prot · GO0992 · 2001-04-05 00:00:00 — Det är så lätt att från både hållen ha katego-riska påståenden i det här fallet.När det gäller frågan om vad vi från Vänsterns si-da ska hitta på för att ändra eller stoppa konjunktur-fallet kan jag nog inte hjälpa särskilt mycket.Däremot är jag lika orolig som han. tyckerjag väl att man kanske inte ska hänga på alltför snabbti ett läge då alltför många pratar om att det går bakåtoch att det blir sämre. Vi har väl ändå haft en väldigthög nivå på konjunkturen , och någonnedgång kanske inte är helt fel därför att en fortsatthög konjunktur skulle ju också ställa till problem närdet gäller inflation, att få tag i arbetskraft osv. Det härkanske ger en möjlighet både för och Europaatt återhämta sig och få ny kraft. Man ska alltså inteutnyttja en nedgång alltför mycket. Det kommer baraatt föra surt med sig.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag inbillar mig inte heller att ens vå-ra åtgärder skulle stoppa en kraftig konjunkturned-gång i resten av världen, kanske inte ens i vårt land.Det jag vill åstadkomma med de åtgärder som jaghar tagit upp är att man stärker konkurrenskraften iförhållande till andra företag i andra länder. Med dehär åtgärderna stärker man självförtroendet. Känslanav att det här kommer att ordna sig stärks. Därvidkommer just de här tendenserna, som redan nu finns,till minskat nyföretagande och de här depressivaattityderna att avta.Det som jag levererar till kammaren är det somjag levererar till det svenska folket, nämligen att jagtror att jag har en medicin mot det här. Jag kan nästanlova att jag inte kommer att lösa problematiken i alladess delar, men jag har en medicin, och den är klaroch tydlig. Den riktar sig till näringslivet och dessrepresentanter: har ni något att ta till er. Kommerdet här att förbättra klimatet? Jag är övertygad omdet.Men när jag lyssnar på Vänstern hör jag att det ärve och klagan över just att vi presenterar det här för-slaget. Man säger att det är gammal skåpmat ochingenting nytt. Men det är det som diskussionenmåste utmynna i. Kan vi åstadkomma ett bättre lägeför de svenska företagen och i så fall hur? Jag harredovisat mitt förslag, och jag tycker att det finns skälför att göra likadant när det gällerVänsterns förslag i det här avseendet. Jag tror inte attdet räcker med spånskatter och att säga ja till SCA:sinviter om att förstatliga eventuella skogsinnehav.Det måste nog vara mer av det som riktar sig mot småoch mindre företag. Det handlar just om den härkänslan hos företagaren, innovatören, av att det ärnågon som står på hans eller hennes sida just i avsik-ten att skapa framtidens företag.Anf. 124 () replik:Fru talman! I och för sig tror jag nog att man, omman kunde lösa frågan om spånskatter och vem somska inneha skogen i det här landet, skulle kommaganska långt på vägen. Men jag håller med om att detinte räcker.Från min och Vänsterns sida handlar det natur-ligtvis om att se till att de små företagen kan utveck-las, att man tar bort alla dumma regler som hindrarutvecklingen och att man också ser över systemen såatt företagen kan rikta in sig mera på sitt arbete änkanske på att deklarera och liknande saker. Likasågäller det att man minskar störningar vid sjukdomar.Nu är väl reservationerna visserligen skrivna un-der högkonjunkturen, men det beklagliga är att denmoderata reservationen inte gör någon större skillnadpå om det är hög- eller lågkonjunktur. Tydligen tän-ker använda samma verktyg i båda fal-len. Det är detta som gör att man tycker att det kundevara roligt med några andra grepp för att utveckla dethär landet och dess näringsliv.Vi har ju ändå lyckats ganska bra . Dettahar byggt på att vi har haft en generell välfärdspolitik.Det har byggt på att de flesta människor känner att deär med i utvecklingen. Vi har avvisat alla förslag omatt öka skillnaderna mellan människor. Jag tycker, närjag läser reservationer, att de fortfaran-de är inne på denna något ålderstigna modell.Anf. 125 ():Fru talman! står bakom de re-servationer vi