-gång. Det är det här det handlar om.Det svar som har på detta är att vifaktiskt berövar pengar genom att ha ettutjämningssystem som fördelar om, inte minst tillNorrland. Om upprördheten i det moderata lägret äräkta, se då till att vi är med och tillför extra resurserså att också norrlänningarna får den chans som andrafår. Det är så det fungerar. Den politiken vill vi driva.Vi slår vakt om det som kallas för den kommunalaskatteutjämningen.Sedan är det så här, och det går inte Bo Lundgrenin på: Behov är inte alltid samma sak som att ha för-måga att betala. Det är därför vi har den gemensam-ma sektorn. Annars hade ju marknaden redan sköttdet här. Då hade det ju varit så att den som betalar fårdet fixat. Behov har vi alla. De varierar, och vi harrätt att få dem tillgodosedda. Mångfald - gärna! Menvi ska passa oss noga för en drivkraft som heter vinsti börsens form. Gärna vinst i non-profit-företag somanvänder vinsten för att utveckla vården. Betala i såfall lite extra till sjuksköterskan och utveckla vårdre-sultatet. Men det finns en konflikt mellan börsensavkastningskrav och vårdens behov. Det måste vi se,och den debatten måste vi våga föra.Sedan kan man fly till , luta sig motBlair och göra andra saker. Men det är där vi kommeratt hamna, inte minst här i . Stockholmarnahar ju sett det. Läs den senaste SCB-undersökningen,Bo Lundgren.(Applåder)Anf. 55 BO () replik:Fru talman! Jag förstår att kännersig pressad. Det kan inte vara roligt att här i talarsto-len behöva medge var problemet i sjukvården i Sveri-ge ligger.Vi är överens om den gemensamma finansiering-en. Men vi är inte överens om vem som ska bestäm-ma över pengarna till vården. säger:Det ska landstingspolitikerna i göra. Det skapolitikerna i andra delar av landet göra. Jag säger: Detska människorna göra i samråd med de läkare, sjuk-sköterskor och andra de träffar. Det är människornasjälva som ska bestämma över pengarna. Däri liggerskillnaden.Om vi fullföljer det resonemanget lite grann - ochdet tycker jag är mycket intressant - kan vi funderakring vad som händer i de olika systemen. I Norr-landslandstingen är det ju givet. Man menar att detinte fanns pengar. Det var därför vi i de borgerligapartierna i socialutskottet sade: Låt oss nu omedelbartinföra en vårdgaranti. Vi moderater har anvisat peng-ar i vårt budgetalternativ för att beta av pucklarna iköerna. Låt oss göra detta. Det är rimligt, för då kanmänniskorna bestämma också i . Det tyckervi är rimligt.Göran tog problemet med förlossnings-vården i som ett intressant exempel.Vad var det som gjorde att vi fick problem när detgällde förlossningarna? Jo, det var det system somGöran försvarar. Det var ju det systemet somgjorde att i sin tidigare skepnad somlandstingsråd i stängde två förlossnings-kliniker, Löwenströmska och , med stöd avVänsterpartiet. Det var som bestäm-de över resurserna och vården, inte människorna.Nu håller den borgerliga majoriteten på att ändrapå detta och se till att vi får fler förlossningsplatser.Det tar tid. Men de håller på att jobba för att männi-skorna ska kunna välja och få det bättre. Det är därfördet inte finns några vårdköer att tala om i Stockholm.Men de är oerhört långa i Norrland.Vi vill ha en politik där människorna får bestäm-ma. vill ha en politik där han, BosseRingholm och landstingspolitikerna i be-stämmer. Då går det illa för människorna. Det ärSveriges problem.(Applåder)Anf. 56 () replik:Fru talman! Det är intressant att höra att BoLundgren tycker att det är människorna som ska be-stämma. Det är en bra utgångspunkt, tycker jag. Detbör väl vara själva grunden i politiken. Då skulle jagvilja höra hur har analyserat och reage-rat på resultatet i den folkomröstning som hölls iIrland . Jag har inte sett någonriktig moderat kommentar till detta. Människornabestämde ju där att de inte ville godkänna Niceför-draget, vilket ju enligt de andra fördragen, som män-niskorna väl delvis också har varit med om att be-stämma, innebär att detta fördrag faller och bör för-handlas om.Tycker att det här är ett folkomröst-ningsresultat som ska respekteras i den meningen nu måste gå till omförhandling, eller ska den härtypen av resultat godkännas bara när de går åt det hållsom man har inriktat sig på?Demokratin är ju över huvud taget en intressantfråga, och jag har hört många reaktioner på detta,också från . Jag får inte fråga honomnu men ska ta upp hur han serpå detta delikata problem.Människorna ska naturligtvis bestämma också ivården, som och nu hardiskuterat. Vi kan se att det där är en väldigt storskillnad mellan partierna och mellan höger- ochvänsterblocken. Är verktyget för människors möjlig-heter att bestämma medinflytande i politiken eller ärdet plånboken? Det är där skillnaden går. Väldigtmånga människor tycker ju att deras möjlighet attvara med och bestämma just är att få inflytande ge-nom politiken, att de själva kan välja sina politiskaföreträdare för att få det som de vill få gjort utfört, istället för att välja med plånboken eller portmonnän.Ser någon konflikt i detta?Anf. 57 BO () replik:Fru talman! Jag vet inte om jag talade tyst, menjag ägnade faktiskt inledningen av mitt anförande härjust åt att ta upp de problem som följer av folkom-röstningen i . Det är klart att man ska respekterafolkomröstningsutslag både i och i . Jagkonstaterar att ett rätt lågt valdeltagande och en gans-ka aggressiv och obehaglig kampanj, som har varitpräglad av slutenhet och nationell egoism, ledde tillomröstningsresultatet.Men utslaget finns där, och det innebär att alla visom inser att den europeiska unionen är världensstörsta fredsprojekt - och att de länder som sökermedlemskap gör det inte bara för att göra ekonomiskavinster utan också för att människorna ska ha chansatt röra sig fritt över gränserna - verkligen måste taupp en debatt och en strid med de krafter som GudrunSchyman stöder, med dem som i grunden är mindreför öppenhet och mindre för frihandel och som gärnaflirtar med rörelser som är tveksamma till den frihan-del som ger utvecklingsländerna en bra standard.Det är vidare intressant att höra hur GudrunSchyman definierar hur man ska kunna bestämmasom människa. Ska man bestämma genom plånbokeneller genom politik? Sjukvård och skola ska varanågot som vi finansierar gemensamt efter vars ochens förmåga. Man ska betala efter den möjlighet somman har att betala. Man ska få rätt till en god utbild-ning, något som inte finns över hela Sverigemen som vi vill att man ska ha i hela . Allaska också ha rätt att välja sjukvård, men inte genomGudrun . Det är ett misslyckande.