prot · GO09116 · 2001-05-29 00:00:00 — Han säger:"Vi befinner oss i trafiken redan i barnvagnen.Om skolan ska vara en förberedelse för livet måstesamhället ta sitt ansvar i denna viktiga fråga. Trafik-frågorna bör följa eleven från skolstarten och genomskoltiden. Att gymnasieskolan erbjuder en förbere-dande körkortsutbildning är en självklar fortsättning.Självklart måste trafikundervisningen in i våra sko-lor. "Jag har läst att i får eleverna 30 timmarteoriundervisning och 20 lektioner i körgård. Detmotsvarar av körkortsutbildningen. Fördem som sedan vill ta sitt körkort erbjuder trafiksko-lan ytterligare 30 körlektioner till ett fast pris. På såsätt vet eleverna vad körkortet kommer att kostasamtidigt som de får en gedigen utbildning.Fru talman! Skolministern har alltså två vägar attgå, antingen att körkortsutbildningen ska berättiga tillstudiebidrag så att momsen kan sänkas eller att kör-kortsutbildning ska införas i gymnasieskolan helteller delvis. eller senare kommer körkortsutbild-ning att finnas i gymnasieskolan i det individuellavalet eller som ett gemensamt ämne. Gymnasieskoloranvänder sig nämligen av körkortsutbildning somlockbete för att framställa sig som attraktiva att söka.Det är också troligt att pedagogiken kan utvecklasbättre inom skolans ram.I svaret säger skolministern att det pågår ett arbeteinom departementets ram. Vilka direktiv och vilkatidsramar finns det för detta arbete? Jag sitter självmed i , och dit har inte frå-gan förts, såvitt jag vet. Är det tanken att vi ska ta uppoch diskutera den inom ?Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Det är en lång rad frågor som fortfa-rande är oklara innan vi är beredda att föra över dettasom ett uppdrag till . Fråganmåste förberedas också tillsammans med andra de-partement. Den berör inte bara Utbildningsdeparte-mentet. Också Näringsdepartemenet har ett stortansvar. Frågan måste alltså först beredas. Ett klartbesked är att den inte kommer att föras över tillGymnasiekommittén, eftersom den inte är tillräckligtförberedd, utan den kräver en egen utredning.En av de saker som vi måste titta på är bl.a. detsom pekade på, nämligen attvissa skolor erbjuder en körkortsutbildning givetvis isyfte att vara attraktiva och locka till sig ungdomar.Precis som jag sade i mitt inledningsanförande hand-lar detta om en nationell likvärdighet. Då måste vi seefter hur dessa gymnasier har hanterat utbildningenoch bedöma om den sker i enlighet med gällandelagstiftning.När det gäller upphandlingarna och entreprena-derna är det ett komplicerat område. Vi har också haftdiskussioner med trafikskolorna och deras företräda-re, men den frågan måste belysas ytterligare. Det ärinte ovanligt att det i en stad med 30 000-40 000invånare finns två trafikskolor. Skulle man besluta attden ena trafikskolan - även om man följer gällandelagstiftning - fick bedriva denna undervisning är detklart att det vore negativt ur konkurrenshänseende förden andra trafikskolan. Detta måste ordentligt gåsigenom så att konkurrensen mellan de privata tra-fikskolorna inte blir sned.Vi har hållit på länge att diskutera den här frågan.Vi har försökt att sätta oss in i den bit för bit. Minerfarenhet är att här finns en lång rad punkter som jagmåste ha mer kunskap om innan jag är beredd attgenomföra några förändringar.Sedan handlar det också om vem som ska vara an-svarig myndighet för ett förarprov. Den frågan dis-kuterades här i kammaren medanledning av propositionen om sektor-sansvar inom vägtransportsystemet. Regeringen an-såg då att även i fortsättningen skulle varaansvarigt för förarprövning. Utskottet ställde sigbakom det förslaget. Inget annat förslag har lyftsfram.Inom fanns det enpromemoria, Kör i skolan, som innebar att gymnasie-skolan borde ha ett övergripande ansvar för förarut-bildning och förarprov. Inte heller i riksdagsdebattensom föregick det beslutet berördes den här frågan.Det är många delfrågor i det här som vi måstelägga upp på bordet innan vi är färdiga att lägga framett förslag. Därför kan jag inte ange