prot · GO0990 · 2001-04-03 00:00:00 — Jag vill alltså gärna passapå att säga att det är ett viktigt arbete som de harbedrivit.Anf. 47 (fp):Fru talman! Vi är överens även om detta. Enskildaorganisationer och enskilda människors engagemangär otroligt viktigt. Det är ju där som opinion bildas.Vi har två olika instrument till vårt förfogande:sanktioner, och påtryckningar på det sättet, samtarbete genom enskilda organisationer för att öppnaupp det hela.Jag håller med om att sanktioner som metod är etttveeggat svärd. Jag upplevde det själv en gång i tiden- så långt tillbaka som när FN-sanktionerna inleddesmot . Man fann då på plats hur affärsvärldenändå hittade sina kanaler på ett mycket sofistikeratsätt. Sanktioner är alltså ett väldigt svårt och trubbigtinstrument. Men de har också en opinionsbildandeeffekt. Man ska alltså inte tro att de är verkningslösa,även om ett byte av varor och tjänster trots sanktio-nerna äger rum.Vi får följa utvecklingen i . Vi hoppas, somsagt, att Aung kommer hit som styrel-semedlem i International och ger sitt bidrag tilldemokratibyggandet i världen.Anf. 48 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan bara instämma.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:327 omkommunala förtroendeuppdragAnf. 49 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att vidta några åtgärder för att arbetslösa sominnehar kommunala uppdrag inte ska diskriminerasvad avser ersättning för förlorad arbetsinkomst.I kommunallagen regleras rätten till ersättning förförlorad arbetsinkomst i 4 kap. 12 §. Den regleringeninnebär att förtroendevalda i fullmäktige och nämnderhar rätt till skälig ersättning för den arbetsinkomstoch för de pensions- och semesterförmåner som deförlorar när de fullgör sina uppdrag. I 4 kap. 14 §samma lag anges att fullmäktige får besluta att förtro-endevalda i skälig omfattning ska få bl.a. arvode fördet arbete som är förenat med uppdraget.Precis som pekar på ska en klar åt-skillnad göras mellan ersättning för förlorad arbetsin-komst och det eventuella arvode som kommunenbetalar ut för uppdraget. Alla kommuner är skyldigaatt betala ut skälig ersättning för förlorad arbetsin-komst, medan arvodet för uppdraget kan varieramellan kommunerna.Kenneth menar att Svenska Kommunför-bundet gör en snäv tolkning av dagens regler om rätttill ersättning, vilket medför att ersättning från ar-betslöshetskassa inte behandlas som inkomst i kom-munerna.Jag vill först påpeka att jag som minister varkenvill, eller bör, uttala mig i frågan om den tolkning avlagen som gör är korrekteller inte.Men i det sammanhanget vill jag dock göra någraallmänna påpekanden. Fritidspolitikerna i våra kom-muner och landsting är en central och omistlig del avvår representativa demokrati. De bidrar genom sinakunskaper och erfarenheter till att forma det demo-kratiska beslutsfattandet på lokal nivå. Regeringeneftersträvar att det ska bli fler fritidspolitiker i kom-muner och landsting. Det är då självfallet viktigt attmänniskor inte känner att de av ekonomiska skäl ärförhindrade att ta ett uppdrag. Det är därför en myck-et viktig frågeställning som tar upp.Kommundemokratikommittén har bl.a. i uppdragatt analysera och föreslå förbättringar av de förtroen-devaldas arbetsförhållanden. Frågan om ersättning förförlorad arbetsinkomst är därför en frågeställning somingår i kommitténs uppdrag. Kommittén ska sombekant avlämna sitt betänkande iår.Jag har för avsikt att presentera en proposi-tion med förslag i syfte att generellt stärka demokra-tin. De förtroendevaldas villkor är en av de frågorsom kommer att behandlas i den propositionen.Anf. 50 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för sva-ret. Om jag ska börja med ett generellt omdöme anserjag svaret vara välvilligt, och det är gott, men jaghade kanske väntat mig en än tydligare positioneringav statsrådet.I förarbetena till kommunallagen uttalas att i prin-cip ingen medborgare av ekonomiska skäl ska behövaavstå från ett kommunalt uppdrag samt att det