prot · GO0988 · 2001-03-29 00:00:00 — Det somAnna Lilliehöök är inne på är säkert också viktigt,nämligen att hemvärnsmännen känner att de har enviktig uppgift även vid civila olyckor och då kan göramycket fina insatser, som vi har sett i t.ex.Arvika, och Mellannorrland.Obeställd reklam som e-postAnf. 93 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till statsrådetBritta Lejon.För drygt ett år sedan behandlade enproposition om obeställd reklam. besluta-de då att en s.k. opt out-lösning skulle gälla för obe-ställd reklam, det som man också kallar spam ochsom sänds via Internet till e-postadresser. Den härlösningen innebär att e-postinnehavare måste vändasig till ett register om de inte vill ha sådan reklam.Sedan har det visat sig att denna lösning var svår attgenomföra. Något register finns inte ännu och kom-mer förmodligen inte att komma heller.Min fråga till statsrådet blir då: Är erfarenheternafrån EU-länder som har infört en s.k. opt in-lösning,dvs. att den som vill sända e-postreklam måste frågaabonnenten först, så dåliga att inte statsrådet villöverväga att införa denna lösning?Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Tack för frågan! Den är mycket viktigoch också aktuell.Efter riksdagsbeslutet om att vi i Sveri-ge borde införa ett register som konsumenterna skullekunna anmäla sig till för att slippa reklam via sinadatorer som man inte bett om har Konsumentverkethaft i uppdrag att försöka åstadkomma detta. Man skaockså följa hur detta skulle kunna vara verkningsfulltoch vilka ytterligare åtgärder som kanske skulle be-höva finnas med i bilden för att det här ska bli etteffektivt skydd för konsumenterna. Konsumentverketinkom med en rapport till oss där man redo-gjorde för de brister man såg i en registerlösning.Man såg från verkets sida att det inte finns så storamöjligheter att göra detta riktigt effektivt.Frågan om erfarenheterna av den andra modellen,en förbudsmodell, från andra länder där man harinfört en sådan är nog lite för tidigt väckt. Åtminstonehar inte jag nåtts av någon större utvärdering av deförbud som finns i vissa medlemsstater. Själv menarjag dock att vi måste se till att konsumenterna kanskyddas mot den oönskade reklamen via nätet. Vimåste hitta en lösning som garanterar detta.Anf. 95 ():Fru talman! Den lag som beslutade omför skulle alltså träda i kraft den 1maj 2000, dvs. Det här betyder ipraktiken att det är fritt fram för den somvill sända s.k. spam. E-postinnehavarna kan inte påett tillfredsställande sätt värja sig mot denna spameftersom det inte finns något register att vända sig till.Det är naturligtvis inte bra att lagen inte är tillämpligpå det sätt som var tanken. Jag undrar därför: Hur serschemat ut? Vad pågår det för arbete? När kan vitänka oss att få ett nytt lagförslag?Anf. 96 Statsrådet ():Fru talman! pågår det inom ramenför EU-samarbetet ett arbete som går ut på att se omvi gemensamt mellan medlemsstaterna kan åstad-komma bästa tänkbara skydd för konsumenternagenom att förorda en förbudsmodell. De tankarna harkommissionen fört fram, och det finns ett stort stödför detta från flera medlemsstater - dock inte frånalla.I och Näringsdepartementetpågår nu en beredning av den här frågan. Vi tittar påhur vi skulle kunna bidra till detta effektiva skydd förkonsumenterna och alltså i en förlängning se till att vihar en effektiv förbudsmodell eller eventuellt någotannat. Detta förutsätter en stark och stor uppslutningbland många medlemsstater. Det handlar inte hellerenbart om den europeiska kontinenten utan också omatt den utveckling som verkar ske på den ameri-kanska kontinenten blir av, där alltfler delstater infören förbudsmodell.Men vi har ett beredningsarbete som pågår, ochjag hoppas att vi snart kommer att kunna nå en sam-syn om hur vi mest effektivt ordnar detta skydd. Situ-ationen är nämligen, precis som påpe-kar, inte särskilt bra. Vi ska ändra på det.Rekrytering av deltidsbrandmänAnf. 