prot · GO09119 · 2001-06-01 00:00:00 — I det betänkande som vi nu ska be-handla, SfU15, behandlas sjukersättning och aktivi-tetsersättning i stället för förtidspension, jämte mo-tioner som väckts med anledning av propositionensamt några motionsyrkanden från den allmänna mo-tionstiden. Jag vill inleda med att yrka bifall till för-slaget i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Propositionen kan ses som en del i reformeringenav ålderspensionssystemet och en del i processen föratt ge ökade förutsättningar för stora grupper att kän-na större närhet till hela samhällslivet. I stället för attenbart utbetala ekonomiskt stöd till den enskildeindividen ska landets försäkringskassor aktivt stödjaoch skapa förutsättningar för att ge hjälp till aktivite-ter som stärker den enskilde. Begreppen förtidspen-sion och sjukbidrag utmönstras, och ersättningen vidlångvarig och varaktig medicinskt grundad arbetso-förmåga benämns sjukersättning respektive tidsbe-gränsad sjukersättning.För personer föreslås att er-sättningen benämns aktivitetsersättning. För dengruppen ska försäkringskassorna vara skyldiga atterbjuda den som beviljas aktivitetsersättning möjlig-het att delta i aktiviteter. Dessa aktiviteter kan utgörasav utbildningsinslag för att ge dem som önskar möj-lighet att slutföra grund- och gymnasieutbildning.För att skapa en helhet i systemet föreslås juste-ringar vad gäller vissa åldersgränser inom ramen förersättningssystemet. Sjuksersättningssystemet om-fattar både en inkomstrelaterad sjukersättning elleraktivitetsersättning och ett grundskydd i form avgarantiersättning. Garantiersättningen föreslås varaåldersrelaterad för personer mellan 19 och 30 år.Därefter ska garantinivån utgöras av 2,40 prisbasbe-lopp.Reformen ska träda i kraft år 2003.Övergången mellan systemen ska för den som uppbär förtidspension ske genom en engångsin-sats. För att skapa helhet i systemet förväntas rege-ringen att återkomma med förslag vad gäller såväl detsamlade bostadsstödet som försörjningsstödet tillgrupper som på grund av kort försäkringstid i Sverigefår låg garantiersättning. Det gäller också studiefrågorkopplade till rehabiliteringsåtgärder samt samordningav skatte- och avgiftssystem.Övergången från nuvarande förtidspension tillsjuk- och aktivitetsersättning beräknas för den enskil-de inte medföra några ekonomiskt drastiska föränd-ringar. Mindre höjning respektive sänkning av ersätt-ningsnivåerna kan dock förekomma. Avgörande förersättningen kan vara kommunalskatt och civilståndoch förhållandet att man efter fastställt ersättnings-belopp förändrar sin situation och boendeort.Den tekniska framräkningen av ersättningen skagöras på ett sådant sätt att det mest förmånliga för-hållandet ska gälla för den enskilde.I utskottets behandling kan konstateras att betän-kandet har en bred förankring. Betänkandet har, somjag har nämnt, till en del sin grund i det re-formerade pensionssystemet som i sig självt har enstark uppslutning bakom sig.Synen på att ge den långtidssjukskrivna en möj-lighet till ett aktivare liv genom stöd från försäkrings-kassan är också central för hela utskottet.Med anledning av betänkandet har dock ett antalreservationer och särskilda yttranden avlämnats. Jagska i korthet försöka belysa utskottsmajoritetens synpå några av reservationerna.Moderata samlingspartiet påtalar det kan finnas brister i den sammanlänkning aversättningar från de olika system som finns, och attenskilda härigenom kan komma i kläm. Utskottsma-joriteten ser detta förhållande, men konstaterar att detskyddsnät som byggts upp väl täcker in problemati-ken. De yttersta skyddsnäten ska endast i undantags-fall behöva nyttjas. I 2000/01:SfU1 belyste utskotts-majoriteten situationen, och konstaterade då att sam-hällsutvecklingen ställer krav på en kontinuerlig ut-veckling och förnyelseprocess vad gäller trygghets-systemen.Jag konstaterar med glädje undersenare år väckta intresse för välfärdssamhället ochtrygghetssystemen. Tyvärr tvingas jag dock konstate-ra att