är antecknade för i betänkandet NU7om näringspolitiska frågor. Jag nöjer mig dock medatt yrka bifall endast till reservation nr 6.Vi kristdemokrater är liksom föregående talareoroade över de allt kraftigare signaler vi nu hör om enkonjunkturavmattning. I reservation 1 talas om attSverige behöver en ny och positiv attityd till företa-gande. Det är min uppfattning att företagarna borde fåuppleva sig som vår tids hjältar, inte bara bli omtala-de som sådana för att sedan i sak bli motarbetade.Mona lär vara initiativtagare till en euro-peisk stadga för småföretagande som föredrogs ochantogs, såvitt jag vet, under ett ministermöte i iPortugal medan var ordförande i . I den-na stadga finns en rad förslag om främjande av små-företag och småföretagare. Man borde bl.a. belönasför sin initiativkraft. Det står inte ordagrant så, meninnebörden är den. Vart har de förslagen tagit vägen?Det skulle jag vilja veta.I reservation 2 talas om de statligt ägda företagenoch, som vi tycker, behovet av att sälja de flesta avdessa.Lennart Beijer frågade vilka som ska säljas, ochjag ska komma tillbaka till det. I reservation 3 in-stämmer nämligen jag och vi kristdemokrater i attVin & Sprit bör säljas . Detta ägande repre-senterar en dubbelmoral som klingar falskt på flerasätt. Personligen sympatiserar jag - observera: per-sonligen - med tanken i reservation 4 omatt en del av försäljningsvinsten bör användas i arbe-tet med att minska alkohol- och knarkbruket blandungdomar. I varje fall bör man försöka få ungdomar-na att senarelägga drogdebuten till efter fyllda 18 år.Vin & Sprit, , är ett företag som börsäljas. sade att det representerar etthistoriskt ägande. Det är möjligt. Men den utvecklingsom Vin & Sprit har haft , med envåldsam försäljning utomlands, ser jag också som envåldsam dubbelmoral. Vi förordar att Systembolagetbör vara kvar i statlig ägo. Där finns också ett histo-riskt ägande, men med ett helt annat innehåll än attsälja och tjäna mest. Där är det fråga om att värna omvår folkhälsa och att försöka komma åt de 110 mil-jarder som vi förlorar på alkoholen , i motsatstill de 20-22 miljarder vi tjänar.Fru talman! Jag instämmer helt i resonemanget ireservation 5 om att innovationer och uppfinningarinte tas tillräckligt väl om hand i vårt land. I oktoberförra året gästades vårt land av professor , verksam på i deltog som föreläsare i ett forskningsseminariumhär i . I en intervju i påpe-kar han att han i sin forskning konstaterat att svenskaforskningsresultat ofta är lysande men att forsknings-framstegen alltför sällan omsätts i jobb och tillväxt.Detta faktum förvånar och besvärar mig, säger menar att vi måste skapa en smidigare samexi-stens mellan forskning, industri och entreprenörskap.Det är så sant som det är sagt!I verkar den unge entreprenören MikaelKraft, som driver ett företag han kallar Företagsfabri-ken. På ganska har han hjälpt i gång en radsmå företag genom att ta hand om den administrativadelen av verksamheten så att innovatören kan ägnasig åt sin huvuduppgift, att utveckla sin produkt ellersina produkter. Erfarenhetsmässigt, säger , är det så knepigt att starta ett nytt företag attföretagaren behöver ägna av tiden åt administ-ration i stället för åt sin produkt. Vi har vänt på detta,säger han vidare. Vi tar hand om den delen, utan attför den skull kräva att äga företaget.På några år har han med sin metod fått i gång ett30-tal företag varav ännu inget gått omkull. Hansverksamhet, de företag han är involverad i, omsätter mellan 500 och 600 miljoner kronor.Svårigheterna att starta företag, och exemplet Mi-kael Kraft, visar att Småföretagsdelegationens 77konkreta förslag till en uppröjning i byråkrati- ochregeldjungeln verkligen är viktiga. Tyvärr har inte såmycket hänt . En rapport visar att regeringenhittills bara hunnit genomföra cirka en tredjedel avförslagen. Många är under beredning. Javisst, det gårju an att prata - och prata - och prata. Det har vi hörtmycket av.Jag har mött och samtalat med ett flertal uppfinna-re. De ger ungefär