prot · GO09125 · 2001-06-14 00:00:00 — Nivån innebär att minskningen av offentligautgifter som andel av BNP planar ut . Vi harinte ändrat oss i systemkritiken av utgiftstaken, meninom samarbetets ram har vi ändå fått gehör för vissaförbättringar.Fru talman! Generell välfärd och arbete går hand ihand. Rättvisa och solidaritet är produktivt. Tryggamänniskor som har framtidstro är kreativa. För oss iVänsterpartiet är det viktigt att sätta skola, vård ochomsorg före skattesänkningar. I ,som behandlade skatter och offentlig konsumtionmed sikte , antar man att den offentligakonsumtionen kommer att växa med i genomsnitt 1 %per år och hushållens disponibla inkomster med2½ % . I praktiken innebär det att den domine-rande delen av tillväxten tas ut i privat konsumtion,bl.a. genom skattesänkningar.Vi vill ha en ändring på den här relationen, dvs.mer utrymme till kommuner och landsting. Det ärinte minst viktigt ur ett feministiskt perspektiv. Vimåste säkerställa ökade resurser till kommunsektornför att kunna höja låga kvinnolöner och skapa bättrearbetsmiljö och organisation. De stora ohälsotalen ikommuner och landsting blir inte mindre av att manprivatiserar och skapar vårdgarantier.Jag hade i det här sammanhanget tänkt fråga fi-nansministern om han delar uppfatt-ning att en ökning av det ekonomiska utrymmet förvård, skola och omsorg går före framtida skattesänk-ningar.Fru talman! och fortsättersin politik vad gäller skola, vård och omsorg. De villminska resurserna till kommunsektorn, för Modera-ternas del med 9 respektive 12 miljarder och2004. föreslår minskningar 2002-2004med 3, 4 respektive 5 miljarder. Dessa summor ärjämförelser med vad vi i vår trepartiöverenskommelsekommit fram till. Dessutom vill de borgerliga partier-na förändra utjämningssystemet så att de rika kom-munerna ska få mer på de fattiga kommunernas be-kostnad.Agne ! Jag tycker fortfarande att det ärytterst bekymmersamt att också , trotsatt det är en olycklig skrivning, är berett att se överkompensationsgraden i inkomstutjämningssystemet.Karin ! När det gäller pomperipossaeffek-ten och de negativa marginaleffekterna har vi ju fak-tiskt klarat ut detta genom ett beslut som vi har kon-struerat så att vi inte får dessa effekter.Jag skulle också, när man sammantaget tar dessasaker som händer på kommunernas sida, vilja ställafrågan till de borgerliga partierna som vill ändra ut-jämningssystemet: Vari ligger den regionala rättvisani detta?I det här sammanhanget vill jag också påtalaorättvisan i kommunkontosystemet. häm-tar stora inkomster ur detta på andra kommunersbekostnad, inkomster som i sin förlängning är medoch finansierar de senaste årens skattesänkningar ochprivatiseringar. Visst finns det små kommuner uppe inorr som också får mer än de betalar in, men jämförtmed vad får är det småslantar. De sänkerinte heller skatten, men det är inte av illvilja utan avden enkla anledningen att alla inkomster går till attklara ekonomin.Fru talman! När man läser de borgerliga partier-nas reservationer återkommer universalmedlet för allaproblem: mindre demokrati och mer makt till kapita-let. Det finns enighet hos dem om skattesänkningar,om än på olika nivåer. Det är avreglering av arbets-marknaden i olika grad, kraftfulla privatiseringar ochutförsäljningar samt drastiska försämringar för dearbetslösa. Hur det ska minska den sociala och regio-nala klyvningen av landet är för mig en gåta. Deskattesänkningar som man säger ska kompenserahögre t.ex. egenavgifter i arbetslöshetsförsäkringeninnebär i praktiken att klyftorna mellan de arbetslösaoch de som arbetar ökar. Skattesänkningarna kommeratt ske på de arbetslösas bekostnad. Var finns denregionala och sociala rättvisan och solidariteten i denomfördelningen?För att öka jämställdheten är universalmedlet ock-så skattesänkningar och privatiseringar av vård- ochomsorgsverksamheter. Man lämnar kvinnorna ikommuner och landsting i sticket. Starta ett privatföretag om du vill bli jämställd! Väljer du att jobbakvar i regi får du skylla dig själv! Jag ären av