det i störst utsträckning är de på socialförsäk-ringsområdet aktiva som intagit dennaställning. Den tanke om systemskifte av nyliberalkaraktär som finns hos stora delar av moderatpoliti-kerna i landet i övrigt ger uttryck för en annan syn påvälfärdssamhället.Centerpartiet skriver i en reservation om principenför grundtrygghet. Utskottet har tidigare behandlatdenna fråga, och med stor majoritet avvisat förslagom grundtrygghet enligt modell.Folkpartiet skriver i sin reservation nr 3 om beho-vet av en bred uppgörelse mellan partierna om ensocialförsäkringsreform. Förslaget bygger på en tankeom tre "riktiga" försäkringar: sjuk-, pensions- ocharbetslöshetsförsäkring. Dessa ska vara obligatoriskamen fristående från statens budget. I reservationenutvecklas förslaget ytterligare. I betänkandet klargörutskottsmajoriteten för samspelet mellan olika delarav trygghetssystemet. Utskottsmajoriteten ser i daginte förutsättningar för den socialförsäkringsreformsom föreslår.Miljöpartiet vill i sin reservation utveckla grun-derna för nedsättningen av arbetsförmågan. Ut-skottsmajoriteten konstaterar att problematiseringenoch synen på grunderna för nedsättning av arbetsför-mågan samt reservationens övriga delar ej behandlatsi propositionen.Kristdemokraterna vill genom sin reservation in-föra ett system med flytande procentsats mellan 25och vad gäller ersättning från systemet i ställetför dagens hel, tre fjärdedels, halv och en fjärdedelssjukpenning. Utskottet konstaterar i betänkandet atten sådan ordning skulle innebära svårigheter vidsjälva bedömningen av graden av nedsättning i ar-betsförmågan och dessutom medföra stort merarbeteför försäkringskassorna.Miljöpartiet påtalar i sin reservation sin syn påden nyprövning som ska ske vad gälleraktivitetsersättning. Utskottet ser den uppföljning ochnyprövning som ska ske som en för denenskilde positiv och offensiv handling. I betänkandetframgår vidare att den nyprövning som ska ske görspå ett sätt som inte skapar onödig oro för den enskil-de.I två reservationer belyses frågan om innehålletoch formerna för aktiviteter inom ramen för aktivi-tetsstödet. Utskottet konstaterar att formerna för akti-viteterna ska utformas i mycket nära anslutning tillden enskilde och så att den enskilde kan få stöd i sinaställningstaganden. Förslagen i propositionen anserutskottsmajoriteten väl tillgodoser de yrkanden somframförs i motioner och i reservationerna.Slutligen skriver i en reserva-tion att försäkringskassorna genom förändringenkommer att ha behov av såväl resurser som kompe-tensutveckling vad gäller personalen. Den arbetsbe-lastning och det behov av kompetensutveckling som gäller på landets försäkringskassor har på olikasätt påtalats för utskottet. Det är för utskottet känt atteftersläpningen av den teknikutveckling som plane-rats för kassorna medfört problem. Det fortfarandeökande ohälsotalet medför en mycket hård arbetsbe-lastning på kassorna - en belastning som innebär attäven kassorna får förhöjda ohälsotal. Förhållandetinger naturligtvis viss oro. Utskottet utgår dock ifrånatt regeringen, som anges i propositionen, återkom-mer i frågan så snart som möjligt.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till för-slaget i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 9 BO () replik:Herr talman! Det gläder mig att upp och resonerade lite grann om vår reservationnr 3 som är en principiell reservation där vi utvecklarhur ett framtida socialförsäkringssystem skulle kunnase ut. Där nämner vi också att vi tycker att det vorebra med en bred uppgörelse om detta. Jag nämndeockså i mitt anförande att regeringen skulle kunnabjuda in de övriga partierna till överläggningar för attse om vi skulle kunna få till stånd några sådana.Jag har lite svårt att förstå skälen till att det häravvisas från socialdemokratiskt håll såväl i ut-skottstexten som i svar. Jag harmånga gånger undrat varför man har varit så skeptis-ka mot detta. har vi sett att det som gjordespå ålderspensionssidan gav ett resultat som