samma bild av tillgången på risk-villigt kapital: Det finns, och det finns mycket. Desäger att det tycks lättare att få tag i 10 miljoner föratt utveckla en uppfinning till en marknadsfärdigprodukt än att få låna en liten summa på några hundratusen upp till en miljon. kräver en risk-kapitalist dessutom att han ska få ett stort inflytandeöver uppfinnarens verksamhet, oftast genom stortägande i hans företag. Utvecklas produkten bra ochdet börjar bli affär av den, ja, då behövs oftast merpengar - men då mot ytterligare ägarandel för riskka-pitalisten. Det här resulterar i att när marknadsföring-en på allvar kommer i gång har uppfinnaren ingetföretag att arbeta i med sin nästa uppfinning.Så föddes tanken hos mig på att inrätta ett uppfin-narkreditiv. I motion N236 visar jag på att liksomkommunerna ofta går in med borgen för ett bygg-nadskreditiv för en villa bordestaten kunna borga för en uppfinnares inledandekostnader om hans idé bedöms ha ett marknadsvärde.När så produkten börjar ge pengar är det att lyftaav kreditivlånet mot finansiering i lämpligt kreditin-stitut. Precis så gör man med byggnadskreditiv närbygget är färdigt: Då lyfts lånen av och går in i re-gelmässiga banklån. Jag hävdar, utan att yrka pånågot annat än vad reservation 6 innehåller, att idénåtminstone borde belysas i en utredning.Herr talman! Jag upprepar att jag önskar kamma-rens stöd för reservation 6 och att jag därför yrkarbifall till denna. Kunde jag, herr talman, yrka bifalltill en ny regering skulle jag göra det.Anf. 126 ():Herr talman! Det var ett mycket intressant reso-nemang som förde kring motivenatt sälja Vin & Sprit. Om jag har förstått saken rättvar det inte av konkurrenshänsyn, inte för att stateninte skulle äga just Vin & Sprit, utan för att det skullevara dubbelmoral att staten äger Vin & Sprit. Det äralltså ytterst omoraliskt, tycker , attstaten äger en tillverkare som producerar spritpro-dukter.Den närmaste frågan är då om det är mindre omo-raliskt om samma stat lägger över ansvaret för till-verkning av denna omoraliska produkt på en privatägare. Är det det menar?Anf. 127 () re-plik:Herr talman! Jag vill inte inlåta mig på att diskute-ra den frågan, . Jag kan dock konstateraatt staten i det här fallet driver och driver på en verk-samhet som under förhandlingarna inför medlemska-pet i EU för fem vållade en del bekym-mer. Ni säljer vodka som ingen annan. villni behålla en rad restriktioner i vårt land. Det är ett avskälen till dubbelmoral.Anf. 128 () replik:Herr talman! Om det är dubbelmoral av staten attäga Vin & Sprit, tycker jag nästan att det är ännuallvarligare om samma stat lägger över det här storaansvaret på en privat ägare.Jag kan nämna ett annat företag som jag vet attHarald är intresserad av att försälja, näm-ligen . Är det och Krist-demokraternas mening att en försäljning av Vattenfallskulle öka konkurrensen på den nordiska och euro-peiska elmarknaden?Är det inte så att det hotar konkurrensen, och attvi på det sättet skulle medverka till att bygga upp ettännu starkare oligopol, närmast monopolliknande?Anf. 129 () re-plik:Herr talman! När det gäller kan man juställa sig frågan hur mycket staten påverkas av andraintressen, utländska t.ex. Jag anser att börsäljas. Då får staten en lättare sits när det gäller atthantera energipolitiken. Det är min uppfattning.När det gäller att sälja Vin & Sprit och att detskulle vara ännu värre att lägga över den moraliskabördan på en privat aktör, vill jag säga att det är upptill den aktören att avgöra.Som medborgare i staten är jag med enspik, eller två eller fem, delägare i Vin & Sprit. Förmig är det ett bekymmer att vi driver en dubbelmoral;att å ena sidan folkhälsomässigt skydda folket, åandra sidan producera så mycket av ett gift som vi vetorsakar skada.Anf. 130 ():Herr talman! betänkande nr 7innehåller en mängd näringspolitiska frågor. Det ärinte möjligt att ta upp alla här. Låt mig börja med,trots att jag inte hade tänkt det, att beröra statligaföretag eftersom har tagit upp det.Jag delar