prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — Mendet är lite konstigt när ställer sammafråga till alla och han själv har varit med och påverkatatt det statliga köper in smutsig f.d. östtyskbrunkol. Det är vänsterpolitiken i verkligheten, Len-nart Värmby, inte det som han talade om i fråga omE.ON. Vi stänger bra, rena och säkra svenska kärn-kraftverk och köper i stället in smutsig f.d. östtyskbrunkol. Det är väl egentligen lite fånigt att fråga migom det andra. Men svaret på den frågan, LennartVärmby - han har nog ingen mer replik - är välegentligen ja.Anf. 160 ():Herr talman! Jag är ledsen, , menni är inte ensamma om att stå bakom reservation 2.Det gör också. Men vi tänker för tidsvinnande inte yrka bifall till den.Jag är lite förvånad över att talarom förhalning och att tycker att detgår alldeles för långsamt när det gäller att vi ska fånågon ordning på nätverksamheten. En utredninghåller på att remissbehandlas, en proposition väntas iseptember, och det pågår utvecklingsprojekt av olikaslag. Nätnyttomodellen och nätoperatörernas effekti-vitet håller på att utvecklas i ett annat projekt. Mycketär på gång. Och, som sagt, propositionen väntas iseptember. Så mycket fortare kan vi väl inte få den.Nätverksamhet är en lönsam affär. Så verkar det ialla fall. För lönsam tycker de flesta av oss att detverkar vara. Därför är det ju viktigt att titta på detta.Det är ju det som bl.a. har tittat på.Man tar upp de höga avgifterna, den bristande effek-tiviteten och risken för korssubventioner och annat.Priserna i glesbygden är betydligt högre än i tät-orter. Och det är ett bekymmer. Det är inte bra attkostnaderna för att leva i glesbygd på område efterområde är högre än för att leva i tätort. Både stadsboroch landsbygdsbor har intresse av att hela ärbebott och att alla inte tränger ihop sig i städerna.Nätavgifterna är av priset, så det är be-tydande kostnader för hushållen som det handlar om.Detta kommer också att tas upp av utredningen, ochjag hoppas att det går att göra någonting åt det.Däremot är det bra att stamnätsavgifterna gradvisblir lägre ju längre norrut man kommer. Det bör ju pånågot sätt avspegla sig i kostnaderna att elen kommerfrån norr.I övrigt anser vi att en större andel av kostnadenska vara rörlig. Det skulle vara en stimulans för spa-rande och för effektivisering. Det är därför som vistöder reservation 2.När det gäller förseningsavgiften så är det enligtoberoende elhandlare så att deras medlemsföretag fårin av bekräftelserna på elbyten inomde fem föreskrivna dagarna.Enligt en enkät till nätföretagen däremot besvaras85 % . Det jag funderar på är: Kanbåda dessa uppgifter vara sanna? Det här skulle i såfall betyda att medlemsföretagen, oberoende elhand-lare, mer eller mindre systematiskt behandlas sämreän de stora. Om det skulle vara en riktig slutsats tyck-er jag att det är förskräckligt.Vi har i utskottet förstått att det finns många skältill alla de förseningar som nätföretagen orsakar. Ettav de skälen är bristande motivation för att göra nå-gonting. På grund av det föreslår ettbonussystem för dem som sköter det bra i stället förett sanktionssystem för dem som sköter det dåligt. Jagvill därför genast meddela att jag gärna vill ha bonusnär jag lämnar in min deklaration och när jagbetalar mina räkningar i tid.Jag är glad att vi till slut fick hela utskottet med påen skarp skrivning. Det börjar att bliordning och reda, så att inte de drabbade bolagenalltför länge måste betala kostnader som de försumli-ga bolagen orsakar.När det gäller konkurrensfrågor har utskottet un-derstrukit vikten av att konkurrensbegränsningar,snedvridningar och manipulationer förhindras. Det ärbra att det ska tillsättas en utredning som ska belysadetta. Jag skulle personligen önska att konkur-rensmyndigheterna både i och i hadebetydligt vassare tänder, det tror jag skulle behövas.Men som sagt gläder jag mig åt utredningen i varjefall.När det gäller vindkraften konstaterar vi i vår mo-tion att det är svårt och dyrt för havsbaserade