såvälSocialdemokraterna som vi i och de treandra partierna som står bakom detta känner sig rättnöjda med. Metoden att resonera om det gemensamtför att se om man kan komma fram till något skulle jukunna vara någonting.Herr talman! har jag trott att det har att gö-ra med att Socialdemokraterna inte vill resonera omarbetslöshetsförsäkringen som en socialförsäkring däralla ska vara med. Och ibland har jag trott att det haratt göra med att man inte kan tänka sig att den skullevara självständig från statsbudgeten och att det ärFinansdepartementets direktiv som gäller på den härpunkten.Det skäl som anförs i utskottsbetänkandet är, så-vitt jag förstår, framför allt samspelet mellan försäk-ringarna, dvs. tanken att det kan vara så att om ar-betslösheten stiger snabbt, som ,kanske sjukförsäkringskostnaderna minskar. Jag harlite svårt att förstå det resonemanget. Det vore intres-sant att höra utveckla varför detskulle tala emot att ha tre självständiga försäkringar.Anf. 10 () replik:Herr talman! I utskottsbetänkandet har vi försöktatt visa på den situation som råder och de kon-sekvenser som en förändring skulle innebära. Folk-partiets förslag är på inget sätt nytt. Vi behandladefrågan i samband med SfU1 för inte alltför längesedan. I den diskussionen påtalade självden vana som han och har av ganskalånga handläggningstider och beredningar av en heldel ärenden.Frågan är som sagt var inte ny. Vi känner den.Den finns naturligtvis med i en process. Men vi ärkanske vana vid långa handläggningstider och långaberedningstider. kanske kan leva efterprincipen att spottar man på stenenså blir den till slut blöt. Vi får väl se om resultatetnågon gång blir att vi möts i utskottet och för diskus-sionen.Anf. 11 BO () replik:Herr talman! Jag trodde ju inte att jag skulle bligenomskådad så snabbt. Det handlar förstås om attjag spottar på stenen i förhoppningen att den till slutska bli blöt. Det brukar ju ta lite tid när man har attgöra med socialdemokrater, men jag har inte gett upphoppet.Anf. 12 () replik:Herr talman! Vår erfarenhet av i såväloppositions- som majoritetsställning är ju inte den, attdet är de hastiga beslutens parti vi diskuterar med.Anf. 13 () replik:Herr talman! talar om att försäk-ringskassan ska stärka den enskilde och se till denindivid som har drabbats av sjukdom. Jag tolkar detså att ska ge stöd och hjälp i denaktuella situationen. Jag vill därför fråga , som företräder utskottsmajoriteten, vilka pro-blem han ser med att en försäkringskassetjänstemanarbetar efter fria procentsatser när det gäller sjuk-skrivning i stället för kvarter av den aktuella sjuk-skrivningen. Jag tycker att detta är lite patetiskt när vinu har gått in i en datorvärld. Man borde i ställetkunna ta hela arbetsdagar. Då handlar det plötsligt omfemtedelar av en normal arbetsvecka, dvs. 20, 40, 60och . Det borde vara betydligt enklare för ensjukdomsdrabbad person att få stöd från försäkrings-kassan.Jag har flera exempel på personer som har fått denhär rekommendationen från såväl läkare som försäk-ringskassa. De skulle gärna se att man fick arbeta tredagar, men systemet omöjliggör detta. Min fråga är:Glömmer utskottsmajoriteten bort individen? Ser maninte alls att det finns en människa bakom personnum-ret?Anf. 14 () replik:Herr talman! Vi har försökt att belysa detta i be-tänkandet. Det är möjligt att det är kortfattat, men vihar ändå belyst problemet. Det handlar inte bara omkassapersonalens handläggning, utan det handlarockså om att läkarnas bedömning av nedsättningen avarbetsförmågan måste vara med i den bedömningen.Som vi ser det uppstår det då problemmed att hantera en flytande skala. Det kanske är så attvi får göra en annorlun-da bedömning, men utskottsmajoriteten ser intenågra förutsättningar för att göra den bedömning somKristdemokraterna framför i reservationen.Anf. 15 () replik:Herr talman! Det ligger nästan ett löjets skimmeröver det här svaret. har vi möjlighet att göra denhär förändringen. Vi har frågan uppe till debatt ochbehandling. Då ger man bara