prot · GP0933 · 2001-11-23 00:00:00 — Ett led i detta är att låtakonsumenttjänstlagen och konsumentköplagen utvid-gas till att även omfatta dessa verksamheter. Det haraviserats att studier ska göras av effekterna för kon-sumenterna av att nya marknader öppnats för konkur-rens. Vi vill avvakta dessa studier och har därför nöjtoss med att tillsammans med och Cen-terpartiet endast lägga fram ett särskilt yttrande.Kristdemokraterna har också ett motionsyrkandesom handlar om att det i det standardiseringsarbetesom rör konsumentområdet ska tas hänsyn till an-vändbarhet och tillgänglighet för funktionshindradekonsumenter vid utformning av standarder för såvälprodukter som tjänster. Det här motionsyrkandetskulle då kunna gå in i begreppet produktsäkerhet ipropositionens delmål.Det här är som vi ser det en mycket angelägenfråga. Det har under behandlingen av motionen dockframkommit att i särskilda arbetsgrupper inom SISoch andra standardiseringsorgan bevakas och beaktasde funktionshindrades synpunkter och intressen. Detbetonas också i betänkandet vikten av att de kunska-per och erfarenheter som handikapporganisationernabesitter tas till vara och får komma till uttryck i stan-dardiseringsarbetet, och vidare att utskottet förutsätteratt regeringen noga följer frågan och överväger vilkaytterligare insatser som bör komma till stånd. Vi hardärför nöjt oss med endast ett särskilt yttrande när detgäller detta motionsyrkande.Därmed, fru talman, är jag klar med mitt anföran-de.Anf. 3 ():Fru talman! Dagens konsumtionsutbud ställer sto-ra krav på konsumenterna för att de ska kunna görarätt val anpassat till plånbok, funktion och miljö. Enav grundförutsättningarna för att människor ska kun-na göra ett bra val är att de får god information införsina köp. Att redan i ge barn och ung-domar bra konsumentundervisning är en mycketviktig förberedelse inför vuxenlivet. Konsumentun-dervisning som ges i skolan ska vara ett naturligtinslag och bör därför brytas ned på ämnesområdenoch i princip finnas med i varje ämne. Hushållningmed resurser, återvinning och källsortering bör gåsom en grön tråd genom undervisning och informa-tion.Centerpartiet har länge arbetat för att en konsek-vent märkning av livsmedel ska komma till stånd,tyvärr utan stöd i . En konsekvent märkningav livsmedel avseende produktionsland, produk-tionsmetoder, förekomsten av genmodifierade pro-dukter, antibiotika, hormoner, bestrålning, färgämnenoch andra tillsatser bör införas.Sammantaget kan sägas att konsumentmakten ärberoende av en väl fungerande märkning av livsme-del. Detta gäller naturligtvis även i mycket hög gradhalvfabrikat och färdigmat. Ekologisk odling kanockså gynnas av att konsumenterna ställer krav påden mat de köper. Genom att fler konsumenter väljerekologiska livsmedel kan produktionen öka och pri-serna sjunka på dessa produkter.Nya trender där allt mindre tid ägnas åt att lagamat ställer krav på livsmedelsmarknaden och männi-skors möjligheter att genom märkning göra upplystaval. Väl utbildade och kritiska konsumenter är nå-gonting positivt för hela livsmedelssektorn, eftersomde i nästa led medverkar till att seriösa producentergynnas.Jag yrkar bifall till vår reservation nr 6.Så om ideella organisationer. Frågan om sund ochsäker mat löses inte enbart genom myndigheter ochlagstiftning, utan det måste även till starka civilakonsumentorganisationer som kan driva på utveck-lingen. Genom att man låter konsumenter i samver-kan axla ett större ansvar växer engagemanget under-ifrån.Centerpartiet anser därför att det bör undersökasom en del av pengarna till kanomfördelas för att stödja konsumenternas egna orga-nisationer. Regeringen måste bli bättre på att ta tillvara det som finns hos de ideella organisationerna,folkrörelserna och naturligtvis den enskilda individen.Regeringens förslag att tillsätta en arbetsgruppsom ska lämna förslag till hur organisationerna skages ökat inflytande avstyrker vi. Det finns ingenanledning att utöka myndighetsinsatserna. Vi föreslåratt