vind-kraftverk att ordna nätöverföringen. Men Energimyn-digheten ska redovisa ett uppdrag baserat på vind-kraftsutredningen, som ska redovisas i år.Där ska också anslutningen av havsbaserade vind-kraftverk tas upp. Jag tycker att det är rimligt attavvakta deras slutsatser.Vi i ansluter oss till kravet på en ut-redning för att hitta metoder för att minimera strål-ningen från kraftledningar. Strålning är en ny förore-ningskälla, och det finns därför starka skäl för att varaförsiktig.Det är dessutom befogat att skapa konkurrensinom fjärrverksamheten. Prisskillnaderna är väldigtstora. Det kan ibland vara dubbla priser från en kom-mun till en annan. Det är naturligtvis inte riktigt rim-ligt. Därför tycker vi att det finns skäl att titta pådetta. Det föreslås att göras produktivitetsmätningar,nyckeltal och särredovisningar, en juridisk separation.Det är bra. Dessutom vill man fortsätta att utredafrågan om tredjepartstillträdet. Det tycker jag också ärvettigt. Det pågår, så därför ställer vi oss på majori-tetens sida. Det är förslag på väg.Anf. 161 ():Herr talman! Jag har en liten kommentar till om hennes förvåning över att vi i vårreservation 1 tycker att regeringen går för långsamtfram. Det är som visaratt problemen finns. Det håller i och för sig IngegerdSaarinen helt med om. Vi tycker att konsumenternainte ska behöva vänta på denna långa process somhåller på. Vi vet aldrig heller vad som kommer ut islutändan, trots påpekade problem. Vi pekar på attproblemen är fastlagda. Vi vill ha åtgärder så fort sommöjligt, . Detta är ett viktigt konsumentintres-se. Vi har bombarderats med brev i denna fråga frånmissnöjda konsumenter som klagar över att de betalarskyhöga nätavgifter. När det är belagt att problemenser ut som de gör, tycker vi att vi inte ska behövavänta ytterligare, utan då ska regeringen plocka framett förslag för att komma till rätta med detta.Anf. 162 ():Herr talman! Jag håller helt med om det. Det ärprecis det som pågår. Propositionen ska som sagtläggas fram . Det finns andra saker sompågår. Det är inte helt enkla saker, det är rätt såkrångliga saker. Det kanske finns skäl att låta demtitta på dem.Anf. 163 ():Herr talman! I sådana frågor som är lite komplice-rade är det väldigt vanligt att det radas upp hinder.Intressegrupper är fenomenalt skickliga på att radaupp hinder. Det är den process som är i gång . Vivet inte vad som kommer ut . Vi säger attvi inte behöver vänta på detta , vi vet att problemföreligger. Vi vet att konsumenterna är ytterligt otåli-ga. Vi lyssnar på konsumenterna och tycker att det ärdags för regeringen att agera.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Ändringar i telelagen avseende nummer-portabilitetFöredrogstrafikutskottets betänkande 2000/01:TU10Ändringar i telelagen avseende nummerportabilitet(prop. 2000/01:74).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § (forts. från ) Elever med funk-tionshinder (forts. UbU12)Anf. 164 ():Herr talman! grundsyn utgårfrån en värdegrund förenlig med tradition ochvästerländsk humanism, vilket innebär att varje män-niska är unik och har ett absolut värde. Hon besitterdärtill en förmåga att utvecklas i gemenskap medandra människor, och det är i relationerna med andrasom vi växer, utvecklas och mognar. De värden manväljer som grund för politiken måste kunna ge enhelhetsbild av människan - hennes värde, förutsätt-ningar, behov och uppgift.Alla människor ska i vardagslivet kunna ta sinamöjligheter i anspråk. Det är särskilt viktigt att lyssnatill just de människor som har svårt att göra sin rösthörd i samhällsdebatten, de som inte orkar eller harförmåga ett protestera eller engagera sig.Herr talman! Vi debatterar betänkandet Ele-ver med funktionshinder. De 44 motionsyrkandenahandlar om återinförande av specialskolan som skol-form för synskadade respektive gravt språkstördabarn, omprövning av beslutet att avveckla de fastaskoldelarna vid i och Hällsbosko-lan i , stöd för elever med funktionshinder iden kommunala skolan, teckenspråkslärare