prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — Då måste vårdinsatser som ärvanligt förekommande eller kan anses förutsägbarauteslutas ur försäkringen, såsom akutsjukvård, vårdvid missbruk eller vid graviditet.Av försäkringsbolagens hemsidor framgår detmycket tydligt att deras försäkringar ska ses som ettkomplement och inte som en ersättning för den of-fentliga vården. Det framgår inte av annonserna. Därspelar man på människors oro att det inte ska finnasvård när de behöver den.Anders , vd för , talargärna om behovet av en balans mellan privat ochoffentligt, där de privata försäkringsbolagen ska av-lasta den offentliga sektorn. Vilka är försäkringsbola-gen villiga att ta hand om? Ja, enligt ärSEB Trygg Livs idealkund en person som har godekonomi och stort intresse för trygghetsfrågor. Det äralltså inte de vårdkrävande medborgarna och inteheller de vårdbehövande.Häri ligger också det kommersiella dilemmat förförsäkringsbolagen. Å ena sidan vill de verka som ettkomplement till den offentliga vården, å andra sidanär det svårt att få lönsamhet i en sådan verksamhet.Bolagen vill ha lågriskkunder som kan betala för sigmedan högriskkunderna utestängs.Samtidigt är det få lågriskkunder som om de sättersig in i försäkringsvillkoren tycker att det är värt attköpa försäkringar som inte tillförsäkrar dem särskiltmycket mer trygghet än vad den offentliga vårdenredan ger . Därmed blir kundunderlaget mycketbegränsat.Försäkringsbolagens syn på välfärden och i syn-nerhet sjukvården är särskilt intressant mot bakgrundav ambitioner att ersätta dagens skatte-finansierade sjukvård med en obligatorisk hälsoför-säkring. Försäkringen ska vara individuell och endastgarantera en låg grundersättning för sjukvård. Sedanär det upp till "kunden" att komplettera med ytterliga-re tilläggsförsäkringar.Moderaterna försöker inbilla oss att denna lösninginte skulle drabba någon. Men när vi läser försäk-ringsbolagens hemsidor är det fullständigt uppenbartatt de inte är intresserade av kunder som inte kanbetala för sig eller som inte har tillräckligt stort in-tresse för sin egen hälsa. Var ska då den människasom har diabetes eller andra allvarliga sjukdomartilläggsförsäkra sig i ifall haneller hon inte nöjer sig med bassjukvården som skulleerbjudas vid de offentliga sjukhusen?Fru talman! Privata sjukvårdsförsäkringar är intetill för dem, och de kommer inte att välkomnas somkunder. För dem blir det humoristiska anslaget i an-nonsen ett hån. Det är just därför vi socialdemokratervill värna om och förstärka den gemensamma solida-riska sjukvården som är till för alla och inte bara förnågra.Anf. 188 () replik:Fru talman! har vältaligt be-skrivit en rätt krånglig försäkringssituation. Jag äringen vän av privata försäkringar, för jag tycker inteatt de skulle behövas. Vi vill i stället ha en solidarisktfinansierad sjukvård.Men drar inte några slutsatserav vad hon säger? Varför tror hon att det går att säljaförsäkringarna? Hon har ju så vältaligt beskrivit hurkrångliga de är. Jo, det beror på att den socialdemo-kratiska sjukvårdspolitiken har misslyckats. Det ärmänniskors oro som gör att de söker sig till försäk-ringarna. Människor ser att det inte räcker med attbetala skatt, utan att de faktiskt också måste betala fören försäkring. Och det är det bara några få som kangöra! Det är därför försäkringsbolagen kan räknamed en tillväxttakt på om året.Efter den beskrivning som hargjort - drar hon inte slutsatsen att det måste varaförskräckligt uselt i Socialdemokraternas när människor väljer en sådan väg?Anf. 189 () re-plik:Fru talman! Självfallet försöker försäkringsbola-gen slå mynt av de brister som vi ser i dagens sjuk-vård. Men till skillnad från er moderater är bolagenärliga nog att medge att den s.k. marknaden inte ärlösningen på sjukvårdens problem. Vad sjukvårdenbehöver är bättre ledning och mer pengar, vilket visocialdemokrater arbetar hårt för att ordna. Detta århar vi gjort en jättelik statlig satsning på sjukvården,och den säger ni nej till och vill i stället