svaret att detta tänkerman göra . Det kommer att vila en skamöver oss som fattar beslut om detta.Jag vill återigen lyfta fram frågan. Ska vi inte setill individen? Ska vi inte se till människan som finnsbakom personnumret?Jag frågade också om förtroendetför individen, och då tänker jag på de här olika akti-viteterna. Det vore bra att också få en kommentar tillom vi ska se med förtröstan på individens möjlighetatt själv få vara med och påverka vilka insatser somska ske.Göte tar upp detta med försäkrings-kassornas tuffa situation. Men man borde ändå lyftafram möjligheten att titta på individens situation ochse till personens egna behov och önskemål, såväl ibedömningen av aktiviteter som när det gäller pro-centsatserna.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag förstår att intevar med vid beredningen och behandlingen av ären-det i utskottet. I betänkandet framgår det ganska klartatt kassorna ska sätta personen och individen i cent-rum. Man ska i nära samarbete med individen hitta delösningar som är bäst.Jag sade också i mitt anförande att det ska ske enoffensiv och väldigt positiv behandling av individen.Därigenom upplever jag att vi på ett fullgott sätt till-mötesgår de synpunkter som Kristdemokraternaframför i sin reservation och sitt resonemang.Kenneth sade att det vilar ett löjets skimmeröver diskussion om att något ska beslutas i framtiden.Jag sade inte att det ska beslutas . Jag sadeatt vi kan titta på hur detta kan bedömas i ett framtidaställningstagande. Men just nu ser vi problemen försåväl kassorna som de handläggande läkarna, när detgäller att göra de bedömningar som Kristdemokrater-na framför i sin reservation, som så stora att vi inteser några möjligheter att tillmötesgå den reservationoch det synsätt som framför.Anf. 17 ()replik:Herr talman! Jag var med vid behandlingen avärendet i utskottet, men har vissa farhågor i alla fall.Det står nu t.ex. att man inte ska behöva känna oro.Dialogen mellan försäkringstagare och försäkrings-kassa ska ske i mycket nära samarbete osv. De härfarhågorna är ingenting som jag har hittat på, utan jaghar fått höra detta från funktionshindrade människorsom jag har träffat och från handikapporganisationer.Därför känns det mycket nödvändigt att de sätts påpränt. Detta är någonting som man måste jobba vida-re med.De som jag pratade med sade också att de var väl-digt glada över att det här förslaget kom. De ville förallt i världen att man skulle stödja det, men det finnsmycket övrigt att önska.Många människor i den här situationen har erfa-renheter av omprövningar och kontroller. Man skullevara mycket mer nöjd om hela kontrollsystemet blevnågot slags uppföljning hos alla parter i stället. Detskulle helt sonika vara en uppföljning av hur det hargått, vad har inte gått bra och hur kan vi göra i stället.Anf. 18 () replik:Herr talman! har vi haft en lång dis-kussion i olika forum om att läsa material på olikasätt. Man kan naturligtvis läsa betänkandet på ettpositivt sätt och på ett negativt sätt. Mitt och majori-tetens sätt att läsa det är, som framgått av debatten,positivt. Vi ser detta som ett offensivt och bra fram-steg när det gäller att möta denna grupp av männi-skor.Utskottsmajoriteten och har tydligenolika syn på professionalismen hos kassornas hand-läggare. Jag tror att vi genom utbildningsinsatser ochgenom den kompetens som finns hoskassornas handläggare kan möta detta och se det somjust det positiva inslaget för att hjälpa människor attmöta samhället på ett betydligt bättre sätt än mankanske har haft möjlighet till.Anf. 19 ()replik:Herr talman! Jag vill på intet sätt göra ned försäk-ringskassans personal. Det var inte alls meningen.Vad jag menar är att man behöver mer resurser påförsäkringskassorna för att hinna med detta och föradenna dialog på ett väldigt bra sätt.Sedan kan man läsa betänkanden på ett positivteller på ett negativt sätt. Och detta ser väldigt positivtut när man läser det. Men det finns ju också erfaren-heter av att det ibland är väldligt stor skillnad