de hundratusentals kvinnor som arbetar i enkommun eller i ett landsting. I nästan hela mitt yrkes-liv, , har jag arbetat i en kommun, som förövrigt är s-styrd. Jag tycker att det är oförskämt,, att säga att s-styrda kommunerfungerar sämre än borgerliga. Vad har för underlag för det?Vi är många som tycker att vi gör ett viktigt ar-bete. Tänk er att, som i mitt fall, få vara med ocharbeta för att barn och ungdomar ska få en bra barn-omsorg och skola! Varför vill ni ta ifrån mig ochmina kolleger den stoltheten och glädjen? Varförmåste vi arbeta i ett bolag? I valfrihetens namn bordevi som vill arbeta kvar i kommuner och landsting gesmöjlighet att vara kvar.Fru talman! Det finns en klar skiljelinje mellandet borgerliga blocket och oss. Den har blivit tydliga-re efter den vårekonomiska propositionen. är detväl ändå dags för er socialdemokrater, nu när Cen-tern, och har skrivitihop sig med , att ge upp tanken på attkunna driva en progressiv ekonomisk politik med des.k. mittenpartierna.Avslutningsvis, fru talman, vill jag med anledningav att finansutskottets majoritet kommit överens omatt delvis bifalla motion som väcktesmed anledning av årsredovisningen för staten 2000säga några ord.Riksrevisionsverket pekar under rubriken - Hur styr regeringen? på att kopplingenmellan de övergripande jämställdhetspolitiska målenoch målformuleringarna i regleringsbrevet är otydlig.Återrapporteringskraven kritiseras för att vara förallmänt hållna. Detta föranleder finansutskottet attgöra ett tillkännagivande om att stärka kraven på båderegeringen och myndigheterna om att såväl utform-ningen av könsuppdelad statistik som preciseringenav kraven i myndigheternas regleringsbrev måste fåett tydligt och uppföljningsbart innehåll.I den gemensamma borgerliga reservationen rådermissuppfattningen att vi i utskottsmajoriteten villanvända könsuppdelad statistik för att statistiskt be-räkna hur olika åtgärder och förändringar påverkarkvinnor som kollektiv och män som kollektiv, i syfteatt lägga fram förslag som leder till att man kan upp-nå statistiskt likvärdiga resultat. Den felsynen finnsinte. Könsuppdelad statistik är inte heller målet utanmedlet för att dokumentera hur verkligheten ser ut förkvinnor respektive män. Det ska i sin tur ligga tillgrund för att åtgärda skillnaderna mellan män ochkvinnor i fråga om makt och ekonomi.För att förtydliga mig ytterligare: harbeslutat att all statistik som relaterar till individer delsska vara insamlad, analyserad och presenterad utifrånkön, dels ska spegla jämställdhetsfrågor och problemi samhället. Kön ska vara en övergripande och ge-nomgående indelningsgrund i statistiken.En stillsam undran: Kan verkligenlita på att herrarna i och Modera-terna på det praktiska planet kommer att föra jäm-ställdheten framåt i en kommande eventuell mode-ratledd regering? Tillåt mig att tvivla! Det man hitin-tills försökt göra bådar inte gott.Anf. 23 () replik:Fru talman! Först till ett direkt fel som , men som kan ursäktas av att samma fel. Ni måste läsa lite bättre vad eramotståndare tycker och säger, annars blir debattensvår att föra.Vi tillför inte mindre pengar till skolan utan mer.Vi tillför inte mindre pengar till sjukvården, utan vitillför ytterligare 7 miljarder direkt till sjukvården -inte genom , utan direkt till sjukvårdensverksamheter. Sedan kan man ha olika uppfattningar,om man ska försöka ge landsting och kommunerstörre utrymme, som vill, eller om manvill att enskilda människor i skolan och inom sjuk-vården ska ha större utrymme.Jag tänkte ställa en fråga till somhandlar om just detta. Jag tror nämligen att det är enfantastiskt bra sak om människor kan välja sjukvård,om människor har makten och kraften att kunna väljamellan de olika alternativ som finns och om man tartill vara hela det utbud av vård som finns i samhället.Jag tror att det växer fram mycket nytt som är bra förhela samhället om man tillåter det.Om man läser kölistorna som Landstingsförbun-det har tagit fram slås man av en sak. Vi kan ta ettexempel, nämligen hörapparater, som