prot · GP0915 · 2001-10-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:15Fredagen den 19 oktoberKl. 09.00 - 13.57Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------1 § AvsägelseFörste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i utbildnings-utskottet och som suppleant i kulturutskottet.Kammaren biföll dessa avsägelse.Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som leda-mot i miljö- och jordbruksutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Förste vice talmannen meddelade att Per-SamuelNisser (m) avsagt sig uppdraget som suppleant i kon-stitutionsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsval, m.m.Förste vice talmannen meddelade att Moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkom-na vakanser anmält som ledamot i kon-stitutionsutskottet och som suppleant i utbildningsut-skottet, som ledamot iutbildningsutskottet och som suppleant i miljö- ochjordbruksutskottet, Per som ledamot imiljö- och jordbruksutskottet och som suppleant ikulturutskottet samt somsuppleant i konstitutionsutskottet.Förste vice talmannen förklarade valda tillledamot i konstitutionsutskottetLars ()ledamot i utbildningsutskottetCatharina ()ledamot i miljö- och jordbruksutskottetPer-Samuel Nisser (m)suppleant i konstitutionsutskottetMargareta Nachmanson (m)suppleant i kulturutskottetPer-Samuel Nisser (m)suppleant i utbildningsutskottetLars ()suppleant i miljö- och jordbruksutskottetCatharina ()3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2001/02:14 till utbildningsutskottetMotioner2001/02:N11-N33 till näringsutskottet2001/02:K6-K19 till konstitutionsutskottet2001/02:Sk4 till skatteutskottet4 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 14)Anf. 1 ():Herr talman! Bättre vägar, lägre drivmedelsskat-ter, förbättrade villkor för småföretagen, en utbyggdinfrastruktur, sänkta socialavgifter för alla företag istödområde A och effektivt utnyttjande av EU:sstrukturfonder - det är kärnan i regio-nalpolitik.För att möjliggöra en bättre utveckling än ihela måste inriktningen av regionalpolitikenha sin utgångspunkt i företagandets villkor. I enframåtsyftande regionalpolitik blir således förbätt-ringar för småföretagen den kanske viktigaste mål-sättningen.En politik som inte uppmuntrar bromsar utveck-lingen. En politik som tar till vara människans driv-kraft accelererar utvecklingen. Inget bidrag förmårersätta entreprenörens vilja till framåtskridande. Detär i entrepenörskapet vi i ska söka vägen förtillväxt och inte i bidragsfloran. Företagsamhet skaprioriteras framför sektorsstöd, och långsiktig tillväxtbör betonas mer är tillfälliga sysselsättningsökningar.Regeringens proposition innehåller inte mycket avden vara som ska förmå regionerna att utvecklas avegen kraft. I stället för bättre klimat för företagandeoch arbete blir propositionen ett ordrikt dokumentutan konkret innehåll som slentrianmässigt skyfflarrunt några miljarder så att kommunalråden kommeratt hålla tyst över valrörelsen.Propositionen blir mest ett trött dokument som fö-reslår nya utredningar, delegationer och mer av statligstyrning. Inriktningen framåt lyser med sin frånvaromedan den defensiva taktiken tydligen har haft högstaprioritet när propositionen diskuterades fram medhjälp av de tillväxtfientliga vänsterpartierna.Det är som i fotboll när alla spelarna är på egenplanhalva och lagledaren ändå tror att laget ska göramål. Mitt enda råd till alla regioner, småorter, landsbygd, glesbygd och alla begrepp sombetecknar vårt land är: Byt lagledare, byt regering.Man kan inte vinna en match i fotboll med en taktiksom gällde för 30 år sedan.Det gäller i lika stor utsträckning regeringens re-gionalpolitik. Den strategi som minister passar för gärdsgårdsserien. Regeringenhåller fast vid en föråldrad och kontraproduktiv poli-tik som inte leder framåt. Det blir i bästa fall på ställetmarsch.Herr talman! Jag har kritiserat regeringen för pas-sivitet i åtgärdsplanen för tillväxt i hela . Jaghar visat på en alternativ åtgärdsplan där företagandetstår i centrum och där rörlighet och tillgänglighet ärledord för tillväxt i hela landet. Det är vi moderatersom står för den åtgärdsplan som innebär bättre förut-sättningar för regionerna själva att lösa sina problem.Det blir handlingskraft i stället för passivitet.Till sist till frågan om . Man har nuför avsikt att slå ihop och . NärSveaskog bildades motiverades affären bl.a. av ökautbudet av sågtimmer för inlandssågverken. När nuregeringen tycker att ska ta över hänvisar man också till inlandssågverken. Frå-gan inställer sig: Är det bra eller dåligt med färreleverantörer av skogsråvara?Den här affären är kanonviktig inte minst ur regi-onalpolitisk synpunkt. Ska ägna sig åt stat-lig prispolitik innebär det ett dråpslag mot alla privataskogsägare i inlandet. Dumpning av priset på såg-timmer, tydligen välsignat av regeringen, slår direktmot skogsentreprenörer, skogstransporter och mot detprivata skogsbruket i dess helhet. Jobben försvinnerut mot kusten eller till andra länder. Kvar blir arbets-löshet och ökade regionala klyftor.Anf. 2 ():Herr talman! När jag anmälde mig till debattenvar temat regionalpolitik och företagsnedläggningar.Det tvingar mig som degerforsare att betona det sistaganska tydligt.Jag kan inte låta bli att kommentera det som OlaSundell var inne på. Jag är inte heller övertygad omatt propositionen med förslag till ny regionalpolitiklöser problemen. Det finns mycket som fattas. Destörsta bristerna vi har i glesbygden är att vi helatiden tappar arbeten.Det finns en viss överbetoning på att man flyttardit där man ska få en fin utsikt och ha en trevliglivsmiljö. Jag tror inte att det räcker att leva på denfina utsikten. Man måste ha arbete, bostäder ochutsikter för en god framtid snarare än utsikt övernågot fint vattendrag.Herr talman! Alltsedan industrialismens genom-brott har verksamheter vuxit fram, utvecklats menockså avvecklats och ersatts av andra verksamheter.Alla stora förändringar är mer eller mindre smärt-samma för de berörda parterna, inte minst de anställ-da och deras familjer.Den svenska fackföreningsrörelsen och Sverigeslöntagare har historiskt sett insett att strukturrationali-seringar har varit nödvändiga för att långsiktigt få enkonkurrenskraftig och utvecklad produktion. Privatföretagsamhet har alltid varit inriktad på att skapavinst. Men det har också funnits en stor kompetensvad gäller själva produktionen inte minst från deanställdas sida. Många våra produkter ha varitvärldsledande.På senare tid har det luddats ut. Man tittar mindregod produktion och mer på total vinstmaximering.Inte ens lönsamma eller mycket lönsamma enhetereller företag går säkra. Den s.k. kvartalskapitalismentvingar företagsledningar till snabba och ogenom-tänkta beslut i sin iver att hålla aktieägare och den s.k.marknaden nöjda.Globaliseringen handlar i princip om att kapital-ägare ska kunna flytta sina pengar fritt över gränser-na. Det sätter mycket hård press på länder, fackföre-ningsrörelsen och löntagare. Jag har ett bra exempel.Vi brukar tala mycket om principer, men jag ska härta ett konkret exempel.Avesta håller styvnackat fast vidsitt beslut att lägga ned Stainless till år2003. Därmed kommer det att ställa drygt 330 perso-ner utan arbete. Dessutom drabbas ca 200 underleve-rantörer. Kommunen har beräknat att det kommer attberöra ungefär 1 000 personer i kommunen. Företagethåller fast vid beslutet trots att den nuvarande verk-samheten ger en avkastning på ca 40 %.Styrelsen för företaget har varit kontaktad av såvälnäringsminister som andra, kom-munen, , osv. Statsminister har uttryckt sig i kritiska ordalag. Hela Degerforsmed omnejd har rest sig för att göra motstånd. Ned-läggningsbeslutet har diskuterats i riksmedier, i radiooch TV, i de stora drakarna och på nätet. Ja, t.o.m.tidningen har i ett flertal artiklarbehandlat nedläggningsbeslutet i kritiska ordalag.Ingenting verkar dock bita på den s.k. råa kapital-ismens företrädare - jag tycker att nuhar satt sig i en sådan sits