prot · GO0966 · 2001-02-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:66Onsdagen den 14 februariKl. 9.00 - 10.3313.00 - 13.11Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 8 februari.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesRedogörelse2000/01:RB1 till finansutskottetMotioner2000/01:U6-U8 till utrikesutskottet2000/01:L7 till lagutskottet3 § Hållbara SverigeFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU10Hållbara (skr. 2000/01:38).Anf. 1 ():Fru talman! Skrivelsen Hållbara som viska debattera är en redogörelse från regeringenom ett antal projekt för en ekologiskt hållbar utveck-ling, eller snarare en beskrivning av verkligheten såsom regeringen ser den. Denna beskrivning skiljer siginte mycket från den årliga redogörelse som görs ibudgetpropositionen. Frågan är om inte skrivelsensnarare har bidragit till en sämre miljö än till en bätt-re. Sakligt sett bidrar den inte till något nytt, mendäremot har den påverkat miljön negativt genom denonödiga pappersförbrukningen och all energiförbruk-ning som har krävts för att skriva, trycka, kopiera,mejla m.m.Vi moderater har sju reservationer som vi har lagtfram för att vi inte instämmer i riksdagsmajoritetensbeskrivning av miljöarbetet. Vi står bakom alla dessareservationer, men jag väljer att yrka bifall till endastreservationen 2 under punkt 4.Allemansrätten har vi debatterat ett antal gånger idenna kammare. Det finns inget parti som villatt allemansrätten ska försvinna. Dock finns det ettpar partier, däribland vi moderater, som kräver attallemansrätten inte får missbrukas. Det är ett faktumatt det finns individer i som dragit utallemansrätten lite väl långt. De använder andrasmark eller vatten till att bedriva kommersiell verk-samhet. Det är verksamheter som ofta går ut övermiljö och natur. Människor känner inte samma ansvarför sådant de själva inte äger. Genom att sätta ägande-rätten ur spel på detta vis bedrivs det rovdrift på natu-ren på en del platser. Det mest märkliga är att majo-riteten i totalt ignorerar problemet. AttSocialdemokraterna aldrig har ansett att äganderättenär en speciellt viktig princip har vi förstått. Det har många exempel på. Men att man inte uppmärk-sammar de negativa konsekvenser detta har för mil-jön är konstigt. Likaså förvånar det mig att Folkparti-et inte delar vår åsikt i denna fråga. Äganderättenborde vara en central del i politik, mendet vekar inte så när det väl kommer till kritan. Var-för är det så att vi inte kan ha en gemensam uppfatt-ning i utskottet om att allemansrätten inte ska miss-brukas? Vi pekar dessutom på verktyget som kanåtgärda problemet. Regeringen kan använda sig av12 kap. 6 § i . Det skulle innebär attmarkägaren ska underrättas och samtycka till attverksamheten bedrivs på dennes mark. Det är en litenförändring som skulle kunna få bort de värsta miss-bruken.Fru talman! Även kärnkraftsavvecklingen är ettämne som har debatterats mycket. Men det förtjänardenna fråga. Som skåning drabbas jag själv av detta.För oss i är detta en mycket viktig fråga, vilketden också borde vara för hela landet. Att nedlägg-ningen av har fått stor negativ ekonomiskpåverkan och har påverkat energiförsörjningen nega-tivt i form av bl.a. effektbrist står väl utom allt tvivel.Men riksdagsmajoriteten försöker att förklara sittbeslut med att det är bra för miljön.De flesta skåningar vet att det inte är så. Det räck-er att ställa sig i och blicka över enkall vinterdag. Det är då de danska smutsiga kolkraft-verken kör som värst. När vinden ligger på märksstoftet som flyger med vindarna på våra markiser ochbiltak. De ökade utsläppen motsvarar dessutom10 000 extra ton koldioxid i utsläpp. Attkalla stängningen av en miljöåtgärd är interimligt och ärligt.Vi har krävt en miljökonsekvensanalys av stäng-ningen av sedan beslutet att stänga 1:an,framför allt som kunskapsunderlag inför en eventuellstängning av . Detta har majoriteten nob-bat . Troligen är man rädd för resultatet. de enda som har reagerat för detta? Är