97 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till försvars-minister . Den handlar om proble-men med att rekrytera deltidsbrandmän i hela landet.Vi har en stor befolkningsomflyttning i lan-det. Vi har också en förändring på arbetsmarknadenvad det gäller att gamla jobb försvinner. Det bådedatoriseras och robotiseras, och det gör att det blirfärre jobb, kanske framför allt i våra tätorter. Det ärockså alltmer människor som pendlar till sina arbeten.Det här gör att det blir svårare att rekrytera deltids-brandmän.Min fråga till försvarsministern är vilka insatserministern kan göra för att underlätta rekrytering avdeltidsbrandmän.Anf. 98 Försvarsminister ():Fru talman! Det är riktigt att det pågår förändring-ar inom räddningsväsendet och i dessa hänseenden.Men andelen deltidsanställda brandmän har inteminskat. Det är i väsentligaste mån en lokal fråga attbestämma om man vill ha en räddningskår med hel-tidsengagerade eller deltidsengagerade brandmän.Det är en förhandling mellan parterna kring detta.Det pågår ett studiearbete inom Räddningsverketsom har att göra med utbildningsfrågorna, generelltsett och också kring deltidsbrandmän. Jag anser atthela personalförsörjningen inom räddningsväsendetgenomgår en viss omstöpning.Anf. 99 ():Fru talman! Jag tackar delvis för det svaret. Det ärprecis som ministern säger att parterna får göra uppom detta. Men om jag har fått rätt siffror så finns detnästan 12 000 brandmän . Hälften av dem ärdeltidsbrandmän. För oss som bor ute i tätorterna,alltså utanför städerna, så är nästan det enda sättet attlösa detta för att människor ska känna trygghet att hadeltidsbrandmän. Och för att de ska leva upp till dekrav som ställs så behöver de arbeta på orten. Och detär lite av detta som är problemet. Det handlar ocksåom vilket värde man sätter på att arbeta på detta sätt isamhällets tjänst.Vi har också fått rapporter om att det är allt-fler ungdomar som har problem att faktiskt klara avde fysiska testerna som krävs för att gå vidare ochutbilda sig till brandmän. Vi ser också, vilket jag villskicka med ministern, att det är väldigt svårt förkvinnor att över huvud taget klara dessa fysiska test.Anf. 100 Försvarsminister ():Fru talman! Det är riktigt att en hel del frågeställ-ningar är under omprövning. I grunden måste det varaden lokala kommunen som bestämmer vilken organi-sation som är den mest fördelaktiga. Och jag har settexempel i facktidningarna att man ibland anser att detfaktiskt är bättre att ha färre heltidsanställda somibland kanske är knutna till företag eller industrier änatt ha ett mer traditionellt system. Men det måste varaen uppgift.När det gäller de fysiska förutsättningarna och re-kryteringen av kvinnor är det min bild att det sker enförändring som går i den riktningen att man reviderardessa fysiska krav och därigenom gör det riktigt attkvinnor i ökad utsträckning kan konkurrera om dessabefattningar.Anf. 101 TALMANNEN:Klockan har slagit 15, och därför blev detta detsista inlägget i denna frågestund som är avslutad.Jag tackar regeringens och företrädareför ert bidrag till denna frågestund.6 § (forts. från 4 §) Sammanhållen rovdjurspoli-tik (forts. MJU9)Anf. 102 () re-plik:Fru talman! Jag blev lite orolig när miljöministernförsvann, men är han tillbaka.Jag ska börja med att säga att jag kan instämma iallt det som miljöministern sade i sitt anförande. Menjag har ändå två saker på hjärtat. Det ena gäller för-stås den del av propositionen där vi inte lyckadesenas med regeringen, nämligen synen på vilka djursom ska omfattas av 28 § i jaktförordningen. Jagskulle vilja fråga miljöministern om inte han ser attdet är ett problem med att ha en kontrollerad avskjut-ning av enstaka djur som beter sig på ett okontrolleratoch onormalt sätt och skyddsjakt utan föregåendebeslut där man faktiskt kan riskera att få en avskjut-ning av djur som är väldigt värdefulla för aveln ochden genetiska mångfaldens skull. Det är den förstafrågan.Det andra som jag skulle vilja ta upp handlar ombehovet av ett gemensamt nordiskt agerande, där jagvet att den vänstersocialistiska gruppen i har väckt en motion om det. Jag