prot · GO0991 · 2001-04-04 00:00:00 — Även om de inte är många finns det falldär detta har inträffat.Det är också väl känt att de utländska chaufförer-na tänjer på arbetstidslagarna, att antalet timmar förvila och sömn inte har lika hög prioritet som hos oss.Här har kontrollen på vissa platser i landet börjatkomma i gång, vilket jag tycker är glädjande. Mendet finns andra problem. Ett stort bekymmer är att deutländska lastbilarna kör på diesel av sämre kvalitetän den svenska.Allt detta har vi diskuterat tidigare, så alla här vethur konkurrensen mellan de svenska och utländskaåkerierna sker. Nästa fråga är då: Vad gör vi åt dethär? Tyvärr tycker jag att arbetet går mycket sakta.Fortfarande har de svenska åkerierna en mycket hög-re totalbeskattning än konkurrenterna från angränsan-de länder. Höga sociala avgifter och skatter medförsammantaget att transportnäringen i är myck-et hårdare beskattad.För ett år sedan antogs ett handlingsprogram föråkerinäringen. Trots att det har gått har dockregeringen ännu inte tillsatt den utredning som skullegöra en översyn av beskattningsfrågorna. Det visarväl också vilken prioritet den här frågan har inomRegeringskansliet.Statistik visar också att lönsamheten har varit sta-digt sjunkande inom åkernäringen de senaste åren.När lönsamheten sjunker innebär det färre nyinveste-ringar och också sjunkande sysselsättning. Förvem eller vilka vågar satsa på nya och bättre bilar iSverige med dagens transportpolitik?Stora satsningar ska göras på kontroll av fordonunder innevarande år. Ca 60 000 kontroller ska skeenligt avtal. Man riktar också kvalitetskontroller mottunga fordon genom s.k. flygande inspektion av sär-skilda bilinspektörer. Jag tycker att detta är glädjande.Med den här metoden kan man kanske också hitta detrafikfarliga bilarna.Med vetskap om att de allra flesta svenska trans-portfordon är i gott skick men att många av de utländ-ska är i sämre skick borde naturligtvis de här kon-trollerna också leda till att man kan stoppa de trafik-farliga fordonen. Men hur effektiva kontrollerna ärför att nå det målet, att stoppa de utländska åkerierna,återstår att se och ska bli intressant att följa.Det är samhällsekonomiskt oförsvarbart att se pånär de utländska åkerierna tar marknadsandelar av desvenska åkerierna på grund av stora brister i fordons-säkerhet och avsaknad av miljöfrämjande åtgärder.Vilka signaler ger det i samhället?Två gånger har i tillkännagi-vanden till regeringen påtalat att det behövs ett effek-tivt påföljdssystem för att minska och stoppaöverträdelserna från de utländska åkerierna. Mentyvärr tycker jag att vi fortfarande befinner oss påruta 1.Majoritetens inriktning vad det gäller yrkestrafi-ken kommer att leda till att man påskyndar samman-slagningar och fusioner. Det finns också stora möjlig-heter att detta kommer att leda till fler utlandsägdatransportföretag. Jag tycker att det är tråkigt att vi iSverige inte har kommit längre i harmoniseringen avde ekonomiska villkoren och påföljdssystemet inomhela EU. Det är verkligen hög tid att samordna detta.Anf. 180 ():Fru talman! Det behövs ett helt batteri av åtgärderför att trygga den svenska yrkestrafiken. Dagenssituation är ohållbar, inte minst för åkerinäringen,genom höga skatter och drivmedelspriser. Utländskaåkare med gynnsammare skatteregler är inne ochkonkurrerar på den svenska marknaden med lastbilarsom spyr ut smutsig diesel och ofta framförs på etttrafikfarligt sätt. Ovanpå detta kommer det undermå-liga svenska vägnätet där inga satsningar görs trotsupprepade löften från regeringen. Konsekvensernablir avstängda vägar i tjällossningstider, avstängning-ar som kan vara i både fyra, sex och åtta veckor.Detta kan få vilken småföretagare i åkeribranschensom helst att gå i konkurs. Vi har också, fru talman,mycket tjälkänsliga vägar. Det gäller , ochdet gäller mitt eget hemlän . Inteminst gäller det landskapet , som i så mångaandra sammanhang har råkat illa ut.Den svenska åkerinäringen verkar på en både in-ternationell och svensk