mellanhur bra det står att det är och hur det blir i verklighe-ten. Och jag känner mig faktiskt skyldig att påpekadessa saker så att vi tillsammans sedan kan hjälpas åtatt se till att det verkligen blir så bra som det står attdet ska bli.Anf. 20 () replik:Herr talman! Vi har tagit emot dessa synpunkteroch signaler från . De är naturligtvis medvid bedömningen när det gäller att ge signaler såvälut till kassorna som till de berörda individerna, depersoner som ska komma i åtnjutande av den möjlig-het som betänkandet ger.Efter att vi har fattat beslut om detta ärende i dagfår vi se till att vi tillsammans för ut detta budskap påett positivt sätt och möter dessa människors oro pådet sätt som framför. Och dettror jag att vi tillsammans kan göra och just visa påden offensiva handling som vi ser att betänkandet ochpropositionen utgör.Anf. 21 ():Herr talman! Detta betänkande behandlar rege-ringens proposition Sjukersättning och aktivitetser-sättning i stället för förtidspension. Det handlar omnya regler för beräkning av ersättning till personersom drabbas av långvarig eller varaktig medicinsktgrundad nedsättning av sin arbetsförmåga. Precis somhar sagts här tidigare så föreslås det för dem som äryngre än en aktivitetsersättning. Det är tänkt attdessa ersättningar framgent ska tillhöra sjukförsäk-ringssystemet.Först ska jag säga att vi i står bak-om detta betänkande. Men fullt ut nöjda är vi inte.Därför har vi ett särskilt yttrande i betänkandet. Idetta särskilda yttrande lyfter vi fram principen att enallmän försäkring ska omfatta hela befolkningen. Jagåterkommer till detta lite senare.Jag tänker nu gå in på ett avsnitt i betänkandetsom heter "Tidsbegränsad aktivitetsersättning ochaktiviteter". Det är viktigt att försäkringen vid långva-rigt nedsatt arbetsförmåga verkar för att aktivitet ochinte passivitet lyfts fram. Detta främjas genom försla-get om aktivitetsersättning för personer upp till ,likaså genom förslaget om att unga personer sombehöver förlängd skolgång på grund av ett fysiskteller psykiskt funktionshinder ska kunna få hel ersätt-ning t.o.m. gymnasienivå utan att arbetsförmåganprövas.Vi kommer då till frågan: Vad händer efter gym-nasiet? Hur många som är i den här situationen vågargå vidare med eftergymnasiala studier? För oss iVänsterpartiet är det en viktig fråga som måste redasut. Vi nöjer oss dock med att vi i utskottsmajo-riteten tydligt uttalar att utskottet förutsätter att rege-ringen kommer att bereda denna fråga vidare ochåterkomma med förslag.Jag ska då gå över till att tala om det särskilda ytt-randet. Vi tar där upp frågan om kravet på aktuellförsäkring vid försäkringsfallet samt försäkringstid iSverige. Det leder till att personer med utländsk här-komst som inte uppfyller dessa krav inte kommer attfå någon eller endast en mycket låg garantiersättning.Denna garantiersättning är alltså annars grundskyddeti det föreslagna sjukersättningssystemet för dem sominte har haft några förvärvsinkomster eller som harhaft låga sådana innan arbetsförmågan blir nedsatt.I sammanhanget är det intressant att titta på en delremissinstansers svar under just detta avsnitt. Det ärinte vilka som helst som har svarat. Det är ganskatunga remissinstanser.Jag ska börja med som anser attdet är märkligt att EU-medborgare som är bosatta iSverige ska ha större rätt till ersättning än invandradesvenska medborgare.Socialstyrelsen anser att principen om en allmänförsäkring som omfattar hela befolkningen även skagälla ersättning till dem som har långvarig eller var-aktig nedsättning av arbetsförmågan.Handikappombudsmannen för fram att det ärprincipiellt fel att de som får en nedsättning av arbets-förmågan före ankomsten till inte har rätt tillden garanterade nivån.Handikappförbundens samarbetsorgan och fleraandra handikapporganisationer är också kritiska.Integrationsverket, , , HSO m.fl. är alltså kritiska idetta fall. Detta måste vi ta fasta på ordentligt.Men avser regeringen att återkomma med förslagtill lösning i denna del? Vi från