prot · GP0944 · 2001-12-10 00:00:00 — 33 () re-plik:Fru talman! I detta hänseende är signalspråket avoerhört stor betydelse. Både orden neutralitet ochalliansfrihet för problem med sig i dagliga säkerhets-politiska umgänge som vi har med grannar och vän-ner med vilka vi samverkar och samarbetar. Jag tyck-er att det vore orimligt om neutraliteten fanns med iden svenska säkerhetspolitiska doktrinen helt enkeltdärför att det är den mest osannolika av optioner somSverige skulle kunna ställas inför. I folkrättslig be-märkelse har jag ingen anledning att inte ge UrbanAhlin rätt. Men denna möjlighet tillkommer faktisktäven ett Natoland som väljer att stå utanför det stödtill andra Natoländer som artikel 5 faktiskt innebär.För mig är det alltså bättre att beskriva säkerhets-politiken som den faktiskt är i stället för att försökaklä den alliansfria julgranen med sådant som den inteförtjänar respektive att använda sådana ord som fak-tiskt ger en i grunden missvisande beskrivning ochbalansering av svensk säkerhetspolitik.Jag har ytterligare en kort fråga till ,och den gäller frågan om baltiskt Natomedlemskap.Min fråga bygger på det krumbuktande och de om-skrivningar som finns i utskottsbetänkandet, där ut-skottets majoritet beskriver detta som positivt, dvs. attvi inte ska sätta punkt för uppdelningförrän dessa länder också har förverkligat sina säker-hetspolitiska mål, och det stöder . Mendet är ju just utifrån förutsättningen att detta är derassäkerhetspolitiska mål - Natomedlemskap. Om detvar union med , medlemskap i terrorisnät-verket eller medlemskap OSS som vore debaltiska ländernas egna säkerhetspolitiska mål, skulleUrban då vara lika positivt inställd till de bal-tiska ländernas egna säkerhetspolitiska val och anseatt detta skulle gagna också stabiliteten i vårt närom-råde och svensk säkerhet?Anf. 34 () replik:Fru talman! Först vill jag säga något om ordetneutralitet. Det är väl ändå på det sättet att man intebyter säkerhetspolitik som man byter skjorta, utanman försöker väl ändå att hålla något slags linje i denpolitik som har funnits?Jag tycker att det borde ha varit ett ganska litet of-fer från sida att gå med på faktiskt kan stå för folkrätten, att ett militärtalliansfritt land faktiskt har rätten att förklara signeutralt. Jag har inte gjort någon matematisk beräk-ning av det, men jag skulle tro att fak-tiskt är neutralt i ett flertal av de konflikter som finnsöver världen. Jag tror inte att vi står upp för någonsida t.ex. i konflikten mellan och osv.Henrik har ett väldigt snävt synsätt, attdet handlar om vårt gränsområde. Vårsäkerhetspolitik syftar ju till att vi ska främja globalsäkerhet över hela världen. Det är klart att jag intetycker att det är så konstigt om vi har haft en doktrinpå det sätt som vi har , och när vi går över tillnågot nyare ändå har en sådan koppling, om man ärmilitärt alliansfri, till den möjligheten. Men, somMarianne sade, låt våra partiledare fåjobba med denna fråga och se om de kan kommafram till någonting som vi kan vara överens om.När det gäller det baltiska medlemskapet har vi juhaft den här diskussionen ganska idenna kammare. är det så att inte är Na-tomedlem. är medlem i Europeiska unionen,och där har vi på alla möjliga sätt försökt att förafram balternas möjlighet till ett medlemskap så fortsom möjligt, ibland med stöd från ochibland inte med stöd från . Jag minns närCarl Bildt snabbt sprang ärendenoch inte ville ha med alla baltiska länder i t.ex. Fre-gattan. Jag vet inte riktigt vad ärute efter. Vi har gett dem ett starkt suveränitetsstöd,och vi hjälper till att bygga upp en stark totalförsvars-förmåga i dessa länder för att de ska ha en reell möj-lighet att välja säkerhetspolitisk väg. Vilken väg deväljer är upp till parlamenten i de baltiska länderna.Anf. 35 ():Fru talman! Attackerna mot och NewYork var det värsta anfallet mot demokratin i väst-världen sedan . har aldrigtidigare utsatts för anfall på egen mark av det slagsom nu har ägt rum. Attacken mot ,som