transportmarknad som ärstarkt konkurrensutsatt. De svenska företagen konkur-rerar inte enbart inom den egna näringen och medandra transportmedel utan också med utländska åkeri-företag. Många upplever att konkurrensen med dessaföretag är svårast att möta, eftersom man med rättamenar att konkurrensen inte alltid sker på lika villkor.Dagens konkurrenssituation leder till att åkare,chaufförer och transportledare arbetar under pressadeförhållanden. Till bilden hör också den utsatthet ochfokusering i trafiken som gäller för tung lastbilstrafik.De svenska åkeriföretagen verkar i konkurrens medföretag från andra länder på en alltmer öppen ochgemensam marknad. De gällande cabotagereglernahar redan nämnts här, och den situationen kräver attåkerinäringen ges möjlighet att få just likvärdigavillkor.Skillnader i företagens kostnader leder till skillna-der i konkurrensvillkor, vilket i sin tur medför attföretagen i ett land med hög kostnadsnivå riskerar attförlora marknadsandelar och därmed också arbetstill-fällen. För det svenska näringslivet med betydandeimport och export är det angeläget att ha tillgång konkurrenskraftig svensk åkerinäring för att klarasina transporter till och från . Det kan inteligga i vårt lands intresse att via nationella beslutförsämra den svenska åkerinäringens villkor i sådanutsträckning att vi i blir ensidigt beroende avutländska aktörer på området.De svenska åkeriföretagen har liksom den svenskarederinäringen bidragit till att distributionskostnader-na kunnat pressas. De svenska konsumenterna ärockså av naturliga skäl angelägna om att livsmedeloch andra konsumtionsvaror som importeras intepåförs onödigt höga fraktkostnader. De nackdelarsom svenska åkare har gentemot de utländska liggersåledes i kostnadsbilden, där de tre största kost-nadsposterna är löner, bränsle och avskrivningar.Utrikesåkerierna har tappat stora volymer till konkur-renterna från andra länder. har man i stor ut-sträckning utländska chaufförer, man anlitar utländ-ska dragbilsåkerier och alltfler åkerier etablerar verk-samhet i andra länder. Utvecklingen kommer att fort-sätta om inte villkoren för de svenska åkerierna för-bättras.Skillnaderna i konkurrensförutsättningar drabbarinte bara åkerierna utan även, som jag sade, syssel-sättningen, miljön, trafiksäkerheten och samhällseko-nomin i stort. I utrikestrafiken har många arbetstill-fällen redan försvunnit. Miljön påverkas negativtgenom att de utländska fordon som trafikerar har samma krav på sig att tanka den miljövänli-gare och dyrare miljöklass 1-diesel som tillhandahållsi . Vidare försämras trafiksäkerheten genomatt utländska fordon i betydligt högre grad än svenskabryter mot trafikregler som exempelvis kör- och vilo-tider. Därtill kommer att staten förlorar skattemedelgenom att fordonen tankar utomlands, att brott motregler inte beivras samt att vägavgifterna är svåra attkontrollera.Statistik visar att utländska fordon mycket oftareän svenska bryter mot kör- och vilotidsreglerna.Samtidigt kan sanktionerna endast i undantagsfallverkställas. Vid trafikkontroller måste böter kunnadrivas in på plats, alternativt att fordonet kan stoppasför vidare färd tills böterna betalats.Drivmedel är vid sidan av arbets- och kapitalkost-naden den stora kostnadsposten. harskatten på drivmedel skärpts, vilket har gett en svåra-re kostnadsbild. Enbart dieselskatten har höjts bety-dande. Och den skatteväxling som regeringen talatom har inte blivit den realitet som förutsades. Om ensådan genomförts hade ett normalt s.k. tjänsteåkeribehövt en sänkning av de sociala avgifterna medcirka enbart för att motverka deökade kostnaderna för dieselskattehöjningen. Omman fortsätter som förut leder det otvetydigt till enomfattande utflaggning av svenska åkeriföretag ochen fara för att vi också får en ökad miljöbelastning.Det är de mycket höga lönebikostnaderna i Sveri-ge som är ett stort problem. Det är inte okänt förnågon att ett svenskt åkeri får betala utöverlönen i sociala avgifter, medan ett danskt företagligger . Från