prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — Rapporterna från omvärldens fattigaste länder, MUL-länderna, visar attresultatet av konferensen blev ganska svagt. Det sombestämdes där hade givarsamhället redan förbunditsig till vid tidigare tillfällen.Det kändes som ett spel för gallerierna, sade enrepresentant för frivilligorganisationerna. Sammalöften gavs , och det är löften somännu inte uppfyllts. Då lovades att biståndet skulleöka. Det har i stället minskat, och det har minskatmest i de fattigaste länderna.Medel för att nå målet att halvera fattigdomen ärrättvisare handelssystem internationellt och bättrehandelsmöjligheter inom och mellan . Dethandlar förstås också om demokrati, fungerande in-stitutioner, skuldavskrivningar, fred och säkerhet, godstyrelse, good government, jämställdhet och respektför mänskliga rättigheter. Där är vi så överens.Människors kapacitet måste utvecklas. Bistånds-politiken måste ges en sådan inriktning att människori mottagarländerna ges långsiktiga förutsättningar attlösa fattigdomsproblemen.Centerpartiets motto när det gäller den svenskapolitiken - livskraft, livskvalitet och självbestäm-mande - har lika stor bäring när det gäller vår bi-ståndspolitik och våra internationella relationer somnär det gäller politiken här hemma. Det gäller likasåvår politik för att minska de regionala och socialaklyftorna.Den viktiga förutsättningen för att lösa fattigdom-sproblemen och minska klyftorna, som vi fokuserarsärskilt på, är tillgång till livsmedel samt jordbruks-och landsbygdsutveckling. Hunger skapar ingen ut-veckling. Vi trycker i vår biståndsmotion mycketstarkt på vikten av att utveckla jordbrukspolitiken i . Jordbruk och livsmedelsproduktion är avgö-rande för all utveckling. Det finns inget land som harhaft en bred och snabb utveckling utan att först hautvecklat den egna jordbrukssektorn. Det går inte attbygga välstånd och framsteg på tom mage. I en rap-port från FN:s internationella jordbruksfond hävdasatt landsbygds- och jordbruksutvecklingen måste fåhögre prioritet om fattigdomsmålet ska kunna uppnås.Det gäller att stödja med kunskap ochkompetens vid WTO-förhandlingarna och att strate-giskt arbeta för en förändrad attityd inom EU. Dess-utom måste dumpningen av subventionerade livsme-del från den rika världen till den fattiga upphöra.Biståndet måste inriktas på att åstadkomma en bättrehandelspolitik inom och mellan u-länderna.Fattiga länder med odemokratiska regeringar om-ges ofta av andra, liknande fattiga länder som stängersina gränser för varandra och dessutom lägger export-skatter och andra pålagor på livsmedel så att det ipraktiken blir omöjligt för bönderna att sälja sinaprodukter.Det är ännu viktigare att utveckla själva jord-brukspolitiken. I fattiga länder bör den ekonomiskapolitiken möjliggöra självförsörjning med baslivsme-del. Det är en förutsättning för växande ekonomiskstabilitet, ökande kapitalinflöde och decentraliseradekonomisk tillväxt. Hitintills har ekonomisk tillväxtoch fattigdomens gradvisa avskaffande uteblivit,främst därför att ländernas egen jordbrukspolitik varitså oförmånlig för lantbruket. I har bönderna igenomsnitt erhållit av världsmarknads-priset, medan statsapparaten och andra sektorer iekonomin tagit . Det måste ändras.Jag vill också peka på landsbygdskvinnornasnyckelroll. Trots att de ofta saknar rätten till mark ochtillgång till vitala servicefunktioner såsom krediter,träning och utbildning, spelar de en mycket stor rollnär det gäller livsmedelssäkerhet och produktion.Kvinnor producerar genomsnittligt mer än hälften avall mat - i , i . Där-emot äger kvinnor av jorden och erhållerungefär av alla jordbrukskrediter. Antalet kvin-nor som lever i fattigdom har fördubblats sedan 1970.Det finns forskningspolitiska belägg som visar attjordbrukstillväxt minskar fattigdom kraftigt, mycketmera jämfört med urban tillväxt. I alla länder där dethar skett en snabb minskning av fattigdom och därdet finns tillräckliga data vet experter att detta harskett med hjälp av snabb jordbruksutveckling