i beskrivs som en parallell till attacken iNew , riktades mot militära installationer. I NewYork riktades terroristernas våld i stor medvetenhetom den panik som detta skapar i samhället och eko-nomin enbart och uteslutande mot civila män, kvinnoroch barn. I den meningen var attacken inte urskill-ningslös, som tidigare sade. Vi ser tvärt-om en ny terror både i detta mål och i skala.Det är en annan värld efter . Dethar visats med tragisk tydlighet att det finns organi-sationer och möjligen också stater som kan och villskada världens demokratier. Dagens hot mot interna-tionell fred och säkerhet klarar inget land att hanterapå egen hand. Det är en viktig insikt för Sverige.Terrorn är ett gemensamt problem.En lång skala av åtgärder behövs. Utbyte av in-formation från personella källor, signalspaning ochsatellitspaning mellan underrättelsetjänster, utbyte avpolisinformation och konkreta insatser vid enskildafall av gränsöverskridande terrorism, samarbete föratt bryta terrorns finansiella styrka, ekonomiskasanktioner mot länder som på olika sätt stöder terror-grupper, samarbete kring internationell flygsäkerhetoch gemensamt agerande och stöd vid insatser i en-lighet med principer är alla exempel pånödvändig internationell samverkan.Attackerna mot var krigshandlingar. har konstaterat att terrordåden var att se somhot mot internationell fred och säkerhet och att USAäger rätten till självförsvar, på egen hand eller kol-lektivt.I den allians mot terrorism som initierat in-går en rad muslimska länder, inte minst eftersomextremismen strävar efter makt i muslimska länder.Det är en aspekt som är bortglömd i den svenskadebatten. De fundamentalister som använder våld ivästvärlden är ett hot främst mot människor i sinaegna länder.USA har i Kosovo, och Bosnien försvaratmuslimer mot övergrepp, etnisk rensning och folk-mord.Det finns anledning att frukta att vi inte har settslutet på terrorn. Händelserna varinte isolerade utan hade föregåtts av en rad attackermot amerikanska mål i t.ex. och undertidigare år. Dåden i planerades i förväg,och kan därmed inte heller, vilket sagts i den svenskadebatten, ha varit riktade mot utrikes-politik, eftersom han inte ens var presidentkandidatnär dåden planerades.Även om baserna fallit i och terror-nätverket därmed försvagats finns aktiva celler i ochutanför landet. Terrorn kan drabba också här. USAvar en symbol, men vi kan också drabbas.Aktionerna som sker måste inriktas på att setill att terroristerna inte kan slå till igen. Det är naivtatt som tro att terrorn upphör av sigsjälv.Fru talman! Det är också en viktig poäng att detinte går att förklara terroristers agerande med väster-ländska politiska ögon, eftersom de per definition interesonerar på det sätt som demokrater gör.Enskilda terrorister kan komma från många olikaländer, men det är bara ett fåtal länder som aktivtstöder terrorister och därmed är medansvariga fördåden. Dessa länder ger terroristerna möjlighet attträna, ha baser, finansiera sin verksamhet och planeraterror utifrån sina territorier. De länder som samar-betar med och understöder terrorismen är alla icke-demokratiska länder med stort internt förtryck ochskriande sociala orättvisor.Terrordåden utfördes inte av enorganisation vars mål eller drivkraft det är att utrotafattigdom eller förtryck i världen. Tvärtom har civil-befolkningen i drabbats mycket hårt avdenna organisations och dess medlöpares förtryck.Utveckling i ekonomisk eller annan mening äromöjlig att förena med hårt förtryck av civilbefolk-ningen, grova kränkningar av mänskliga fri- ochrättigheter, nedtryckning av kvinnor och krig.Terrorn kan inte hindras av biståndsinsatser, efter-som målet för terrorn inte är fattigdomsbekämpning.Däremot, men det är delvis en annan sak, är bi-ståndsinsatser nödvändiga för att bygga upp drabbadeländer och undanröja den fattigdom som utgör grundför folkligt stöd, för uppgivenhet och för extremaorganisationer.Fru talman! Även om det bedöms som mindresannolikt att