ha mark-nadslösningar. Jag tycker att det kanske är som ska eftersinna sig.Anf. 190 () replik:Fru talman! Hur kan man tro att mer pengar till ettsystem som har fått mer pengar år och inte har lyckats ska vara lösningen? Dåmåste det vara någon brist i kopplingen.Jag ska bara kommentera en sak till, nämligen detsom sade om det moderata försla-get. Det är riktigt att det talas om en obligatoriskhälsoförsäkring, dvs. att den är solidariskt försäkrad.Men det finns inget som säger att den är på låg nivå. Istället står det att den ska vara inriktad på att ge vårdefter prioriteringsbeslutet. Det är alltså minst likamycket vård som ryms i det offentliga åtagandet . Om man sedan utöver det, precis som , villha tilläggslösningar så är det upp till var och en attanvända sina pengar som man vill.Men kom inte och säg att vi har föreslagit att denska ligga på en låg nivå! Det står tydligt att det ärriksdagens prioriteringsbeslut som avgör det offentli-ga åtagandets omfattning.Anf. 191 () re-plik:Fru talman! Så här står det i motionen av ChrisHeister 2001/01:So279:"Försäkringskassorna skall ha skyldighet att er-sätta vårdgivare för behandling av de medborgaresom är anslutna till kassan. fastställer enminiminivå för ersättningen. fastställerockså vilka typer av behandling och omvårdnad somskall finansieras av hälsoförsäkringen. "Lite längre ned står det:"Inom ramen för lagstiftningen om en hälsoför-säkring skall frihet finnas för olika försäkringskassoratt etablera sig och erbjuda medborgarna sina tjänster.Försäkringskassorna skall konkurrera med varandranär det gäller kvalitet, administration och organisa-tion samt vad gäller tilläggstjänster utöver grundåta-gandet. Konkurrensen stimulerar till mer och bättrevård än vad som ges . "Jag tycker att det talar sitt tydliga språk.Pengar är självfallet aldrig den enda lösningen,, utan det krävs en mängd åtgärder. Detbehövs fler och mer utbildade onkologsköterskort.ex., och fler sammansatta lösningar. Men det behövspengar också! Mindre pengar kan aldrig ge mer vård.Anf. 192 ()replik:Fru talman! Jag undrar varför att tala om och andra försäkringsbolagi stället för att tala om vad vi ska göra åt problemen iden befintliga s.k. solidariska socialförsäkringen. Viska värna den, säger . 193 () re-plik:Fru talman! har jaghört flera talare tala om vårdförsäkringarna och ävenhär fullföljt myten om att det på något sätt skulle varaen lösning för människor att vända sig till försäk-ringsbolagen. Jag tyckte därför att det var bra attklargöra förhållandet.Sjukvården diskuterar vi varenda dag, och jag harväldigt mycket att säga om den. Men här har vi enbegränsad tid. Jag lovar att det vi vill ha är en gemen-samt finansierad och solidarisk sjukvård som är tillför alla människor, och inte bara för några.Anf. 194 ()replik:Fru talman! Socialministern försvarade att Social-demokraterna inte ville hålla överenskommelsen omFINSAM. Han förklarade det med att man inte villförstöra försäkringssystemet, men säger i sammaandetag att man kan låta människor gå sjukskrivna iväntan på rehabilitering. Men då tycker jag att manförstör det s.k. försäkringssystemet. Jag skulle viljaha lite synpunkter på detta med att låta människor gåoch vänta på rehabilitering och vara sjukskrivna un-der tiden.Anf. 195 () re-plik:Fru talman! Självfallet tycker jag att det är ettmycket dåligt system. Jag tycker att det är botten attvi inte kan ordna det här redan inom det system somvi har. När man besöker försäkringskassorna såhandlar det inte alltid om gemensam lagstiftning, utandet handlar om att se på den människa som man skahjälpa på samma sätt från , frånsocialtjänsten och från arbetsförmedlingen. Det harman svårt att göra , och det tycker jag är väldigttråkigt.Anf. 196 BO () replik:Fru talman! Det var en intressant genomgång avprivata sjukvårdsförsäkringar som . Jag lyssnade med intresse på den. Men jagtrodde att det under anförandet skulledyka upp någon form av insikt om vad det är som göratt det går att sälja sådana. Hur är det möjligt, Susan-ne , att det går att sälja sådana här försäk-ringar socialdemokratiskt regerande i vårtland?Jag vet ju svaret, fast jag nu ställde frågan lite re-toriskt. Svaret är helt enkelt att eftersom tillgänglig-heten har blivit så mycket sämre så går det att säljasådana här försäkringar. I ett fritt land får de förståsockså säljas. Människor kan för sina beskattade peng-ar köpa en sådan försäkring om de tycker att det ärviktigt eller om de känner sig tvingade att göra det.Knorren kom alltså inte riktigt fram. Den borde havarit: har vi socialdemokrater regerat ochnu går det att sälja sådana här försäkringar som integick att sälja 1993-1994 - socialdemo-kraterna tog över. Någon slutsats borde väl SusanneEberstein dra av detta.Anf. 197 () re-plik:Fru talman! Jag kan ju läsa slutet på mitt anföran-de igen.Jag tycker att en annan slutsats som man kan draär att om alltfler människor tror att de inte får någonvård så skaffar de sig en sjukvårdsförsäkring. Menden hjälper en inte när man t.ex. får hjärtinfarkt, vil-ket jag tror att väldigt många tror. De tror att de fårsnabb hjälp om de har en sådan här försäkring. Såundergräver vi människors tilltro till systemet alltmer.Det finns alltså en myt som sprider sig om att manfår vård genom försäkringsbolag, vilket man egentli-gen inte får. vill man inte vara med ochfinansiera det gemensamma systemet. Det oroar mig,och därför tycker jag att det är viktigt att man synarvad det är som försäkringsbolagen erbjuder.Vi har brister i vården - det är jag den första atthålla med om. Det ser även jag när jag är ute. Men vihar också väldigt många människor som får en fan-tastiskt fin sjukvård i . Jag träffar människorsom har opererats! Det verkar det inte som någonannan i den här kammaren någonsin gör. De är oer-hört tacksamma mot den svenska sjukvården, och dehar faktiskt inte alltid stått så länge i kö.Anf. 198 BO () replik:Fru talman! Visst görs det fantastiska insatservarje dag i svensk sjukvård. Väldigt många männi-skor får hjälp. Fattas bara annat - vi lägger ju nedsådär en av alla våra resurser på sjukvården! Vihar en välutbildad och hängiven personal på de allraflesta ställen, så det är klart att man får resultat.Men om tror att försäkringarnabara säljs därför att folk tror att de inte får vård så harhon nog en något felaktig bild av hur det ser ut i Sve-rige . har vi nämligen långa köer i Sverige.Vi har socialdemokratiskt traditionellt långa köer ivårt land, och det gör att försäkringsbolag kan säljadenna typ av försäkringar.Susanne och jag är inte förtjusta i de härförsäkringarna någon av oss. Låt oss då se till att folkfår vård och att köerna kortas! Låt oss se till att detblir som i - att den somvill få vård också får det. Det fårman inte på de allra flesta håll där styr.Anf. 199 () re-plik:Fru talman! Fick vi inte just en väldigt förskräck-lig beskrivning av hur länge man fick vänta om manvar cancersjuk i ? Den kanske Bo Könberginte hörde.De människor som står i kö och väntar ärinte välkomna till försäkringsbolagens sjukvårdsför-säkringar. Det trodde jag min genomgång hade visat.Jag är glad att medger att det finns bravård i . Jag tycker nämligen att hela den härdagen av den borgerliga oppositionen har använts tillatt tala om att allting är uruselt i . Det tyckerjag är väldigt tråkigt, eftersom detta är ett bra land därmånga människor får vård, där många barn går i enbra skola och där vi har ett bra arbetsliv för mångamänniskor.Anf. 200 ():Fru talman! I dagens fanns föl-jande notis: Statens utgifter för sjukskrivningen ökar irask takt.Under perioden januari till september harkostnaderna ökat jämfört med . Ut-vecklingen , året innan och året varlika alarmerande. Kostnaderna för sjukpenningen harökat . Detta är minst sagt enoroväckande utveckling. Deröda siffrorna tycks inte gå att hejda. Regeringenuttrycker sin oro i budgetpropositionen, men deträcker inte. Problemen utreds, med ingenting händer.Vi vet att när något går snett finns det inte en utanmånga orsaker. I de flesta fall kan man inte angripaalla