för barnmed grav hörselskada, föräldrainflytande över ut-vecklingsstörda barns skolgång och funktionshindra-de barns möjligheter att välja skola.Sin vana trogen väljer majoriteten i utskottet attavstyrka alla motionsyrkanden. Majoriteten väljer attta på sig skygglapparna och köra sin låtgåpolitik.Herr talman! Alla människor har rätt till utbild-ning. Det är samhällets skyldighet att erbjuda utbild-ning anpassad till varje enskild människas behov.Tyvärr finns det en tendens i vårt samhälle att ut-vecklingsstörda blir en andra klassens medborgare.Deras behov tillgodoses inte i samma utsträckningsom de människors behov som inte är utvecklings-störda. Genom att förneka de utvecklingsstörda dennarätt diskrimineras samhällets svagaste grupp. Det kanvi kristdemokrater aldrig acceptera.Herr talman! För fick jag ettbrev från en funktionshindrad elev i en svensk skola.Brevet var skrivet med stor omsorg - ett brev somsäkert tagit att skriva. berättar i brevetatt hon är funktionshindrad. Hon bor hemma tillsam-mans med sina föräldrar.Anna går i en vanlig skola på hemor-ten. Hon har sin egen skolbänk, visserligen i ett hörnav klassrummet, lite avskilt från de andra eleverna,men ändå. , som är , känner sig ofta över-given och ensam. Ingen har riktigt tid med henne.Anna är dessutom den enda funktionshindrade på sinskola. Hon skriver i sitt brev att hon inte blir mobbad,men att hon väldigt gärna skulle vilja ha en kompis,en kamrat som är som hon och som har samma intres-sen. känner sig ensam.De funktionshindrades skolgång ska så långt somdet är möjligt integreras i skolan på hemorten. Princi-piellt delar detta synsätt. Striktansvarsmässigt är det varje kommuns uppgift attansvara för att alla kommuninvånares primära behovtillgodoses, oavsett förutsättningar och ålder. Men,herr talman, frågan är mycket mer komplex än så.Många kommuner ute i landet har svårt att levaupp till kravet på att integrera de funktionshindrade iskolan och ge dem en meningsfull tillvaro och en godutbildning. Fallet med elvaåriga är inte unikt,utan flera rapporter pekar på att samma förhållanderåder i många kommuner.Säkert har vi alla - åtminstone de flesta av oss iutbildningsutskottet - läst utredningSå fungerar den integrerade skolan från somma-ren/. Många kommuner har varken eko-nomiska eller personella resurser att ge funktions-hindrade en god utbildning och den stimulans som debehöver för att få utvecklas utifrån sina möjligheter.Den kommunala kompetensen behöver förstärkasnär det gäller undervisning av barn med funktions-hinder. Detta gäller inte minst tillgången på tecken-språkslärare och teckenspråkskunnig personal i sko-lan för att tillgodose behovet hos barn med gravahörselskador.Men vi får inte glömma bort att det finns barnmed multifunktionshinder som kräver specialhjälp-medel och personal med specialkompetens. Derasbehov kan den enskilda kommunen inte klara. Därförär det viktigt att specialskolor finns att tillgå. Själv-klart ska den funktionshindrade eleven och dennesvårdnadshavare själva ha rätten att välja specialskola.Kristdemokraterna anser att beslutet om att av-veckla de fasta skoldelarna på i i var ett stort misstag. Vimotsatte oss det beslutet, och vi anser att det måsteomprövas. Visstidsvistelse på ett resurscenter tillgo-doser inte de funktionshindrades behov.Kristdemokraterna har i sin budgetmotion avsattmedel för att de fasta skoldelarna på ochHällsboskolan åter kan öppnas.Herr talman! inleddes enförsöksverksamhet med ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång. Det handlar ombarn som inte kan nå upp till kun-skapsmål, därför att de utvecklingsstörda inte får tasemot i särskolan utan vårdnadshavarens medgivande.Under förra året beslutade att förlängaförsöksverksamheten till utgången av juni månad år2005. ansåg då - liksom vi anserockså nu - att det ska vara självklart att för placeringi särskola ska vårdnadshavarens medgivande krävas.Frågan behöver, enligt vår mening, inte längre be-redas, utan försöksverksamheten