det endasten gnällig opposition som obstruerar för att man harförlorat i sakfrågan? Svaret är entydigt nej till defrågorna. Kommissionen, genom miljökommissionä-ren , har skickat en formellunderrättelse till regeringen. I denna påpekar tydligt att det faktum att en miljökonsekvens-beskrivning inte utförts tydligt strider mot EG-direktiv. När vi gick med i EU band vi oss vid attfölja europeisk lagstiftning. Har då den svenska rege-ringen begått ett lagbrott genom att inte följa de di-rektiv som tydligt beskriver en nedläggning av ettkärnkraftverk? Det återstår att se. Min tolkning är attdetta är ett solklart brott mot ett tydligt EG-direktiv.Det tråkiga i sammanhanget är att vi har påpekat dettaganska länge men inte fått något gehör för det.Fru talman! Den gröna skatteväxlingen är en godpedagogik. Att man ska höja skatter på dem somförstör och sänka för dem som bidrar, dvs. skatt påarbete, låter utmärkt. Det finns dock minst två pro-blem med detta. Det ena är att riksdagsmajoritetentycker att det är mycket bättre att höja skatter än attsänka dem. Den gröna skatteväxlingen har blivit engrå skattehöjning.Det grundläggande problemet är att trots den godapedagogiken har dessa två skatter i grunden ingetmed varandra att göra. Det är en cynisk politik somser företagen som ett skattekollektiv. Först och främstär det i många fall inte samma företag som får enhöjning på miljösidan och en sänkning på skatt påarbete. När man konstruerar en grön skatteväxling harman bara statens ekonomi i fokus, inte företagensekonomi eller miljön. Inte heller tar man hänsyn tillden internationella konkurrenssituationen för enskildaföretag. Jag tror dock att vi behöver båda dessa kom-ponenter som växlingen går ut på, dvs. ekonomiskastyrmedel för att hantera miljöproblem från företagoch betydligt lägre kostnader på arbete. Men attsammankoppla dem är ett misstag.Det behövs i stället helt nya grepp i genomföran-det av miljöpolitiken. Om målsättningen med miljö-politiken är att vi ska uppnå en långsiktigt hållbarlivsmiljö där den biologiska mångfalden värnas är detdags att ompröva för hur gränsvärden och renings-krav sätts. På vissa områden skulle det vara lämpligtatt utgå från de nivåer som människa och omgivandemiljö långsiktigt tål. En sådan modell skulle innebäraen ambitionshöjning i miljöarbetet som i sin tur stäl-ler krav på mer kostnadseffektiva miljöverktyg.Ett sådant verktyg är handel med överlåtelsebarautsläppsrätter, som på ett dynamiskt sätt använder sigav marknadsekonomins möjligheter sommiljöns bästa är i fokus.Erfarenheter från bl.a. visar att system medhandel med överlåtelsebara utsläppsrätter är mycketeffektiva i miljöarbetet. Minskningen av utsläppsrät-terna måste ske långsiktigt, och målsättningen attsänka den totala utsläppsmängden måste vara välkänd där de planerade minskningarna är offentliga såatt aktörerna på marknaden har tillgång till korrektinformation. Dynamiken i systemet är att de till-synsmyndigheter som ska finnas får kontroll över detotala utsläppen som spelreglerna är tydligaför de aktörer som sinsemellan på en fri marknad fårköpa och sälja utsläppsrätter.Den höga kostnadseffektiviteten kommer sig avatt reningsinsatserna automatiskt styrs dit det är billi-gast att rena. Varje aktör ställs inför beslutet att mins-ka sina utsläpp genom ytterligare rening eller att köparätten på marknaden till det pris marknaden fastställerberoende på utbud och efterfrågan. För att systemetinte ska vara hämmande på tillkomsten av nya företagkan man reservera en viss procent av de totala ut-släppsmängderna till nyetableringar. Det är ett ganskakomplicerat system, men det är ett sätt att på mark-nadsekonomins vis hantera miljön så att de företagsom finns på marknaden kan förstå spelreglerna.Det är troligt att det för många typer av utsläpp ärlämpligt att utforma s.k. bubblor på EU-nivå - ut-släppsrätter kan också kallas miljöbubblor - och förandra kanske på global eller nationell nivå. Det ärviktigt att utnyttja de