att man kan använda deorden.Det brukar sägas att finländska företagsledare ärtuffa och alltid står fast vid fattade beslut. Jag hardock svårt att se det tuffa i att man snor löntagarnasoch fackets lyckade affärsidé, som kom fram när manhotade om nedläggning 1993. Då var detfacket och löntagarna som kom fram med den nyaaffärsidén. säger man: går det här så bra, så nutar vi er affärsidé och flyttar den till en annan ort i ettannat land, nämligen i England.Jag har också svårt att se att det är speciellt tufftatt man försöker gömma sigbakom affärshemligheter när beslutsunderlaget ifrå-gasätts. Det är inte fegt, snarare tvärtom, att låta sigövertygas av kloka och genomtänkta motargument.Det skulle också tyda på en viss flexibilitet. Men detverkar inte höra hemma i vissa börsnoterade företag.Vd:n och koncernchefen har envist hänvisat till attde övriga stålverken i koncernen har en större kapa-citet och att finansieringsanalysen visar att nedlägg-ning i skulle ge tio gånger högre avkast-ning på investerat kapital jämfört med nedläggning iSheffield.Den kritiske bör rimligen fråga sig om detta verk-ligen kan stämma, och hur de olika alternativen räk-nats fram. Underlaget har analyserats noggrant avfacket och företagskonsulter, och de ifrågasätter fort-farande den bakomliggande analysen både vad gällervad man bör göra för att få en effektiv produktion ochen trovärdig finansiering. Facket menar att det finnsett bättre alternativ, där man skapar integrerade pro-duktionsflöden i de olika enheterna, där befintligkompetens tas till vara, där befintliga kundrelationervårdas och där transporten av stål mellan de olikaenheterna är mindre.Ingenting av vad som har sagts från Polarithittills motsäger misstanken att nedläggningsbeslutetfattades redan då bildades genom enfusion . Det kan sägas vara ett beslutsom inte fattades utifrån affärsmässighet, vilket äranmärkningsvärt med tanke på att ärett börsnoterat företag.Man kan fråga sig: Vad tycker egentligen aktie-ägarna i ? Vad säger de riksdagsledamöter som van-ligtvis hyllar marknadens frihet? Jag hade önskat attni i det här konkreta fallet skulle kunna stå upp litefrejdigt och aningslöst - som jag tycker att ni brukargöra när det gäller marknaden och dess aktörer. Mennu är det fredag, och vi diskuterar regionalpolitik.Föga oväntat lyser de ledande borgerliga politikernamed sin frånvaro, vilket för övrigt också gäller rege-ringen.Jag förväntar mig att ni går ut och förkla-rar det logiska och affärsmässiga i att lägga ned envinstgivande enhet. Det skulle dessutom vara snyggtom ni kunde stå för den åsikten på plats i Degerfors.Jag hälsar er välkomna dit. Vi skulle säkert kunnaföra en trevlig diskussion med de anställda.Kampen kommer förstås att gå vidare för att räddaen verksamhet i . Om man vidhåller kravetpå att lägga ned verksamheten tycker jag att det ärrimligt att man ger någon annan chansen att ta överden här fungerande och lönsamma verksamheten. Detkan vara ett annat företag eller, om inget annat funge-rar, de anställda. Det ska i så fall ske till en symbolisksumma.Sannolikt kommer att vägra medhänvisning till att man inte vill ha konkurrens påorten. Men då pratar man emot sig själv. Om man trorpå sina egna siffror, dvs. att man kommer att få en tiogånger högre lönsamhet genom att lägga ned i Deger-fors och flytta till , så kan det inte i kapital-ismens värld vara en speciellt hård konkurrens frånett annat företag som drivs av de anställda eller avnågon annan och som har tio gånger lägre lönsamhet.Jag tycker att man är skyldig att ge en chans tillalla generationer i som har kämpat ochdragit in vinst till olika företagskonstellationer därsedan ungefär . De ska få en chans attfå fortsätta bedriva inte en förlustgivande verksamhet- som det ofta handlar om - utan en mycket vinstgi-vande verksamhet. Ge Stainless ytterligareen chans! Det vore tufft, !Herr talman! Jag kan också konstatera att rege-ringen har olika linjer i frågan. sadei en TV-debatt att han kunde tänka sig att se