vet också att degröna, , har gjort det. Och vi hörde i de-batten att även Socialdemokraterna är på gång att föraett sådant resonemang. Då skulle jag vilja höra omdet inte är en styrka för miljöministern att också kun-na agera på ministernivå för att få en gemensam synoch en gemensam förvaltning av de rovdjur som videlar med vissa av de nordiska länderna. I propositio-nen och i betänkandet diskuteras Naturvårdsverketsroll. Men jag tycker att detta också är en fråga sombör höra hemma på ministernivå i nordiskt samman-hang.Anf. 103 Miljöminister ():Fru talman! När det gäller 28 § så finns det klartuttalat i propositionen att om det skulle vara så att dennuvarande glädjande utvecklingen när det gäller varg-stammen mattas av eller uteblir kommer regeringenatt dra in möjligheten att använda 28 §.Maggi , det som är viktigt är att ga-rantera en utveckling av vargstammen i riktning moten mer livskraftig vargstam. Det är det som vi har sattsom det primära målet för detta agerande. Det tyckerjag att vi kan tillgodose på detta sätt som vikan tillmötesgå de krav som finns från människor iglesbygden att kunna utnyttja 28 §, människor somdagligen lever med vargen inpå sig och där det finnsgrupper som har ett mycket starkt önskemål om detta.Jag tycker att detta är en väldigt bra kombinationav åtgärder som tryggar det som vi tycker är viktigastoch ger denna öppning. Och jag tycker attdet är viktigt att vi också när vi diskuterarvargfrågan och rovdjursfrågan tänker på människor iglesbygden och att vi har den respekt för deras orosom jag tycker att vi måste ha som rikspolitiker.När det sedan gäller det nordiska agerandet harjag som väl alla känner till upprepade gånger kom-menterat den norska vargjakten, och jag har ocksåkritiserat den. Jag har träffat min norska kollega vidflera tillfällen och diskuterat vargjakten med henne.Jag tycker att det är bra att vi utvecklar en gemensamnordisk syn på dessa frågor. Och jag är inte allsfrämmande för att också ta upp en diskussion omdetta i det nordiska ministerrådet.Anf. 104 () re-plik:Fru talman! Det är uppenbart att vi inte är riktigtöverens när det gäller synen på huruvida man ska havarg och för den delen även järv med i jaktförord-ningens 28 §. Det är ju glädjande att det ändå stårsom det står i betänkandet och i propositionen om denpositiva utvecklingen skulle brytas. Problemet är juatt vi som nation lite grann tappar kontrollen övervilka djur som skjuts. Och just när det gäller vargenhar det faktiskt betydelse om det är en alfahanne elleren alfahona, dvs. de som ändå bildar reviret. Om manslår sönder en flock så händer andra saker än om manbara skjuter ett enstaka djur av någon annan art.Jag känner ju väl till miljöministerns engagemangför vargarna och hans kontakter med . Men vihar ju även en vargstam som är gemensam med Fin-land. I nordiskt sammanhang så finns det också vissakontakter med t.ex. . Det finns ju ett arktisktintresse att vi agerar gemensamt och ser till att vi kanfå in friskt blod inte bara i djurstammarna utan ocksåi debatten.Anf. 105 Miljöminister ():Fru talman! Vi har lite olika syn på § 28. Jag be-tonar vikten av att fortsätta med en positiv utvecklingav vargstammen. Om man säger att det ska fortsätta,annars drar vi in möjligheterna att använda § 28, dåtycker jag att vi har skapat en väldigt bra kombinationav de här två åtgärderna, som också innebär en re-spekt för människor som gärna vill ha den här möj-ligheten, en respekt som vi i så fall kan tillmötesgåutan att ifrågasätta den fortsatta ökningen av varg-stammen, utan att sätta den i fara.Också är intressant i det här samman-hanget. De finns med i de diskussioner som vi hörttalas om här på parlamentarikernivå. De kommerockså att finnas med när vi aktualiserar frågan i Nor-diska ministerrådet.Anf. 106 () replik:Fru talman! säger att vi har englädjande snabb ökning av vargstammen. Han sägeratt när vi kommer upp i vårt etappmål, som vi kanskegör relativt snabbt, får vi genom utredningar ochöverväganden se hur mycket vi kan tillåta av