framförallt i småskaligt jordbruk. Många länder har uppvisaten snabb tillväxt i BNP utan att det har fått storakonsekvenser för fattigdomen. Det är viktigt attkomma ihåg att tillväxt i sig gör ganska lite för attpåverka fattigdomen. Det är strukturen som är viktig.Jordbruket är bättre på att öka sysselsättningen, menindustrin kanske är bättre på att öka tillväxten i detkorta perspektivet.Vi menar från sida att svenskt bi-ståndssamarbete i mycket högre grad bör inriktas påjordbruksutveckling. Det handlar om strukturellaförändringar som skatter, markrättigheter, tullar,försäljningskanaler m.m., med särskild betoning pålandsbygdskvinnor.I måndags var det de internationella lands-bygdskvinnornas dag .Anf. 276 TALMANNEN:Nu har det gått drygt.Anf. 277 ():Fru talman! Jag tar det sedan.Anf. 278 (fp):Fru talman! Det är denhär allmänpolitiska debattens första dag startade, ochvi går på övertid.Det som har präglat dagen väldigt mycket är denterroraktion som vi såg . Alla åter-kommer till detta. Det är klart att vi är oerhört stördaav det som sker. Jag lyssnade på nyheterna straxinnan jag gick hit. Man har stängt delar av den ameri-kanska kongressen eftersom man är rädd för att dethar spridit sig bakterier av mjältbrandskaraktär i dessventilationssystem. Det är klart att vi är skakade.Man frågar sig: Hur bekämpar vi terrorismen?Hur främjar vi fred, säkerhet och trygghet? Hur ska vinå dit? Jag menar att en av förutsättningarna för dettaär nära samarbete människor och länder emellan. Dethandlar om att bryta ned gränser mellan människor,folk och länder. Det gäller att ständigt öka handel ochöka kontaktytor för att påverka och försöka spridaden demokratiska kultur som bygger på öppen dialog,att man sitter vid ett bord och samtalar och att manmöts.Finns det då krafter som inte tror på den idén ärdet klart att det är svårt. Finns det krafter som villutnyttja andra maktmedel för sina syften är det svårt.Det finns ändå en viss förhoppning att vi är på rättväg trots den dystra bild vi har i dag.Jag kom in 1985. Då fanns Sovjet-unionen och det . Vi talade på den tidenom terrorbalans. Det skulle finnas en sorts balans iterrorn. Apartheidsystemet fanns i , ochSverige stod utanför EU. Det har varit en väldig ut-veckling på dessa 15 16 år.Mycket av detta bygger just på att man har brutitned murar och hittat nya arenor att agera på politiskt.Därför är jag lite bekymrad och egentligen lite förvå-nad över att några partier här i så tydligtmäler sig ut ur det resonemanget. Det är Vänsterpar-tiet och Miljöpartiet.Jag skulle vilja säga att det framför allt gällerVänsterpartiet, som ju har en längre historia i parla-mentet än vad har. Vänsterns agerande idessa dagar är egentligen ganska typiskt. Man kan gåtillbaka och se hur och dess föregång-are kommunisterna har agerat när det gäller att öppnadörrar för samarbete. De har sagt nej, nej och åter nej.Vänstern röstade nej till . Detröstade nej till att skulle träda i kraft. Detröstade nej till det , som just bygger påatt mötas och bryta ned gränser. Jag har sagthär i kammaren att jag hade pass första gången jagåkte till . Vi fick passfrihet. Det är den vägen viska gå, att bryta ned gränser.Varför säger nej? Det sade nej till EF-TA, nej till och senast nej till EU. Alladessa organisationer bygger på mötesplatser, att träf-fas och diskutera och att förstå varandra. Jag menaratt om man har den attityden att man röstar nej tillmöjligheterna, arenorna och mötesplatserna målarman in sig i ett hörn.Utan mänskliga rättigheter, mer yttrandefrihet,tryckfrihet, mötesfrihet osv. kommer vi ingen vart påförståelsens väg. Jag återkommer till vad här tidigare i sitt anförande. Han avslutade medatt säga att FN ska reformeras och inte bomba. Jagkan hålla med om att FN förvisso ska reformeras. Dethar vi diskuterat mycket här i kammaren. Det finnsmycket att göra på den punkten. Men har vi detFN vi har.Vi är eniga om att sluta upp kring det FN vi har.Det är den enda kraft vi har . Vad är egentligenFN? Det är en sammanslutning av sina medlemmar.Det är varken