någon tid,men det pågår nu ett förberedande arbete i departe-mentet.Anf. 87 ():Fru talman! Jag trorändå att tiden hastar, därför att det är flera skolor sominför trafikutbildning. Det ses som väldigt positivtoch är väldigt positivt. Därför tycker jag att vi frånriksdagen verkligen ska stimulera och ställa oss bak-om detta.När det gäller diskussionen med andra departe-ment förstår jag om man måste välja en sådan vägsom att sänka momsen. Jag har haft en interpella-tionsdebatt med i frågan. Han varinte alls beredd att sänka några skatter, för han mena-de att man inte ska subventionera vad gäller ungdo-mar. Jag menar att det inte alls skulle vara fråga omsubventioner. Att ungdomar ska behöva betala mer än50 % i skatter och avgifter är i stället konfiskationmot ungdomar från vår sida.Sedan borde faktiskt upphandlingen kunna skegymnasieskola för gymnasieskola. Jag kan inte se attkommuner måste göra en gemensam upphandling. Vihar ju väldigt mycket vana vid den typen av upp-handling. Det var mycket diskussioner i sambandmed upphandlingen av t.ex. färdtjänst om hur taxifö-retagen skulle slås ut osv. Jag tror att den problemati-ken har löst sig. Jag tror inte att problemen är så storasom ministern tror, för då skulle inte trafikskolornasjälva vilja gå på den här linjen. stöder ju förslaget.Sedan är det också jämställdhetsfrågan. Det gälleratt få in diskussionen om kommunikation mycketmer i skolan. I ledning sitter inte en endakvinna. utgörs till av män. I ledning är män. ärlite bättre män, alltså kvinnor. Överhuvud taget måste hela kommunikationsfrågan in idiskussionen, och det tror jag lämpligt kan ske i sam-band med trafik- och körkortsundervisning.Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! I den debatt som pågår om kör-kortsutbildning kan jag konstatera att intehar sett ett behov av att körkortsutbildningen förs in igymnasieskolan, utan debatten har förts av privataintressenter och andra som har engagerat sig i frågan.Men vi har inte fått några signaler om detta.Om jag nu ska summera upp det hela är det viktigtatt titta på om det är så att det stora flertalet av våraungdomar vid en ålder som i och för sig är högre än18 men som närmar sig har körkort. Deprocentsatser som vi har att titta på just nu handlarom som har körkort, och det är faktisktrelativt många. Vi ska titta på vad entreprenadernakommer att innebära och se på konkurrensen i offent-ligt och privat perspektiv. Vi ska också titta på, vilketär viktigt, kostnaderna för skolan totalt i relation tillandra utgifter på gymnasieskolan som vi har för att nåde mål som vi redan har satt upp och för vilka viibland känner att vi har bristande resurser för att kun-na nå.Men, som sagt, det är viktigt att frågan belysesfrån olika håll. Det är därför som vi nu förbereder ettarbete på tillsammans medövriga departement.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2000/01:449 ommaxtaxa - lokal demokratiAnf. 89 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvad jag avser vidta för åtgärder för att garantera kom-pensation för kostnadsökningen för en eventuell ökadefterfrågan på barnomsorg i de kommuner som ge-nomför maxtaxan. har även frågatmig vilka åtgärder jag avser vidta för att stärka denlokala demokratins möjligheter att utforma barnom-sorgen samt vilka åtgärder jag avser vidta för attstärka föräldrarnas och familjernas självbestämman-de.Regeringen har bedömt att kostnaden för maxtax-an uppgår till . Beloppetgrundar sig på en beräkning av skillnaden mellankommunernas samlade avgiftsintäkter före och eftergenomförandet av reformen. Några beräkningar aveventuella dynamiska effekter, som ökad vistelsetideller ökade skatteintäkter för kommunerna, finns intemed i det beloppet.I dagsläget är av alla barn i åldrarna 1-5 årinskrivna i förskoleverksamhet. Av dem som stårutanför utgörs de största grupperna av barn som ärhemma med en föräldraledig förälder, , ellermed en arbetslös förälder, . Dessa barn kom-mer att bli erbjudna plats i förskoleverksamhet . Kommunerna blir kompensera-de