prot · GP0948 · 2001-12-14 00:00:00 — Därframhöll man betydelsen på lång sikt av jämställdhetmellan män och kvinnor. Man pekar på att jämställd-het är den enda vägen för att bryta den onda cirkelnav fattigdom, miljöförstöring och oönskade gravidi-teter. Därför måste jämställdheten vara en av de ab-solut viktigaste frågorna. Vi har ju ingen biståndsmi-nister hos oss , men en fråga vi diskuterade förett år sedan gällde ett iGöteborg. Då lät det hoppfullt från biståndsministern,men det har inte hänt något.I utredningen utgår vi också, liksom i det här be-tänkandet, från att barnperspektivet finns integrerat.Detsamma gäller insatser för funktionshindrade ochderas rättigheter. Där är vi ännu bara i början ochpekar på exempel. Men strukturer för att just bevakaderas rättigheter och få detta integrerat i olika bi-ståndsprogram fattas . Detsamma gäller att byg-ga upp en fungerande lagstiftning för funktionshind-rades rättigheter världen över.Fru talman! Biståndet, det internationella samar-betet, har ju två viktiga delar. Det ena är det multila-terala. Där var inne på skuldfrågan. Jagär glad över att visar ett så starkt intres-se för att lösa skuldfrågan och elimineraskulderna för att komma en bit på väg i fattigdoms-bekämpningen. Men jag tycker ändå, måste jag säga,att vi har tagit ett bra steg framåt.Fr.o.m. , 2002, kommer satsningen att bliöver 600 miljoner, närmare 700 miljoner, och denkommer att öka. Jag tror att det är svårt att satsa merjust , men jag vill också ställa en fråga, för jagtycker inte att ekvationen från sida gårihop. Hur ska man kunna minska biståndet totalt omman ska öka skuldavskrivningen så kraftigt? Vad ärdet då som får stryka på foten?På det bilaterala området är det självklart Afrikasom får största delen. Det är väldigt motiverat medtanke på den stora fattigdomen och ökningen avhiv/aids. I sker det också en ökning,framför allt på områden som demokrati och mänskli-ga rättigheter. Enskilda organisationer spelar också enväldigt central roll, också för att stärka det civilasamhället.Jag vill också peka på satsningen vad gäller IT,som inte ska bli något privilegium för den rika värl-den. Likaså ser vi en nystart i . Där är det vik-tigt att se hur kan spela en specifik roll medprojekt som är väldigt preciserade vad gäller jäm-ställdhet, barnarbete, mänskliga rättigheter m.m. Detsker också en utökad nysatsning på medtanke på den situation som kommer, när förhopp-ningsvis kriget är avslutat.Fru talman! Jag vill yrka bifall till Vänsterpartietsreservation 9, där vi tar upp frågan om EU. MuradArtin kommer att gå in närmare på de uppenbaraproblem som vi har med EU-biståndet, men också enrad andra faktorer. Tiden räcker inte till för att merbeskriva de frågorna.Även jag vill passa på att tacka ,utrikesutskottets ordförande, för den tid då jag harhaft förmånen att samarbeta med henne. Det har variten väldigt givande tid, det är min uppfattning. Jag villhelt instämma i ord, där är vi heltöverens, om vilken betydelse harhaft för den svenska men också i det inter-nationella arbetet. Jag och många andra har lärtmycket av . Tack för det och lycka till i framti-den!Jag hade också velat hälsa välkom-men som ny ordförande i utrikesutskottet , mendet får anstå. Detsamma gäller den nya biståndsmi-nistern slut, fru talman, skulle jag vilja berätta om ettjulkort som jag, och säkert många andra, fick härom-dagen. Det börjar med olika bilder: Om du har mat ikylen, kläder att ta på dig, tak över huvudet, en sängatt sova i - då är du rikare än av världens folk.Det var också flera andra texter med ungefär liknandeinnehåll. Det var en bra tankeställare, tycker jag, föratt inse att ökade ansträngningar för att höjaanslaget till internationellt bistånd är självklara, menockså för att vi inte kan stanna här.Vi måste fortsätta för att förverkliga enprocents-målet och på allvar ställa upp bakommillenniemålen . Och vi måste driva på föratt få en samordnad politik där biståndet ingår som endel, tillsammans med handel, tullar, avveckling