sida anser viatt den här skillnaden måste minska. Det måste heltenkelt, som vi brukar säga, bli billigare för "gubben ihytten" när det gäller svensk yrkestrafik.Fru talman! Jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservation nr 1.Anf. 181 PER ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 och iövrigt till förslagen i betänkandet.I det här betänkandet behandlas en motion somjag har väckt och som i sin tur har lett till en reserva-tion, nr 2. Själva motionen handlar om miljömärkningav tunga lastbilar. Uppslaget fick jag när jagläste om det europeiska systemet CEMT, där manskyltar upp de tunga lastbilarna med olika bokstäver.Därefter får man betala olika avgifter, dvs. den bästabilen betalar minst avgift när den färdas omkring.Det här systemet tyckte jag lät väldigt intressant.Det hanterar buller, hastighet, avgasvärden och sä-kerhet på bilarna. På det här sättet skulle man kunnafå konkurrensneutralitet och få ett likvärdigt systemöver hela . Det hade varit utmärkt.Samtidigt dyker det upp ett annat system somkanske ännu mer skärper möjligheten att styra bortfrån den miljöfarliga transporten till den miljövänliga.Det är det system som har infört . Det är ett GPS-system med en transponderpå vindrutan som avläser bilen när den kommer inöver gränsen. Sedan kan miljökvalitet och antal kördakilometer registreras. Det här systemet innebär ocksåatt man betalar tillbaka två tredjedelar till miljövänli-ga kombitrafiksystem i och en tredjedel tillvägunderhåll. Det låter också väldigt bra.Luxemburg håller också på att införa det här sys-temet.Samtidigt finns det så långt bort som i innerstadeni också ett sådant här elektroniskt avgifts-system där man betalar efter fordonets egenskaper.Där har man redan sett en samhällsekonomisk lön-samhet som är mycket större än man anade från bör-jan.Roligt är kanske att bland våra storastäder ska vara med i ett fältförsök 2002, där man gören sådan här GPS-positionering utan att behöva bil-tullar eller betalstationer. Man relaterar detta tillträngsel och miljö. På det sättet kan man få ett bra sättatt föra över de dåliga transporterna till de goda. Vivet väl allihop och håller kanske alla med varandraom att långa tunga transporter ska ske på järnväg iförsta hand. Men järnvägen finns ju inte överallt, såman behöver också åkerinäringen, självklart. Menden ska vara så ren som det över huvud taget går.Vägtrafiken lär väl inte klara av koldioxidmålet pålångt när. Meningen är att vi till 2010 ska ha sänktväxthusgasutsläppen i förhållande till 1990års nivå. Bara de tio har utsläppen istället ökat från vägtrafiken. Det ser inte braut. Det betyder att man måste göra någonting. Tekni-ken finns, både vad gäller väg- och bilavgiftssystem,men det är den politiska viljan som saknas, kan mantänka.Det talades tidigare om trafikbeskattningskom-mittén. Jag vet att när vi hade eninterpellationsdebatt här sade att den härkommittén kommer att tillsättas . finns det såvitt jag vetinget direktiv till en sådan kommitté. Det tycker jagär anmärkningsvärt. Det här är saker som vi måste taitu med ganska snabbt.I övrigt är en kilometerskatt det mest konkurrens-neutrala man kan ha när det gäller åkerinäringarnaruntom i . Det borde vi väl kunna satsa på. Detgäller ju att finna de här system-en och kunna gå före. Har länderna möjlighet att gåföre på de här områdena kommer det strax att skapasgemensamma system över hela . Det är oerhört viktigt att detta kommer tillstånd.Jag kommer själv från . Vi har en stormotorväg som går genom . Vi har tusenfordon som går upp till , fram ochtillbaka. Det är en oerhörd belastning på miljön somdet ser ut . Det är inte någonting för ett socialtoch ekologiskt hållbart samhälle . Härmåste vi hitta andra lösningar. Det fanns sådana för-slag till lösningar tidigare, med kombitrafik där mankunde lasta över på järnväg, men tyvärr rann de ut isanden.Fru talman! För att inte dra ut vill jag änen gång yrka bifall till reservation nr 2.Anf. 182 ()replik:Fru talman! Det är intressant att höra