för ökade kostnader med anledning av dessa re-former genom en höjning av det generella statsbidra-get till kommuner med totalt perår. Fr.o.m. kommer alla barn iåldrarna att erbjudas allmän förskola. Kom-munerna kompenseras även för denna reform genomen höjning av det generella statsbidraget. Efter attdessa reformer är genomförda erbjuds i princip allabarn förskoleverksamhet.Möjligheten att de barn som redan är inskrivna iverksamheterna kommer att få längre vistelsetider harpåpekats. Jag vill i det sammanhanget påminna om attbestämmelserna i skollagen, 1985:1100, om kommu-nernas skyldighet att tillhandahålla förskoleverksam-het och skolbarnsomsorg i den omfattning som be-hövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete ellerstudier, fortfarande gäller. En möjlig effekt av max-taxan är att de föräldrar som jäktar ochstressar för att hålla nere barnens tider i verksamhe-terna av ekonomiska skäl nu vågar välja lite längrevistelsetider för sina barn. Men det kan också bli såatt föräldrar till följd av lägre avgifter kan minska sinarbetstid och därmed barnets vistelsetid i förskole-verksamheten något.Det är väldigt viktigt för mig att förskoleverksam-heten och skolbarnsomsorgen håller en hög kvalitet.Därför har särskilda medel om 500 miljoner kronorårligen avsatts till de kommuner som inför maxtaxan.Dessa medel ska användas för personalförstärkningaroch kompetenshöjande åtgärder för förskollärare,fritidspedagoger och barnskötare som arbetar inomverksamheterna.Statens skolverk kommer att få regeringens upp-drag att noga följa upp reformen om maxtaxa, allmänförskola m.m. Uppföljningen av de samlade ekono-miska effekterna för kommunerna får utvisa om detföreligger skäl för regeringen att återkomma i fråganom den ekonomiska kompensationen till kommuner-na.I de kommuner som inför maxtaxan i förskole-verksamheten och skolbarnsomsorgen ska alla verk-samhetsformer omfattas av denna; förskola, familje-daghem och fritidshem. Detta gäller såväl verksam-heter som bedrivs i regi som enskildaverksamheter som bedrivs med kommunala bidrag.Maxtaxan begränsar således inte föräldrars möjlighetatt välja verksamhetsform för sina barn. Däremotminskar maxtaxan barnomsorgskostnaderna för deallra flesta barnfamiljer. Den gör det också möjligt attgå från arbetslöshet till arbete, öka sin arbetstid ellerta ett bättre betalt arbete utan att förlora all inkom-stökning i höjda barnomsorgsavgifter.Skolverket har i en enkät som gick ut tillföräldrarna till 100 000 barn bl.a. ställt frågor omattityder till barnomsorgen. Av svaren på enkätenframgår att flertalet föräldrar är nöjda med den om-sorgsform sin barnet har. Mest nöjda är de föräldrarvars barn har plats i förskola eller familjedaghem,nöjda. Mindre nöjda är de som inte har plats,nöjda. Av dem som inte har plats och är miss-nöjda vill det stora flertalet ha en plats. Detta talar sitttydliga språk.Ser man det ur barnfamiljernas synvinkel - ochdet vill jag göra - är ju problemet med barnomsorgeninte att den har blivit alltför lättillgänglig. Problemetär att det fortfarande finns föräldrar som skulle viljaha men inte får förskoleverksamhet för sina barndärför att dagens regelsystem inte tillåter det, därföratt avgifterna är för höga eller därför att det saknasplatser. Problemet är att det fortfarande finns barnsom mer än någonsin skulle behöva förskolan, meninte får del av den.Maxtaxa, allmän förskola och förskoleverksamhetför arbetslösas och föräldraledigas barn är därför enviktig och nödvändig reform för barnens och barnfa-miljernas skull.Anf. 90 ():Fru talman! Jag får börja med att tacka för svaret.Runtom i landet pågår diskussioner om hur man skaförhålla sig till regeringens och stödpartiernas max-taxereform. Många känner sig i praktiken tvingade attinföra maxtaxa i barnomsorgen trots att man lokalthar andra önskemål om utformningen därför att manannars går miste om stora belopp i statsbidrag. Trotsdetta är det många kommuner om tvekar såväl avdemokratiska som av ekonomiska skäl.Vad vi ser är en mycket tydlig