terrorister har tillgång till kärnva-pen, trots vad de själva säger, så är risken att olikagrupper får tillgång till kemiska och biologiskastridsmedel. Massförstörelsevapen är ett allvarligt hoti terroristers händer.Låt mig säga att det oroar mig att är påväg att ha ett försvar som varken fullt ut klarar dengamla tidens hot eller förmår att möta de nya medsocialdemokratisk försvarspolitik.Vi ser att utöver de etablerade kärnvapenmakternafinns det ett antal länder som beräknas ha kapacitetatt framställa kärnvapen.Risken för fortsatt spridning av kunnande ochteknik också till terrornätverk eller skurkstater ärreellt existerande. Det är befogat att och andrademokratier försöker skydda sig. Ett exempel på ettsådant skydd är skapandet av ett gemensamt försvarmot missiler med massförstörelsevapen.Efter framstår behovet av ettförsvar mot missilattacker från terrorister eller skurk-stater ännu tydligare. Ett av argumenten mot ett så-dant försvar har ju varit att ingen skulle vara dum nogatt rikta massförstörelseattacker mot civila i västvärl-den. Men detta har, tragiskt nog, visat sig vara i grun-den fel. Kriget kan komma till hemmaplan, i eller i , på ett sätt som för bara en korttid sedan var otänkbart.Hittills har diskussionen om ett gemensamt mis-silförsvar fokuserats på hoten från missiler med justkärnvapen, men även kemiska och biologiska vapenkan hota civilbefolkningen. Det minns vi frånGulfkriget.En av regeringen förbisedd aspekt är att hot medmassförstörelsevapen skulle kunna användas för atthindra och stoppa krishanteringsinsatser.Ett gemensamt missilförsvar handlar därför intebara om att skydda våra länders civilbefolkning motterrorangrepp. Lika viktigt är att hindra att FN,världssamfundet, och EU försätts i en utpressnings-situation som omöjliggör krishanteringsinsatser ochupprätthållande av internationell fred och säkerhet.Skurkstater eller terrorister får inte tillåtas dikteravillkoren för EU:s eller FN:s fredsinsatser, för dåriskerar mandaten från att förbliouppfyllda. Av denna anledning är diskussionen omett gemensamt missilförsvar också i intresse.Sverige har, som redogjort för,varit ett av de mer aktiva länderna vid internationellkrishantering.I samarbete med och kan grun-den för ett gemensamt missilförsvar finnas. PresidentBush har inbjudit "vänner och allierade", inklusiveRyssland, till en diskussion om ett gemensamt fram-tida heltäckande missilförsvar. Detta är det viktiga.Det är ju hur ett missilförsvar byggs och vilka somomfattas som avgör vilka effekterna politiskt blir avett sådant missilförsvar.Regeringen måste vakna upp och se en ny världdär , och världens demokratier ocksåfaktiskt har gemensamma säkerhetsintressen. Presi-denterna Bushs och Putins deklarationer omen drastisk kärnvapennedrustning visar just detta. Detär paradoxalt att den inställningtill missilförsvar har varit betydligt mer avvisandeoch kategorisk än den ryska regeringens.Sverige ska inte söka bevara det ter-rorbalans och avvisa defensiva åtgärder för att försva-ra länder och befolkningar mot attacker med massför-störelsevapen. Missilförsvaret är, tvärtemot vad majo-riteten skriver, ett svar på upprustning med massför-störelsevapen och missiler i omvärlden - inte en or-sak till upprustning.Verkligheten har sprungit förbi idess nuvarande form. och har bådaintresse av att revidera det. Det är också de som avgöravtalets framtid, inte Sverige.Det är ganska lätt att se det politiska intresse somRyssland skulle kunna ha både av att se över avtaletoch av att eventuellt bygga ett försvar tillsammansmed och . Det är orimligt att, som densvenska regeringen gör, a priori fördöma byggandetav ett missilförsvar.Fru talman! Behovet av en ny neutralitetskommis-sion kvarstår. Våra farhågor inför problemen medregeringens alternativ till en ny kommission riskerardessvärre att besannas. Majoriteten försöker bortsefrån att man i betänkande 2000/01:UU4 skriver föl-jande angående neutralitetsutredaren uppdrag:"För att tillgodose behovet