på närdet gäller väg- och bilavgiftssystem, CEMT-märkning osv. Allt bygger ju på att det ska vara kost-nadsfördyringar. Men jag tror säkert att det är lovvärt.Miljöpartiet vill väl också att det ska vara miljöfräm-jande.När talesman står här i talarstolenkommer jag osökt in på frågan om världens renastediesel, miljödieseln, som vi har i men somMiljöpartiet inte tycker att utländska åkare ska an-vända. Det måste ju vara kontentan i och med att vivet att den är billigare utomlands. Vore det intelämpligt att få utländska åkare att använda miljödieselgenom att vi sänker skatten på denna?Anf. 183 PER () replik:Fru talman! Det viktiga är ju att vi finner de kon-kurrensneutrala systemen. Jag har ju pratat om påvilket sätt man kunde göra detta. Det kan man alltsågöra genom kilometerskatterna. Det drabbar alla lika.Jag tror inte att vi behöver göra så mycket mer än attjust finna de gemensamma systemen, så ska det noglösa sig.Anf. 184 ()replik:Fru talman! Det är intressant att höra Per Lagerprata om konkurrensneutrala regler. Vi har ju värl-dens dyraste diesel i . Varför skulle vi intekunna sänka den till en intressant nivå, så att vi fårdem att använda den? Det är precis det som nämnsfrån talarstolen, att det ska vara konkurrensneutralt.Det är ju inte det . Därför används en betydligtsämre diesel.Välkommen, och Per , över påden borgerliga kanten i den här frågan!Anf. 185 PER () replik:Fru talman! Trots att miljödieseln är klass 1 är denfortfarande ett miljöfarligt drivmedel. Jag hoppas attJan-Evert Rådhström håller med om det. Den börbeskattas för den miljöförödelse som den skapar i detstora hela. Det är därför vi lägger skatt på detta. Viväntar tills vi hittar det riktigt rena drivmedlet, bl.a.biodrivmedel.Anf. 186 ():Fru talman! Vi ska nu behandla trafikutskottetsbetänkande om yrkestrafik och ett antal motioner frånden allmänna motionstiden hösten om yrkes-trafikfrågor. I betänkandet finns fyra reservationer.Förra året när behandlade det transport-och näringspolitiska programmet för svensk åkerinä-ring betonade trafikutskottet betydelsen av att Sverigehar en konkurrenskraftig åkerinäring. Men om Sveri-ge ska kunna ha en konkurrenskraftig åkerinäringbehövs långsiktiga och hållbara förutsättningar. Detbetyder bl.a. att spelreglerna måste harmoniseras iförhållande till åkeriföretag i andra europeiska länder.Det krävs alltså kraftfulla satsningar inom den euro-peiska gemenskapen för att tillgodose kraven i dettransport- och näringspolitiska programmet.EU-kommissionen aviserade t.ex. ettsocialt paket för yrkesförare och fordonspersonal föratt förbättra de sociala förhållandena, öka trafiksäker-heten och skapa likvärdiga konkurrensvillkor på EU:sgemensamma vägtransportmarknad.Under vintern har bl.a. dessa förslag behandlats irådet.Krav på att yrkesförare från tredje land som anli-tas som chaufförer för åkerier som är etablerade i EUska kunna visa upp ett intyg. Intyget ska visa att de äranställda i den medlemsstat där åkaren är etablerad ienlighet med de anställnings- och utbildningsvillkorsom där gäller för yrkesförare. Syftet är att komma åtproblemen med tredjelandsförare som anlitas av åke-rier inom EU för att utföra transporter under villkorsom skiljer sig från dem som gäller i den medlemsstatdär åkaren är etablerad.Förslaget om förarintyg har vunnit gehör hosmedlemsstaterna, och det finns goda utsikter för attnå en gemensam inriktning vid ministermötet i april.Ytterligare förslag inom ramen för det sociala pa-ketet väntas från kommissionen. Det gäller dels ettförslag för en översyn av EU:s kör- och vilotidsreg-ler, dels ett förslag till direktiv som syftar till attåstadkomma effektivare och enhetligare kontrolleroch sanktioner inom EU. Det sistnämnda är viktigtför att öka effekten av den lagstiftning som finnsinom EU för att skapa en väl fungerande gemensamtransportmarknad. , som är ordförandeland iEU, har försökt förmå kommissionen att presenteradetta förslag till direktiv senast . Detta kallarjag inte att vi bara pratar. Vi