ideologisk skillnadmellan socialistisk barnomsorgspolitik, där stat ochkommun - inte föräldrarna - styr över barnens om-sorg, och syn, som innebär att samhäl-let stöder föräldraskapet och att familjen styr över sintid och valet av barnomsorgsform. Maxtaxan gynnarde bäst ställda barnfamiljerna, omfattar inte alla barnoch innebär att föräldrarna kommer att öka barnensvistelsetid i barnomsorgen. "Mer tid för barnen" blirbara en läpparnas bekännelse om vänstergängets målatt alla barn ska stöpas i samma form blir gällandenorm i kommunerna.Det statliga familjepolitiska stödet måste ge fa-miljen utrymme för enskilda beslut, valfrihet ochflexibla lösningar. Maxtaxan passar helt enkelt inte iett modernt samhälle. Vi måste, tycker jag, riva uppmaxtaxebeslutet och myndigförklara föräldrarna.Centerpartiet har tillsammans med ,och presenterat ettalternativ som ger ökad valfrihet och mångfald, om-fattar alla barn och ger förutsättningar för ökad jäm-ställdhet.Statens skolverk ska enligt skolministern följa dekommunala kostnaderna, och regeringen ska åter-komma om kompensationen till kommunerna. Minfråga var om regeringen garanterar kompensation förkostnader som en ökad efterfrågan på barnomsorg,föranledd av maxtaxan, medför. När får i så fallkommunerna sin kompensation? Enligt Kommunför-bundets uträkningar kommer maxtaxan att kostakommunerna en och en halv miljard extra om de skaklara prognostiserad ökning av efterfrågan. Maxtaxanär enligt med andra ord grovtunderfinaniserad.Hur ska då den lokala demokratin stärkas? Beträf-fande taxan finns inga öppningar om man ska fåstatsbidrag, vilket naturligtvis är svårt att säga nej till.Staten vet bäst. Skulle någon kommun "krångla" ochinte vilja införa maxtaxan utgår ikvalitetspengar - dock endast till de kommuner somjust inför maxtaxan.Föräldrarna, som jag anser är experter på sinabarn, ska enligt regeringen hålla sig till vad statensagt. Ser inte skolministern några demokratiska pro-blem? Varför är det så farligt och så fel att låta föräld-rarna bestämma om hur barnens omsorg ska utfor-mas?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Jag hoppas att harläst läroplanen för förskolan, för det är en härlig läs-ning. Man ser verkligen varje barn och varje barnsunika möjlighet att utvecklas. Det är en läroplan därman både ser omsorgen, leken och möjligheten attstimulera den pedagogiska utvecklingen i samarbetemed barnen. Jag tycker att det är ett utmärkt doku-ment. Det var också med glädje vi kunde föra in delarav förskolans läroplan i den läroplan som gäller förgrundskolan. Det gäller just att vi ser helheten i barnsliv.När vi kommer in på är det givetvisviktigt att barnen får ämneskunskaper, men betydel-sen av lek och drama, osv., är också stor. Det finnstydligt och klart i förskolans läroplan.Det handlar inte om att stöpas i samma form -tvärtom. Det handlar verkligen om att låta hundratu-sen blommor blomma, skulle jag vilja säga, meddenna läroplan som bas.Varför var förslaget om maxtaxa så viktigt för osssocialdemokrater och för miljöpartister och vänster-partister, som har stött det? En av anledningarna varatt vi följde rapporter som har lagt fram. Devisar på att vi har en bra förskola, men det som visadeen negativ utveckling var just kostnaderna. Föräldrarfick betala mer och mer för omsorgen, trots att kvali-teten inte ökade. Vi kunde se att det blev fler barn ibarngrupperna och mindre personal ,men man fick ändå betala mera.Tanken har aldrig varit att man ska betala dubbelt.Man ska inte både betala skatt till kommunen för attfå en bra omsorg för barnen och betala väldigt myck-et en gång till genom höga avgifter. Det är inte ettsystem som håller för mig, utan det måste finnas enrimlighet. Det är därför som vi såg det som angelägetatt stoppa denna utveckling och lägga avgifterna påen nivå som vi kan bedöma är mer rimlig i förhållan-de till det man får som förälder.Vi pratar om valfriheten. Eftersom detta inte pånågot vis är begränsat till den verksamhet som sker iförskolan - det gäller oavsett var man har