bör permanentas.Det måste vara vårdnadshavarens självklara rätt att haett reellt inflytande över sitt barns skolgång.Herr talman! Självklart står jag bakom alla yrkan-den som finns med på, men jagnöjer mig för tids vinnande med att yrka bifall tillreservation 1 under punkt 2.Anf. 165 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att höllett intressant anförande. Beskrivningen av Annassituation var intressant. Det var också intressant atthöra om principiella ställningsta-gande om det kommunala ansvaret för alla medborga-re. konstaterade att det fanns varkenekonomiska eller personella resurser i alla kommu-ner. Det är ju detta som vi från majoriteten successivthar försökt att avhjälpa.Erling Wälivaara sade också att kommunerna ald-rig kan klara alla sina medborgare. Det finns alltsåmultifunktionshindrade som är svåra att klara av. Jagskulle vilja att utvecklade synsättetatt kommunerna inte kan klara alla sina medborgare.Anf. 166 () re-plik:Herr talman! Den principiella uppfattningen somvi kristdemokrater har är att varje individ ska tas omhand i sin egen kommun.Men vi har gjort studiebesök, och har ju varit med på dem, på ochsett den specialutrustning som man har där. Då kanvarenda en förstå - och jag tror att också LennartGustavsson kan förstå det - att en enskild kommuninte klarar detta. Ta som exempel! Jag kanaldrig tänka mig att kan mena där har råd att anskaffa all denna tekniska ut-rustning och specialkompetens. Där är det en läraresom tar hand om en elev.Det är därför som vi anser att dessa specialskolormed sin specialkompetens behövs. Men principielltska varje kommun ansvara för varje individ i kom-munen.Anf. 167 () re-plik:Herr talman! Trots allt innebär kristdemokraternaskrav på ett införande av specialskolor de facto attdessa elever inte ska vara ett kommunalt ansvar, utande ska vara ett ansvar för staten.Jag förstår resonemang, menjag tycker att det innehåller något slags uppgivenhetinför rättigheten för alla individer att ha möjlighet attomfattas av det kommunala ansvaret.Jag vill också be kommenterakristdemokraternas syn på utvecklingen i särskolan,en utveckling som innebär att antalet särskoleeleverhar ökat på ett dramatiskt sätt . Jagtycker att denna fråga är intressant för oss i utbild-ningsutskottet att bevaka och ta hand om. Vi harockså lyckats formulera en hel del bra skrivningar ibetänkandet kring den här frågan. Jag undrar hurErling Wälivaara ser på utvecklingen av särskolanunder 90-talet.Anf. 168 () re-plik:Herr talman! Varje kommun har ansvar för sinainvånare, också de funktionshindrade. Men kommu-nen säger inte ifrån sig allt ansvar. Kommunen hadeju tidigare - nu har Socialdemokraterna tillsammansmed Vänstern och beslutat om att det inteska ske några intagningar till och Hällsbo-skolan - ett kostnadsansvar för de multifunktions-hindrade individerna.När det gäller att antalet elever i särskolan harökat har jag ingen avvikande uppfattning.Anf. 169 ():Herr talman! För gäller att alla barnska ha rätt att vistas i en skolmiljö där de känner attde kan växa, där de får den bästa tänkbara undervis-ningen och där de känner sig trygga. Det gäller föralla, även för elever med funktionshinder.Vi tycker att det är angeläget att kommunerna haransvaret för skoltiden även för funktionshindrade.Men om de ska integreras i den kommunala skolaneller om de ska gå i en specialskola med fast skoldelmåste föräldrar och barn själva få ta ställning till,anser vi.Självklart är det bra om barnen har möjlighet attbo hemma med sina föräldrar. Det håller vi med ma-joriteten i utskottet om. Men då ska föräldrar och barnha valt det själva därför att de anser att de kan fåtillräckligt bra undervisning i kommunens skola. Jagvet att det kan fungera alldeles utmärkt i de flesta fallatt funktionshindrade är integrerade i den kommunalagrundskolan. Det är t.o.m. berikande för andra skol-barn att få gå i samma klass som ett funktionshindratbarn, för de lär sig att respektera dem som är liteavvikande.Trots att det