prot · GO09107 · 2001-05-09 00:00:00 — Det gäller hemliga handlingar i säkerhetspolitisktsamarbete, brist på meddelarfrihet och en kultur somförsvårar för medborgare och deras ombud att taställning till det som pågår genom att information heltenkelt är så svåråtkomlig.Alltså: På ett antal områden går EU mot en ut-veckling som åtminstone inte majoriteten av detsvenska folket omfattar med någon större entusiasm.Även om vi här i bland partierna äröverens om att motarbeta en viss utveckling, att för-hindra ett dåligt förslag eller att stå för någonting somvi tycker skulle förbättra EU:s legitimitet och demo-kratiska funktion, så finns det en inneboende dynamiki den europeiska unionen som tydligen gör det svårtför vår regering att stå fast vid de uppfattningar somvi har varit överens om.Vi behandlar just nu en fråga som proklameradeshögtidligt i , nämligen en s.k. stadga för grund-läggande rättigheter. Vi anser att den är ganska onö-dig, och det är inte bara uppfattning,utan det är en uppfattning som råder bland så gottsom alla partier i . Från börjanvar vi emot den här stadgan. Men vi kunde inte riktigtförhindra att den antogs under högtidliga proklama-tioner, utan vi flyttade försvarsgränsen och sade attden inte ska vara juridiskt bindande. Nästa försvars-gräns blir naturligtvis att ta ytterligare ett steg bakåt.Då får vi en egen EU-stadga som konkurrerar medden konvention för mänskliga rättigheter som står för och som har anslutit sig till.När det gäller synen på Europapartier har man ettuppifrånperspektiv på bildandet av partier. I stället föratt människor sluter sig samman för att förändra sam-hället är det någonting som ska proklameras uppifrån.Det kommer också att fattas beslut av som går vidare till ministerrådet och somhandlar om att dessa Europapartier ska få del avganska stora ekonomiska medel genom att de bildaspå EU-nivå.Det finns inte heller några exempel på att unionenhar utvecklats i mer demokratisk riktning eller i rikt-ning mot mellanstatlighet. Däremot finns det alltförmånga exempel på att överstatligheten har ökat.Fru talman! Det här betänkandet är i stort settenigt. Men det beror på att sakfrågorna om EU:sframtid inte behandlas i det. Varje yrkande om för-ändringar har besvarats med hänvisning till att mananser att det är viktigt att det svenska folket nu dis-kuterar och debatterar dessa frågor. Så småningomska komma tillbaka för att fastställa ensvensk position, och det är oerhört viktigt.Vi får inte överlåta åt regeringen att bara fortsättaatt trampa i de hjulspår som i slutändan leder till enfederal statsbildning i . Vi måste förhindra ensådan utveckling. Uppgiften framöver är att återeröv-ra demokratin, att minska EU:s makt och att stärkamedborgarnas möjligheter till makt och inflytande.Anf. 4 ():Fru talman! Europatanken föddes i en innerliglängtan efter fred på en av krigets fasor förödd konti-nent. Receptet för freden blev att skapa stabilitetgenom dialog och ett på lag grundat samarbete medstarka institutioner.Receptet har varit framgångsrikt, och den europe-iska familjen är nu på väg att enas. manifesterarvi vårt stöd för den europeiska familjen. Det är enfamilj som har tillhört, med eller mot sinvilja, de . Framför allt är detta engemenskap av värden och idéer.Fru talman! Därför blir man beklämd när företrä-dare för två av partier konsekvent förnekaroch smutskastar denna gemenskap. Vi ser enväxande vänsterpopulistisk rörelse i , och förden delen även i andra länder. Den har minst sagtgrumliga ideal. Genom att ta avstånd från såväl glo-balt som europeiskt samarbete förespråkar man ipraktiken en världsfrånvänd isolationism. Man före-språkar till synes enkla lösningar: nej till EU, nej tillfrihandel. Man accepterar inte att tar sittansvar för gemensamma ansträngningar attbygga fred och välstånd för sina medborgare.De enkla lösningarna är falska. Sanningen är denatt vi måste engagera oss i ett samarbete på de arenorsom för tillfället erbjuds, även om de inte är heltperfekta. är EU den utan jämförelse