hans uppfattning att det inte är någonenkel fråga. Den är komplicerad. I harvi fört en lång diskussion, senast i förrgår, om en långrad statliga företag.Det måste resas många frågor i sammanhanget.Hur stor vikt ska man t.ex. lägga vid det aktuellaföretagets intjänandeförmåga? Vilken regional för-ankring har den verksamhet som företaget bedriver,osv?När det gäller ska jag ge besked direkt.Vi har inte funnit några avgörande skäl som talar förförsäljning av . Beträffande Vin & Sprit ärdet något enklare. Det finns flera skäl. Som jag harsagt tidigare, tycker jag inte att staten ska vara stor-handlare på spritområdet.Rent statsfinansiellt måste det vara så, herr tal-man, att majoriteten måste göra en del utförsäljningarom man ska klara detta års räkenskaper. I går fick vifrån klart besked att exkluderatutförsäljningar kommer årets budgetresultat att varaminus en miljard i stället för tänkta plus 59 miljarder.Det är ju rätt stor skillnad.Lennart Beijer tar också upp betydelsen av vidareförädling av skogsråvara och utveckling av trä sombyggnadsmateriel. Med hygglig kännedom om dessamöjligheter delar jag den uppfattning som framförsav herrar och talman! I grunddragen tror jag att vi är över-ens när det gäller behovet av en näringspolitik förhela landet. Vi är också ganska överens mellan parti-erna. Min erfarenhet från lokalt och regionalt arbetestyrker det. Jag har också funnit att det här i kamma-ren råder påtaglig samstämmighet om att vi behöveren stark näringspolitik.Mycket kan dock bli bättre.Jag har valt att till största delen uppehålla migkring ett mycket använt uttryck, som det kanske hargått lite inflation i, nämligen: Vad är ett gott före-tagsklimat? Begreppet används ofta.Det måste enligt mening präglas avförståelse för företags och företagares situation. Dethandlar i första hand om en positiv inställning, bådefrån myndigheter, banker och det omkringliggandesamhället.Tiden då företag och företagsamma människorbemöttes med misstänksamhet måste vara en avslutadepok. I stället för att bemötas med misstänksamhetoch misstro ska företag och företagare mötas av nyfi-kenhet och entusiasm.Ett gott företagsklimat kännetecknas också av attdet är fint att våga, att det är bra att lyckas, att det äraccepterat att misslyckas och att det är möjligt attförsöka igen.Alltför ofta har entreprenörer som en gång vågatoch varit lyckosamma men sedan hamnati svårigheter, inte getts tillräckligt goda möjligheteratt försöka igen.Det kan handla om misstro från allmänheten i enkommun, från kommunala företrädare bland såvältjänstemän som politiker eller från företrädare förmyndigheter och banker.Ett gott företagsklimat kräver även enkelhet i sittregelverk. Detta är särskilt viktigt för de mindre fö-retagen som har knappa resurser vad gäller tid ochmöjligheter att klara en hög administrativ belastning.Ett regelverk som är enkelt leder inte automatiskt tillatt byråkratin minskar, men förutsättningen för att såska bli fallet ökar avsevärt.Genom att utforma regelverket på ett enkelt sättoch ta hjälp av ny teknik för inrapportering och betal-ning kan företagens administrativa börda minska. Islutändan är det företagens produktion och försälj-ning, inte dess administration, som levererar tillväxtoch välfärd till medborgarna.Ett gott företagsklimat kräver tillgänglighet ochsnabbhet från myndigheter och offentlighet. För fö-retagaren är det viktigt att kunna få tag på ansvarigamyndighetspersoner på tider som passar företagaren.Vi vet alla att vi har fått rapporter från verklighetensom talar om att så inte är fallet.Herr talman! Det är enkelt för myndigheter att be-gära in uppgifter med krav på svar ,och införa straffavgifter för de företag som inte harmöjlighet att klara dessa krav. Däremot är det intelika enkelt för företagare att få svar på sina frågor påkort tid. Detta är på inget sätt acceptabelt.På samma sätt som myndigheter kan begära inuppgifter från företag ska företag kunna begära - ochlita på att få - svar inom samma tid.Ett gott företagsklimat innebär