driver frågorna i detforum där vi har störst möjlighet att få gehör och därdet ger störst effekt om vi gemensamt har sammaregler.Ett annat exempel på hur viktigt EU-samarbetet ärgäller frågan om dieseloljan. Den ur miljösynpunktbästa dieseloljan är miljöklass 1. Den har ständigtökat sina marknadsandelar i och dominerarnu. Av miljö- och konkurrensskäl anser vi att Sverigebör agera kraftfullt inom EU för att få andra EU-länder att gå över till detta bränsle.Fru talman! Av trafiksäkerhets- och konkur-rensskäl krävs också snabba åtgärder inom kontroll-och påföljdssystemet. Svenska åkare ska inte behövautsättas för illojal konkurrens från utländska åkaresom utan större risk för påföljder nonchalerar desvenska trafikreglerna. Utskottet instämmer i de bor-gerliga reservationerna om åkerinäringens konkur-renssituation. Jag vill dock erinra om att utskottet tvågånger gett ett tillkännagivande till regeringen och attregeringen nu arbetar med frågan. Jag tror inte att detblir bättre om man ger ett tredje tillkännagivande.Låt mig nämna något om bärighetsfrågor ochregler om överlast. Utskottet förutsätter att Vägver-kets regioner, och i vissa fall kommuner, vid pröv-ning av dispensansökningar gör en rimlig avvägningmellan näringslivets transportbehov och intresset avatt vägnätet inte utsätts för orimliga påfrestningar.Dessutom förutsätter vi att avgifterna baseras påverkliga kostnader.Fru talman! När det gäller området Vissa trafiksä-kerhetsfrågor har ett övergripande ansvarför trafiksäkerheten inom ramen för sitt sektor-sansvar. Polisen svarar för trafikövervakningen. Se-dan 1994 har och årli-gen ingått överenskommelser om vissa åtgärder föratt förbättra trafiksäkerheten.I betänkandet betonar vi behovet av ett effektivi-serat kontroll- och påföljdssystem för den tunga trafi-ken. Polisen och de förordnade bilinspektörerna görett viktigt jobb för att den tunga trafiken ska följareglerna. På regional nivå ingås överenskommelsermellan regioner och polisen. Detta bidrartill en ökad trafiksäkerhet och sundare konkurrens-förutsättningar för åkerinäringen. Utskottet förutsätteratt polisen i avvaktan på förslag om ettmer effektivt kontroll- och påföljdssystem fortsätteratt fullfölja sina trafikövervakningsuppgifter så ef-fektivt som nuvarande regelsystem medger och ienlighet med det avtal som ingåtts med Vägverketoch dess regioner.Utskottet har vid tidigare tillfällen tagit ställningtill förslag om åtgärder för en reformerad taxinäring.Frågan behandlades senast i betän-kandet TU11. Där redovisades bl.a. att frågan omobligatorisk anslutning till beställningscentral hadeövervägts av taxiutredning. Utredningensade att utvecklingen i branschen går mot bättre kva-litet och service och att alltfler åkare i eget intressehar anslutit sig till beställningscentraler.Enligt utredningen skulle ett obligatorium kunnaäventyra den positiva utvecklingen. Beträffande för-slaget om inrättande av regionala yrkestrafiknämnderredovisade utskottet att man tidigare avstyrkt motion-syrkanden i ämnet och att man inte ändrat uppfatt-ning. Dessutom uttalade utskottet att införande avyrkestrafiknämnder inte kunde anses förenligt med1998 års riksdagsbeslut om en avreglering av taxinä-ringen.Taxiutredningen har bl.a. också föreslagit att sär-skilda av länsstyrelserna godkända tömningscentralerska byggas upp. Utskottet delar denna uppfattning.Enligt vad utskottet inhämtat är beredningen av betänkande ännu inte slutförd. Detta göratt vi får anledning att återkomma i frågan.