avkrigsmateriel m.m.Fru talman! vill jag citera ,som vi hade som gäst här i . Han ärbefrielseteolog från och en av pristagarnatill detta år. I sitt tacktal tillriksdagen sade han:"Den här gången har vi ingen Noaks Ark för atträdda några och låta de andra dö. Vi vill rädda osssjälva tillsammans."Anf. 3 () replik:Fru talman! Från moderat sida har vi hela tidenvelat räkna i resultat på marken, inte i storlek på un-dertecknade checkar. Det är detta som gör att vi villgå in för skuldlättnader, och det har vi länge ochkonsekvent gjort. Den stora fördelen är att det gerregeringarna i de aktuella länderna möjlighet att ageramycket friare när de är befriade från skulderna fråntidigare vanstyre. I och för sig hjälper vi på det visetunder treårsperioden till lite mer än övriga partier - viräknar inte heller här i procent.Vi vill också koncentrera när det gäller resur-söverföringar och inrikta oss på där fattigdo-men ökar. Det innebär att vi under senareår satsat mer på än andra partier. Däremotreducerar vi insatserna i och ochinriktar oss där framför allt på kunskapsöverföringoch väsentligt mycket mindre på resursöverföring änandra partier. Detta ger vi uttryck för i våra reserva-tioner.Anf. 4 vice talman () replik:Fru talman! Ja, , jag vet hur ni reso-nerar men jag har ändå svårt att förstå det. När ni görden prioriteringen innebär det att ni säger att en radandra insatser mer eller mindre inte är värdefulla ellerinte behövs - eller åtminstone är mindre angelägna.Jag har svårt att stämma in i detta eftersom det är såoerhört mycket som görs på andra områden och somär lika väsentligt.Vi instämmer när det gäller satsningen på Afrika.Men exempelvis när det gäller att bygga upp för in-satser i , som har stora problem - inte jämntspridda men i delar av landet - och som är oerhörtfattigt kan svenska erfarenheter komma väl till pass.Jag förstår inte att inte kan instämma idet.Vi har, som jag tidigare nämnde, demokratise-ringsprojekten i där bl.a. svenska riksdagenär verksam. Är inte det också viktiga insatser? Mode-raterna talar ju så väl om demokratisering och goodgovernance. Jag har väldigt svårt att förstå detta.Sedan undrar jag, , kring detta medavdragsrätt som talade så väl om. Dettaär ingen ny fråga. Jag har läst om det i protokoll från1960-talet. Redan då var det många som ifrågasattedetta; precis som många av oss gör . Det härbetyder ju att företagen slipper skatt, men den behövsockså. Vi vet ju att det finns angelägna områden. Mankan väl ge en gåva utan att för den skull genast behö-va göra avdrag.Anf. 5 () replik:Fru talman! Vi moderater tycker inte - för att varariktigt ärlig - att det är så häftigt att betala skatt. Vitror nog att det kan finnas skäl att ge den här stimu-lansen. Det faktum att man kan bidra till att utrotafattigdomen i världen och att man dessutom får enbelöning för det, så att det man skänker blir ännu mer,tror jag är ett viktigt incitament både för biståndsvil-jan och när det gäller att få fram pengar till de insat-ser som görs.Sveriges verksamhet i 116 länder ska nog begrän-sas till kunskapsöverföring. Jag tror inte att man skahålla på med resursöverföring i, som det ändå är , ett fyrtiotal länder. En koncentration kan nog gemycket bättre resultat, inte minst därför att man dåkan skapa föredömen för andra länder genom insatsersom kan tas efter därför att resultat nås.Jag vill inte alls förneka att vi ska vara kvar medkunskapsöverföring i både , som jag tyckerhar gjort markanta framsteg när det gäller övergångentill marknadsekonomi, och i . Där är det jukolossala skillnader mellan dollarbiljonärerna och deextremt fattiga och där man behöver hjälpa till medatt skapa en form av fördelningspolitik, med tanke påde skilda levnadsnivåer som landet har.Anf. 6 vice talman () replik:Fru talman! Ja, , jag tror att det ärbra att koncentrera biståndet; den processen är ocksåpå gång. Men kan man väl säga att detväldigt ofta är enskilda organisationer som står förden rad av små insatser vad gäller pengar som görsmed