bästa möj-ligheten för att lösa gränsöverskridande pro-blem som exempelvis miljöförstöring och internatio-nell brottslighet.Fru talman! EU har med tiden getts allt störreuppgifter, i takt med internationaliseringen av politikoch ekonomi. Med ett ökat ansvar på alltfler politi-kområden måste också unionens funktionssätt löpan-de reformeras. En reformering krävs för att öka detfolkliga förtroendet för unionen och för ökad effekti-vitet i beslutsfattandet. När EU nu utvidgas till attomfatta uppemot 27 medlemsländer blir behovet avreformer uppenbart.Reformerna måste bli genomgripande för att ska-pa en ny och bättre union. Det behövs någon form . Den s.k. gemenskapsmeto-den, som innebär en på lag grundad demokratisksamarbetsform, måste förbli central för EU.Fru talman! Vi kristdemokrater känner en viss oroinför hur dagens EU-samarbete fungerar, ett samar-bete som har vidgats till att omfatta alltfler nya ochkänsliga politiska områden, t.ex. sysselsättningspoli-tik och säkerhets- och försvarspolitik. Det problem viser är att alltmer av EU:s dagordning sköts medmindre tyngd på de sedvanliga institutionerna. I stäl-let är det regeringarna som på toppmöten tar beslutsom inte alltid är väl förberedda. Detta innebär en riskför demokratin och kontrollen av EU:s makt.Principen för EU:s arbete är ju en maktfördelningmellan , kommissionen och mi-nisterrådet som ska garantera insyn och ett demokra-tiskt inflytande från folkets valda representanter. Vianser att den kunskap som kommissionen och parla-mentet besitter bättre måste tas till vara, men tyvärrmärks en tydlig vilja från vissa håll att centraliseraalltmer makt till ministerrådets slutna överläggningar.Fru talman! Är det så att dagens nationella ledarehar förlorat engagemanget för Europatanken och istället väljer ett fokus på sig själva? Europatankeninnebär ju att sätta vår gemensamma framtid överegennyttan och det egna maktbegäret. Förlorar videtta engagemang kommer vi att förlora mycket.EU behöver en form av konstitution. En sådan kanse ut på många olika sätt, men den måste bli enklareoch mer lättförståelig än dagens snårskog av regel-verk. Om människor lättare kan förstå hur unionenfungerar och vilka uppgifter den har kommer förtro-endet för EU hos oss medborgare också att öka.En konstitution bör innehålla målen för EU:sverksamhet - fred och säkerhet, den inre marknadenm.m. Även nya mål måste skrivas in, inte minst attunionen ska främja en långsiktigt hållbar utvecklingekonomiskt och miljömässigt. Vidare bör en sådankonstitution också innehålla beslutsregler, att man föreffektivitetens skull bör kräva att fler beslut ska fattasmed kvalificerad majoritet. Enhällighet innebär enalltför stor risk för skadliga blockeringar, speciellt nunär medlemsantalet stiger uppåt 27. Ett exempel därmajoritetsbeslut behövs är miljöstyrande avgifter påkoldioxid.Fru talman! Dagens svårförståeliga system medflera olika beslutsmodeller - medbestämmandeförfa-rande, samtyckesförfarande och samarbetsförfarande- måste ändras till en enkel och tydlig beslutsgång.En konstitution bör även innehålla en bestämmel-se om hur förändringar och tillägg i konstitutionenkan göras på ett regelmässigt sätt. De senaste årenskalabalik under regeringskonferensernas nattmang-lingar måste undvikas.Konstitutionen bör också tydliggöra var gränsernaför EU:s kompetens går. Kanske kan det göras mednågon form av principdeklaration över olika kategori-er av beslut som EU bör ges ansvar för. De ska varaav karaktären nationsgränsöverskridande beslut ochpolitikområden.Det finns en inneboende tendens i EU-samarbetetatt successivt absorbera mer och mer beslutsmakt,vilket måste motverkas. Subsidiaritetsprincipen, attfatta beslut på den för medborgarna bästa nivån,måste vara en ledstjärna för EU:s arbete i förhållandetill nationerna. För att den verkligen ska komma tillanvändning borde subsidiaritetsprincipens tillämp-ning preciseras bättre. Dessutom behövs en pröv-ningsmekanism för att följa upp att subsidiaritetsprin-cipen efterlevs.EU