på en gång. Det blir för tungt och kan skapa nyaproblem.Försäkringskassorna är överlastade med ar-bete. Kassorna har på många sätt blivit trånga sektio-ner - flaskhalsar. Det är det som skapar köer. Ett jobbsom de måste prioritera är att betala ut sjukpenning-arna. Det leder till att långsiktigt viktiga jobb, som attse till att de som är sjukskrivna inte enbart är sjuk-skrivna utan att deras tillfrisknande och rehabiliteringpåskyndas, måste stå tillbaka.Kontakterna mellan och pati-enten dröjer . Genomsnittstiden för rehabilite-ringsfall är . Ju längre en person är sjukskri-ven, desto svårare är det att bli frisk och gå tillbakatill jobbet. Flaskhalsarna inom harett mycket högt pris.Varför inte anställa mer personal och se till att nyadatasystem kommer fram snabbt? Visst, men det ärett betydligt mer grundläggande nytänkande sombehövs. Försäkringen har funnits i nuvarande formsedan 1955. Den växte fram i ett helt annat samhälle.Det var småskaligt jämfört med . Den socialakontrollen var en annan. Doktorn kände sina patien-ter, och patienterna kände sin doktor. Försäkringskas-sorna hade nära kontakt med läkarna ute i staden ochockså på sjukhuset. Likadant var det mellan provinsi-alläkarna ute på landet och kassorna. Alla vissteganska bra när sjukskrivningen var berättigad och närdet inte var fullt så berättigad. Mycket av denna kun-skap har gått förlorad genom samhällsförändringar avolika slag.Många av dem som finns inom sjukvården har in-sett att om vi ska komma åt problemen måste synenpå sjukskrivningen förändras. Sjukskrivningen, somall annan medicin och terapi, måste användas medomsorg och eftertanke. tog vi upp de härproblemen i den moderata kommittémotionen. Myck-et lite har hänt.Åtgärder har redan tidigare prövats i mindre skalai och försäkringskas-seområden. De borde ha genomförts på bred front.Man startade en praktisk utbildning av AT- och ST-läkarna om hur en bra sjukskrivning ser ut. Intygensmedicinska information förbättrades. De blev merfullständiga. Samverkan mellan läkaren, handlägga-ren på kassan, försäkrings- och företagsläkaren samtövrig vårdpersonal uppmuntrades. Läkarna fick kun-skaper om hur arbetet såg ut inom ortens näringslivetc.I blev resultatet att sjukskrivningen föllfrån över riksgenomsnittet till under. Likagoda resultat, om inte bättre, fick man i Västmanland.Men låt oss fundera över hur en sådan verksamhetverkligen kan generera ett så bra resultat och vaddetta kan göra i pengar.Tidig handläggning av ett ärende kostar lite ochger miljarder.En tveksam sjukskrivning som inte inleds är braför alla. Eftersom de tveksamma sjukskrivningarna ärså många blir besparingarna stora. Man har räknatmed 1 miljard.Om sjukfallen minskas med en eller två dagarsparar man mellan 3,5 och 7 miljarder på riksnivå.Det är en bra åtgärd. tittar doktorn i regel i och säger: Ja, herr eller kan välbörja vecka 42. Men nog vore det klokareatt säga: Gå tillbaka till jobbet . Vi tar detlite försiktigt. Då finns attpusta ut ger 7 miljarder.Minskade väntetider på rehabilitering ger mycketstora besparingar med färre långa sjukskrivningarsom följd och färre förtidspensioner.Allt detta finns redovisat i i åri en artikel av m.fl.Vad som behövs är försäkringsmedicinsk utbild-ning. Kostnaden är liten - kanske 50 miljoner - me-dan vinsterna konservativt uppskattade kan uppgå tillkanske 4 miljarder. Varför har inte regeringen gjortnågonting? Risktagandet är minimalt, om det finnsnågot. Utbildning är positivt. Vem skulle motsätta sigen bra och konstruktiv diskussion i praktiska former?Varför är det så viktigt att börja med det här? Jo,då minskar man de flaskhalsar som den ständigtökande sjukskrivningen skapat. Dessutom blir manbättre på alla fronter - medicinskt, rehabiliterings-mässigt, arbetsmiljömässigt osv. Varför är det såsvårt att börja med dessa ganska enkla åtgärder? Ja,varför? Varför tvekar regeringen? Det är väl intebyråkrati och byråkratisk konservatism som förla-mar?Jag har funderat över hur man kan underlåta attgöra en satsning