ärmycket angeläget att alla valbara medborgare så långtmöjligt ges lika förutsättningar att åta sig kommunalaförtroendeuppdrag.Redan på grund av detta borde rätt till ersättningföreligga för den som för ett kommunalt uppdragsskull får ett avdrag från sin ersättning från arbetslös-hetsförsäkringen. finns flera fall där människorsärbehandlas därför att de är arbetslösa. De får ennegativ eller diskriminerande särbehandling. Därandra får ersättning, och inte bara ett arvode för sittuppdrag, får de inte rätt till detta även om de haranmält sitt förtroendeuppdrag, som i många fall skerpå . De går alltså miste om en del av den in-komst som de eljest skulle ha fått från a-kassan. Detbetyder att det är ett diskriminerande förhållningssättgentemot människor som ofta redan har det kämpigtpå grund av arbetslöshet.Ersättning från arbetslöshetsförsäkringen är ju eninkomstrelaterad ersättning och inte ett bidrag. Iskattehänseende är det lika med inkomst av tjänst,dvs. Den arbetslöse uppbär den här er-sättningen då hon eller han står tillarbetsmarknadens förfogande.Nu hänvisar statsrådet till betänkande som kommer i slutet av majoch till att det kommer en proposition . Det ärklart att man skulle kunna nöja sig med det, men jagvill ändå ha en mer uttalad principiell hållning frånstatsrådet.Statsrådet säger att hon vare sig vill eller bör ut-tala sig om Svenska Kommunförbundets tolkning avlagen. Jag kan kanske inte påverka statsrådets vilja,men är en intresseorganisationoch ingen myndighet. Statsrådet har nog rätt att uttalameningar om deras meningar, om statsrådet så vill.Det avgörande är ju principfrågan. Det jag egent-ligen frågade efter är ju vad regeringen avser att göraför att undanröja den diskriminering som föreliggerenligt min mening.Man kan gå till akterna och till den propositionsom tar upp detta. Det är proposition 117 från år1990/91. Det var visserligen före statsrådets tid somstatsråd, men i alla fall. Där påpekas att förlorad ar-betsförtjänst ska ersättas. I underliggande utredning,som man med gillande refererar till i propositionen,nämligen , står det attinkomst av tjänst ska vara enligt de definitioner somfinns i kommunalskattelagen. Enligt definitionerna ikommunalskattelagen är ersättning från arbetslöshets-försäkringen just att jämställa med vanlig lön i skat-tehänseende. Därför borde denna diskriminering gåatt undanröja. Jag skulle vilja ha ett klart uttalande avstatsrådet på den punkten, fru talman.Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! önskar sig ett princi-puttalande. Jag menar att mitt svar tidigare var ettförsök att göra detta. Men låt mig bli än tydligare föratt undanröja alla missförstånd.Anledningen till att Kommundemokratikommitténöver huvud taget har fått ett direktiv och sitter ocharbetar är att vi på alla sätt måste försöka stärka densvenska folkstyrelsen. Dit hör också att underlätta förmänniskor att vara förtroendevalda. har ett uppdrag som innebär att manska se över alla de hinder som vi vet om . Ken-neth tar upp ett sådant exempel, nämligen män-niskor som har a-kassa och hur de drabbas ,åtminstone i vissa kommuner.Det finns fler exempel på att människor som ärförtroendevalda stöter på hinder för att utöva densysslan. Det gäller både ekonomiska hinder och andrahinder. Vi måste undanröja de hinder som finns förmänniskor att vara aktiva i den svenska demo-kratin, bidra till att ta ansvar för att fördjupa densvenska demokratin och för att förbättra det svenskasamhället. Det får inte vara så att vi bygger systemsom hindrar människor att vara förtroendevalda. Deersättningar och de regler som finns när det gäller deförtroendevalda och deras arbetsuppgifter får själv-fallet inte på något sätt diskriminera människor, oav-sett om det handlar om pengar eller tillgänglighet tillde allmänna lokalerna.Syftet bakom att tillsätta var just att uppnå det ef-terlyser, nämligen att vi ska komma bort från proble-men på det här området och skapa goda möjligheterför människor att vara förtroendevalda.Anf. 52 ():Fru talman! Med det här klarläggandet från stats-rådet framgår det att vi är tämligen överens och attdet är ett viktigt uppdrag. Vi får visserligen avvaktaKommundemokratikommitténs betänkande och be-handlingen av den. Men vi är helt eniga. Det gäller attunderlätta för olika kategorier av människor och attäven se till att den här typen av diskriminering undan-röjs. Jag tycker att det är ett bra uttalande av statsrå-det.