starkare eller svagare än så. Om manunderkänner vad FN gör med motiveringen ska förändra FN blir man också handlingsförla-mad.FN har ett problem på sitt bord, och det måste lö-sas med det FN vi har . Man kan drömma omalla möjliga utvecklingsmöjligheter, reformering avFN osv. Men vi måste nu hantera den situation vi hari dag. Det gör FN. Då behöver FN ha uppbackning påalla möjliga sätt.Det är klart att man också hartappat tempo i det internationella solidaritetsarbetet.Jag är den första att understryka det. Den rika världenhar ett absolut ansvar gentemot den fattiga världen.Vi har haft många diskussioner här i kammaren pådetta tema, att genom bistånd och solidariskt arbeteminska klyftorna i världen.Det är ett viktigt arbete. Det har jag sagt tidigarehär, och jag står för det. Bistånd är en investering i ensäkrare värld. Jag tycker att man också ska se det så.Utan den insikten går vi mot en osäkrare värld. Därfinns mycket att göra. Alla vi som bor i den rika delenav världen måste rannsaka oss och se på hur vi hante-rar just den delen.Den slutsats jag kommit fram till är att utan de-mokrati, utan mänskliga rättigheter, utan mötesplatseroch utan att bryta ned gränser och murar skapar viingen säker värld. Där har två partier i riks-dag mält sig ut, och det beklagar jag.Anf. 279 ()replik:Fru talman! gör mig minstsagt förvirrad och förvånad. Jag som hör till dengrupp som vuxit upp i frisinnade liberala kretsar kän-ner inte alls igen resonemang i dag.Miljöpartiet de gröna står för en öppen värld. Vistår för ökade internationella krafter. Vi kritiserar nyamurar som byggs i världen. Det gäller t.ex. Scheng-ensamarbetet. Det är en mur mot omvärlden sominnebär att vi gör det betydligt svårare för människorsom flyr att kunna ta sig in i Europa.Folkpartiet har missat sin möjlighet att visa vadsolidaritet är när det så helhjärtat ställer upp för attbombningar av fattiga människor i ärenda lösningen för att komma åt terrorismen.Anf. 280 ()replik:Fru talman! tillhör det partisom har bekämpat det nära samarbetet i ochfortfarande gör det. Det säger nej till samarbetet i EU.Det samarbetet har ändå byggt ett fredligt Europaunder . Det är en unik period i Europashistoria att vi har kunnat ha femtioårig fred mellanländer i Europa.Jag är den förste att skriva under på att EU natur-ligtvis måste ta sitt ansvar och inte bygga upp murargentemot resten av världen. Vi ska se till att det ar-betet genomförs och att vi har en röst i EU för attdriva den frågan. Men utanför EU, såsom ni vill vara,har vi inte ens möjlighet till det.Anf. 281 ()replik:Fru talman! Jag gläder mig också åt att vi har haftfred i . Jag tycker att det är någontingsom vi ska värna, precis på samma sätt som jag tyck-er att det är viktigt att vi värnar ett öppet motomvärlden.Jag blev väldigt förvånad över att när muren föllmot öst, och vi började få öppnare möjligheter ochkontakter med människor som vi tidigare inte hadekunnat ha kontakter med på det viset så slöt sig Euro-pas länder samman och bildade en ny mur runt Euro-pa. Det är den muren som vi inte vill se. Vi vill ha ettöppet där alla länder kan samarbetakring viktiga frågor.Anf. 282 ()replik:Fru talman! Vi är helt överens. Vi vill också se ettöppet . Men byggdes inte på ett, tvåeller . Vi har en lång historia innan vi kom ditdär vi är . Jag sade tidigare här att vi har sett hurmurar bryts ned och gränser öppnas bara under denperiod som vi har funnits i . Vi ser hur debaltiska länderna nu finns med i resonemanget för attbli EU-medlemmar. Vi utvidgar området där vi har frirörlighet. Det är så man bygger en säkrare värld.Detta arbete ska naturligtvis fortgå, och vi ska dra infler länder i processen.Jag brukar säga att EU ofta tar två steg framåt ochett steg tillbaka. Men riktningen - vartåt vi syftar - ärhelt klar, nämligen mot en fredligare värld.Anf. 283 () replik:Fru talman! Jag ska inte använda så stora ord somKarl-Göran Biörsmark gör. Tydligen är det 15 EU-länder som är för . Deandra länderna existerar inte.Jag trodde att vi var eniga om att maktförhållan-dena