av parlamentarisk insynmenar utskottet att det är viktigt att partierges möjlighet att följa utredningsarbetet t.ex. genomatt en parlamentarisk referensgrupp knyts till utred-ningen i denna del." I direktiven står samma sak, attriksdagens partier ska ges möjlighet att följa utred-ningens arbete.På den borgerliga sidan konstaterar vi gemensamtatt så har inte skett, trots vad majoriteten skriver.Utifrån detta kan följande konstateras: Antingen harutredningens arbete, trots att direktiven kom för merän , inte kommit i gång ännu - då finnsrisken att det blir ett hastverk - eller också har utred-ningsarbetet fortgått men utan att partierna getts möj-lighet att följa arbetet. Då är det ett brott mot direkti-vet. Något annat alternativ gives icke.Förutsättningarna för granskning av tiden mellanår 1969 och måste vara lika goda som för denförsta . Det skulle innebäraföljande:· Utredningen bör vara en huvuduppgift för densom utreder. Så har inte varit fallet.· Utredningen måste ha ett starkt och tydligt mandatmed ett brett stöd i . Så har inte varitfallet.· Den tid som utredningen har till sitt förfogandemåste vara tillräcklig. Så har inte varit fallet.· Också i övrigt måste de resurser som utredningenhar till sitt förfogande vara rimliga.Regeringens alternativ till en ny neutralitetskom-mission motsvarar inte dessa krav. Också de orimlig-heter i hanteringen av frågan som socialdemokraternademonstrerat riskerar att drabba utredningens trovär-dighet. Vi sökte partiledaröverläggningar för att nå enbred enighet om formerna för en ny kommission - pådet sätt som föregick den första neutraliteskommis-sionen, då direktiv och förutsättningar diskuteradesmellan dåvarande statsministern och . Men socialdemokraterna avvisade detta.Därtill körde de över de borgerliga partierna i riksda-gen i både form- och sakfrågan.Trots att frågan inte ens var med på dagordningenför utrikesutskottets möte valde socialde-mokraterna att under votering driva igenom att beslutskulle fattas. Där skulle man avvisa en ny kommis-sion.Tidigare bordlade utrikesutskottetfrågan på socialdemokratiskt initiativ därför att studera direktiv innan frågan avgjor-des i utskottet. Men eftersom ännu inte hadefått några direktiv och regeringen närmast dagligenframträdde i medierna med nya besked om hur direk-tiven skulle se ut kunde socialdemokraternas studierav direktiven knappast ha varit slutförda när manändå bestämde sig för att driva igenom beslutet.Riksdagen hölls i okunnighet. Varken utrikesutskotteteller som helhet informerades om hur rege-ringen hade tänkt sig utredning. Detta är inteacceptabelt. Det rimliga hade varit att utrikesutskottethade fått veta hur uppdraget såg ut och fått veta förut-sättningarna för utredningen innan ställning togs.Socialdemokraternas framdrivna beslut i utskottetframstår som ännu konstigare i ljuset av att yrkandetom ingick i ett större be-tänkande som bara preliminärjusterades och deljuste-rades . Slutjustering skedde först i mars2001.När det gäller hela denna soppa har det sedan låtitsom att majoritet valde att i stället för enny förorda att ubåtsutredarenRolf skulle få ett vidgat uppdrag. I stället ra-diostyrdes majoriteten av regeringen.Ekéus utredning skulle ha varit färdig om någraveckor, men utan att regeringen beviljat förlängninghar det nu sagts att den ska komma . Från den borgerliga oppositionens sidakommer vi att noga följa såväl dess former som dessinnehåll.Anf. 36 () replik:Fru talman! Jag tänkte redovisa lite grann omABM-avtalet och diskussionerna om ett missilförsvar.När säger att den svenska regering-en varit hårdare i tonen mot än vad t.o.m.Ryssland har varit tycker jag att han tar till överord.Ryssland har faktiskt ibland hotat med att gå ur olikaavtal. Man har försökt träffa överenskommelser medandra länder, allt för att sätta press gentemot USAoch säga: Ni får inte bryta detta unilateralt.Så har inte gjort, utan vi har påtalat farhå-gorna kring ett unilateralt brytande av ABM-avtalet.Vad vi