behöver avgränsa och fokusera sitt arbete ochsitt ansvar. Unionen ska göra rätt saker bättre.Fru talman! En konstitution är inte detsamma somatt göra EU till en stat eller en federation. EU börförbli unikt som en hybrid av mellanstatliga och över-statliga beslutsformer. Även fortsättningsvis bör detvara medlemsstaterna själva som ger beslutsmakt åtunionen. Naturligtvis måste de små staternas ställningvärnas särskilt.Fru talman! En konstitutionalisering handlar tillsist om att göra unionen mer lättbegriplig, att stärkademokratin, att göra unionen mer handlingskraftigdär så behövs. Bara om EU kan lösa våra gemen-samma problem kommer medborgarna att godkännadess värde.Fru talman! Med detta ber jag att få yrka bifall tillutskottets förslag till beslut i betänkandet.Anf. 5 ():Fru talman! , på , ska vi integlömma blodiga historia. Tvärtom ska vi dralärdom av historien. Men ligger tyngdpunktenändå och på EU:s och framtids-frågor.EU liksom andra regioner står inför en mängd ut-maningar, utmaningar som drivs på av globalisering-en och kunskapsekonomin vilka kräver förändringar.Andra stora utmaningar är förstås hur vi ska klaraav utvidgningen, den folkliga förankringen, fred,säkerhet och stabilitet i . Hur ska mänskligarättigheter och en fredlig utveckling i hela Europakunna säkras? Klarar vi av utvidgningsprocessen?Hur ska hantera antidemokratiska strömning-ar i form av högerpopulister, nazister och vänsterex-tremister? Hur ska den internationella brottsligheten,handeln med och exploateringen av kvinnor och barnstoppas? Hur hanterar vi förskjutningen av ålderspy-ramiden i ? Hur ska hantera miljöfrå-gorna och arbetet med regional balans? Hur ska Eu-ropa kunna ta ett större globalt ansvar såväl för fat-tigdomsutrotning som för fred och säkerhet i världen?Inom alla de här områdena pågår arbete och pro-cesser där vi i har ett stort ansvar, alldelessärskilt nu , men också iframtiden. Jag tänker särskilt på utrikes- och säker-hetspolitiken, där EU nu är på väg att ta ett störreansvar. Det tycker vi i är bra.Vi i har en komplicerad attityd till EU.Samtidigt som vi är det mest EU-negativa folket är viockså mest positiva till . Vi i Center-partiet har en lång tradition av att hävda en alleuro-peisk gemenskap, bl.a. därför är frågan om utvidg-ningen av fundamental betydelse för vårt arbete meddet framtida EU. Det är bra att svenska folket tyckerså också. Det är också viktigt att öka den folkligaförankringen.Förberedelserna inför och genomförandet av ord-förandeuppdraget var och är fortfarande en stor möj-lighet att öka den folkliga förankringen genom enökad diskussion och delaktighet i hela Organisations-och . Naturligtvis skulle mer hakunnat göras och kunnat bli bättre, men det är ändåen liten bit på väg.Ett av de mer spännande uppdragen för ordföran-delandet är att utveckla diskussionen omEU:s framtid, den s.k. post-Nice-diskussionen som vii det av utrikesutskottet och konstitutionsutskottetsammansatta utskottet har haft att arbeta med införtoppmötet i . Det har varit intressant för oss,och allmänheten har haft en möjlighet att delta genomden brevlåda som upprättats. Där har också mångaintressanta synpunkter kommit in.De fyra viktiga frågor som behandlas särskilt ärhur man ska upprätta och därefter upprätthålla en merexakt avgränsning av EU:s och medlemsstaternasbefogenheter i överensstämmelse med subsidiaritets-principen, vilken ställning EU-stadgan och de grund-läggande rättigheterna ska ha, en förenkling av för-dragen för att göra dem tydligare och lättare att förståutan att innebörden ändras och de nationella parla-mentens roll i den europeiska strukturen.Vi i har arbetat mycket med EU-frågorna, med mycket stor bäring på de frågor som vihar behandlat i utskottet. Det handlar om formen ochkanske inte så mycket om innehållet. Men formen ärviktig för att arbetet ska fungera.Det är ingen hemlighet att vi, även om vi på vårastämmor har fattat EU-positiva beslut, också har enstark EU-kritisk opinion i vårt parti. Det har gjort attvi har