möjligheter systemet med ut-släppsrätter ger såväl inom som inom EU.Lämpliga områden att börja med på EU-nivå skullekunna vara växthusgaser, där man har börjat,och försurande utsläpp, som man däremot inte harbörjat med. På global nivå skulle systemet med fördelkunna användas för att minska utsläppen av koldiox-id. På svensk nivå eller inom Östersjösamarbetetskulle man kunna använda systemet för att på ettkostnadseffektivt sätt begränsa utsläppen av närsaltertill Östersjön.Det är dags att regeringen tar tag i frågan om ut-släppsrätter och konkretiserar de tankegångar somfinns. Detta får inte endast handla om koldioxid utanborde i större utsträckning handla om även svaveldi-oxid, kväveoxider, fosfor, m.m. Regeringen borde taett initiativ i EU för att driva igenom genomförandetav systemet för att nå ett rättvist och effektivt systemäven på dessa områden.Riksrevisionsverket, , har i en rapport kritise-rat de lokala investeringsprogrammen och de formerför vilka stödet tilldelas kommuner. RRV konstateraratt det finns åtskilliga brister, när det gäller bådehittills uppnådda resultat och det sätt på vilket bidra-gen har administrerats.I rapporten menar RRV bl.a. att de förväntademiljöeffekterna har överskattats, attkommunerna tycks söka bidrag mest för att möjlig-heten finns snarare än för att lösa lokala mil-jöproblem, att programmen inte varit anpassade förnytänkande och innovationer och att projektens be-räknade sysselsättningseffekter har överstigit detverkliga utfallet. Vidare konstaterar man att någonbedömning av om bidragen kan tänkas ha konkur-renssnedvridande effekter inte har gjorts och att dettariskerar att störa den marknadsdrivna miljöanpass-ningen samt att kommer att be-höva avsätta ytterligare resurser för att kunna hanteraprogrammen i framtiden.Vi befarade att de lokala investeringsprogrammenskulle innebära ökad byråkrati, snedvriden konkur-rens, dyra felinvesteringar och allmänt slöseri medskattemedel. Rapporten från RRV visar att våra far-hågor kring de lokala investeringsprogrammen tillstor del har besannats. Vi anser att stödet till lokalainvesteringsprogram ska avskaffas och att inga merbidrag ska beviljas då ansöknings- och uppföljnings-rutiner gällande både miljöeffekter och sysselsättninghar grundläggande brister.Det finns skillnader i miljöpolitiken, fru talman.Jag har försökt lyfta fram några av de stridsfrågorsom finns mellan partierna. Man måste tro att samtli-ga partier har miljöns bästa i fokus när man filar påsin miljöpolitik, men vi har olika lösningar på deproblem som finns.Moderaternas miljöpolitik bygger i grunden på inte kan isolera miljöpolitiken från andra områ-den. Man kan inte påstå att miljöpolitiken står över allannan politik. Man måste ta hänsyn till ekonomi ochpåverkan på vår välfärd. Politiken måste vara enspelplan där alla dessa komponenter fungerar till-sammans. Till detta krävs en god vetenskaplig grund.Vi kan inte tycka en massa. Vi har en skyldighet att tareda på så mycket fakta som möjligt. tyckspolitiker vara rädda för att genomföra analyser somkan gå emot deras politik. Det är synd. Vi måste ha såbra underlag som det går för att fatta rätt beslut.Anf. 2 ():Fru talman! Det gläder mig att miljöministern ärhär och lyssnar på oss. Jag tycker att det är väldigttrevligt.Sedan ett par år lämnar regeringen en årlig redo-görelse för arbetet med en ekologiskt hållbar utveck-ling. Det är en intressant läsning, och det ger den somvill veta god kunskap om vad miljöpolitik för närva-rande går ut på. Vi kristdemokrater delar dock intesynen på det riktiga eller kloka i vissa åtgärder.De riktigt svåra miljöfrågorna har global ka-raktär, men mycket kan göras på nationell nivå. Detgäller framför allt energiförsörjningen. Jag var medpå ett seminarium för sedan, och där förvå-nade sig föreläsarna över att vi i använder eltill uppvärmning. Det gör man annars inte i ,eftersom man har så dålig effektivitet i elutvinningen.Vi fick också veta att hälften av vårt nuvarande elbe-hov kan