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.9 § Svar på interpellation 2000/01:287 om denkommunala självstyrelsenAnf. 53 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att stärka denkommunala självstyrelsen och om jag är beredd atttillsätta en utredning för att överväga hur den kom-munala självstyrelsen kan ges en starkare grundlags-och lagreglering med möjligheter till rättsprövning avsjälvstyret.Inledningsvis nämner att denkommunala självstyrelsen inte preciseras i grundlag.Det är riktigt att regeringsformens reglering av denkommunala självstyrelsen begränsar sig till några fåbestämmelser. Av portalparagrafen framgår att densvenska folkstyrelsen förverkligas bl.a. genom kom-munal självstyrelse. Av inledningskapitlet följer ock-så att beslutanderätten i kommuner och landstingutövas av valda församlingar och att dessa får ta utskatt för skötseln av sina uppgifter.Vid tillkomsten av regeringsform ansågsdet varken lämpligt eller möjligt att dra orubbligaeller preciserade gränser i grundlag kring en kommu-nal självstyrelsesektor. Det betonades i stället attarbets- och befogenhetsfördelningen mellan stat ochkommun i ganska vid omfattning måste kunna ändrasi takt med samhällsutvecklingen. Genom lagstiftningkan således kommunerna ges viktiga uppgifter ochåligganden utan att ändringar behöver göras i rege-ringsformen. På samma sätt kan deras uppgiftsområ-den även avgränsas.Frågan om förtydliganden av eller ändringar igrundlagsbestämmelserna om den kommunala själv-styrelsen utreddes av Kommittén omden kommunala självstyrelsens grundlagsskydd. I sittbetänkande Den kommunala självstyrelsen ochgrundlagen pekade kommittén på att avsaknaden avdetaljerade bestämmelser kring den kommunalasjälvstyrelsesektorn i regeringsformen inneburit attutvecklingen mot ett ökat ansvarsområde för dekommunala organen varit möjlig utan grundlagsänd-ringar (SOU 1996:129). Kommittén ansåg att vissaförhållanden rörande den kommunala självstyrelsenoch beskattningsrätten borde föranleda en ändradreglering i regeringsformen. Den föreslog därför attsådana förhållanden som rör kommunerna och lands-tingen och som kan anses specifika för den kommu-nala sektorn skulle regleras i ett särskilt kapitel. Be-tänkandet har remissbehandlats men inte lett till nå-gon lagstiftning.Konstitutionsutskottet har i betänkandetKommunal självstyrelse och flernivådemokrati bl.a.behandlat frågan om den kommunala självstyrelsensgrundlagsreglering (2000/01:KU12). Utskottet näm-ner i sin bedömning att frågan utretts av Kommitténom den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd.Utskottet anser att det saknas anledning att tro att enny utredning nu skulle leda till ett resultat som ärbättre ägnat att läggas till grund för ändringar i rege-ringsformen. Vidare anser utskottet att arbets- ochbefogenhetsfördelningen mellan stat och kommunäven fortsättningsvis bör regleras i lag utan ytterligarebindning i grundlagsform.I likhet med vad som uttalades vid regeringsfor-mens tillkomst anser jag att det inte är lämpligt ellerens möjligt att i grundlag införa preciserade bestäm-melser om den kommunala självstyrelsen. Jag vill isammanhanget peka på att avregleringen av denkommunala sektorn och den ökade organisationsfri-heten för kommunerna och landstingen har kunnatgenomföras utan att ändringar i regeringsformenkrävts. Jag ser alltså inte något behov av att tillsättaen ny utredning om den kommunala självstyrelsensgrundlagsreglering. Jag delar utskottets bedömningatt det saknas anledning att tro att en sådan utredningskulle leda till