villändå här varna för att det kan bli en utveckling därsärskilda behovsprövade system skapas för invandra-de personer och då med låga ersättningsnivåer. De lärju knappast bli högre.Vänsterpartiet anser återigen att principen om enallmän försäkring ska omfatta hela befolkningen. Jagska kortfattat komma in på att det i och för sig intebara är den här ersättningen som i slutändan är avgö-rande för individen utan alla regelsystem som kankomma i fråga och hur de samverkar.De reformerade reglerna för bostadstillägg förpensionärer kommer att påverka resultatet för demsom omfattas av sjukersättning och aktivitetsersätt-ning. Dessa regler har regeringen tagit fram inomGenomförandegruppen, vilket innebär att innehållethar varit okänt för oss i när vi har för-handlat om frågan om sjukersättning och aktivitetser-sättning. Det är en problematik som vi har tagit upp iandra sammanhang också, att vi är med och svarar förhelheten men inte kan påverka delar i denna.Herr talman! Vi i väntar med in-tresse på förslag från regeringens sida om hur manska lösa frågan för invandrade personer som inte blirkvalificerade.Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkan-de.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )4 § Omskärelse av pojkarFöredrogssocialutskottets betänkande 2000/01:SoU17Omskärelse av pojkar (prop. 2000/01:81).Anf. 22 (mp):Herr talman! Regeringens förslag som behandlas idetta betänkande handlar om en reglering av huromskärelse av pojkar ska utföras. Men huvudfråganborde egentligen vara om omskärelse av pojkar överhuvud taget ska förekomma. Men regeringen tar inteställning till detta.Viktiga frågeställningar som jag nu här vill talaom är: Ska vi ha en total anpassning efter religioneroch sedvänjor, eller ska vi se till barnens bästa ochbarnkonventionen? Jag tycker att dessa frågeställ-ningar borde ha tagits upp i inledningen till betänkan-det.Jag anser att barn har samma rätt som vuxna tillegen religionsfrihet och kroppslig integritet. Det är enegen individ. Det är alltså inte barnen som man hartagit hänsyn till i första hand utan de vuxnas religi-onsfrihet och sedvänjor. Jag anser att vi ska se tillbarnens bästa och som säger attbarn ska skyddas mot våld och övergrepp och att allastater avskaffa traditionella sedvänjor som kan skadabarn.Herr talman! Omskärelse är ett smärtsamt in-grepp. Det gör ont såväl under ingreppet som underläkningsprocessen. Dessutom är ingreppet irrepara-belt.I regeringens och utskottets förslag tas ställningför religion och sedvänja, men man vill inte att smär-tan ska vara så stor och föreslår därför smärtlindring.Tanken över huvud taget att religion ska räcka föratt ska godkänna ett kirurgiskt ingrepp påförsvarslösa är egentligen både principiellt och sakligtupprörande. Barnen kan inte välja. De kan välja reli-gion som ungdomar och vuxna, de kan ta sig in i ochut ur kulturella mönster, de kan ta konsekvenserna avsin tro och de kulturella mönster de ställer sig bakom.Det kan inte barn.Jag tycker att det borde vara självklart att väntamed ingreppet till barnet blir vuxet och självt kanbestämma. Det är svårt att försvara ett smärtsamtkirurgiskt ingrepp som sker på en viss människa utandennes samtycke.Det smärtsamma ska som sagt nu åtgärdas så attpojkar ska omfattas av smärtlindring. Pojkar på tvåmånader ska dessutom få en legitimerad läkare somutför ingreppet, men det ska räcka med en kontroll avlekmännen som utför ingreppet före . Men att gossebarn under två måna-der ska undantas är helt emot. Just på såsmå barn är det tvärtom oerhört viktigt att en legiti-merad läkare utför både rätt bedövning och självaingreppet. Komplikationer vid smärthanteringen ärinte ovanliga på små barn. Lagförslaget i denna del ären total eftergift åt religiösa krav.Jag inser, herr talman, att det är svårtatt införa ett förbud, eftersom handlingen är oerhörtsymboliskt laddad, men min önskan är att omskärelsepå sikt kommer att försvinna genom diskussion ochgenom att ytterligare steg tas för att minska fenome-net.