finns många positiva effekter att pekapå vid integrering, anser vi i ändå att detmåste finnas möjlighet att välja att gå i en special-skola. Den möjligheten ska i första hand gälla förbarn med flerhandikapp.Mindre kommuner som sällan står inför faktumetatt klara av att ta emot ett handikappat barn medmånga speciella handikapp kan få svårigheter attmöta deras behov. Inte minst kan de få problem pågrund av kostnaderna. Visserligen säger utskottet attstaten även i fortsättningen ska ha ett stort ansvar föratt stödja kommunerna. Men jag tror inte att jag ärnågon domedagsprofet när jag ändå sätter upp ettvarningens finger för att det i verkligheten kommeratt vara tufft för kommunerna och även för den skolasom ska ta emot eleven. Det innebär ökade kostnaderför fortbildning av personalen och även ombyggnads-kostnader. Följden blir för vissa skolor som får enelev med multifunktionshinder att det kostar fleramiljoner att handikappanpassa lokalerna. Risken är dåatt barnen betraktas som ett problem. Man ser intebarnet utan bara handikappet.Efter att ha kontrollerat med lärare som arbetarmed barn som bara har ett handikapp - nämligengravt synskadade, vilket innebär att eleverna ärpunktläsare - har jag fått vetskap om att det är denenskilda skolan som fortfarande betalar för persona-lens vidareutbildning. Det tar en stor del av skolansfortbildningsanslag. Jag säger "fortfarande", eftersomdet inte har blivit någon förändring sedan jag själv imin klass hade en gravt synskadad elev somalltså var punktläsare när jag arbetade som lärare.Det ser också väldigt olika ut runtom i landet närdet gäller hur det fungerar med hjälpmedel och hurlandstingen tillhandahåller hjälpmedel. Jag frågadeockså min egen hemkommun hur det ser ut med stödfrån staten, med tanke på att man från statens sidahar sagt att man även i fortsättningen ska ta ett stortansvar för att stödja kommunerna. Det enda som dekunde hitta i skrivningar var utvecklingsinsatser ochkompetensutveckling för elever i behov av särskiltstöd . Vad dessa rader innebar visste de inte imin hemkommun, som ändock tar emot en hel delelever med synhandikapp, rörelsehandikapp osv.Ja, det finns en hel del förbättringar som man kankräva för elever som är gravt synskadade och som äroch ska vara integrerade i kommunernas skolor, inteminst vad gäller läromedel till dem. Visserligen hardet blivit en klar förbättring för de synskadade nu närtekniken har gått framåt och man har disketter i ställetför, som tidigare, punktskriftsböcker. En enkel smalbok på kanske för oss seende kunde dåvara . Men förbättringar är alltså pågång tack vare tekniken.Men, herr talman, det känns svårt att stödja denförändring som blev följden av propositionen omelever med funktionshinder som fattadebeslut om 1999. Det låter så fint när utskottet sägeratt verksamheten vid bl.a. ska stärkas ochatt eleverna vid behov ska få specialpedagogisk hjälpunder en längre eller . Vid resurscentret skadet finnas mindre skolenheter för visstidsplaceringarsom ska gälla än för utrednings- och trä-ningsbesöken. Men det låter bara som floskler sompersonal och föräldrar inte tror på.Elever som har multihandikapp har behov av ettstabilt boende och en kontinuitet i undervisningen föratt göra bästa möjliga framsteg. Och jag hoppas attjag i debatten kan få ett svar av socialdemo-kraternas på hur en vis-stidsplacering är. Kan skapa stabilitet ochkontinuitet i undervisningen?I samband med beslutet om förändringarna vidEkeskolan och var debatten stundtalsväldigt häftig. Och av motionerna som fortfarandeskrivs borde vi kunna förstå att det fortfarande finnsoro runtom i landet över den negativa förändringen.För blinda barn med multifunktionshinder innebärförändringen att elever mot sin och föräldrarnas viljatvingas till en integration i en skola somde inte önskar. Även om skolan i hemkommunen ärden bästa miljön för många barn, finns det elever sombehöver alternativ.Svårt funktionshindrade elever behöver fortsättasina studier efter den obligatoriska , mendå saknas det bra möjligheter att studera vidare. Des-sa elever bör precis som alla andra barn ha rätt att gåvidare i sin utbildning och få utvecklas i sin egen takt.Av den anledningen anser vi att regeringen ska un-dersöka och utreda förutsättningarna för ett riksgym-nasium för blinda och synskadade barn med flerfunk-tionshinder.Jag yrkar bifall till punkt 5, reservation 3.Herr talman! I särskolan går i första hand barnmed utvecklingsstörningar. harantalet elever i särskolan blivit fler och fler, och un-der har antalet elever ökat med52 %. har uppmärksammat detta och ävenpåpekat att variationerna över landet är stora. Menolika praxis och synsätt tycks råda i kommunerna omvilka barn som hör hemma i särskolan. En del studiervisar att , när skolklasserna fick högaelevantal och klasserna fick mindre resurser per elev,kunde föräldrar få välja särskoleplacering i stället föratt erbjudas ökade resurser till sina barn i den vanligaskolan. Så får det inte vara.Mycket mer finns att säga om barn med särskildabehov. Vi har dyslektiker, vi har de s.k. bokstavsbar-nen m.fl. Vi har tagit upp mer om detta i vår motionLust att lära.Under 90-talet har det visat sig att det finns barnsom feldiagnostiserats och blivit hänvisade tillsärskolan, vilket har lett till att de gått miste omgrundläggande högskolebehörighet. Särskoleelevernabör därför få möjlighet till högskoleutbildning om dehar förutsättningar för det.Herr talman! Jag står givetvis bakom alla våra re-servationer, men jag yrkar alltså bifall bara till reser-vation 3.Anf. 170 ():Herr talman! Att funktionshinder inte ska behövaleda till en handikappad tillvaro för en människahåller väl nästan alla med om. Men i verklighetenuteblir ofta de där små avgörande besluten som är såväldigt viktiga för en enskild människa med funk-tionshinder.I utbildningspolitiken har länge idén om integra-tion varit den bärande principen. För oss liberaler harsedan länge huvudprincipen varit att människor medfunktionshinder ska kunna få ett sådant stöd att dekan leva ett självständigt liv och delta i utbildning påsamma villkor som alla andra människor. Men män-niskor tycker i verkligheten olika, och föräldrars ochelevers önskemål ser väldigt olika ut.Enligt ska integration vara en rättighetför föräldrar och elever, men det ska inte vara etttvång. Därför måste de föräldrar som anser att någonform av specialskola är det bästa alternativet också hamöjlighet att välja specialskola för sina barn. Mångahörselskadade föredrar t.ex. specialskolor eftersom deanser att dessa skolor skapar de bästa förutsättningar-na för att den hörselskadade ska få en utbildning somger en bra grund för samhällsliv och yrkesliv.De beslut om specialskolorna som tidi-gare har fattat innebär att specialskolorna för hörsel-skadade accepteras medan andra funktionshindradegrupper inte har något annat val än en långt gångenintegrering i skolan.Riksdagen beslutade att lägga ned speci-alskolorna för flerhandikappade, ochHällsboskolan. Enligt var det ett mycketolyckligt beslut som borde rivas upp så länge möjlig-heten finns. Av samma skäl tycker attregeringen ska utreda förutsättningarna för ett riks-gymnasium för blinda och synskadade ungdomar medflerfunktionshinder.Barn med ADHD, DAMP eller Aspergerssyndrom behöver hjälp . Därför är det viktigt attlärare och övrig skolpersonal har goda kunskaper omolika typer av behandlingsmetoder. Även när detgäller dessa barn finns det olika uppfattningar om deska gå i särskilda skolor eller inte.Skolpolitiken måste helt enkelt utformas så attolika lösningar är möjliga och så att föräldrarna ochbarnen har möjlighet att välja själva. Vanlig skol-gång, boende hemma och boende i den egna kommu-nen är bra mål. Men om det i verkligheten blir sämreskolgång, mindre frihet, sämre förberedelse för vux-enlivet kan inte en princip om integration tillämpasutan undantag.Herr talman! Över huvud taget måste föräldrain-flytandet över barnens skolgång finnas med också närdet gäller barn med funktionshinder.