ett resultat som är bättre ägnat att läg-gas till grund för ändringar i regeringsformen i dennafråga. Jag bedömer det dock inte som troligt att för-slagen från Kommittén om den kommunala självsty-relsens grundlagsskydd kommer att leda till lagstift-ning som innebär någon principiell förändring avförhållandet mellan stat och kommun.Ett krav i den europeiska konventionen om kom-munal självstyrelse är att kommunerna ska ha rätt tillett judiciellt förfarande för att bl.a. säkerställa respektför den kommunala självstyrelsen. Det svenska rätts-systemet har ansetts stå i överensstämmelse med dettakrav eftersom en kommun under vissa förutsättningarkan använda resningsförfarandet för att få ett myn-dighetsbesluts laglighet domstolsprövat. Jag anserdärför att det inte finns skäl att utredadenna fråga ytterligare.Som nämner har Demokratiutred-ningen föreslagit en starkare grundlags- och lagregle-ring av den kommunala självstyrelsen. Utredningensbetänkande bereds inom Justitiede-partementet. Som jag nämnde i riksdagsdebatten omden lokala demokratin , och som jag harnämnt , är min ambition attpresentera ett antal åtgärder i en demokratipropositiontill hösten. Förslagen ska bl.a. baseras på remissut-fallet av och arbete. Jag vill inte föregå dettaarbete genom att nu redovisa något ställningstagandei frågan. När det gäller just Kommundemokratikom-mittén ingår det inte uttryckligen i kommitténs upp-drag att behandla den kommunala självstyrelsen. Detär dock min förhoppning att resultatet av kommitténsarbete kommer att bidra till att stärka den kommunalasjälvstyrelsen. Det är naturligtvis för tidigt att i daguttala sig om kommitténs kommande förslag mera idetalj.Anf. 54 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för BrittaLejon för svaret. Syftet med interpellationen är attföra en mer principiell diskussion om den kommunalasjälvstyrelsens ställning i snarare än att dis-kutera det konkreta innehållet i den proposition somkommer i höst.Jag har försökt visa i min interpellation att denkommunala självstyrelsen i i många styckenhar varit en myt. De syften som fanns med kommu-nindelningsreformen var inte att skapa självständigapolitiska gemenskaper på nivå utan starkaförvaltningsmässiga apparater, som kunde genomföranationella mål. Det visar statsvetarna i ett bidrag till Demokratiut-redningen och även i doktorsavhandlingar.När välfärdsstaten har byggts upp har kommuner-na varit de organ som skulle förverkliga centralabeslut och direktiv. Vi såg också att kommunerna ficksköta om besparingarna, då välfärdsstaten skullespara . Ambitionen att skapa starka politis-ka gemenskaper på lokal nivå har inte funnits i densvenska traditionen.Britta Lejon sade själv i en riksdagsdebatt här ikammaren att det kom-munala självstyret i är ett av de starkaste, ominte det allra starkaste i världen. Det kan vi diskutera.Statsrådet sade också att det ska förbli så. Ett starktkommunalt självstyre har alltid varit, är och kommeralltid att vara en viktig fråga för socialdemokratin.Det låter betryggande , att hon har denprincipiella inställningen.Statsminister uttalade sig i . Han talar om att det ärnödvändigt att hitta en ny balanspunkt. Han är oroadför att den nationella politiken inte får tillräckligtgenomslag. Han tycker inte om när regionala majori-teter går på tvärs mot den. Han talar om målkonflikteroch väljer i intervjun det centrala före den lokalaavvägningen.Frågan till är följande: Är det statsrå-det synsätt som ska gälla inför framti-den i de kommande propositionerna eller är detstatsministerns? Det vore intressant att få höra ettprincipiellt resonemang på det området.En enig demokratiutredning med representanterfrån alla partier föreslog en starkare själv-styrelse, någon form av lagreglering och också möj-lighet för kommunerna att hävda sin rättighet gente-mot exempelvis riksdagsbeslut som går emot denkommunala självstyrelsen. Det är inte för att kommu-nalråden ska få mer makt utan för att stärka den lo-kala politiska nivån och öka