överreglerna för företagsnedläggningar. Han hänvisade tillde franska reglerna, som är mycket tuffare när detgäller företagsnedläggningar och de anställdas rättig-heter och företagets skyldigheter. Bara några dagarefteråt går statsminister ut och sägeratt i varken kan eller vill vi göra någonting åtdetta. Då är förstås frågan: Vilken regeringslinje ärdet egentligen som gäller? Är regeringen beredd att seöver regelverket och stärka de anställdas rättighetervid nedläggning av företag? Är regeringen beredd attmöjliggöra uppbyggnad av lokala och regionala fon-der för att skapa åtminstone en liten motmakt till detspekulativa kapitalet? Är regeringen beredd att get.ex. AP-fonderna större möjlighet att skaffa sig fleraktieandelar i olika företag, med ett mer långsiktigtägarintresse? Är det fult att använda även pensions-spararnas pengar och att löntagarna har rätt att viasina gemensamma sparade pengar kräva ägande ochmakt och inflytande över produktionens inriktningosv. ?På tal om stål och fotboll: Vi har aldrig gett upp!Vi har kommit långt ned i divisionerna, och är vinere i . ja, jag ska inte säga sådana ord i kammarenstalarstol. Men vi kämpar vidare! Jag hoppas att flerkan delta i kampen, och inte bara pratar utan ocksåföreslår konkreta åtgärder och visar respekt. Kom påplats och säg vad ni egentligen tycker!Anf. 3 ():Herr talman! Så har vi då - jag hade så när sagtäntligen - fått regeringens syn på hur den föreslår attregionalpolitiken i vårt land ska förändras och mo-derniseras för att möta framtiden.Jag har naturligtvis läst propositionen En politikför tillväxt och livskraft i hela landet. Jag har läst denganska grundligt för att jaga efter nya grepp och nyatankar och idéer, men jag har faktiskt inte hittat någ-ra.För ett par veckor sedan sade jag i bordläggnings-debatten att vi kristdemokrater inte tror att den medi-cin regeringen nu doserar kommer att fungera. Varförskulle den det? Det är ju precis samma slags medicinsom man har försökt med under långa tider.Nej, det är som tidigare - det är uppifrånperspek-tivet som gäller. Men ett samhälle byggs inte på detsättet. Enligt kristdemokratisk uppfattning byggslivskraftiga regioner, kommuner och samhällen närmänniskor med kraft och vilja samverkar lokalt i ettunderifrånperspektiv. Det fungerar ungefär likadantoavsett var i landet dessa människor eller, om man såvill, eldsjälar bor och lever.Helt fundamentalt är att människor vill bo pålandsbygden, i små orter eller i glesbygd, dvs. Regeringen föreslår att 150 miljoner skafördelas över de kommuner som drabbats hårdast avbefolkningsminskning som ett extra stöd och hjälp.I vår motion som svar på propositionen resonerarvi som så att detta är ett extra utjämningsbidrag somska läggas ovanpå det mellankommunala - ett slagsextra plåster för att rätta till en skevhet i skatteutjäm-ningsbidraget. Vi tror inte att det kommer att hjälpasärskilt mycket. Vad hjälper pengar om de mångamänniskorna inte kan uppfylla sina önskningar?Ett annat sätt som vi i motioner, re-servationer och anföranden förordat är att möjliggöraett ökat bostadsbyggande på landsbygden. gårdet knappast att bygga nytt. Risken är för stor att manblir fast i sin bostad med sina lån. För många männi-skor blir beslutet att bygga en villa på landsbygdendet sista val av bostad som man kan göra i livet. Viser då två åtgärder som borde sättas igång. Det ena är att genomlysa och förbättra kredit-förhållandena för att bygga på landsbygd eller i småtätorter. Som det nu är kommer marknadsvärdet på ennybyggd landsbygdsvilla att ligga betydligt lägre änvad det kostar att bygga den. Därför måste det fak-tiskt ordentliga tag till för att komma till rätta medvad det kostar att bygga. När av slutpri-set är skatter så måste vi börja titta på t.ex.byggmomsen.Dessutom måste dispensgivningen för strand-skyddsreglerna mjukas upp för att möjliggöra bebyg-gelse sjönära eller vid vattendrag. Vi vet nu att det ärdet slags boende som många människor vill skaffasig. skriver om detta