kunskapsöverföring. Det är en väldigt liten ad-ministration för Sida i det fallet. Därför tycker jag attdet är dumt att strypa den typen av bistånd. I ställethandlar det om koncentration. Där detta finns och därdet fungerar och gör nytta är det väl viktigt att ha detkvar.Sedan kommer jag till frågan om avdrag. Ja, visstär det bra att man kan göra en insats. Men väldigt oftahandlar det om företag som har omfattande vinster -så pass stora vinster att de mycket väl kan ge de härgåvorna och göra de insatser som behövs utan att förden skull genast behöva yrka på avdrag. De behöverinte uppmuntran i den formen, utan vad de behöver -och det tror jag att kommer attvisa - är uppskattning och erkännande och att bli enpart. Det handlar alltså om att man räknar med dem iutvecklingssamarbetet - de behövs där - inte om attgenast få göra avdrag på stora vinsterom vi talar om världens största företag.Fru talman! vill också jag passa på attönska utskottets ledamöter och kansliet en god jul.Jag talade förut om stora insatser,men jag vill också säga att utskottets kansli är enklippa i tillvaron för alla oss som arbetar med de härfrågorna. Vi uppskattar mycket era insatser. 7 ():Fru talman! Naturligtvis står jag bakom samtligakristdemokratiska reservationer, men för tids vinnan-de och med tanke på den speciella dag det är i dagnöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 1.Utvecklingen i världen går framåt. Enligt UNDP:sårliga rapport lever vi längre och mer hälsosammaliv. Alltfler människor lärsig skriva och läsa. Genomsnittsinkomsten i utveck-lingsländerna har fördubblats . Fler länder utvecklar demokratiska samhälls-system osv. Det finns fler positiva exempel än de häruppräknade.Dock varierar utvecklingen kraftigt mellan olikafolkgrupper och regioner. 5 miljarder människoranses ha mat för dagen. Men officiellt finns det i dagmer än 6 miljarder människor. Det betyder att ungefär1 miljard människor svälter. dörnågon av svält och undernäring. Vad beror det på?Skulle vi kunna göra mer för att hjälpa? Jag undrarvem av oss som kan säga: Jag kan inte göra mer.I onsdags kunde vi här i kammaren lyssna tillFN:s generalsekreterare , värdig fred-spristagare och en man med en oerhört svår uppgift:att se så många behov utan att få de resurser sombehövs - inte därför att de inte finns utan därför att vii den rika världen inte anser att vi kan göra mer justnu.Fru talman! Trots att vi svenskar tillhör dem somstår i främsta ledet kan vi göra mer. Enprocentsmåletär ett viktigt principmål. Men det är också viktigt hurvi använder våra biståndspengar.Vad skulle du vilja säga och göra om du hade haftsamma uppgift som ? Vi skulle alla behö-va stanna upp och tänka till när det gäller den frågan.Vad menar vi med vårt tal om alla människors likavärde? Vilka konsekvenser får det för oss, eller bordedet få, kanske man skulle säga? Hur ser framtiden utför de nära 325 miljoner barn som går miste om sinskolgång, eller de mer än 20 miljoner människor ivärlden som befinner sig på flykt? Vilket fram-tidshopp är vi med och ger de människor som bor i defattigaste länderna, de svårast drabbade?Fru talman! Vi kristdemokrater anser att tänkan-det kring utveckling och bistånd måste förändras. Detinternationella biståndet är en av flera komponenter ien sammanhållen global utrikespolitik till stöd för defattiga ländernas utveckling. Ett väl fungerande ocheffektivt utvecklingssamarbete kräver en helhetssynpå ekonomi, handel, bistånd och miljö.Internationellt bistånd måste bidra till att skapaförutsättningar som främjar långsiktig tillväxt för deallra fattigaste, så att de kan ta sig ur biståndsbehovet.För att kunna stödja utvecklingsländernas möjlig-heter att på ett rättvist sätt delta i globaliseringenkrävs det internationellt bistånd för att bygga uppfungerande institutioner, utveckla socialt och miljö-mässigt hållbara tillväxtmetoder och höja utbild-ningsnivån. På för ut-veckling måste både nationer och internationellaorganisationer ta sig an denna uppgift.Fru talman! Frihandeln