täckas genom att man konsekvent producerarkraftvärme i stället för bara värme. Det fick vi ocksåhöra inför folkomröstningen om kärn-kraften. Men vi har inte satt kraftvärmen i system.Kraftvärme innebär att el produceras medvärme. Kraftvärmen står för en mycket liten andel avden svenska elproduktionen.I detta läge avvecklas , och Sverigeslår svenskt rekord i elanvändning ett kallt vinter-dygn. Marginalimporten av el till kommer förnärvarande från f.d. . I övrigt importerarvi kolkraftsel också från , ochPolen.Alla är vi nu mycket medvetna om faran med ut-släppen av växthusgaser. var dethuvudsakligen de försurande utsläppen vi resoneradeom. Ett scenario då visade att vår elanvändning intebehövde öka trots bibehållen välfärd. fannsvetskapen om att en kärnkraftsolycka skulle få ofatt-bart stora följder för människor och djur. För Krist-demokraterna var det självklart att säga nej till kärn-kraften. Kunskapen om det nästan ofattbara hotet avväxthusgaserna har kommit . Alla beslut röran-de energi måste konsekvensanalyserasäven med tanke på utsläpp av växthusgaser.Vi kristdemokrater vänder oss emot att Barse-bäck 1 stängdes utan sådan konsekvensanalys. Vikräver att en sådan analys görs och att denna analysska få ligga till grund för en liknande analys inför denplanerade stängningen av 2.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion 10.Jag står också bakom de övriga reservationer därvi finns med.I reservation 18 kritiserar vi regeringens s.k. in-vesteringsprogram, bl.a. för att förväntade miljöef-fekter överskattats. Det seminarium jag tidigare talatom här gav ett exempel på detta. Exemplet vardet s.k. . är ett nytt bo-stadsområde i . urlokala investeringsprogrammet anslogs för värme-isolering av ett bostadsområde för att spara energi.Det låter ju förnuftigt. Fjärrvärmen kommer från ettkraftvärmeverk, som alltså producerar el samtidigtmed värme. Kraftvärme förutsätter ett kylsystem föratt ha full effekt. Fjärrvärmesystemet utgör i det härfallet kylsystemet. Isolering av fjärrvärmesystemetminskar kylningen i systemet och minskar direkteffektiviteten i elproduktionen. kom inte dettaprojekt till stånd, utan det stupade av andra skäl.Kristdemokraterna vill i stället satsa på det lokalaAgenda 21-arbetet. Det behöver fart och lite livslust,och det kan vi medverka till på riksplanet. Det enga-gerar folk lokalt och utgör en nödvändig grund förmedvetandet om miljö och livsstil och möjliggörförändringar. Det är oroande att en tredjedel av kom-munerna inte har ett aktivt arbete med Agenda 21.Likaså är det många mindre företag som bedriverett aktivt miljöarbete som inte kommer till synes iöversikterna över miljöarbetet i företagen. Regering-en menar, att antalet miljöcertifierade företag ger engrov men för ändamålet tillräcklig uppskattning avföretagens miljöarbete. Miljöledningssystem kostartid och pengar, varför det utgör hinder för registre-ring. arbetade för ett årsedan med ett enklare men strukturerat miljörevi-sionssystem på grund av de höga kostnaderna för ettlitet företag att satsa på ISO- eller EMAS-system.Verksamheten i mindre företag borde räknas medi de gröna nyckeltalen för miljöarbetet i svenska fö-retag. räknas bara ISO- och EMAS-registreradeföretag och inte alls det aktiva miljöarbete som pågåri många mindre företag. Det medför att nyckeltaleninte säger så mycket om det totala miljöarbetet. Enligtvår mening är det angeläget att små och medelstoraföretag arbetar med miljöledningssystem och att fö-retag kan göra det frivilligt utan certifiering.Vi kristdemokrater har också framhållit den hand-fallenhet många kommuner känner när det gällerfrågan om sanering av förorenade markområden. Iskrivelsen uppger regeringen att den statliga verk-samheten har inriktats på att klarlägga omfattningenav konsekvenserna av föroreningarna samt att ta frammetoder för undersökningar och efterbehandlingsåt-gärder. Länsstyrelserna har kartlagt landets sane-ringsbehov. En utredning har gjorts. Beredning pågåri