medborgarnas möjlighetatt påverka och delta i det politiska beslutsfattandet.Besluten fattas helt enkelt närmare medborgarna. Detblir kortare vägar både mentalt och geografiskt mel-lan beslutsfattare och medborgare. Om man vill stär-ka den lokala nivån och fördjupa demokratin måsteman också stärka den kommunala självstyrelsen.Om man lägger betoningen på deltagandet i de-mokratin blir det också en nödvändig konsekvens vill stärka den lokala politiska gemenskapen.Men om man betonar likformigheten och enhetlighe-ten ska man också ha mer centrala lösningar ochcentrala direktiv.Frågan är var befinner sig i spänn-vidden mellan likformighet och de mer skilda lös-ningar som det blir om man betonar det lokala delta-gandet, det lokala beslutsfattandet och den lokalaavvägningen. Självfallet - det vill jag gärna under-stryka - måste det finnas vissa ramar så länge vi är ennation. Vi måste lära oss ungefär samma saker i sko-lan. Vi måste ha en garanti för att man ska få en vär-dig äldreomsorg, sjukvård och liknande. Men inomde ramarna kan man tillåta mycket mer av olika lös-ningar, och därmed tror jag också att vi får ett merspännande . Motsatsen är ett mer likformigtSverige, och jag tror att det blir ett tråkigare och fatti-gare Sverige.Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Jag tar gärna tillfället i akt att tackaStefan Attefall för initiativet till debatten i den härfrågan. Det ger mig en möjlighet att klargöra en delsaker som kanske inte har varit tillräckligt klara tidi-gare.Jag tycker också att det är glädjande att höra attAttefall betonar både att vi är en nation och har behovav gemensamma grundläggande spelregler och ge-mensamma ramar och att det inom dessa ramar finnsall anledning att uppmuntra och stimulera olika lokalaförutsättningar, som måste ges möjlighet att ta sigolika uttryck. Jag tror inte att vi har någon skiljaktiguppfattning i grunden här.På den direkta frågan om vems uppfattning somkommer att vara vägledande när det gäller regering-ens kommande propositioner kan jag säga att det ärregeringen som beslutar som ett kollektiv, som be-kant, och de uppfattningar som kom-mer att vara vägledande och som kommer att utgörabesluten kommer ju att vara uppfattning.Riksdagen består, som bekant, av ett antal ledamöter.Jag tycker att det är viktigt att understryka just detta,att gränserna för det kommunala självstyret har intevare sig jag eller någon annan regeringsledamot maktatt sätta. De sätts av , och så ska det varaockså fortsättningsvis.För att upprätthålla den kommunala självstyrel-sen, som jag menar att den socialdemokratiska ideo-login väldigt mycket handlar om, är det möjligt attherr Attefall och jag ser olika behov. Jag hävdar medemfas att den svenska självstyrelsen är stark i ettinternationellt perspektiv. Också historiskt sett kan vikonstatera att den svenska självstyrelsen och frihetenför kommunerna både att organisera sig och att be-sluta om hur man vill utföra sina arbetsuppgifter harökat oerhört, men också efter1974 års regeringsform.För att kunna garantera också ett fortsatt starktkommunalt självstyre måste ett antal faktorer varauppfyllda. Från regeringens sida ser vi det som oer-hört angeläget att de svenska kommunerna har till-räckliga ekonomiska resurser för att fullgöra degrundläggande välfärdsuppgifter som åligger kom-munerna att ge de svenska medborgarna. Här har vitillsammans med ett mångårigt arbete föratt försöka ta ut ur den kris som har inneburiten hämsko på de grundläggande aspekterna och möj-ligheterna att förverkliga det kommunala självstyret.Det finns också ett antal andra aspekter som ärviktiga i det här sammanhanget. Jag tänker kanskeframför allt på vikten av ett högt valdeltagande ivalen också till kommunfullmäktige. Ska vi ha ettkommunalt självstyre, med en beskatt-ningsrätt, måste det också finnas en folklig förankringför de kommunala församlingarna och ett högt val-deltagande. Det är en av de vägledande faktorernakring mitt ställningstagande, att jag tror att