rymmer stora möjlighetermen kan inte isoleras från problemområden såsommiljöförstöring, skövlade naturresurser, brott motmänskliga rättigheter, osv.Vi kristdemokrater anser att den globala ekono-min kräver tydliga spelregler präglade av etiska hän-syn. måste stater, frivilligorganisationeroch företag samarbeta i de stora globala frågorna -miljöförstöring, kampen för de mänskliga rättigheter-na, korruptionsbekämpning och mycket mera. Vikristdemokrater ser därför med stor glädje och för-hoppning på FN:s generalsekreterare . Denna överenskom-melse med näringslivet om att samarbeta kring nioprinciper för mänskliga rättigheter, miljö och socialutveckling kommer förhoppningsvis att få stor bety-delse för utvecklingssamarbetet världen över. Krist-demokraterna anser att detta förslag bör följas uppgenom ett nära samarbete mellan regeringen och detsvenska näringslivet, där regeringen uppmanar ochstöder företagen i arbetet med att upprätta uppföran-dekoder och säkerställa god kontroll och uppföljningav dessa koder. Regeringen bör också ta initiativ samordning på europeisk nivå.Det kanske största praktiska problemet för mångautvecklingsländer är de enorma skulderna. Skuldbör-dan begränsar och ibland t.o.m. förhindrar deras möj-lighet att utvecklas. I många fall överskrider enbarträntekostnaderna för lånen intäkterna från dessa län-ders export. Skuldavskrivningen är nödvändig för attdessa länder ska ha möjlighet till tillväxt och utveck-ling. Det som har skett räcker inte. börvara ett föredöme och leda den globala opinionen närdet gäller skuldavskrivningen. Vi kristdemokrater harunder anslagit 1 345 miljonerkronor mer än regeringen inom detta område.Fru talman! Vi kristdemokrater vill betona attfrämjandet av mänskliga rättigheter och en demokra-tisk samhällsutveckling ska ingå i den övergripandemålsättningen. En tillfredsställande levnadsnivå byg-ger givetvis i grunden på materiellt välstånd men kaninte till fullo uppnås utan möjligheten att få leva ifrihet och värdighet. Inom biståndspolitiken ärmänskliga rättigheter såväl ett mål som ett medel.Relationen mellan mänskliga rättigheter och utveck-ling är en allians som ger både styrka och energi.Ekonomisk och social utveckling är nödvändig för attkunna uppleva mänskliga rättigheter, och mänskligarättigheter är en förutsättning för tillväxt och utveck-ling.Vi kristdemokrater vill ytterligare lyfta biståndettill mänskliga rättigheter och föreslår därför en nydelpost som bör heta mänskliga rättigheter och de-mokrati.Fru talman! Naturkatastrofer och konflikter harunder senare år visat på behovet av en väsentligtstärkt beredskap för stora humanitära kriser och hu-manitärt bistånd. Kapaciteten för att hantera katastro-ferna i de särskilt drabbade länderna behöver stärkas.Vi behöver göra mer i fråga om forskning om natur-katastrofer och deras orsaker. Och vi behöver få enbättre beredskap och organisation för det internatio-nella samfundet när det gäller hjälp i dessa situatio-ner.Vi kristdemokrater menar att de enskilda organi-sationerna är en ytterst viktig del av det bilateralabiståndsarbetet. De har en unik kompetens om lokalaförhållanden och en position som vi skulle kunnatillvarata ännu bättre i det svenska utvecklingssamar-betet, även om det sker mycket samarbete på dennivån.Fru talman! Vi kristdemokrater har vid flera till-fällen beklagat att det oberoende sekretariatet föranalys och utvärdering av det svenska utvecklingsbi-ståndet som instiftades under fyrpartiregeringen ladesned. Det behövs enligt vår mening ytterligare enutvärderingsnivå utöver Sidas egen för att med obe-roende beslutsunderlag bedöma och redovisa resulta-tet av utvecklingssamarbetet. En extern oberoendeanalys och utvärdering av det svenska biståndet ärangelägen för att det ska ställas utom allt tvivel attbiståndsresurserna hanteras på ett effektivt sätt ochför att säkerställa att svenskt bistånd lever upp tillställda kvalitetskrav.Det är angeläget att vi når upp till enpro-centsmålet. Det är beklagligt att vi nått det bara tvågånger sedan fastslog det 1968. I det för-slag som vi lägger fram kommer vi att nå av BNIår 2005.Fru talman! En viktig uppgift tror jag kan vara attvi verkar för att också EU:s bistånd ökar.Till slut vill jag instämma i det tack som har rik-tats till och säga att vi kristdemo-krater har uppskattat hennes arbete och hennes godainsatser som utrikesutskottets ordförande. Och viönskar henne lycka till på vägen till och deviktiga uppgifter som väntar där.Anf. 8 ():Fru talman! Världen är full av orättvisor och soci-al klyvning av enorma dimensioner. 