medborgarna själva ska få mer att säga till om. Ibetänkandet finns ett inflytandemål. Vi i Centerpartiethar för avsikt att genom våra förslag öka människorsinflytande. Vi uppmanar regeringen att ge människoroch organisationer förtroendet att själva komma medförslag.Med anledning härav yrkar jag bifall till reserva-tion 10.När det gäller etisk märkning har ien motion yrkat på att även textilier ska ha en tydligmärkning av vilka produktionsmetoder som använts. märks endast kläder med tillverkningsland. Det äroroande rapporter som påvisar att textilier kan inne-hålla restprodukter dels av bekämpningsmedel somanvänds vid odling av råvaran, dels även farliga färg-ämnen m.m. De som kommit i kontakt med textilier-na har drabbats av hudutslag. Vi anser att Sverigeinom EU måste arbeta för att alla textilier ska miljö-märkas. Det fanns tidigare en sådan lag men denupphörde att gälla 1993 då den ansågs vara ett han-delshinder inom EU. Frågan bör åter bli aktuell påEU-nivå med hänvisning till larmrapporterna.Angående nya marknader kan man säga att alltflerverksamhetsområden inom den offentliga sektornavknoppas och privatiseras, främst tjänstesektorn. Detbetyder att likartade tjänster erbjuds konsumenternasåväl från den privata som från den offentliga sek-torn, men konsumenterna kan inte på några civilrätts-liga grunder ifrågasätta felaktigheter som begåtts avden offentliga sektorns företrädare. Konsumentmak-ten skulle kunna stärkas betydligt om konsument-tjänstlagen utvidgades till att även gälla tjänster somutförs i offentlig regi.Vi har valt att inte reservera oss i denna fråga,utan vi nöjer oss med ett särskilt yttrande, detta bero-ende bl.a. på att man inom senastden kommer att rapportera om vilkabehov som finns och åtgärder som man inom EUavser att vidta inom tjänstesektorn.Centerpartiet har lagt en motion med krav på ettsjätte konsumentmål angående de funktionshindrade.Men efter utskottsbehandlingen, där det framkom attkonsumentpolitiken för funktionshindrade anses ingåoch tillgodoses i de nationella målen för de funk-tionshindrade, har vi därför valt att inte fullfölja mo-tionsyrkandet. Utskottet antog så sent som våren 2001de nationella målen, och har också priorite-rat att arbeta med tre arbetsområden där handikap-perspektivet ingår. Med den redogörelsen i utskottetnöjer vi oss.För övrigt instämmer i utskottsmajo-ritetens förslag rörande de konsumentpolitiska målen,konsumentverksamhet och konsument-forskning.Anf. 4 ():Fru talman! Ledamöter och åhörare! Konsument-politiken är en del av välfärden. Det är självklart förmig som socialdemokrat. En aktiv och verkningsfullkonsumentpolitik är lönsam för den enskilde, förnäringsidkaren och för samhället.Det är inget gammalt politiskt område och harheller inte blivit upplyft av stora flertalet, ett områdesom tyvärr inte åtnjuter den status det borde ha. Mentrots det påstår jag att detta är ett område som vimåste arbeta aktivt med. Det vi, som enskilda indivi-der, tjänar på en aktiv konsumentpolitik kan mångagånger uppväga en sämre löneutveckling, dvs. att detger mer pengar i plånboken. Om vi gör felaktiga köp,om det gäller varor eller tjänster, kostar det en massapengar och ger problem helt i onödan.Näringsidkare som har respekt för mig som en-skild konsument tjänar på det genom att mitt förtro-ende för henne eller honom ökar. En välutbildad,stark konsument klarar sig själv, vilket gagnar henneeller honom och den seriösa näringsidkaren. Rätt köpgör att jag som konsument slipper dyra kostnader fördåliga produkter.Alla tjänar på att en näringsidkare är seriös. Allatjänar på en stark konsument.