är ett relativtenkelt och överskådligt exempel. I ärväntetiden med hjälp av privata vårdalternativ ochrätt-att-välja-vård-garanti inte ens . Mentittar vi på de socialdemokratiskt styrda landstingenser vi att kötiden på är ,på och på 136 veckor.Jag skulle vilja ställa en fråga till : Hurkommer det sig att det är så orättfärdigt och såomänskligt nonchalant mot enskilda människor i delandsting som har haft mest av socialistiskt styre, ochvarför är det öppenhet och bättre välfärd för enskildamänniskor i de landsting som har mer av borgerligtstyre? Svara gärna på den frågan. Det är en fråga somberör väldigt många enskilda människor.Anf. 24 () replik:Fru talman! Först och främst tycker jag att GunnarHökmarks resonemang tyder på att han inte harkänsla för och kunskap om de stora regionala skillna-der som finns i landet. Om man jämför Norrbottenmed t.ex. ser man att det finns två storaskillnader. Det handlar om långa avstånd och dethandlar om att det är glest mellan människorna. Desakerna gör att det kostar mer. Resursfrågan skullejag vilja påstå är den absolut viktigaste.Om vi får en moderatledd politik i kom-mer det att bli ännu sämre för , och köernakommer att bli ännu längre för männi-skor. När det är glest bebyggt finns det faktiskt inte såmånga alternativ att välja mellan. Man får vara väl-digt tacksam över, och det ska vi naturligtvis ta ettsolidariskt och samlat ansvar för, att det finns envårdcentral i t.ex. . Det är faktiskt så att Vit-tangi vårdcentral har varit föremål för entreprenadan-bud. Det visade sig att det privata blev mycket dyrare.Man kan inte använda storstadsglasögon och tro attdet ser likadant ut över hela landet.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag använder inte storstadsglasögon.Jag tror inte heller att det ser likadant ut i hela landet.Min poäng är att det ser fruktansvärt illa ut i vissadelar av landet där socialistisk politik har missköttsjukvården. Det är ändå rätt stor skillnad mellan attbehöva vänta på en hörapparat och attbehöva vänta maximalt några veckor.Det har inte med långa avstånd att göra. De in-komster som t.ex. landsting och kommu-ner har motsvarar per invånarejämfört med i . Det härär inget storstadsfenomen eller glesbygdsfenomen.Det är ett fenomen som uppstått på grund av att nivägrar att erkänna värdet av fria alternativ. Det ärsamma skäl som gör att man nu med socialistiskt stöd- jag tror i och för sig att är emot - villlägga ned BB-kliniken i Kiruna.Jag skulle vilja ställa frågan: På vilket sätt är detbättre att förbjuda och motverka privata alternativ änatt släppa fram bra sjukvård? De här kösiffrorna är ettunderkännande av den socialdemokratiska politiken idetta landsting liksom i andra landsting. Och ni mot-arbetar försöken att göra det bättre här och i andradelar av landet där ni vill förbjuda alternativ. På vil-ket sätt, , blir det bättre av att man i andradelar av landet får vänta , som ettresultat av den förbudspolitik som ,och vill bedriva? På vilketsätt blir det bättre av att tvinga fram längre vänteti-der?Jag skulle, , vilja säga så här: Om det ärde långa avstånden som är problemet, varför intetillåta alla norrlänningar, oavsett landsting, att väljasjukvård i hela ? Även det är ni emot. Nimotverkar den vårdgaranti som skulle kunna ge män-niskor i alla delar av landet möjlighet att få den vårdsom man har i t.ex. . Varförtvinga in människor i köer som är långa ochvarför säga att detta är rättfärdigt och rättvist? 