fått lägga ned extra omsorg på vår EU-politik.Det har varit mycket nyttigt för oss. I rapporten och effektivare EU utvecklar vi våra tankarom det framtida EU. går vi vidare med ett förnyatarbete om EU:s framtid, som vi ska besluta om på vårstämma . Det handlar bl.a. om konstitutio-nen, om ansvar och maktfördelning.Vi befinner oss alltså i en utvecklingsprocess,precis som EU gör. Därför tycker vi att den summa-riska hanteringen av våra motioner i betänkandet ärhelt acceptabel. Vi har inte fogat något särskilt ytt-rande till betänkandet heller. Det innebär förstås inteatt vi på något sätt har gett upp vår politik. Vi harlänge efterlyst en grundläggande diskussion på bredbas om vad EU egentligen ska ägna sig åt. Om inteEU ägnar sig åt det som känns angeläget och viktigtför medborgarna kommer en legitimitet för samarbe-tet aldrig att kunna växa fram.Vi anser att EU måste förändras för att kunnahantera viktiga uppgifter och för att inte tilltron tillEU och dess förmåga ska förloras. Vår uppfattning ärklar och entydig. EU ska vara en union som gör detsom görs bäst tillsammans. Och det är hög tid att redaut vilka frågor som ska beslutas gemensamt och vilkasom hör till medlemsstaterna och kanske i än högregrad till medlemsstaternas regioner och kommuner.EU ska koncentrera sig på att möta de gränsöver-skridande problemen och utmaningarna, att byggaoch främja fred, demokrati, frihandel, miljö och håll-bar utveckling. EU ska bekämpa den gränsöverskri-dande brottsligheten, men främja ekonomisk utveck-ling, välståndsutveckling i de fattigaste delarna avEuropa och i tredje världen samt öppenhet inom EUoch mot omvärlden. Det innebär att man slår vakt omdet unika i EU-samarbetet, nämligen blandningen avmellanstatlighet och överstatlighet.Därutöver finns en rad politikområden som medfördel sköts av människor själva eller på lokal, regio-nal eller nationell nivå, där inget mellan- eller över-statligt beslutsfattande egentligen främjar saken. Attkunna definiera, begränsa och förtydliga EU:s upp-gifter skulle kunna ta en lämplig form i en kompe-tenskatalog, tycker vi. Den skulle kunna ange ramar-na för ett smalare men starkare EU. Men den måsteutformas på ett sådant sätt att den inte är alltför statiskoch medför för stora låsningar . Vitycker att vi behöver ett smalare men effektivare EU,som är öppet mot omvärlden och mot nya medlem-mar. EU:s viktigaste uppgift framöver är att på jämli-ka villkor bereda alla europeiska stater som uppfyllerKöpenhamnskriteriet tillträde till den inre marknaden.Vi i har stort ansvar. Vi behöver vara enpådrivande kraft mot det vankelmod som vi kan sehos en del andra medlemsstater när det gäller utvidg-ningen, t.ex. de långa övergångsregler som Tysklandoch nu kräver för de nya medlemmarna närdet gäller människors fria rörlighet.EU uppfattas ibland som stort, byråkratiskt ochlångt borta. Fördragen upplevs som komplicerade ochibland omotiverade regler. Vi välkomnar att för-dragen ska omarbetas och förenklas. Det är viktigt attkomma ihåg i den här processen att fördragen ofta ärresultat av förhandlingar och kompromisser och intealltid de mest effektiva. Men efter en mognadsprocesstror jag att det nu går att göra förenklingar. Det äroerhört viktigt, inte minst för att stärka EU:s folkligalegitimitet.Vår vision av bygger på ett folkligt enga-gemang och mänskligt utbyte. Det är viktigt. En ökadfolklig legitimitet för EU kan aldrig kommenderasfram uppifrån. Den kan bara växa underifrån, av demånga människornas egna fria vilja att samla sig ochsluta upp bakom en idé eller ett projekt. Därför är detviktigt att stödja och stimulera mellanmänskligakontakter och folkligt utbyte. Föreningslivet, frivilli-gorganisationerna, de idéburna organisationerna,liksom universitet, högskolor, kommuner och regio-ner bör uppmuntras att fungera som kraftkälla i detmedborgerliga Europasamarbetet. Naturligtvis ärockså de nationella parlamentens roll, som vi harbehandlat i det här betänkandet, oerhört viktig i detsammanhanget. Det kommer vi att gå in på mer se-dan.