då främst syftat till är egentligen inte relatio-nen och terrorbalansen där, utan dethandlar om att ett brytande av också gerargument för och andra att fortsätta med sinupprustning av sina kärnvapenarsenaler för att på detsättet kunna möta ett missilförsvar.Jag tycker att detta är en viktig fråga och menaratt det är oerhört bra att under den senaste tidenhaft en lite annan inställning. Det är också bra attGeorge W Bush sagt att han är beredd att ha en dialogoch en diskussion om hur ett missilförsvar kan se ut iframtiden. Dock oroas jag. Jag delar alltså inte StenTolgfors fantastiska hyllning om att allting går såoerhört smärtfritt här.Vi har haft en mängd toppmöten mellan ochBush där det innan sagts: har man snart en lösningpå detta. kommer man att komma överens omABM-avtalet. har man snart kommit överens omän det ena, än det andra.Vi ser dock inget resultat av detta. Det finns gans-ka många oroande tecken på att det kanske inte är såenkelt att lösa de här frågorna.Ryssland kanske kräver en hel del för att kunna gåmed på att man ska skrota . Visst är det iolika avseenden ganska obsolet. och USAstår inte mot varandra, som de gjorde en gång i tidenunder terrorbalansen - det har rätt i.Men en viss försiktighet tycker jag man ändå kankräva.Anf. 37 () replik:Fru talman! Om det ändå hade varit så väl att Ur-ban hade varit korrekt i det han nu redovisade.Det står i majoritetens skrivning att utskottet ser där-för positivt på att regeringen riktat en uppmaning tillUSA att ompröva projektet. Det är inte alls så att manfrån socialdemokraternas sida är försiktig. Man harförsökt göra politik inte minst på hemmaplan av dettaoch vänt sig entydigt mot , och man har försöktdiskontera den ryska reaktionen, som dessutom hargjorts på ett felaktigt sätt. noterar man iutskottets text att utvecklingen går ungefär den vägsom jag redogör för, men man drar ändå slutsatsen atthela missilförsvarsdiskussionen ska avbrytas. Det ärför mig fullständigt obegripligt.Man redogör för att president har visat enförsiktig förhandlingsvilja. Man redogör för att manhar kopplat neddragningar i de strategiska kärnvape-narsenalerna till utvecklandet av ett missilförsvar.Man skriver att bägge parter har accepterat möjlig-heten att kombinera en revision av avtalet med ned-dragningar i de strategiska kärnvapenarsenalerna.Detta är precis vad vi moderater har försökt säga,att missilförsvaret när det gäller och USAoch särskilt ensidiga deklarationer för är förut-sättning för nedrustning. Är man skyddad mot anfallbehöver man ha mindre av andra slags förmåga. So-cialdemokraterna har förnekat detta. Vi säger attmissilförsvaret inte driver upprustning utan det är ettsvar på upprustning som skett i en rad olika länder,jag behöver inte gå in på dem här och . Det ärdessutom efter högaktuellt därföratt risken för anfall av massförstörelsevapen frånterrororganisationer eller "skurkstater" dessvärreverkar mer reell nu än tidigare.Anf. 38 () replik:Fru talman! När man blandar in strategiska kärn-vapen, visserligen gör man det i en del uttalanden omresolutioner, vill jag säga att lägg märke till att Bushlångt innan han startade dialogerna med ryssarna sagtatt han unilateralt är beredd att skära ned sitt kärnva-penprogram. Varför gör han det? Jo, han vill satsapengarna på något annat. är också i desperatbehov av att dra ned antalet strategiska kärnvapen, förhan vill också ha pengar till annat. Jag är inte allssäker på att missilförsvaret har med saken att göra.Det är en risk i att unilateralt bryta ABM-avtalet.Det är inte bara mellan och det står.Det handlar också om global säkerhet. Det kan fåeffekter för så att länder där känner sig tving-ade att öka på sitt kärnvapeninnehav för att kunnaklara ett hot mot ett missilförsvar som amerikanernastartat upp.Jag välkomnar den här dialogen och diskussionen.Jag hoppas att det också kommer väldigt bra utavden. Jag tycker intet att det finns anledning att redannu utgå från att det kommer att bli så fantastiskt