1,2 miljardermänniskor lever på per dag. Ungefärhälften eller mer än hälften lever på perdag. Mer än 800 miljoner människor svälter. En stordel av världens befolkning lever under förtryck ikonflikter och i krig. Hiv/aids är en galopperandefarsot som stoppar all utveckling i många länder. Därfinns flyktingströmmar, enorma miljöproblem, stän-diga kränkningar av de mänskliga rättigheterna,orättvisa handelsregler och könsdiskriminering. Ja,det är enorma problem.Samtidigt har världens rikaste en allt större andelav världens förmögenheter. Den sociala klyvningenökar. Varför är det så? Beror det på globaliseringen,som en del påstår? Nej, jag tror inte det. Snarare berordet på att en stor del av människorna inte omfattas avglobaliseringen. Där måste en förbättring ske. SomKofi Annan har sagt: Om globaliseringen inte är braför alla kommer den snart inte att vara bra för någon.Efter ökade medvetenheten ivärlden om att orättvisorna kan öka stödet för terro-rism. Det hindrar inte hjärnorna bakom terrorism, deär inte intresserade av demokrati och rättvisa förvanligt folk. Men det finns en rekryteringsbas blandfattiga, outbildade, svältande och arbetslösa männi-skor. Därför hoppas vi på en global samling kringfattigdomsbekämpning, där förhoppningsvis ävenUSA deltar och konstruktivt hjälper till med fattig-domsbekämpningen. Världens ledare har ju fattatbeslut om att halvera fattigdomen till 2015, öka läs-kunnigheten, om att alla barn ska få gå i grundskola,att man ska minska barndödligheten, öka tillgångentill hälsovård och att varje land ska tillämpa en strate-gi för en hållbar utveckling senast 2002.Det kommer att bli svårt att nå dessa mål i envärld vars befolkning beräknas öka med 2 miljarderunder de kommande 25 åren. av denna ökningsker i . Enbart i behövs en tillväxtpå för att nå målet att halvera fattig-domen. Egentligen ska målet vara att utrota fattigdo-men. Men det är ett förpliktande mål som bör leda ökad biståndsnivå i hela den rika världen, inte barai . Enprocentsmålet är viktigt, men alla länderbör öka sitt bistånd.Det går inte att komma ifrån att det krävs resurserför att åstadkomma en så snabb förändring, även ominnehållet i resurserna är mycket viktigt. Det behövsen genomtänkt global strategi för att åstadkommadetta. En positiv sak är den konferens om finansie-ringen av fattigdomsbekämpning som ska hållas iMexico . Det är första gången som FN,, Valutafonden och näringslivet globaltsett går samman för att få ett helhetsgrepp. Det ärmycket bra, och det ska bli intressant att se vad somkommer ur det.Det som krävs är en bistånds- och handelspolitiksom ger förutsättningar för länderna och de enskildamänniskorna att lyfta sig ur fattigdomen. Vi i Center-partiet tror på den enskilda människans kraft ochförmåga, men det går inte på tom mage. Det handlarom handelspolitik, jordbrukspolitik, kunskapssamar-bete, konfliktförebyggande, krishantering och skul-davskrivning. Förutsättningen för att minska fattig-domen och bidra till att åstadkomma utveckling ärfred och säkerhet, god styrelse, starka institutioner,jämställdhet, respekt för mänskliga rättigheter ochutveckling av mänsklig kapacitet, utbildning för allaoch ökat självbestämmande utifrån de egna perspek-tiven. som vi inte ska trycka på våra lös-ningar på folken i ska vi vara myckettydliga när det gäller demokrati och respekten förmänskliga rättigheter. Det kan vi inte göra avkall på.Det gäller också kvinnors och flickors