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till för-slaget i betänkandet.Anf. 6 ():Fru talman! Det har påpekats av flera talare hurenigt detta av och utrikesut-skottet sammansatta utskott är. Det är riktigt ur densynpunkten att vi är eniga om att vi ska diskuteraframtidsfrågor. Så heter också betänkandet, EU:sframtidsfrågor. Det är vi eniga om.Men sedan slutar enigheten. Det framgår också avde inlägg som gjorts här. Jag tror att det är viktigt attpartierna redovisar sina ståndpunkter klart och tyd-ligt. Jag ska här försöka redovisa syn påframtidsfrågorna.Det framgår också tydligt att vi drar åt olika håll,under det att vissa partier vill fördjupa, gå vidare,utvidga samarbetet mer och mer, vill andra partier drasig lite mer tillbaka och tänka mer på det nationellaoch i slutändan helst lämna unionen. Det finns storaskillnader. Det är ingen hemlighet. Denna olika synhar vi diskuterat i åratal.För är den historiska delen viktig; var-för vi över huvud taget diskuterar europeiskt samar-bete. Det har sagts av ordföranden i utskottet hurEuropa låg i spillror och hur man försökte hitta nyck-eln till att inte återfalla till nya krig.När den franske utrikesministern dag lade fram förslaget om kol- ochstålunionen, lades embryot till det vi har fram.Utvecklingen under första halvseklet är unik i euro-peisk historia. Vi har upplevt en period på mer än 50år där länder i inte har startat krig med var-andra. När har vi sett av den typen av fred iEuropa? Redan under första halvan av 1900-taletgenomgick vi två världskrig. Detta är starten på dethela. Sedan har utvecklingen gått successivt framåt.Två steg framåt, ett steg tillbaka. Det har varit mycketsnubbeltråd, många trösklar att gå över, men man harenvist arbetat vidare mot närmre samarbete, att ta bortgränser, att öka kontakten mellan människor ochländer. Därmed har denna unika situation skapats.EU har genomlevt det , murens falloch äntligen ett svenskt medlemskap i denna union.Klarar vi som har att fortsätta arbetet de visioneroch den framtidsblick som fanns hosde statsmän och andra som satte dagordningen? Jagtror att man ska ha det långa perspektivet i framtids-diskussionen - . Vilket EU, vilket ,ärver våra barn och barnbarn, de som lever i Europaom ? Är det ett fredligt ? Är det ett Euro-pa med nära samarbete länder och folk emellan?Såsom jag ser det är det två stora utmaningar somden europeiska unionen står inför. Den ena är utvidg-ningen, att få in fler medlemmar i unionen. Det ärintressant att se att svenska folket är skeptiskt till EU,men ändå vill man att fler länder ska vara med i sam-arbetet. Det är någonting som inte riktigt stämmerdär. Jag har funderat mycket över varför det är så.Varför är svenska folket så positivt till att fler länderska in i detta samarbete som man är skep-tisk till det? Det är kanske en sund skepticism. EUhar inte lösningar på allt. EU är inte perfekt. EU ärständigt i utveckling. Det är bättre att fler är med idetta fredsarbete. Detta är den ena utmaningen.Nu gäller det att få in fler medlemmar. Många avkandidatländerna sitter hemma och arbetar febrilt påatt anpassa sig enligt de lagar och statuter som EU harför att bli medlemmar. gäller det för EU och dessmedlemmar att göra sin hemläxa och se till att mansläpper in nya medlemmar. Där ligger ett tungt ansvarpå ordförandelandet att i klart ochtydligt ge ett tidsschema för hur detta ska gå till.Den andra stora utmaningen är det jag berörde,nämligen EU:s bristande förankring hos medborgar-na. Varför är det så? Man upplever kanske EU sombyråkratiskt, EU lägger sig i så mycket detaljer, helajordbrukspolitiken, den orättvisa handeln med ut-vecklingsländerna, osv. Det finns mycket att göra i enframtid för EU.Nu har vi vissa uppgifter att ta tag i efter Nice-mötet. gäller det att arbeta vidare på miljöområ-det, när det gäller kampen mot brottsligheten, förvärnandet av säkra livsmedel och framför allt för attsäkra freden i Europa.Jag ska redovisa några av framtidsvi-sioner när det