Regeringskansliet.Utskottets majoritet bemöter vår motion ommarksanering med att staten satsar stora ekonomiskaresurser på sanering av förorenade områden, under-förstått att åtgärderna därmed flyter på som tänkt.Men de flesta kommuner har ingen erfarenhet av hurett saneringsarbete ska organiseras i praktiken. Kun-skap saknas om vart man vänder sig, vilka krav somska ställas och vem som kan utföra saneringen. Detfinns kommuner som funderat på sådant.Utskottet utgår från att förslagbereds utan onödigt dröjsmål. Vi kristdemokrater villatt beredningen påskyndas.En annan fråga där försökt på-skynda åtgärderna är oljeutsläppen i . Enligtskrivelsen förefaller tiden äntligen vara inne för åt-gärder. I skrivelsen sägs att en proposition är att för-vänta , dvs. Men den kan inte återfin-nas i förteckningen från Statsrådsberedningen överpropositioner avsedda att lämnas efter den 24 januari2001 under återstoden av . Hur blir det?Fru talman! Jag frågar regeringssidan: När kom-mer propositionen om oljeutsläpp?Anf. 3 ():Fru talman! Människans påverkan på jordens kli-mat kommer att få mycket stora negativa konsekven-ser för både nu levande och kommande generationer.Vi kan vara säkra på att kostnaderna av olika slag tillföljd av väder- och klimatrelaterade skador kommeratt vara stora. I ljuset av detta är det naturligtvismycket angeläget att har en offensiv ochverkningsfull klimatstrategi - en strategi som gör attvi med trovärdighet kan driva på EU och det övrigavärldssamfundet för tuffare krav och överenskom-melser om minskade utsläpp av växthusgaser.Tyvärr måste jag och många andra som är oroadeöver klimatförändringarna konstatera att regeringentydligen inte klarar av att presentera den utlovadeklimatpropositionen - en proposition som skullekunna beskriva den offensiva klimatstrategi Sverigebehöver inför pågående och kommande internatio-nella klimatförhandlingar.Samtidigt som klimatpropositionen lyser med sinfrånvaro vill regeringen tillsammans med Miljöpartietoch till synes emellertid slå undanbenen för de alternativa och miljövänliga biobränsle-na genom att belägga dem med skatt. Hur går detihop med den uttalade ambition som står att läsa i nuföreliggande skrivelse om att minska utsläppen avväxthusgaser? I skrivelsen redogör regeringen för sinframtida skatteväxlingsstrategi. På s. 23 står följandeatt läsa: "Enligt strategin skall omställningen bidra effektivare energianvändning, gynna användning-en av biobränslen". Hur kan det vara att gynnabiobränslen att belägga dem med skatt? Jagbara frågar.Regeringens agerande skapar stor oklarhet ochförsvårar möjligheterna att skapa ett grönare energi-och transportsystem i vårt land och i många andraländer.För att ge möjlighet för en utfasning av de fossilabränslena avvisar regeringens, Vänster-partiets och ambitioner att skattebeläggabiobränslen.Fru talman! Handel med utsläppsrättigheter kanvara ett effektivt instrument att minska utsläppen avväxthusgaser. Möjligheten att minska utsläppen ge-nom att använda marknadsmekanismerna bör utnytt-jas, enligt vår mening. Ett system för handel medutsläppsrättigheter bör införas helst på EU-nivå, meni väntan på detta i eller i den nordiska mil-jöunion som förespråkar. Det är viktigtatt handelssystemet utformas så att teknikutvecklingstimuleras och inte bromsas.Fru talman! Regeringen efterlyser en helhetssynpå miljöpolitiken, men stannar vid ett efterlysande.Det nödvändiga funktionstänkandet saknas helt hosregeringen, vilket gör en helhetssyn omöjlig. Det sombör vara en av de viktigaste utgångspunkterna glömshelt bort. Att tänka i funktioner är nödvändigt. Det ärinte produkten i sig som man ska efterfråga, utan detär funktionen som produkten tillhandahåller som viska och bör efterfråga. Funktionstänkandet gör att nyaoch vad som ses som okonventionella lösningarkommer att utvecklas.Det land, det samhälle eller det företag som tar tillsig funktionstänkandet och funktionssynsättet kom-mer att ha en mycket stor fördel framför andra länder,samhällen