att det finns likamöjligheter över hela landet att driva företag. För attdetta ska vara möjligt är det viktigt att staten utförsina åtaganden på ett korrekt sätt. Det handlar om attgarantera goda kommunikationsmöjligheter i form avframkomliga vägar och ett fungerande järnvägsnät.Det är de traditionella infrastruktursatsningar somoftast kommer på tal i frågor som berör företagandetsmöjligheter.Det går inte att komma ifrån att dessa är viktiga,men i takt med att samhället förändras ställs det ocksåytterligare krav. Det gäller krav på grundläggandesamhällsservice i form av el, tele och post, och det ärabsolut nödvändigt att leveranssäkerheten i systemenär god. Det finns anledning för samhället att tillföraresurser för att garantera denna service i hela landet.Det har blivit allt tydligare att kunskap och kom-petens kommer att ha en avgörande betydelse förframtidens företag. Det är inte minst viktigt medtanke på att kunskap omsätts med större hastighet än . Den kunskap som en nyut-examinerad civilingenjör besitter måste ständigtuppdateras. Detsamma gäller inom alla typer av yr-ken. Detta faktum gör att det blir än viktigare i fram-tiden att det finns möjligheter till högre utbildningoch forskning över hela landet och att de möjligheter-na även kommer företagen till del. Ofta sägs det atthögskolor och universitet utgör regionala motorer iutvecklingsarbetet. För företagen utgör enligt vårmening högskolor och universitet möjligheter tillnödvändig bränslepåfyllning.Herr talman! Vad som sagts beträffande ett gottföretagsklimat gäller generellt för allt företagande,med betoning på småföretagande. Kvinnors företa-gande har varit mycket framgångsrikt bl.a. när detgäller många nystartade företag, och det har enmycket stor andel uthålliga företag. Detta har sketttack vare goda insatser från den regionala och lokalarådgivning som är riktad till kvinnor. Det är en viktiguppgift inom näringspolitiken att ta till vara kvinnorskompetens och idékraft när det gäller småföretagan-de. Även här handlar det om attityder och värderingaroch om det bemötande som kvinnliga företagare fårfrån näringslivskontoren i kommunen, från handläg-garen på eller från banken.Det handlar även om att stimulera till avknopp-ning av verksamhet. Det finns ett bety-dande exempel på att detta har fallit väl ut. Slutligenär utgångspunkt beträffande kvinnorsföretagande att samhällets aktörer när det gäller före-tagsutveckling och rådgivning ska ta hänsyn tillkvinnors förutsättningar och krav och att den verk-samhet som bedrivs vid regionala och lokalaresurscentrer inte ska ges sämre resurser än för närva-rande.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 7 men står självklart också bakom övrigareservationer undertecknade av centerpartister.Anf. 131 ():Herr talman! Ett framgångsrikt företagande är denabsolut viktigaste förutsättningen för välstånd. Vi iFolkpartiet talar här om de välståndsbildande krafter-na. Globalisering, liberalisering och informationst-teknikens snabba utveckling öppnar enorma möjlig-heter för dem som förstår att göra sig attraktiva ge-nom att skapa ett bra klimat för arbete och företagan-de. Inte bara de svenska företagen utan i högsta gradSverige som land befinner sig därmed i en knivskarpkonkurrenssituation.Det nationella näringsklimatet måste formas så attSverige klarar att tävla med de mest konkurrenskraf-tiga delarna av världen. Omvärldsförståelse och för-ändringsbenägenhet i politiken är helt avgörande förSveriges framtida position. Det är i detta perspektivförödande att - som regeringen gör - klamra sig fastvid stela modeller, rigida arbetsmarknadsregler ochvärldens högsta skattetryck. Tillkomsten av jobb pålång sikt bygger på en tillväxt bland de små och me-delstora företagen, och det, herr talman, har vi inteklarat i Sverige.Negativa attityder till småföretagande har underlång tid påverkat företagsstrukturen i . Varförhyllas man i vårt land som en hjälte, om man vinner10 miljoner på Bingolotto, men behandlas misstänk-samt om man tjänat