i sitt remissvarpå Regionalpolitiska utredningens slutbetänkande.Man har identifierat en liten återflyttning till och viljaatt flytta till landsbygden. Och just strandskyddetspelar väldigt stor roll för dessa återflyttare när detgäller var och hur man kan välja att bo.Vi vill att kommunerna ska ha hand om en gene-rösare dispensgivning. Ta bort Naturvårdsverketsöverprövningsrätt!Herr talman! Man måste ju också kunna ta sig tilloch från sin bostad. Då behövs det vägar. Man skakunna ringa och koppla upp en dator och man ska hatillgång till elektrisk kraft. Kort sagt: infrastruktur.Vad har regeringen sagt om vägar för att främjalandsbygden? Jo, genom att successivt avsäga sigansvaret för vägarna på den svenska landsbygdenriskerar regeringen att kraftigt försämra det som i dagär knappt acceptabla kommunikationsleder. Dethandlar om det fina blodomloppet ute i kommuner,byar och glesbygd.En utredning har sett över beståndet av allmännavägar och föreslagit att allmän väg görsom till enskild väg. I en situation med synnerligen lågvägstandard kan alltså regeringen komma att avsägasig det ekonomiska ansvaret för vägunderhållet i deområden där människor är som allra mest utlämnadetill fungerande bilvägar.I dag är cirka en fjärdedel av det enskilda vägnätetberättigat till statsbidrag. Anslagen halverades underett par år , och 1999 utbetalades endast100 miljoner i bidrag trots att drygt 500 miljoneravsatts i statsbudgeten. Tryggheten i systemet hotaratt försvinna om det enskilda vägnätet drastiskt utök-as. Det finns effektiviseringsvinster att göra genom enmer lokalt anpassad drift. Det behöver därför utveck-las former för detta utan att staten för den skull släp-per det ekonomiska ansvaret. Grundläggande är attunderhållet förbättras genom höjda anslag, oavsettom det sker genom ökade bidrag till enskilda vägareller genom ökade resurser till Vägverket.Kristdemokraterna anser att regeringen måste ga-rantera att staten inte avsäger sig det slutgiltiga eko-nomiska ansvaret för underhållet av de landsbygds-vägar som är öppna för allmän trafik.Herr talman! Låt mig säga några ord om tillväx-tavtalen. Lands- och glesbygdens kännemärke är demånga småföretagen. Dessa måste bli mer involvera-de i och dra nytta av tillväxtavtalen framöver. Vimenar att dessa avtal måste bli en angelä-genhet om tillväxtavtalen ska bli vad många av osshoppas. Vi har varit avvaktande inför dessa avtal, ochvi ser ingen förbättring. Det går inte att bara lägga påkommunerna ytterligare arbetsuppgifter utan att defår betalt för jobbet. Men vi tror att tillväxtavtalen imer regi skulle kunna vara en grej.Jag skulle vilja tala något lite om näringspolitik.Det är inte enbart geografiska skillnader som innebärolika förutsättningar för företagande. Grunden finnstill stor del hos företagaren själv. Det handlar om hurmöjligheter och resurser tas till vara, men också omhur en affärsidé formuleras och genomförs. Därförkan vi konstatera att de regionalpolitiska stöden ald-rig kan ersätta entreprenörskap, företagaranda, kreati-vitet och dynamik. Å andra sidan är vi väl medvetnaom att en programverksamhet som t.ex. tillväxtavta-len har satt i gång kan bli en startpunkt för något nytti ett litet företags utveckling.Kristdemokraterna tror dock att i stället för stödoch bidrag är det viktigare att näringspolitik, skatte-politik, arbetsmarknadspolitik och jordbrukspolitikutformas så att de uppmuntrar och ger förutsättningarför att eldsjälar och innovatörer ska våga ta risker ochfinna det mödan värt att starta och driva verksamheterav olika slag. De blir då i sig själva en förutsättningför tillväxt i det samhälle eller den bygd där de bor.Jag har mycket svårt att se var och hur regeringensförslag kan ge sådana effekter.Jag skulle ha velat säga någonting om äganderättoch om upphovsmannarätt, men talartiden är slut. Vimåste dock värna upphovsmannarätten på ett annatsätt.Anf. 4 () replik:Herr talman! tar upp en radkritiska ståndpunkter i förhållande till regeringensproposition om