skildavaldagar - även om vi nu glider in på en annan fråge-ställning - inte skulle vara lyckligt om vi nu vill för-söka lägga grunden för ett väl fungerande folkstyre iSverige framöver. Det är möjligt att jag ser olika bekymmer och olika behov i vårönskan att värna det kommunala självstyret i ,men det här är några faktorer som vi från Socialde-mokraterna har poängterat vikten av.Det finns mycket man kan säga om det här. Jagtror att jag nöjer mig med att konstatera att det var enväldigt tydlig markering för mig när jag i går deltog ien konferens i om det kommunala självsty-ret, regioner och den lokala nivån när det var bara desvenska representanterna som pratade om den lokalanivåns betydelse. De övriga deltagarna från 24 staterpå den europeiska kontinenten betonade alla denregionala nivån, men ingen sade ett ord om den lokalanivån. Jag tror att det ger en bild av hur starkt detlokala självstyret är i jämfört med i mångaandra länder.Anf. 56 ():Herr talman! Visst finns det lokala traditioner. Ivissa länder har man byggt upp sin konstruktion merautifrån den regionala nivån, och andra kanske merfrån den lokala nivån. Men det intressanta är vad vigör av det svenska förhållandet. Jag tycker, med för-lov sagt, att trots allt vad säger svararhon inte riktigt på frågan hur statsrådet ser på denkommunala självstyrelsens ställning. Finns det anled-ning att stärka den ytterligare? Läser man uttalanden kan man få intrycket att det finns ettsådant intresse, men läser man vad statsministernsäger i olika sammanhang, och ser hur regeringen defacto agerar, kan man få intrycket att det är tvärtom.Jag kan också se i intervjun i Svenska Dagbladetatt statsminister säger att han väntarsig att det ska bli en ny stor inrikespolitisk debatt justom relationen mellan nationella beslut och kommunalsjälvstyrelse. Hela resonemanget genomsyras av attkommunerna håller på att sticka i väg utanför hanskontroll. Det är ungefär kontentan av hela resone-manget. Man ser det också i agerandet.Jag sitter med i ett kommunalt bostadsbolags sty-relse här i . Det bostadsbolaget har underlång tid under socialdemokratiskt styre levereratvinster som har gått till en kommunkoncern som harunderstött i . Man kan alltsåsäga att bostadsbolaget har finansierat Stadsteaternsverksamhet. Detta har ansetts fullständigt acceptabelt.Sedan har den nya majoriteten i sagtatt man kanske kan använda en del av de pengar somhar upparbetats för att exempelvis byggaut äldreomsorgen i staden. Då kommer en stopplag!Då får inte kommunen välja den lösningen! Men manfick understödja tidigare, därför att detvar socialdemokrater som införde systemet i Stock-holm.Det här visar, när man klåfingrigt med regleruppifrån försöker lägga ett slags likhet över landet, attdet blir mycket märkliga beslut. Vi har också exem-pel inom sjukvård och inom andra områden. Det finnsutredningar som tittar på möjligheten att införa speci-ella beslutsregler för att fatta vissa beslut i kommu-nerna osv. Varför inte lita på att medborgarna på enort kan ta den fighten? Om Socialdemokraterna tyck-er illa om att någon säljer någonting, låt då medbor-garna på orten ta detta beslut och denna debatt!Det är den här insikten, att den politiska debattenkan man ta på den kommunala nivån i stället för attanvända som beslutsforum för att lägga sigi och centralstyra och därmed trycka in alla kommu-ner i samma fålla, som jag har så svårt att begripa.En fråga som jag ställde i interpellationen var: beredd att gå vidare för att försöka stärkaden kommunala självstyrelsen i lagstiftningen? Detinnebär inte att man ska detaljreglera varje momentsom kommunen ska göra och inte göra, men det inne-bär att man kan ge ett ökat lagstadgat skydd, somDemokratiutredningen enhälligt har föreslagit. Sedankan vi självfallet diskutera formerna för detta, exaktaavgränsningar och liknande saker. Men vi vet averfarenhet att det krävs någonting mera för att kom-munerna ska kunna känna sig trygga i att detta ärderas område, att detta har de ansvar för.