gäller hur vi vill se EU utvecklas.Först och främst är det framtidaroll. är det enda folkligt förankradeorganet i EU. Det består av parlamentariker som ärvalda av folket. Då gäller det också att ge det mermakt, så att människor upplever att det är där maktenligger och att det är där vi kan påverka via val.Det är val till . Na-turligtvis är det viktigt att vi arbetar för att alltflermedborgare deltar i dessa val. Målet ska naturligtvisvara att vi har samma höga valdeltagande till som till de nationella är viktig. Man måste för-söka tydliggöra för människor vad det är EU skasyssla med och vad EU inte ska syssla med. Vi brukaranvända ordet subsidiaritet, alltså att fatta beslut pårätt nivå. EU ska naturligtvis inte syssla med allt -tvärtom. EU ska bara syssla med det som är viktigtför det gränsöverskridande arbetet. Sedan ska allabeslut fattas på lokal, regional och nationell nivå.Mellanstatlighet, hemlighetsmakeri och otydlighetmåste ersättas av parlamentarisk öppenhet. Det är enviktig del i program på området.Innan jag slutar vill jag ställa ett par frågor till ut-rikesministern, som ska upp i talarstolen om ett parminuter för att ge sin version av ett EU. Jag uppfattardet så att regeringen är ganska passiv när det gällervisionen. Man tycker att det mellanstatliga arbetet ärganska bra. Kommer den organisation som finns i dagatt klara kanske 25-30 medlemmar? Måste vi inte hanågon form av konstitution? Hur ser utrikesministernsEU-vision ut? Det ser jag fram emot att få höra.Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkan-de.Anf. 7 PER ():Fru talman! Låt mig först och främst slå fast tresaker.1. EU-medlemskapet har urholkat demokratin. Vihar steg för steg sett hur makten över vår vardaghar flyttats till Bryssel.2. De farhågor som vi EU-kritiker och EU-motståndare framförde inför folkomröstningen hari växande omfattning besannats. Det gäller frånhur knark och alkohol väller in över gränserna tillhur vi har fått allt svårare att sanera bland kemi-kalier och gifter.3. Vi ser hur medlemsavgiften på långt mer än 20miljarder kronor urgröper våra möjligheteratt göra goda och offensiva satsningar på miljön,skolan och vården.Det vi i nu kräver är för det förstafolkomröstning om EMU. Vi kan inte acceptera attregeringen av taktiska skäl inte tar i frågan. Vi kräverett datum för omröstningen. Oavsett om man är föreller emot EMU handlar det om politisk hederlighet.Miljöpartiet har föreslagit valdagen men är öppetockså för andra alternativ. Jag riktar mig direkt tillutrikesministern, men också till andra partier.För det andra måste det bli slut på hyckleriet kringalliansfriheten. Regeringen kan inte låtsas skyddaalliansfriheten som glider in i EU:ssystem för det försvarspolitiska samarbetet medt.o.m. Murarna runt unionen växer.För det tredje måste vi ha en plan, fru talman, föratt minska EU:s befogenheter. Det är ett allvarligt hotmot demokratin att alltfler frågor sugs in i Brysselby-råkratin. Bara ett fåtal frågor, t.ex. att fastställa lägstakrav för miljön och ha miljöskatter, bör vara föremålför EU:s beslut på överstatlig nivå. Det talas mycketom närhetsprincipen, men vi har inte sett en endafråga som har flyttats från till de nationellaparlamenten. Inte en enda fråga har flyttats närmaremänniskorna. Inte i en enda fråga har demokratin ochnärheten ökat. Det är tvärtom hela vägen. EU harblivit ett elitprojekt för politiker och byråkrater långtfrån folket.Fru talman! När jag har sagt detta kan jag ocksåkonstatera att en bred riksdagsdebatt om europeiskaunionens framtid och utveckling är mycket viktig.Den måste handla om mycket mer än de fyra snabbe-handlade frågorna i betänkandet. Det är en viktigdebatt just för att murarna växer, och den övergripan-de utvecklingen går mot en federation - ett Europasförenta stater.Opininionsundersökningarna har ju visat alltmerhur den svenska majoriteten vänder sig mot EU. Än-då fortsätter utvecklingen faktiskt åt fel håll. Debattenmåste ut till folket.Varför, , har vi ingen folkomröstningom ?