regionalpolitik. Jag kan dela en del avden kritiken. får man nästan intrycket att vi harför liten rörlighet i och att alltför få flyttar.Av dem som flyttar från skogslänen är det "bara"som flyttar till storstäderna. Det är ju en ganskastor andel, åtminstone för dem som drabbas av ut-flyttningen.Harald uppehöll sig vid det som jagvar lite kritisk mot. Det räcker inte med att man får enfin utsikt från en strandnära tomt. Vi har en jättefinväg till och från . Vi har massor av sjöarman kan bo vid. Vad ska de människor som bor därleva av? Det är min fråga. Är det tänkt att man skapendla och jobba i ?Sedan skulle jag vilja fråga vad om behovet av riskkapital ute i regioner och påde lokala marknaderna. Har någotemot att de anställda själva får skapa lokala och regi-onala fonder så att man investerar regionalt och lokaltoch därigenom får någon typ av inflytande över deföretag som finns där och kan tänka lite mer långsik-tigt? Hur ser och kd på arbetet ute iglesbygden och de mindre orterna? Hur ser kd pådetta med ökad rörlighet? Vad innebär det? Ska viflytta fler människor in till storstäderna, eller är detinom arbetsmarknadsregionerna vi pratar om? Hur serKristdemokraterna på den befolkningsminskning somfaktiskt pågår? Hur ser ni på den sneda åldersfördel-ningen ute i många mindre kommuner och vad detinnebär för den kommunala servicen? Jag fick ingasvar på det i inledande tal.Anf. 5 () re-plik:Herr talman! Nej, det är inte så enkelt att på någraminuter redogöra för allt det som om. Mycket av det svaras på i vår regionalpo-litiska motion som vi lämnade . Denheter kd 120. Vad den heter på riksdagsspråk vet jaginte ännu.Jag kan säga några ord om detta att flytta till ochbo på landsbygden. Vi föreslår t.ex. att man ska för-bättra reseavdragen. Det är en möjlighet. Den ser vipå.Näringslivet är en viktig fråga som jag berörde.Vår näringslivspolitik tar sikte på att förbättra klima-tet för företagande. I anförande be-rördes inte orsaken till att flyttar denhär verksamheten från . Vad kan det bero på?Kan det bero på klimatet? Kan det bero på sådanasaker som förmögenhetsskatten osv.? Dessa saker äroerhört viktiga för att man ska vilja vara kvar medverksamheten i Sverige.Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag tror ärligt talat inte att före-tagsklimatet eller företagsskatterna har ett dugg attgöra med beslut att flytta. Det företa-get ägnar sig nog snarare åt någon slags regionalpoli-tik och vill rädda det sista stålverket i . Dettycker jag inte att ett börsnoterat företag ska ägna sigåt. De ska titta på - och det är lite märkligt för Väns-terpartiet att behöva säga detta - att man får god av-kastning på kapitalet. Om inte är tillräckligt,undrar jag vilka krav som ställs på löntagarna i fram-tiden oavsett var de bor.Sedan är det alltid lätt att hänvisa till bättre vägar.Jag tycker att det är viktigt, och genom Vänsterparti-ets försorg har vi faktiskt fått en större betoning på attvi ska tjälsäkra och få en rimlig framkomlighet ute iglesbygden. Det ska inte bara satsas på de stora pro-jekten runt de större städerna. Det kan behövas både-och, men det behövs en rimlig balans.Jag tycker fortfarande inte att jag hör något omdetta med entreprenörskap osv. Det krävs ju ocksånågon typ av kapital. Det är inga problem att köpahus i glesbygden. Det finns massor av tomma hus ochtomma lägenheter. Man tvingas riva en massa lägen-heter. Om det är någonstans det behövs pengar så ärdet för att ge goda investeringsmöjligheter till demsom har goda idéer genom att det finns fördelaktigalånemöjligheter, t.ex. statliga lånegarantier. Dettaöppnar man lite för i propositionen.Anf. 7 () re-plik:Herr talman! Det är riktigt att detta också behövs.Vi föreslår att möjligheten att få riskkapital ökar, t.ex.att en uppfinnare, en innovatör, ska få göra riskkapi-talavdrag. En annan sak som vi föreslår i vår motionär att man ska arbeta med kreditgarantifonder, kredit-garantigivning och sådana föreningar ute i glesbyg-den runtom i det lilla .