sin verk-samhet och även olika huvudmän - är maxtaxan i siginget hinder för valfrihet. Den erbjuds alla. Vi serockså till att den ger dem som tidigare stod utanför enmöjlighet att ha sina barn i förskolan. Det gälldearbetslösa eller par som hade fått glädjen av ytterliga-re barn och ändå ville ge tidigare barn en möjlighetatt vara kvar i förskolan när syskonet föddes. Någonbegränsning av valfriheten kan jag inte se, eftersomdet gäller alla de olika former som finns inom för-skolan. Den uppfattningen delar jag alltså inte.De 500 miljonerna följer maxtaxan. Det är heltnaturligt, för det kan bli så - precis som vi har skriviti propositionen och som finns angivet i riksdagsbe-slutet - att fler barn efterfrågar barnomsorg. Då finnsdet också en möjlighet att göra personalförstärkningarjust med de 500 miljoner som regeringen har aviserat.Anf. 92 ():Fru talman! Våra barn ska självklart ha tillgångtill bra dagis och förskolor, och inte minst till sinaföräldrar. Småbarnstiden får inte ses som ett hinderför kvinnors och mäns möjligheter att förvärvsarbeta.Men nya normer skapas, och föräldrar, barn och ar-betsliv ställer helt andra krav än tidigare på hur deoffentliga stöden ska utformas.Centerpartiet har varit föregångare inom familje-politiken, och grundidén i det förslag som vi har varitmed om att ta fram som alternativ till maxtaxan är ettfamiljepolitiskt stöd anpassat . Vi villhelt enkelt ge föräldrarna redskap för att själva kunnadisponera tiden och stödet under småbarnsåren.Jag har läst läroplanen. Jag tycker att det allramesta i den är bra. Jag tycker dock att avgiftssätt-ningar är en uppgift. Jag tycker att manska ha förtroende för kommunalt förtroendevalda ochtro att de kan göra de bedömningarna och ställnings-tagandena med ansvar inför väljarna lokalt. Det är enprincipfråga för oss inom . Statliga pek-pinnar behövs inte i den delen. Låt ansvaret tas lokalt.Regeringens maxtaxereform gynnar också de bästställda barnfamiljerna utan att ge något större mer-värde till de lågavlönades familjer - en bakvänd för-delningspolitik. Vårt förslag är ett barnomsorgskontosom är lika för alla barn.Det är naturligtvis inte så som skolministern sade,dvs. att det finns en valfrihet med maxtaxan och attden gäller alla barn. De som inte väljer barnomsorgfår ingenting av vare sig de 3,4 miljarderna eller denhalva miljarden i kvalitetspengar.Det alternativ som vi förespråkar innebär att allabarn ges samma rätt. Alla barn har möjlighet att ta delav resurserna. Sedan är det upp till föräldrarna ochfamiljen att avgöra hur man vill använda pengarna.Centerpartiets familjepolitik stimulerar också alterna-tiva former för barnomsorgen och har en klar jäm-ställdhetsprofil.Maxtaxan är bara ytterligare ett exempel på åter-gång, menar jag, till centralstyrning av kommunernagenom specialdestinerade statsbidrag, vilket skolmi-nistern verkar ha en förkärlek för. Jag menar att detfaktiskt är ett flagrant övergrepp på den lokala demo-kratin. I stället borde vi utveckla och stärka det kom-munala självstyret. De människor som är satta attsköta gemensamma angelägenheter måste också fåbefogenheter och förtroende att göra det. Jag ochCenterpartiet har förtroende för att kommunalt förtro-endevalda klarar denna uppgift utan statliga pekpin-nar.Jag frågade varför det är så farligt att låta föräld-rarna bestämma, varför staten vet bäst och varför maninte har tilltro till föräldrarna. Skolministern hänvisa-de till en enkät, men den var ju lite av: Som manropar får man svar. Ett valfrihetsalternativ à la denmodell som jag förespråkar skulle ge ytterligare enmöjlighet att välja på. Min fråga är: Är skolministernberedd att ta med ett sådant alternativ som jag före-språkar i nästa enkät?Till slut vill jag återigen ta upp underfinansiering-en i maxtaxereformen, som enligt Kommunförbundetalltså uppgår till 1 ½ miljard. Det är en grov underfi-nansiering. Beräkningar i min hemkommun, Falukommun, pekar på att det handlar om uppemot 20miljoner kronor som en prognostiserad ökad efterfrå-gan skulle innebära. Jag upprepar frågan, skolminis-tern: Är det garantier på att de kommuner som fårökad efterfrågan också tillhandahålls medel?Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! undersökning 1999 gickut till föräldrar till 100 000 barn. Det är alltså en oer-hört stor och omfattande undersökning. Den visarklart och tydligt att man vill ha sin förskola och är nöjd med den verksamhet man har barnen i.Tittar vi på utvecklingen av vilken verksamhet manvill ha ser vi också en förändring ute i kommunerna. Imånga kommuner ser man att efterfrågan påförskola har ökat. Det är färre som efterfrågar att hakvar sin barnomsorg i t.ex. ett familjedaghem. I vissakommuner är dock fortfarande familjedaghemmensandel högre.Det som var viktigt för oss i maxtaxereformen varjust att se till att det inte skulle vara någon skillnadför föräldrarna när det gäller var de har sina barn. Detperspektivet är väldigt viktigt när man pratar omvalfriheten. Där hoppas jag att jag kan vara överens: Förslaget med maxtaxan ärfaktiskt lika för alla, oavsett vilken verksamhetsformman har sitt barn i. Det är ingen skillnad om verk-samheten är eller drivs av någon annan.Där skiljer sig detta från det förslag som Center-partiet för fram och har fört fram . Det ärtvå helt olika modeller. Här pratar vi om ett vård-nadsbidrag som alltså inte alls handlar om taxor utanhar en helt annan fokusering. Det vi har avsett ochsyftat till med detta är just att man inte ska behövabetala de höga avgifter som finns på sina håll. Vianser inte att det är likvärdigt att skillnaden mellankommunerna kan röra sig om . Enförälder måste kunna flytta mellan kommunerna ochveta hur mycket detta kommer att kosta oavsett omman bor i stad A eller stad B. Det här ska inte vara etthinder för människors rörlighet.Kostnaderna har också gått upp. Den faktiskakostnaden för just avgifterna har ökat från 10 till17 % för en familj i dag.Sedan ska givetvis kommunpolitiker ha möjlighetatt styra och ställa över sin egen verksamhet. Men dethar ju kommunerna. Kommunerna har haft en kärvsituation ; det vet vi. De har drabbats avhög arbetslöshet osv. som har gjort att skatteintäkter-na har minskat. Då är bidrag och det man tar in viaavgifter en möjlighet att styra upp sin ekonomi, ochdet har man gjort på olika sätt. När vi nu ser till attkommunerna kompenseras ger vi en möjlighet tillkommunerna att själva fundera över var man vill sättanivåerna på sina taxor, även om vi har satt ett tak försjälva taxan.När det gäller de beräkningar som är gjorda avKommunförbundet är vi överens om var kost-naderna ska ligga för den s.k. maxtaxan. Den beräk-ning på 1 ½ miljard som har avi-serat handlar om att man tror att det kommer att blimånga fler barn som går in i verksamheten, och dåkan kostnaderna öka med 1 ½ miljard. Men som jagsade i svaret har nu fått regeringens upp-drag att noga följa upp reformen om maxtaxa ochallmän förskola. Uppföljningen av de samlade eko-nomiska effekterna för kommunerna får utvisa om detföreligger skäl för regeringen att återkomma i fråganom den ekonomiska kompensationen till kommuner-na. Detta står vi fast vid. Det har sagts i propositio-nen. Vi tänker noggrant följa detta och om behovuppstår återkomma till riksdagen.Anf. 94 ():Fru talman! Jag återkommer till den enkät somåberopas av skolministern. Det finns inget valfrihet-salternativ i den. De som t.ex. vill välja att varahemma efter det att föräldraförsäkring-en har gått ut har inte kunnat svara detta. Det här ären mycket begränsad och styrd enkätundersökningsom saknar de alternativ vi från sidaockså vill kunna erbjuda.Resonemanget att det ska vara lika när man flyttarmellan kommuner är ganska häpnadsväckande. Detskulle betyda, skolministern, att regeringen också närdet gäller kommunalskatten och avgifter på en radandra områden skulle ta ifrån kommunerna derasbefogenhet att fatta beslut inom sina egna ansvarsom-råden. Det är hårresande! Det här är tendenser somjag ser allvarligt på - att staten kommer med pekpin-nar, att staten och regeringen vet bäst.