eneventuell skyddsjakt eller en decimering. Exakt såsade om lodjursstammen. Ut-redningen hade, såvitt jag förstår, en enig uppfattningom att lodjursstammen nu har kommit upp i en sådannivå att vi kan ge en ökad förvaltning, som det står,till jägare och förvaltare av lodjursstammen. Likavälföreslår regeringen ingen åtgärd i det avseendet. En-ligt propositionen tillåts ingen ökning av lodjursjak-ten.Varför ska de människor som bor i dessa bygdertro på miljöministern mera i det här avseendet än närdet gäller utredningens förslag att öka lodjursjakten?Det tog 4 ½ år från det att beställde enrovdjursutredning att få fram den. Kommer det att talika att göra dessa överväganden när detgäller den ökade vargstammen?Anf. 107 Miljöminister ()replik:Fru talman! Det här är inte, det vet , första gången som regeringen efter ett omfattan-de remissförfarande justerar en utrednings förslag,inte minst med ledning av remissförfarandet, t.ex. vårvilja att inte ändra § 28 på det sätt som utredningenville. Det var helt förödande juridisk remisskritik motdet förslaget. Självfallet kan regeringen ändra i ettutredningsförslag. Eftersom propositionen nu kom-mer att få ett starkt stöd i är förmodligenflera av ändringarna mycket positiva.Jag har aldrig lovat någon viss lodjursjakt. När detgäller lodjuren och minimimålen lade vi oss på 1 500djur därför att vi inte tycker att vi ska minska dennuvarande stammen. Den ligger på ungefär 1 500djur. Det var ett klart ställningstagande i den frågan.Jag har som sagt inte lovat någonting om lodjur-sjakt. Här har regeringen ändrat den kombination somfanns i utredningen.Anf. 108 () replik:Fru talman! Nej, jag har förvisso noterat att KjellLarsson inte har lovat någon ökad lodjursjakt. Jagställer frågan i förhållande till utredningens förslag.Den utredningen hade en expertgrupp av breda intres-sen i sammanhanget. Vi har noterat i debatten i kam-maren att regeringen har ändrat på punkt efterpunkt i förslag, förslag somhade till syfte att öka förståelsen för nödvändighetenav att ha en sammanhållen rovdjurspolitik. Utred-ningen har på ett flertal punkter just pekat på nödvän-digheten av acceptans, av att tillåta skyddsjakt för attskydda sina djur och sin egendom. Men på varjepunkt har regeringen gått åt ett visst håll.Tror miljöministern att det på det viset verkligenblir lätt att få den acceptans som är nödvändig? Vadtycker t.ex. landets 300 000 jägare, som jag är över-tygad om också vill bidra till en levande rovdjurs-stam? Men de får ständigt detta motstånd från rege-ringen.Anf. 109 Miljöminister ()replik:Fru talman! är det så att vi har ändratutredningens förslag på ett antal områden inför pro-positionen, på samma sätt som i samband med nästanalla propositionen där vi inte helt skriver av utred-ningen när vi lägger fram dem. Det har vi gjort efterett ordentligt remissförfarande. Jag tycker också attdet är viktigt med acceptans. Jag använde en hel delav mitt inledningsanförande till att diskutera denfrågan. Vad är det som krävs för att vi ska få accep-tans och förståelse för rovdjursförvaltningen? Jag troratt det krävs att vi har en ordentlig diskussion omdessa frågor, att den diskussionen grundas på de kun-skaper som vi tar fram genom en omfattande ochavancerad rovdjursforskning som vi kan bedriva i dethär landet, som vi kan bedriva just därför att vi nu harstammar av de stora rovdjuren. Jag tycker att det ärviktigt att vi har bra ersättningssystem. Där innebärpropositionen viktiga steg framåt. Jag tycker att det ärviktigt att vi kan utveckla olika hjälpmedel både föratt skydda tamboskap och för den delen att skyddajakthundar. Där finns det en hel del som vi kan göra,och där finns det bra resonemang i propositionen.Slutligen är det också viktigt att vi visar tydligheti vad som är samhällets ambitioner. Om man svävarpå målet, som jag upplever att en del har gjort i de-batten som å ena sidan säger att vi ska ha rovdjurs-stammr och å andra sidan försöker glida ut ur det,skapar man ingen trovärdighet. Då riskerar man baraatt skapa förhoppningar om att vi trots allt kanske intebehöver ha några vargar i . Därför har detvarit ett riktmärke för mig i debatten att försöka visaen tydlighet i diskussionen, att inte backa undan förden gemensamma ståndpunkt som vi alla i grundenhar, att vi ska ha livskraftiga rovdjursstammar i Sve-rige.Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag vill gärna instämma i miljömi-nisterns resonemang om att vi ska ha en nykter debattom rovdjuren liksom en balanserad syn på våra rov-djur. För att vi ska få det förutsätter det, som jag sadei mitt huvudanförande, att människor har tilltro tillpolitiken, att det finns ett slags allmän acceptans förde resonemang som kan föras på det här området. Vivisste på förhand att det skulle bli lite olika tyckandenoch tänkanden i de här frågorna. För att reda ut, sorte-ra begreppen tillsätter man som vanligt en utredningsom har att väga samman, att bedöma olika intressensom måste vägas samman för att vi ska få en samsynoch acceptans på frågan.Då kvarstår min fråga, som jag ställde tidigare tillMichael : Vilka är de bärande skälen för ändrar på en utredning som har gjort sitt bästaför att väga samman de olika tyckanden och tänkan-den som finns kring denna fråga och som därtill hargjort att vi inte längre har den acceptans som jagfaktiskt upplevde att vi hade den gång utredningenpresenterade sitt betänkande? Den acceptansen harförsvunnit i och med att regeringen - i och för sig stårdet regeringen fritt - ändrat i alltför många småsaker idet här sammanhanget.Anf. 111 Miljöminister ()replik:Fru talman! Jag tycker att det är en något märklighistorieskrivning. Jag var miljöminister också närutredningen avlämnades. Jag upplevde att det , det är inte så länge sedan, var precis sammapolariserad diskussion om rovdjursfrågan, samma oroi vissa bygder och hos vissa människor, samma entu-siasm över det nya innehållet i den svenska naturenhos många andra. Inte har vi gått från ett tillstånd avtotal enighet till ett tillstånd av uppslitande strider förnärvarande.Jag kan inte svara generellt på frågan varför rege-ringen har lämnat utredningens betänkande. Låt migta två exempel.Vi har avstått från att kalla målen för järv ochvarg miniminivåer och kallar dem i stället för etapp-mål. Det hänger ihop med att vi menar att minimini-våer leder tanken till att detta skulle kunna vara till-räckligt, vilket vi inte kan säga att det är ochvilket det sannolikt inte är. En enig vetenskapskårsäger att det inte räcker för att skapa livskraftigastörre stammar. Då säger vi att vi går i riktning motetappmålet. När vi kommer dit är det läge för enordentlig diskussion om eventuellt nya förvaltnings-former, eventuellt nya sätt att se på utbredningsbete-endet hos dessa rovdjur, eventuellt nya inslag överhuvud taget i den här politiken. Det är det som ärargumentet.När det gäller att vi inte vill skriva om 28 § häng-er det ihop med det som jag var inne på tidigare. Detfinns en stark enhällig remisskritik mot det förslagsom lades fram som gjorde det näst intill omöjligt föross att acceptera det förslaget. Därför nöjer vi oss numed att behålla den gamla formuleringen i 28 § ochutvidgar den till att gälla även vargar.Anf. 112 ():Fru talman! Frågan om våra rovdjur är nog en avde frågor som de flesta verkar ha en åsikt om, och detgäller kanske främst frågan om vargens vara ellericke vara. Den rymmer allt från starka vargmotstån-dare till de som vill att vi ska ha en mycket stor varg-stam.Personligen tror jag att debatten ofta bottnar i enkänsla av konflikt mellan landsbygd och stad, mellanfolk på landet och beslutsfattare. Det kan vara enkänsla hos en del att många frågor som berör lands-bygden kan inte påverkas av den lokala befolkningenutan de avgörs på en helt annan nivå. I denna debattkan det lätt bli övertoner åt både det ena och denandra hållet.Min åsikt i sakfrågan, vilken jag har redovisat i enmotion, är att inriktningen för rovdjurspolitiken skavara att vi ska ha livskraftiga stammar av allt vilt iSverige. ska ingen enskild drabbas