26 () replik:Fru talman! När det gäller kösystemet tror jagfaktiskt, utifrån den uppgift som jag har - som ändåvisar att det inte är tillräckligt - att det är väldigt storaskillnader. Jag tror att det är att dra en för långtgåen-de slutsats att säga att sjukhus i borgerligt styrdalandsting har kortare kötider än i socialistiskt styrda.Jag tror inte att har underlag fördet.Det viktigaste är, som jag sade tidigare, resurser-na. Det är resurserna som kan skapa kortare kötideroch det är det vi i den här majoriteten försöker skapaoch det behövs ytterligare.Det handlar också om solidaritet. Enligt det för-slag som har lagt fram när det gällerutjämningssystemet ska man från mina trakter omför-dela 400 miljoner. Och av de 400 miljonernagår till . Vad är det för solidaritet? Jag trorinte att kan få folk i norra tro att det här löser sig genom att privatisera elleratt du får välja. Det är enormt långa avstånd också föratt komma till Stockholm.Orsaken till att de norrländska landstingen intekunde acceptera det här alternativet var ju kostnader-na. Såvitt jag har förstått efter att ha tagit del av TT-nyheterna har den problematiken lösts. Det finnsmöjligheter att välja på grund av att resurser kantillföras. Det är bara tidningsuppgifter. Så det berorinte på någon illvilja. Det handlar om den krassaekonomiska verkligheten, som med moderat politikskulle vara ännu krassare.Anf. 27 () replik:Fru talman! tillhör ju Vänsterpartietsom har ambitionen att bilda regering med Socialde-mokraterna efter valet. Det är en vision som bordeskapa sömnlöshet hos statsministern och finansmi-nistern om de lyssnat på ideologiska vision är att hon inte tror påsänkta skatter, avregleringar och privatiseringar. Dåblir jag lite nyfiken, eftersom inte haren enda reservation, sedan har fått igenomförslaget om könsuppdelad statistik, utan står heltbakom vårpropositionen.Det ni föreslår bygger på att ni under de komman-de tre åren ska privatisera företag för 45 miljarder.Kan tala om vilka företag det är som harförhandlats fram? Kommer att ställaupp på detta eller har ni backat från det? Jag har fåttvissa signaler som tyder på det. Står ni bakom dettaeller har regeringens politik även på detta områderedan fallit samman?Änkepensionerna, , som ni gick till valpå och som gör att ni antagligen har ett antal mandatmer i kammaren än ni annars skulle ha haft, närkommer de att återställas?Min sista fråga. Vägar är något fult för Vänster-partiet, har jag förstått i olika sammanhang, liksomäven de privata partnerskapslösningarna med sam-hällets s.k. PPP-lösningar. Kommer attacceptera att det finns med förslag till väginveste-ringar i den kommande infrastrukturpropositionen?Kommer de att få finansieras på det sätt som rege-ringen och föreslår, nämligen med PPP-lösningar?Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag ska försöka att svara på frågorna.Det vi har kommit överens om i trepartiöverens-kommelsen om den statliga utförsäljningen står fast.Vi har inte resonerat om innehållet i överenskommel-sen. Jag kan inte lämna några synpunkter där. Över-enskommelsen är fullständigt glasklar på den punk-ten.I ett samarbete får man inte alltid igenom det manönskar. Det blir en kompromiss. Det innebär att dettainte är vår politik utan en kompromiss.Det är samma sak med änkepensionerna. Vi haren uppfattning, men vi har ett samarbete. Det handlarom att prioritera i politiken. Vi har prioriterat andrasaker före återställandet av änkepensionen. Vi hargjort en del insatser genom att förbättra beräkningenav underlaget för änkepensionerna.Sedan var det frågan om vägarna och PPP. Jag villinformera om att vi i inte har stoppatnågra väginvesteringar. Framför allt har vi lyft framoch kommit överens om att vi ska satsa på underhålloch bärighetsåtgärder av vägar som har drabbats avtjälskador. Det gäller inte bara vägar utan även järn-vägar.Då är det frågan om finansiering. Vi tycker att detär bättre att finansiera detta via Riksgälden. Vi tror attdet går att få billigare lån via staten än via näringsli-vet - där det också kan bli mindre demokrati.Anf. 29 () replik:Fru talman! De verkligt svaga grupperna i sam-hället, t.ex. änkorna, måste dra sina slutsatser av det-ta, dvs. att har prioriterat i stort settallting annat, bl.a. ökat vägunderhåll, än att infriavallöftena om änkepensionerna. Det är mycket all-varligt med tanke på den profil som Vänstern vill haför de svaga och små människornas rättigheter i sam-hället.Jag har en fråga till som jag hoppas att svara på. Den gäller fastighetsskatten. Vi vet attden kommer att skapa mycket stora problem förmånga människor som har arbetat, sparat, amorteratlån på egnahem, bostadsrätter och villor. KommerVänsterpartiet att ställa upp på det som statsministernhar sagt, nämligen att om det blir dessa konsekvenserär i alla fall statsminister beredd attföreslå en förändring? Kommer attställa sig bakom ett upprivande av det ni har kommitfram till i vårpropositionen? Är beredd attmedverka till ett utskottsinitiativ i finansutskottet påden punkten?Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag börjar med den sista frågan omfastighetsskatten. Alla skattefrågorna är föremål förbehandling i budgetpropositionen. Jag antar att denfrågan kan behandlas i det sammanhanget. I fråga omfastighetsskatten har vi principiellt varit inne på atthalvera beräkningsunderlaget för taxeringsvärdet. Jagtror att Per kan utveckla detta ytterligarenär han ska hålla sitt anförande.Sedan var det frågan om att prioritera svaga grup-per. Vi har faktiskt gjort det. Det syns framför allt påvad vi har gjort för att stärka vården och skolan inomkommunerna och landstingen under de senaste åren.Vi har i etapper höjt garantinivån i föräldraförsäk-ringen. Vi har förstärkt a-kassan så att de som har detsämst ställt får en förbättring. Det gäller även tand-vården. Det finns en rad sådana reformer som går föredet var inne på i fråga om vägutbyggna-den.Anf. 31 () replik:Fru talman! och har va-rit nöjda med den politik som förs , och hon tack-ade för samarbetet.Enligt statistik som bl.a. hyresgäströrelsen har ta-git fram har 85 000 barnfamiljer med låga inkomstertappat i köpkraft senare del. Var tolftebarn i växer upp i familjer med lång-varig fattigdom. Var tredje ensamstående mamma är beroende av socialbidrag. Var femte barn växerupp i en familj som inte klarar en oförutsedd utgiftmed en veckas varsel. Är det här en politik somVänsterpartiet kan vara nöjt med? går ni vidaremed maxtaxan som gynnar de högavlönade medhöjda takbelopp men som inte gör något för lågin-komsttagarna.Centerpartiet och har pratat mycketom rättvisa. Vart tog löftena från valrörelsen omrättvisa vägen? När vi i samarbetademed Socialdemokraterna angrep ni oss hårt för att visanerade ekonomin och för att det slog orättvist. Vivet att dålig ekonomi alltid drabbar de sämst ställda.Nu har vi fått upp näsan över vattenytan. Det ärrimligt att jobba för en långsiktig uthållig tillväxt, föratt rätta till vissa snedsitsar som kan skapas i en be-sparingssituation för hushåll med låga inkomster ochmedelstora inkomster, för ensamstående med barnoch de sämst ställda pensionerna. Vi har lagt framförslag på skattesänkningar som riktas mot dem. MenVänsterpartiet har sagt nej.Nu angriper ni oss för att inte vilja göra någontingåt skatteutjämningen. Men om ni håller på med denpolitiken är det nödvändigt att se över skatteutjäm-ningen och göra den ännu mer utjämnad. Vad har nigjort för rättvisan, ?Anf. 32 () replik:Fru talman! Vi är väl medvetna om de ökade klas-sklyftorna som har uppstått . Det berorpå den ekonomiska krisen, och det beror på den mas-sarbetslöshet vi har haft. Vi har i samarbetet försöktatt vidta åtgärder som ska minska klassklyftorna,skillnaderna mellan kvinnor och män och den regio-nala orättvisan. Vi har kommit en bit på väg, men detåterstår fortfarande mycket eftersom krisen var sådjup.Sedan var det frågan om saneringen av ekonomin.Centerpartiet har samarbetat, men det har ocksåVänsterpartiet gjort. Vi hade synpunkter. Det går juatt sanera en ekonomi på olika sätt. Där var vi kritis-ka.Det går en skiljelinje mellan och ossi fråga om maxtaxa. vill ha grundtrygg-het. Vi tror på generell välfärd, där de med sämre ochde med bättre ekonomi agerar tillsammans och kän-ner solidaritet för ett system där de sämst ställda fårut mest av systemet. Vi tror att det är det bästa. Dethar också visat sig vara ett sådant system som mins-kar klasskillnaderna, men det återstår en del att göra.Anf. 33 () replik:Fru talman! Det är klart att det går att sanera eko-nomin på olika sätt, men det var svårt att under krisengöra det så att alla