Överskuldsättning, som många konsumenterdrabbas av, kan vara personliga katastrofer som islutändan kan kosta samhället mycket pengar. Detkostar också näringsidkarna stora summor.Fru talman! känns det som att vissa partieranser att det finns murar mellan konsumenten, nä-ringsidkaren och samhället. Så är det inte och kanheller aldrig bli. Dels är de olika aktörerna beroendeav varandra, dels tillhör vi alla minst två av dessagrupper. Flera tillhör alla tre grupperna.En fråga som inte precis har den högsta statusenbland våra politiska områden har trots allt en otroligtstor betydelse för var och en av oss i vardagen. Defem mål som vi numera har att ta ställning till kännsväldigt relevanta.Inflytandemålet innebär att konsumentens ställ-ning och inflytande på marknaden ska stärkas. Somkonsument vill jag ha ett starkt inflytande över dens.k. Jag vill inte känna att jag inte vet vadjag ska handla.Hushållningsmålet innebär att hushållen ska hagoda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska ochandra resurser effektivt. För många är resursbristen iförsta hand brist på pengar. Då gäller det att få peng-arna att räcka till. Det är nog så besvärligt i närutbudet bara ökar. För andra är resursbristen främstberoende på att tiden inte räcker till. Då är det viktigtatt slippa springa runt och jämföra och kontrollera alltjag behöver köpa om jag inte vågar lita på markna-den.Säkerhetsmålet innebär att konsumenternas hälsa-och säkerhet ska skyddas. Om jag köper varor ellertjänster vill jag också vara säker på att de inte ärskadliga vare sig för mig, för familjen eller för någonannan.Miljömålet innebär att sådana konsumtions- ochproduktionsmönster ska utvecklas som minskar på-frestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigthållbar utveckling. är de flesta införstådda medatt våra produktionsmönster liksom våra konsum-tionsmönster påverkar miljön. Det är viktigt att deinte utarmar vårt jordklot. Det är viktigt att vi kanvälja varor som är skonsamma mot miljön, bra varorsom är märkta, så att jag lätt kan välja är viktigt.Kunskapsmålet innebär att konsumenten ska hatillgång till god vägledning, information och utbild-ning. Det är det nya målet, och det känns mycket braatt det är med. För att vi ska kunna utnyttja allt somen aktiv konsument behöver är det viktigt att vi hartillgång till en bra utbildning, att vi har tillgång tillgod vägledning och att vi har tillgång till bra infor-mation. Det står numera med i propositionen och ilagutskottets betänkande som vi ska behandla i dg.Med glädje yrkar jag bifall till det målet.Utskottet ställer sig också bakom följande delmålsom finns i propositionen:· Vägledning, information och utbildning till kon-sumenterna ska vidareutvecklas.· Ideella organisationer ska ges möjligheter till ökatinflytande i konsumentpolitiken.· Konsumenten ska ges en starkare ställning på definansiella marknaderna.· Arbetet med produktsäkerhet och marknadskon-troll, särskilt när det gäller barns säkerhet, ska för-stärkas.· Konsumentforskningen ska stödjas.· Konsumenterna ska ges förbättrad information ompriser.· Konsumenterna ska ges bättre förutsättningar attagera på konkurrensutsatta marknader.· Miljömärkningen och den etiska märkningen skafå större spridning.Här har vi poängterat att vi vill veta om regering-en tänker ändra i dessa delmål. Med andra ord vill viha möjlighet att påverka dessa i så fall.Propositionen har föregåtts av en utredning medmånga bra förslag. Alla förslag finns inte med i pro-positionen, men de flesta finns beaktade på så sätt attdet ska tillsättas utredningar för att man ska kunnaverkställa förslagen. Den stora bristen med utred-ningen var att tiden var för knapp. Därför är det nöd-vändigt att titta vidare på en hel del områden.Det här var en liten inledning om vikten av en ak-tiv konsumentpolitik. Det finns ett parti som skiljer utsig i väldigt stor utsträckning i synen på vad sommenas med god konsumentpolitik, och det är mode-raterna. syn är att alla ska klara sigsjälva och att marknaden är självsanerande. Om detändå vore så väl!Berit inledde sitt anförande med att sä-ga att skiljer sig väldigt mycket från ossövriga partier, och det håller jag med om. BeritAdolfssons uppfattning är att det är en rättighet somman har i en fri demokrati. Det är det som stimulerarden fria demokratin, att vi har olika uppfattningar. Attvi kan diskutera olika uppfattningar är också