lyck-at som tror.Anf. 39 () replik:Fru talman! Det finns framför allt ingen anledningatt utgå från att det kommer att bli så misslyckat somsocialdemokraterna tror. Ni har ju fått fel på varjepunkt som ni har kritiserat. Om är säker på att nedrustningen har med missilför-svaret att göra, varför skriver majoriteten precis detjag har redovisat, att det finns en koppling mellanmissilförsvaret och neddragning av de strategiskakärnvapnen och samtal mellan Bush och ? Dettagår att läsa i betänkandet. Då tycker inteså som han har varit med och skrivit i betänkandet.Urban säger att Bush neddragningar inte harmed detta att göra. Han har själv talat i de termerna.Det har ni också redogjort för i betänkandet.Jag tycker att det är väldigt viktigt att invända motUrban Ahlins formuleringar om hotet från ett missil-försvar i - hot från ett försvar! Ett land somFolkrepubliken har genomfört en ganska bety-dande kärnvapenupprustning med stortysthet från den , som annars ärväldigt pigg på att kritisera just kärnvapen. Man hardrivit ett avancerat missilprogram. Man kan i framti-den nå även den amerikanska kontinenten och Europamed sina missiler. Man har skaffat sig en MIRV-kapacitet, och man har upprustat också vad gällermedeldistansrobotarna. Man har bedrivit enbetydande missilupprustning i t.ex. . Såtalar i stället om hotet från kärnvapen,från eller , om hotetfrån ett försvarssystem som är tänkt att skydda demo-kratier mot massförstörelsevapen. Det är verkligenuppochnedvända världenMen jag välkomnar det gör här i dag.Vad han försöker göra är att flytta positionen försocialdemokraterna från ett ensidigt och, tycker jag,ganska antiintellektuellt nej-sägeri som försvar avegentligen bara terrorbalansen från till attse mera av gemensamma möjligheter, se att det härhandlar om nedrustning av strategiska kärnvapen, omförsvar mot "skurkstater" och försvar mot terroristor-ganisationer och massförstörelsevapen.Låt oss bygga dialogen på detta , Ur-ban Ahlin.Anf. 40 ():Fru talman! Det är ett känt faktum att svenskaneutralitetspolitiken och alliansfriheten spelat enviktig roll. När vi ser tillbaka på historien kan vikonstatera att har kunnat fungera som länkmellan stridande parter i olika internationella kon-flikter som kontakt- och fredsmäklare, alltifrån andravärldskriget och kriget mellan och tillkonflikten mellan och - om man såvill säga: från Kollontaj till . Det som gjort attSverige kunnat spela denna roll är vårt internationellaanseende. Dess källsprång är alliansfrihet och neutra-litet.Sverige har aktivt deltagit i FN:s kris-hantering, både den civila och den militära. Desvenska insatserna i , på och i Mella-nöstern är väl kända.I dessa sammanhang har åtnjutit stort för-troende just på grund av neutraliteten och alliansfri-heten. har inte kunnat misstänkas för att gånågon annan makts eller någon stormakts ärende.Sverige har varit trovärdigt, har kunnat tjänafreden.Förenta nationerna tillkom dock i en värld somhade två mycket tydliga särdrag. Det ena var inled-ningen till det . Det andra var att världen1945 inte var avkoloniserad. Dessa två särdrag sattestark prägel på FN:s utformning som organisation.Den tidens stormakter fick en dominerande roll i FN.De fattiga kolonierna eller före detta kolonierna ficken underordnad ställning.I dag är detta en försvunnen värld. Det kalla krigetär slut. Det finns bara en koloni kvar, somlever under dominans. Men FN:s organi-satoriska struktur är i huvudsak densamma. Stor-makterna dominerar och dominerar det viktigasteorganet, säkerhetsrådet. Världens fattiga länder spelarfortfarande en underordnad roll.Fru talman! och har i dagövergivit sin tidigare politik med s.k. strukturanpass-ningsprogram som innebar nedskärningar i ländernasstatsapparater som inte sällan fick svåra sociala följ-der. Detta bidrog till att öka de ekonomiska klyftornabåde mellan olika länder och inom olika länder. Följ-den av denna utveckling blev naturligtvis starka soci-ala motsättningar och en fördjupad social oro.