rättigheter tillutbildning och deltagande i samhällslivet. Dettamåste vara mycket tydligt i vår biståndspolitik. Vi skainte ge stöd till diktaturregimer. Vi kan ge stöd tillmänniskorna i länder som inte respekterar de mänsk-liga rättigheterna. Därför har vi en reservation till-sammans med , reservation 6, som jagyrkar bifall till. Det är den enda reservation som jagyrkar bifall till.När det gäller demokrati och flerpartisystem är bi-ståndet via partierna oerhört viktigt. Som vi ser dethandlar det ofta om att stödja en opposition i ländersom domineras av ett starkt parti. Denna dominansleder förr eller senare fram till ökad korruption, för-tryck och kränkningar av de mänskliga rättigheternaoch därmed minskad utveckling i landet. All erfaren-het visar att utveckling bara sker i okorrumperadeländer.Det är lätt att bara kräva demokrati och flerparti-system. Men vi tror att det behövs mycket konkretarbete för att stödja opposition och för att få en oppo-sition att växa fram, så att man får en pluralism, detgår inte av sig självt. Därför måste vi i ökad omfatt-ning konkret arbeta för flerpartisystem och stärkaoppositionen i fler länder än vad vi gör och göradet ännu mera. Våra svenska partier med våra tradi-tioner och erfarenheter har en mycket stor uppgift attfylla. Därför är det bra att det partinära stödet nupermanentas och ökar. Jag tycker att det börstärkas ännu mera.Fru talman! Jag vill fokusera en fråga där vi iCenterpartiet tycker att regeringen har en ganska svalinställning. Jag hoppas att den kommer att ändras såatt man blir tydligare på den punkten. Jag vill säga kanske inte riktigt har förstått problematiken.Det handlar om tillgången till mat, livsmedelssäker-het och livsmedelsproduktion. Mer än 800 miljonerav världens befolkning svälter. Jag vill säga att det ärhelt i onödan.Rätten till mat är erkänd i flera legalt bindandeinternationella konventioner. Viktigast är konventio-nen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterdär mat inkluderas. diskuteras s.k. code of con-duct när det gäller tillgång till mat. Jag tycker attSverige bör haka på det. Det handlar om fördelningav livsmedel och i mycket hög grad om jordbrukspo-litiken.Utveckling av jordbruk och livsmedelsproduktionär avgörande för all utveckling, allra mest i ett fattigtland. Det finns egentligen inget land som har haft enbred och snabb utveckling utan att först ha utvecklatden egna jordbrukssektorn. Det går inte att byggavälstånd och framsteg på tom mage.I en rapport 2001 om utma-ningen att få slut på fattigdomen på landsbygden frånFN:s internationella jordbruksfond hävdas att lands-bygds- och jordbruksutvecklingen måste få högreprioritet om fattigdomsbekämpningsmålet ska kunnauppnås, dvs. att världens fattigdom ska halveras till2015.Som jag sade vet experter att i länder där det harskett en minskning av fattigdom har det skett medhjälp av en snabb jordbruksutveckling, framför alltsmåskaligt jordbruk. Det är viktigt att komma ihåg atttillväxt i sig gör ganska lite för att påverka fattigdo-men generellt i ett land. Det är strukturen som äroerhört viktig och sysselsättningen. Jordbruket ärmycket bättre när det gäller att öka sysselsättningenän vad industrin är. Det genererar också jobb i an-gränsande sektorer, så att sysselsättningen ökar kraf-tigt med en utveckling av jordbruksproduktionen. Detblir en grund att bygga vidare utveckling på.Att ordet jordbruksutveckling knappt nämns i re-geringens budgetproposition är en stor brist.Under rubriken bistånd nämns varkenjordbruk eller livsmedelsproduktion. Det är först ikapitlet som EU som livsmedelsbistånd och livsme-delssäkerhet tas upp. Livsmedelsbistånd är kanskeinte precis det som vi vill fokusera, utan det är självaproduktionen på plats.Regeringen skriver att livsmedelssäkerhet ochjordbruksutveckling har antagits som ett av de sexprioriterade områdena för EG:s utvecklingssamarbe-te. vet vi hur EG:s utvecklingssamarbete fungerar.Praktiskt sett fungerar det faktiskt mycket dåligt, villjag säga.