det somgör att riksdagsuppdraget är så roligt. Det är nästandet enda som jag och är överens om.Sedan har jag en fråga till . Jagblev lite orolig. Plötsligt verkar det som att Center-partiet är på väg att närma sin syn påkonsumentpolitiken. Det kan väl ändå inte vara möj-ligt. I så fall blir jag väldigt besviken.Fru talman! Tyvärr krävs det en hel del reglering-ar och stöd från samhällets sida för att detta ska fun-gera. Att samhällets stöd till konsumentpolitikenskulle vara ett uttryck för planekonomi och förmyn-darmentalitet känns främmande för mig som social-demokrat. Med andra ord: Min och på konsumentpolitiken skiljer sig mycket åt.Enligt syn kan jag som konsu-ment inte kan göra ett fritt val. Det är befängt. Att detskulle innebära att jag fråntas min konsumentmaktkänns lika främmande. Kan verkligen på fullt allvar hävda att mitt fria val är begränsatpå grund av att vi har ett starkt konsumentverk?Hur många hyllmeter varor finns det inte i våravaruhus? Hur många olika sorters tvättmedel, mjöloch strumpor finns det välja mellan? Nog finns det såmycket att det räcker när jag ska välja.Vad beträffar reservationerna som handlar omkunskapsmålet vill jag yrka avslag till dessa, inte föratt jag inte tycker att det är ett viktigt mål, utan därföratt målen inte är rangordnade. Det är fem jämställdamål och det är bra. Ska vi rangordna målen blir detsvårt att veta vilket mål som ska vara tvåa, trea osv.Jag yrkar avslag på reservationerna 1,2 och 15.Ett annat krav som finns i reservation 3 av krist-demokraterna handlar om att funktionshindradessituation ska uppmärksammas i ett eget mål. Det kanverka bra, om vi inte vill att den handlingsplan förhandikappolitiken som vi antog för cirka ett och etthalvt år sedan ska följas.Vi har beslutat att följande mål ska gälla för han-dikappolitiken:· Det ska finnas en samhällsgemenskap med mång-fald som grund.· Samhället ska utformas så att människor medfunktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga isamhällslivet.· Det ska vara jämlikhet i levnadsvillkor för flickoroch pojkar, kvinnor och män med funktionshin-der.Det är viktigt att vi arbetar mot de målen, och intefortsätter att göra samhället otillgängligt för de perso-ner som drabbats av någon form av funktionshinder.Förutom detta har numera en viktigroll i det här arbetet som sektorsmyndighet.Jag vill dock understryka att vi socialdemokraterhar arbetat och arbetar för att samhället ska bli till-gängligt för alla.Jag yrkar avslag på reservationen.Märkningsfrågorna är ständigt aktuella. Som detgår att läsa både i propositionen och i vårt betänkandepågår det mycket inom det här området. I årets bud-getproposition står att säkra livsmedel är ett priorite-rat område, och inom EU pågår ett lagstiftningsarbetesom stämmer väl överens med det som krävs i motio-nerna. Det känns rätt att se vad som kommer ut avdet. Blir inte resultatet acceptabelt finns det all anled-ning att återkomma i frågan.Jag yrkar avslag på reservationerna 5 och 6.Reservationerna som behandlar de ideella organi-sationerna kan avslås därför att det finns allamöjligheter för de frivilliga organisationerna att ar-beta aktivt i den riktning som de själva önskar. Detavsätts mera pengar till dessa organisationer - jagtänker då på de 10 miljoner som avsatts till ett ung-domsprojekt. Från utskottets sida anser vi också attdet bör övervägas om det ekonomiska stödet kan öka.Vi är på intet sätt oense om behovet av de frivilligaorganisationernas arbete. Det är ett oerhört viktigtkomplement till både och konsu-mentvägledarnas arbete.Jag yrkar avslag på reservationerna 9 och 10Moderaternas syn på offentliga engagemanget ikonsumentpolitiken har jag redan berört, och jagdelar inte alls deras syn.Produktsäkerhetslagen har diskuterats vid alla ti-digare konsumentpolitiska debatter. Frågan är viktig,men fortfarande finns det speciallagar som täckersådana offentliga tjänster som det handlar om. Detsom har tillkommit är att vissa tjänster avreglerats,och det får till följd