och företag när utvecklingen visar att da-gens produkttänkande i längden är felaktigt.Funktionstänkandet innebär en omställning fråninvanda mönster - en omställning som dock är nöd-vändig, då hushållen står för nära hälften av de mil-jöskadliga utsläppen i . En omställning avinvanda mönster gör forskning kring funktioner ochfunktionstänkande nödvändig. Att bryta invandamönster fordrar att människor mevetandegörs om huralternativen ser ut. Människor bör vara delaktiga iprocessen för att mönstren ska kunna brytas. Vi måsteändra vår livsstil mot ett ökat funktionstänkande.Informationen och utbildningen kring funktionerär därför av största vikt. saknas en sådanstrategi för att öka funktionstänkandet. Jag och Cen-terpartiet ser det som en brist. Det är rimligt att ensådan strategi framarbetas. Jag förstår ärligt talat inteutskottets rädsla inför ett tillkännagivande till rege-ringen om en sådan strategi, men möjligen är detnågon här som kan förklara för mig vari denna rädslabestår.Fru talman! De allra flesta inser att internationelltsamarbete är en viktig förutsättning för att nå ettekologiskt uthålligt samhälle. bejakardärför, i motsats till vissa andra partier i denna kam-mare, EU-samarbetet. Just på miljöområdet kan EUuträtta en del - kanske t.o.m. en hel del. Det är syndatt inte alla i denna kammare insett detta. ochde andra nordiska länderna ligger långt framme påmiljöområdet. Det är därför naturligt att dessa länderdriver på i EU kring dessa frågor. Ett sätt att göradetta är att nyttja möjligheten till flexibel integrationinom EU och kanske bilda en nordisk miljöunion.I dagsläget, när den flexibla integrationen om-nämns, handlar det till största delen om ekonomiskpolitik, men vi vill att den kommer till användningäven på miljöområdet. Jag är övertygad om att denordiska länderna, som ligger långt framme på miljö-området, genom att bilda en nordisk miljöunionskulle kunna driva på utvecklingen inom hela EUytterligare.Fru talman! Nära kopplad till det internationellasamarbetet är bristen på strategi för svensk miljöex-port. Marknaden för renodlad miljöteknik beräknas till . 2010 förväntas denuppgå till . Tillväxttakten ärsåledes hög, och nyttan för miljön är stor.Sverige är , trots stort kunnande och potenti-al, nettoimportör av renodlad miljöteknik. Enligt mittförmenande är detta anmärkningsvärt i ett land därkundkrav och lagstiftningskrav länge drivit utveck-lingen framåt.Det är lätt att konstatera att det i satsas förlite på miljöexport. anser det därförnödvändigt att man tillgodoser de krav som framförtsoch presenterats i den s.k. Miljöexportutredningen.En sådan satsning skulle kunna vara bra för miljön.Samtidigt skapar den arbetstillfällen i vårt land. San-nolikt är detta bättre i båda hänseenden än effekternaav de s.k. lokala investeringsprogrammen, som det nusatsas så stora pengar på.Det är, fru talman, tydligt att regeringen inte kla-rar av att driva en sammanhållen och verkningsfullmiljöpolitik som inbegriper alla samhällssektorer. mån miljön får utrymme i regeringens politik ärdet som en isolerad företeelse. Så får det naturligtvisinte vara. Miljöfrågorna finns och måste göras levan-de i alla samhällssektorer.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom samtligareservationer som bär mitt namn men nöjer mig förtids vinnande med att yrka bifall till nr 10 och nr 13.Anf. 4 ():Fru talman! Är det onödigt med den här typen avredovisningar, som sägs i en motion från moderater-na? Nej, det är inte onödigt, men visst kunde redovis-ningen hellre innehålla mer av utvärdering. Och detkommer vi att få. fyller en sådan här skri-velse en viktig funktion. Det här säger jag mot bak-grund av att vi socialliberaler finner anledning attpeka på några frågor där vi tycker att mer måste gö-ras.När det gäller de, enligt oss socialliberaler, tvåstörsta utmaningarna, den biologiska mångfalden ochklimatsituationen borde vi ju vara eniga, men så ärdet tyvärr inte. I debatten här i kammaren och är det tydligt.