grupper värnades.Siv Holma säger att det återstår mycket att göra.Jag vill säga att det återstår allt att göra när det gällerrättvisa. Det är nu när vi har huvudet ovanför vatten-ytan som det går att göra någonting. De siffror somjag pekade på är vad som har hänt under den senaredelen av 90-talet. Det anmärkningsvärda är att ni intenu tar chansen när möjligheterna finns utan i ställetfortsätter med att vidga klyftorna.Siv Holma nämnde jämställdheten. Jag tog uppden i mitt anförande. Enligt färsk statistik från SCBoch ökar löneskillnaderna mel-lan män och kvinnor i . Jämställdheten går åtfel håll. Jag har hört och väldigt mycket om jämställdhet. Hur har Väns-terpartiet använt de här tre åren för att öka jämställd-heten i ?Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag ska börja med det här att klyftor-na har ökat . Såvitt jagkan förstå hänger det mycket ihop med att aktievärdethar ökat för dem som har det bäst ställt. Däri ligger enhel del. Sedan har läget förbättrats något, men intetillräckligt - det är vi väl medvetna om.När det gäller skillnaderna mellan mäns och kvin-nors löner läste jag i ett TT-telegram att SCB sade attde hade legat stilla. Jag vet att EU har en annan sta-tistik, där det sägs att skillnaderna har ökat.Det är också viktigt som en grund att skapa bättreekonomiska förutsättningar för kommuner och lands-ting att höja kvinnolönerna. Sedan är det upp tillsamtliga kommunala och landstingskommunala ar-betsgivare att prioritera de här frågorna. Jag skulleverkligen vilja uppmana dem att göra det. Det finnsstatistik som visar att man kan utföra en del. Jag ärväldigt glad över att t.ex. min egen kommun ligger itopp när det gäller kvinnolönerna. Med politisk viljakan man även göra ganska mycket i den enskildakommunen.Det är naturligtvis skillnader mellan mäns ochkvinnors löner även i den privata sektorn. Där har vien jämställdhetslag, som har visat sig inte vara så bramen som vi hoppas kan stärkas så att vi får bort skill-naderna på lite längre sikt.Anf. 35 () replik:Fru talman! Efter finansutskottets ordförandesfullständiga bottennotering när det gäller värdigtuppträdande i kammaren trodde jag att exegetikenrunt skatteutjämningen var slut. Men så var det inte,utan fortsatte.Jag förstår att hela problemställningen är att det ireservationen från oss i finansutskottet finns två me-ningar, där en mening beskriver ett problem och enmening talar om att vi vill göra någonting åt det. Helaproblemet med att förstå varandra kanske beror justpå det som ger exempel på, nämligen attni inte tror att problemet finns. Ni tror inte att de s.k.pomperipossaeffekterna finns kvar. Saken är den attde finns kvar, och vi vill göra någonting åt det.Jag ser fram mot att vi framöver kan ta en diskus-sion i sak om utjämningssystemet. Men handlardet trots allt om lite större och mer övergripandeekonomiska frågor.Siv Holma frågar: Kan jag lita på herrarna här? Ja.Jag sade i min förra replik när det gäller biståndet attdet visar sig att det snarare är de som tror på bistånds-sänkningar som ska vara oroliga. Samma sak gällerjämställdhetsfrågorna.Siv Holma säger att det som de tycker är viktigadelar av en ekonomisk politik - nej till avregleringar,nej till skattesänkningar, nej till privatiseringar osv.och ja till höjda änkepensioner - är sådant som deinte får igenom i sitt samarbete. Då förstår jag att detror att det är väldigt svårt också för oss att kommaöverens. Riktigt så är det inte.Jag kan åter gå tillbaka till nutidshistorien. Det varju med moderater och kristdemokrater som vi skärptejämställdhetslagen, som vi införde pappamånadenoch som vi såg till att vi fick en barnomsorgslag somsäger att alla som behöver barnomsorg också ska harätt att få det. Historien visar att den stora oron bör desom tycker att jämställdhet är viktig inte känna påden punkten. Tvärtom bör de känna oro när det gällerer.Ett av de största jämställdhetsproblemen är ju deorättvisa kvinnolönerna. Min fråga till är:Tror att höjningen av barnmorskelönernapå beror på kamp i domstol?