som kanske kostar högst 50 miljoneroch får en avkastning på verkligt lågt räknat 500miljoner, men sannolikt många miljarder. Jag förstårdet inte. Här tycker jag att det politiska livet är otro-ligt opraktiskt. Man ska alltid börja med de enklalösningarna. De enkla lösningarna tar de små kostna-derna på många olika ställen, men de multipliceras.Man får ned antalet flaskhalsar. Man får dynamik ochförändring. Det gör inte ont. Alla blir faktiskt mertillfreds. Jobbet görs bättre. Man slipper vänta. Manblir friskare, och man blir faktiskt lyckligare.Jag har talat om pengar, men det handlar inte baraom pengar, utan det handlar om att göra ett bra jobb,ofta med enkla vardagliga metoder.Anf. 201 ():Fru talman! Larmrapporter duggar tätt inom äld-reomsorgen. Det är brist på personal, för lite inflytan-de, för låga löner, få som vill arbeta och många somslutar. Det är något som måste tas på största allvar.Nästan alla är oroliga över personalsituationen. Detverkar som om regeringen är den enda som inte ärdet.Kommunförbundet skriver i Aktuellt om äldreom-sorgen, en rapport som kom , att oavsettvem som driver äldreomsorgen kommer det att behö-va rekryteras 220 000 personer fram till år 2010.Socialstyrelsen skriver i sin rapport i vård och omsorg till äldre att rekryte-ringsläget för sjuksköterskor i hemsjukvården ärmycket svårt. Vad gäller undersköterskor är det gans-ka svårt.I Från Riksdag och Departement nr 2001kan vi läsa om kommuners stora rekryteringsbehov.Tre av fyra kommuner har svårt att få tag på personal.Arbetsgivarna ser sig nu tvingade att sänka kvalitets-kraven vid nyanställningar.Fru talman! I en interpellationsdebatt som jag ha-de med socialministern med anled-ning av just personalsituationen presenterade jagföljande uppgifter:30 000 elever studerade tidigare på vårdgymnasi-et. studerar 4 000.En visar att sköters-kestudenterna fullföljer sin utbildning och att avdessa finns kvar i vården . Men avsjuksköterskorna vill egentligen göra någonting an-nat.På läkarlinjen vill av sistaårsstudenternaarbeta inom näringslivet i stället. Antalet sjukskrivnaläkare har ökat dramatiskt. Situationen har inte blivitbättre sedan maj månad.På den här presentationen var socialministerns re-aktion följande:"Jag tror alltså att skräckbilderna av hur det ser uti svensk sjukvård när det gäller personalrekryteringska tas med en nypa salt. De kan komma från organi-sationer som har rent fackliga intressen eller andraintressen av att betona bara en sida av problemet. "Jag anser det vara ytterst anmärkningsvärt att so-cialministern i debatten på detta sätt uttrycker enmisstro mot fackförbundens uppgifter. Än mer alar-merande är att socialministern inte vill se och ännumindre göra något åt situationen. Jag beklagar attsocialministern har lämnat kammaren, annars kundevi ha fortsatt den här debatten. Det gäller att våga seorsakssambanden mellan dessa skrämmande siffroroch prognoser. Då handlar det inte bara om antaletutbildningsplatser, något som man ofta lyfter fram.Det handlar om att skapa nya förutsättningar för såvälden som behöver vård och omsorg som den somvårdar.Vårdförbundet redovisade , alltså 2001, enSIFO-undersökning om hur sjuksköterskorna uppfat-tar sin arbetssituation. Undersökningen visar hurmaktlöshet och instängdhet skapar stress och utmatt-ning och en vilja att byta arbete. Detta kan vara en avde troliga förklaringarna till varför det är dubbelt såvanligt med långtidssjukskrivningar inom den offent-liga vården, jämfört med annan vård.Också har förstått detta, till dess attstatsministern rusade i väg till dess kongress i vårasoch tog ombuden i örat. I , Soli-daritet och valfrihet i välfärden, slår man fast attkonkurrens mellan producenter är bra för välfärden.Man visar också att medlemmar som arbetar i privatavårdföretag eller i alternativ drift har både högre lönoch bättre arbetsvillkor. Därför skriver man heltosentimentalt: Vi begår ett strategiskt misstag om viutgår från att bara för att en verksamhet är berättigadutifrån solidaritetsargument