av ska-dor eller förluster på grund av nationella intressen.Det vi ser på många ställen är växande rov-stammar av varg, björn och lo, vilket ibland har inne-burit stora problem för befolkningen i områden därfredade djur förekommer i stort antal.Det blir också allt vanligare att björn, varg och lovisar allt större oräddhet. De uppehåller sig runt går-dar och bebyggelse, och ibland har de dödat tamdjurav olika slag. Det är i detta fall viktigt att den enskil-de har rätt att skydda sig och sin egendom och ävenrätt att få en eventuell skadeersättning.Jag vill betona två saker som är viktiga för ska gå en framkomlig väg som borde accepterasav alla läger.Den första saken gäller den s.k. nödvärnsrätten.Förslaget är att man ska ha rätt att skydda sin hundeller sitt tamdjur om det är skadat eller dödat av ettrovdjur och man befarar ett nytt angrepp. Detta skaalltså även gälla vargen. Jag anser att denna nöd-värnsrätt borde gälla redan när det första djuret an-grips. Annars är det omöjligt för en enskild att skyddasina djur. Som förslaget nu är kommer det inte attvara någon som kan ingripa och skjuta under tidensom man ser att en hund eller ett tamdjur angrips,utan man ska vänta tills djuret är dödat och rovdjureteventuellt angriper ett nytt djur.Den andra saken gäller en reglerad avskjutning avvarg. Som jag ser det bör det redan nu införas enmöjlighet till någon form av skyddsjakt eller regleradlicensjakt på varg. Det är viktigt för att möta tillväx-ten i de områden som redan har mycket varg. Vi börredan nu få ett snabbt och mer smidigt system för attkunna skjuta vargar och även lo och björn som uppvi-sar ett felaktigt beteende. Dessa beslut bör kunnafattas av i varje län som har en godkännedom om de lokala förutsättningarna.Det är också viktigt att redan nu starta denna kon-trollerade avskjutning för att möta och respektera denstarka opinion som finns i de delar av landet där rov-djurstätheten är stor. Man måste ta folks oro på allvaroch tillåta viss jakt i de områden där den allmännaopinionen är starkt negativ. Man kan i stället låtarovdjursstammen öka i någon annan del av landet såatt resultatet för landet som helhet blir en ökning.Genom att hantera utvecklingen på det här sättet blirdet totala resultatet bättre för alla inblandade parter.Fru talman! Jag har inte något yrkande, utan jagvill avsluta med att betona vikten av att vi respekterarde människor som bor i de rovdjurstäta områdena.Detta går att förena med en livskraftig viltstam, omman redan nu fattar de rätta besluten. Om vi inte gördet kommer den här frågan tillbaka till omnågot år - det är jag övertygad om - när viltstammenav varg har ökat, och då måste vi återigen ta ställningtill någon form av reglerad jakt.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! tycker att man skatillåta reglerad licensjakt eller någon form avskyddsjakt redan nu och i stället låta vargen förökasig någon annanstans. Jag vill fråga hur Per-SamuelNisser hade tänkt sig att det skulle gå till. Vem ska setill att vargarna förökar sig någon annanstans?Anf. 114 () re-plik:Fru talman! Jag vill i stället vända på det hela ochställa en motfråga: Hur ska vi då få denna ökning iSverige, för jag tror att även villatt vargen ska sprida sig över hela landet? Som det ärnu sker det en ökning bara på ett ställe. Det är ettproblem. För att kunna få en acceptans måste vi nogtillåta någon form av avskjutning.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Vargarna flyttar dit där det finns födaoch förökar sig där. Blir det för tätt på ett ställe spri-der de sig naturligt. Så fungerar ju alla popula-tionstillväxter. Men säger i sittanförande att man ska låta vargstammen växa någonannanstans genom att avskjuta där det är tätt medvargar. Det måste någon avgöra och se till att det skerpå det sättet, eftersom det inte är det naturliga sättetsom en population sprider sig på. Därför tycker jag attdet vore befogat att få ett svar på frågan hur det skaske och vem som ska ta ansvar för det.Anf. 116 () re-plik:Fru talman!