att även här finns det mer attgöra. Därför säger regeringen i propositionen attproduktsäkerhetsarbetet behöver förstärkas på flerapunkter och att en översyn bör göras av den svenskalagstiftningen på produktsäkerhetsområdet i sambandmed genomförandet av det nya produktsäkerhetsdi-rektivet. Visar det sig att det behövs skärpningarutgår utskottsmajoriteten ifrån att regeringen tar initi-ativ till det.Jag yrkar avslag på reservation 11.Etisk märkning tas upp i reservation 13 av Mode-raterna. Den yrkar jag avslag på. Både den etiskamärkningen och miljömärkningen är viktiga instru-ment för den som vill välja efter just dessa kriterier.Det är bra att utvecklingen går framåt. Det finnsmycket i propositionen som täcker motionskraven.Det yrkande som finns i reservation 14 täcks ock-så av de förslag som finns i propositionen. Därföryrkar jag avslag även på den.Reservation 16 tar upp frågan om tvistlösningutom domstol, en fråga som väl täcks av pågåendearbete. Även här yrkar jag avslag på reservationen.Fru talman! Som ni lagt märke till har jag inte be-rört områdena konsumentvägledning,utbildning och forskning. Det beror på att MarianneCarlström kommer att ta upp dem i sitt inlägg.Avslutningsvis yrkar jag bifall till lagutskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja läsa upp en mening pås. 69 i propositionen för och kanskefå hjälp med att tyda den. Där står det angående med-borgare och konsument att den idealtypiske kundenvisar sitt missnöje genom att byta producent, medanden idealtypiske brukaren - tydligen patienten - på-verkar beslutsfattarna att förbättra den befintligaverksamheten.Jag vill fråga : Hur ska en sjukmänniska liggande i en säng kunna förbättra denbefintliga verksamheten genom att påverka besluts-fattarna?Anf. 6 () replik:Fru talman! Inom de områden det gäller, framförallt hälso- och sjukvård, finns speciallagstiftningarsom täcker väldigt mycket av det som tas upp i BeritAdolfssons krav. Det finns redan lagar som täcker dethär. Vad skulle då ytterligare en ny lag göra för skill-nad för den sjuke som ligger i sin säng? Jag förstårfaktiskt inte riktigt frågan.Anf. 7 () replik:Fru talman! Tycker att en patienthar samma rättigheter och trygghet som en personsom lämnar ifrån sig en produkt för lagning, t.ex. skomakare? Tycker att patientenfår möjligheter att kritisera och ställa den som äransvarig till ansvar för felaktigheter och bristandekvalitet inom vården?Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag måste säga att tanken inte ens harföresvävat mig att jag ska jämföra en sjuk person somligger i en säng med en klackning av en sko. Jag harsvårt att svara på frågan såsom fram-ställer den.Jag tycker däremot att det är fullständigt självklartatt en person som är i behov av vård och omsorg skafå precis den vård och omsorg som personen behöveroch ska naturligtvis också kunna klaga till olika or-gan. Vi har och Hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd. Det finns många instanserdär en person kan få rättelse.Men, ursäkta mig , att jämföra ensjuk person med en skolagning stämmer inte riktigtför mig.Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja svara på påstående att vi skulle ha närmat oss Moderater-na.Centerpartiet står kvar vid de fem nationella må-len, både de som ligger och de nyakunskapsmålen. Det måste också klart ha framgått islutet av mitt anförande.Vi har också klart och tydligt argumenterat förhögre ambitioner när det gäller livsmedelsmärkning-en. Därför förstår jag inte påståendei det avseendet.Att vi går längre än Socialdemokraterna både vaddet gäller märkningen och även när det gäller attideella organisationer ska få mer insyn och inflytandei konsumentpolitiken tycker vi är viktigt. Det står viupp för och känner stolthet över.När det gäller konsumentundervisning kan jagockså känna att vi går längre än vad Socialdemokra-terna och regeringen gör. Men det är ingenting som viskäms för. Vi tycker att det är viktigt att barn ochungdomar och naturligtvis även vuxna ges