fungerar den också bra.Man skriver vidare att genom alternativa drifts-former kan personalens önskemål om fler arbetsgiva-re, varierat arbetssätt och inflytande över arbetssitua-tionen uppfyllas.Så några exempel på vad som händer om vi intelyssnar till personalen.Ewa, som är och undersköterska, öppnadestädföretag när kommunen och monopolet hindradehenne från att starta eget som undersköterska.Helsingborgs lasarett behöver inte längre annon-sera efter personal därför att sjukhuset har släppt frampersonalen och kompetensen och politikerna hardragit sig tillbaka.En sjuksköterska i paketerar chips iväntan på att ett arbete blir ledigt i det alternativaäldreboende i där hon vill arbeta.Det är brist på barnmorskor i . Men närman behövde 22 barnmorskor till landets förstabernmorskeledda enhet sökte 80.Varför söker sig alltfler till alternativa verksam-heter? Varför behöver de inte längre annonsera efterpersonal? Varför är folk friskare och känner störrearbetsglädje?Vi måste våga ställa frågan och vi måste nogsamtlyssna på svaret.Fru talman! Till oviljan att tänka nytt för att värnabåde äldre och personal hör rätten till hemtjänst.Varför regeringen så klart motsatt sig en subventione-rad hemtjänst, som gör det möjligt för fler att få hjälpav mer personal - välutbildad på området - är för migen gåta.Undersköterskor anser jag ska koncentrera sig påhemsjukvården. Då kommer deras arbete att bättre tastill vara. Hemtjänst kan överlåtas till personal som ärkunnig på just detta område, med lämplig utrustningoch lämpliga rutiner.Facken har insett detta . Man miss-hushållar med människors kompetens, somman lämnar många äldre i sticket genom att inte väl-komna en sådan reform. Örebroprojketär ett sådant lysande exempel.Men det finns trots allt de som fortfarande får nå-gon form av hemtjänst i land, en hemservicei form av matlagning och städning. Men de ska baravara väldigt tacksamma.En som upplevt det här, fru talman, på nära håll ärMonica . Om henne kan vi läsa i DagensNyheter . Där kan vi läsa att MonicaHallström är rörd till tårar när det nya vårdbiträdetdyker upp med matkassarna. harhon fått välja när hon vill ha hjälp och vilken butikhon ska få varorna ifrån.Monica är en av de första i Stockholmsom har fått utnyttja möjligheten att välja hemtjänst iannan regi. Hon säger:"Jag har aldrig gråtit när jag har fått mina cancer-besked, men när jag stångats med har jagdet. Ingen har lyssnat till mig. Ingen har utgått frånmina behov. känns det mycket bra att kunna väljahemtjänst själv. "är nöjd och tacksam. MenVänsterns representant i stadsdelsföreningen är integlad. Vem ska vi lyssna till, eller can-cersjuka ?Fru talman! 202 () replik:Fru talman! tar härupp bekymren inom äldreomsorgen, men sedan gliderhon också över ganska mycket till andra saker.Jag är väl medveten om problemen som finnsinom äldreomsorgen. medicin är att konkur-rensutsätta den. Jag kan inte påstå att det har varitsärskilt lyckat här i . Det är tre stora bolagsom bedriver äldreomsorgen här, och många vårds-kandaler har uppstått genom det.Cristina tar också upp att personalen trivs bättreoch tycker att man får ett bättre inflytande när manjobbar för en privat vårdgivare. Jag funderar över omCristina Husmark kan utveckla hur manskulle kunna åstadkomma det även i offentlig regi.Man tar ju ofta fram de privata alternativen, men manpratar aldrig om vad man kan åstadkomma i offentligregi.Anf. 203 () replik:Fru talman! pratar om att vi ska kon-kurrensutsätta vården. Då har inte , för-står jag, hunnit läsa vår motion om äldrevård som harlagts fram. Det rekommenderar jag. Där kommer detatt belysas tydligt. Vi vill inte heller konkurrensut-sätta, utan nu går vi ett steg längre. Vi ger makten ochmöjligheten till den enskilda människan att med encheck, med en äldrepeng, själv välj vård och omsorg.Det var precis det som den person jag talade om kun-de göra i . Hon kunde välja. Då kommer viifrån upphandling, då ger vi makt och möjlighet tillvar och en. Jag hoppas att kan följa oss idet.Anf.