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 187 ()replik:Fru talman! Det blev tyvärr som jag befarade. Detvar ingen stor dragning av vilka positiva saker förSverige som finns med i fjortonpunktsprogrammet.En stor del av talartiden ägnades åt att tala om vadsom görs på EU-nivå. säger att frågornadrivs där de får störst gehör. Vore det inte lämpligt attförsöka få regeringens gehör för näringen i Sverigesom är så drabbad? Jag är övertygad om att det är denabsolut snabbaste vägen att driva frågor där man kanfå störst gehör och att först och främst göra det i ettnationellt perspektiv. Förslagen finns, men viljan ochmodet har tyvärr försvunnit. Det beror kanske mycketpå koalitionen med och Miljöpartiet.Låt mig sedan återigen ta upp detta med tillkän-nagivandet. säger att det inte är säkert att detblir bättre av att man gör ett tredje tillkännagivande.Jag tycker att vi borde vända på frågan. Kan det blisämre? Det kan väl näppeligen bli sämre än den situ-ation som vi har. Men utskottets majoritet tar ändå ettsteg tillbaka och fortsätter inte med ett tillkännagi-vande. I det här fallet tror jag att tjat är det enda sombiter på regeringen.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! Då skulle företrädare i riks-dag behöva tjata mycket.Jag tror inte att vi tar ett steg tillbaka när vi integår med på ett tillkännagivande. Vi har precis sammauppfattning som ni har när det gäller påföljdssystem-et. Där delar vi uppfattning. Men vi tycker inte att vipå det sättet ska göra ett tillkännagivande till. Rege-ringen har frågan och arbetar med frågan.När man hör Rådhström kan man ibland funderapå om polisen inte gör någonting utefter våra vägar.Det här helt klart att polisen även när det gäller ut-ländska långtradare gör de kontroller som polisen skagöra. Har man undermåliga bilar och de är trafikfarli-ga får man naturligtvis se till att de blirreparerade.Man jobbar med frågan om att utfärda böter påutländska åkare. Man ska på det viset också ha möj-lighet att driva in dem.Anf. 189 ()replik:Fru talman! får ursäkta, men jag tyckermer att det var ett försvarstal för att det händer sakersom gör att ni kan dra tillbaka ett tillkännagivande.Först var jag ganska lycklig när sade: Videlar uppfattningen med oppositionen i alla detaljer.Men sedan började att räkna upp några fall,vad polisen gör osv. Och detta tas som intäkt för att nidrar tillbaka tillkännagivandet. Det är så det uppfat-tas.Man kan fundera på om näringen är hjälpt av det.Det blir konsekvensen. tal om vad som görsinnebär att majoriteten tycker att tillkännagivandetkan dras tillbaka. Det är mycket sorgligt för svenskåkerinäring.Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att vi ska föra debatten un-der ordnade förhållanden. Vi har inte på något sättförsökt att dra tillbaka ett tillkännagivande. Det ärnågonting som Rådhström hittar på själv.Vad jag försöker säga gäller diskussionen, därRådhström är en av förgrundsfigurerna, om att poli-sen inte har befogenhet att göra någonting utefter våravägar. När det gäller påföljdssystemet har vi precissamma uppfattning. Vi vet också att regeringen job-bar med frågan. Det är bara att hoppas att det går fort,så att vi ser till att vi kan göra de här sakerna mot deutländska åkarna.Men säg inte någonting som inte jag har sagt. Jaghar inte sagt att vi ska dra tillbaka vårt tillkännagi-vande. Vi har precis samma uppfattning i den härfrågan som har.Anf. 191 ():Fru talman! Utskottets talesman slår fast att ut-skottet instämmer med oppositionen när det gällervårt behov av en konkurrenskraftig åkerinäring somges, som det heter, långsiktigt hållbara förutsättning-ar. Det är också viktigt att det sker en harmoniseringav regelsystemen. Det är bra.Det finns områden där har stretat emot ensådan harmonisering. Det gäller t.ex. lönekostnaderoch skatt på arbete, en av de tyngsta skatter vi har ivårt land. Därför är denna harmoniseringsiver minstsagt haltande.Sedan var inne på EU:s sociala paket.Han sade att syftet är att komma åt missbruk. Minstillsamma fråga är om tyckeratt man har lyckats.Anf. 192 ():Fru talman! Jag tycker inte att man har lyckatsfullt ut. Men vad jag försöker säga är att man nu ar-betar med de här frågorna.Vi ska inte ge oss in i en skattediskussion. Detfinns andra som sköter den biten. Men jag tycker attvi också ska föra debatten på den nivå där den hörhemma och inte påstå att har lägre kostna-der för sina åkare eller övrig personal än vad Sverigehar. Man har precis samma kostnader i somi Sverige.Anf. 193 ():Fru talman!