pengar som egen företagare? Detär inställningen till företagsamheten i i ettnötskal. Gemensamt finansierad välfärd bygger på attde välståndsbildande krafterna klarar sin uppgift.Utan dem står vi oss slätt.Villkoren för företagande har i helt anpas-sats till storföretagen, vilket i förlängningen lett enbristande mångfald av medelstora, växande företagsom finns i andra länder. Av cirka en halvmiljon företag är den överväldigande majoritetenenmansföretag, och av alla företag har flerän 20 anställda. Jag upprepar: av alla har mer än 20 anställda.Framväxt av nya företag inom tjänste- och servi-cesektorerna hindras effektivt genom den offentligasektorns monopol. Detta monopol måste brytas upp,så att även dessa områden kan konkurrensutsättas ochdärmed ge en bättre service och bättre valuta förskattepengarna. För att inte tala om att det traditio-nellt är inom dessa områden som kvinnor har startatföretag. Kvinnokraft ger bättre välstånd och välfärd.För att ska få en växande företagsamhetmåste entreprenörskap och företagande löna sig bättreän vad det gör . Kunskapen om företa-gen måste börja redan i låg skolålder. Snilleblixtarna,t.ex., är en rörelse som både ger barnen kraft ochsjälvförtroende att skapa själva och leder till tryggadepensioner på sikt.Det är glädjande att det har gått bätt-re för ekonomiskt. noterar vi attSverige bara har hämtat av en eftersläpning på i förhållande till OECD-länderna.För att återerövra en topplats i välståndsligankrävs av överlägsen tillväxt. Om Sverigeskulle lyckas uppnå en tillväxt som varaktigt ligger enprocentenhet över genomsnittet, dröjer det ändå 17 årinnan återtagit en plats bland de tio rikaste.Under den senaste tiden har det dessutom kommittecken på att det pågår en allmän avmattning i värld-sekonomin och därmed också i den svenska ekono-min. Exportorderingången visar den sämsta utveck-lingen /99. Även orderingångenför hemmamarknaden har försämrats kraftigt, särskiltför bilindustrin och metallvaruföretagen. Lägg härtillEricssons varsel och börsens djupdykning, så blirbilden ganska bekymmersam. Inte minst med tankepå att har västvärldens mest konjunkturkäns-liga finanser tycker jag att man har anledning att varaorolig.Herr talman! Statens främsta näringspolitiskauppgift är att ange ramar och regelsystem för nä-ringslivets verksamhet och bidra till att skapa jord-mån för långsiktig tillväxt. Om staten upp-träder som ägare eller spelare och som domare, upp-står en rad problem. Grundprincipen måste vara attkonkurrensutsatt verksamhet ska drivas i privat regi.Dessutom har studier visat att det finns mycket övrigtatt önska av staten som företagsledare eller företagsä-gare. Exempelvis har gransk-ningar av statliga bolag visat på behovet av bättreuppföljning och rapportering av verksamheterna.Det arbete som påbörjades under fyrpartiregering-en med att minska statens före-tagsägande bör återupptas. Med en privatisering avstatliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommer-siellt mer kompetenta företag och en ökad aktiesprid-ning.När det gäller det statliga ägandet av anservi att bör ge regeringen fullmakt att sälja utresterande innehav av Teliaaktier när så är möjligt.För att ska kunna fortsätta att utvecklas på ettpositivt sätt är det nödvändigt att en fortsatt privatise-ring sker . Ett kvardröjande stat-ligt ägande utgör en hämsko för Telia.Låt mig i detta sammanhang bara påminna om detstora misslyckande som regeringens vilja att slåsamman och innebar. Genom denspruckna affären har mångmiljardbelopp förspilltsgenom förlorade kunder, förlorade affärer och miss-lyckat fusionsarbete. Relationerna mellan ochNorge har kanske inte lidit någon större skala, men vikommer inte ifrån att förtroendekapital har förstörts.Sammantaget tycker jag att Telia-Telenor-affärenär ett praktexempel på varför statliga företag börprivatiseras. upphandling avkonsulttjänster i samband med denna affär är ytterli-gare ett belägg för att staten är olämplig som ägare avbolag.Sedan, herr talman, gäller det spriten.