störremöjligheter att få en ökad kunskap om varor, så jagförstår inte riktigt påhoppet här. I grunden ligger juändå de fem nationella målen i konsumentpolitikensom vi har tagit ställning till sedan tidigare.Anf. 10 () replik:Fru talman! Tack, , det glädermig. Men det är tillägget om att den statliga konsu-mentpolitiken skulle spela en väldigt liten roll somgör att och vår uppfattning skiljer sigväldigt mycket åt. Jag blev faktiskt lite orolig attCenterpartiet plötsligt inte tycker att vi ska ha kon-sumentverk och konsumentvägledning. Men då fårjag säga att det var skönt att rättadetill det.När det gäller märkning och när det gäller de ide-ella organisationerna har vi inga olika uppfattningar.Vi vill nå samma mål. Det är nog bara det att vägarnaför att nå målet är lite olika. Vi tror att vi successivtmåste bygga upp de här olika systemen.Både i propositionen och i betänkandet framgårtydligt märkningssystemets betydelse för oss somenskilda. Men det framgår också att vi tycker att deideella organisationerna kanske behöver ännumer pengar än vad de har , men inte på bekost-nad av utan som ett komplement.Det behövs i så fall mer pengar till de frivilliga orga-nisationerna.Anf. 11 () replik:Fru talman! Till vill jag säga attenligt den information som jag har känner kon-sumentorganisationerna som företräder konsumenter-na att de skulle kunna göra mycket mer. Men de harinte ekonomiska resurser. Enligt upplysningar finnsdet ett visst utrymme inom bud-get.Vi fäster väldigt stor vikt vid synsättet att man skajobba underifrån och inte ha ett ovanifrånperspektiv.Att bara tillsätta en arbetsgrupp som ska se på infly-tandefrågorna är en sak som vi tycker är helt fel.Varför inte i stället integrera de ideella organisatio-nerna och folkrörelserna och låta dem komma in medsynpunkter? De kan helt klart tala om vad det är devill. De kanske också har förslag på andra sätt att fåinflytande.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag vet inte exakt, men jag tror att deideella organisationerna med ganska stor sannolikhetkommer att finnas representerade i arbetsgruppen. Pådet sättet blir det naturligtvis ett arbete som tas framunderifrån och inte någonting som kommer att tryck-as på de ideella organisationerna och deras sätt attarbeta. Ideella organisationer fungerar ju så att det ärderas engagemang och deras intresseområden somgör att de växer och blir starka.Anf. 13 () replik:Fru talman! När det gäller tillgänglighet och an-vändbarhet för funktionshindrade konsumenter kanjag i och för sig förstå tankegången från Socialdemo-kraternas och sida. Dessa frågor hartagits upp i en handikapplan.Det antas planer i olika ämnesområden. antasplaner inom konsumentpolitiken. Ofta går frågorna ini varandra. Det är därför som vi tycker att det hadevarit läge att i handlingsplanen för konsumentpoliti-ken också implementera det som har sagts i handi-kapplanen. Man kan göra det i större eller mindreomfattning, men det står väldigt lite om funktions-hindrades frågor och problem i handlingsplanen förkonsumentpolitiken. Hade det inte kunnat vara lägeatt lite ytterigare föra in de här frågorna i konsument-politiken?Anf. 14 () replik:Fru talman! Vi diskuterade naturligtvis den härfrågan väldigt ingående i vår grupp också. Men om vigör så att vi bryter ut ett område nu för att vi känneratt det är ett oerhört angeläget område, något som jagvet att vet att jag tycker, är risken attnästa angelägna område, kanske i ett annat utskott,också blir föremål för samma behandling. Så tapparvi plötsligt greppet och den helhetssyn som planen förhandikappolitiken ändå ska stå för.Det finns ingen annan fundering från vår sida änatt vi på alla sätt vill se till att funktionshindradekonsumenter får samma möjligheter. Men det byggerpå en ännu större grund, en ännu bättre politik, där vivill att hela samhället ska förändras så att inte männi-skor är funktionshindrade. Vi ska alltså se till attsamhället tar bort de hinder som gör att en personkänner sig funktionshindrad.