i FN ska förtydligas och att säkerhetsrådet ochFN också ska reformeras.Eftersom är humanist ochvill att man ska dra sig tillbaka i stället för att bombaär min fråga: Hur många civila offer kan accepterasfrån innan bombningarna kan sluta elleråtminstone ta paus så att humanitära organisationerkan komma in i landet? Annars blir det nämligenkatastrof, säger bl.a. FN.Anf. 284 ()replik:Fru talman! är mer än 15 länder. Det ärhelt klart. Hela det arbete som ni motarbetar startademed sex länder. är det 15, och det finns 12-13som klappar på dörren. Det är den här utvecklingensom ni säger nej till - som ni sätter ned klackarna igolvet och säger nej, nej, nej till! Det är ju precis vadni har sagt här. I samarbetsorganisation efter samar-betsorganisation på det internationella planet sägerVänstern nej, nej, nej.Sedan kommer man och ställer en sådan härkonstig fråga, som är helt omöjlig att svara på. Hurmånga civila ska dödas innan vi accepterar detta?Ingen ska naturligtvis dödas av bomber - ingen. Nibortser ifrån en sak och ni svarar över huvud tagetinte på frågan om hur vi löser problemet. 5 000-6 000dog i . Hur många döda i i sådana härattacker accepterar ?Anf. 285 () replik:Fru talman! Jag säger det igen: Vi vill inte att nå-gon ska dö på grund av terror.Alternativet för nu är bombningar. Detär det som vi har hört.Vi är inte emot det som om, dvs. Men vi ser också ett EUsom gör precis det som sade.EU bygger murar. Flyktingar kan inte komma in, inteens flyktingar från . De kan inte kommain till detta EU. De accepteras inte ens av närbomberna faller över och andra städer i Afgha-nistan. De kan inte komma hit. De får inte ens asyl iSverige eller i något europeiskt land inom EU.Min fråga är: Är det förenligt med folkrätten attUSA och fäller bomber med person-minor, ?Anf. 286 ()replik:Fru talman! FN står bakom det agerande som skeri dag i Afghanistan.Ni ville inte ens vara med i Nationernas Förbunden gång i tiden och inte heller i EU och andra samar-betsorgan. FN står bakom detta, och FN tolkar folk-rätten. Jag vet att ni gör en annan tolkning, men ni ärganska ensamma om den. Vi säger att det är FN somhar denna möjlighet, och att det är där den ska ligga.Det är där besluten ska fattas.Terrorn är ett faktum , . Jagmåste fråga: Vilket är ert recept för att få ett samtalmed ? Vilket är ert recept för att ställa binLadin inför rätta när nu inte utlämnarhonom? Hur vill ni åstadkomma det?Ni anklagar oss för att vi vill bomba.Men vi vill inte bomba! Vi vill att de ska utlämna binLadin. Det kan de göra , men det gör de inte.Anf. 287 ():Fru talman! Det var en ganska intressant debatt -den här sista som fördes med om viktenav att öka kontaktytorna. Jag håller helt med om attdet är viktigt att vi ökar kontaktytorna, men det finnsmycket annat i politik som jag inte hållermed om. En del av det är att jag inte tycker att Sveri-ge ska gå med Nato, vilket tycker. Detföranleder naturligtvis att man inte kan välja någonannan väg i den debatt som förs nu än den som manhar hamnat på, nämligen att i stor utsträckning göm-ma sig bakom teknikaliteter kring FN:s skrivningar iolika former. Man sysslar mindre med hur och varför.I somras hade jag förmånen att vara på ett stortscoutläger, Scout , som arrangerades i Skåne.Där fanns 26 000 scouter samlade för att idka scoutlivunder . Där var scouter från i stort sett helavärlden och från hela . Det var en fantastiskkänsla att få vara tillsammans med unga människorsom diskuterade livet och framtiden.Det som är så oerhört intressant är när man kom-mer in på fredsfrågorna med unga. Om man frågar enungdom vad han eller hon tycker är viktigast sånämner de freden. Frågar man en vuxen så tror jag inte att det är ett svar som man nämnerpå ett lika markant sätt. Men unga människor ser attframtiden bygger på en fredlig värld. De talar ocksåmycket om att våld föder våld, att vi måste upprätt-hålla fred med varandra och att freden börjar med osssjälva.Detta är oerhört glädjande, viktiga och ganska nyasätt att mötas. Unga människor från hela världen kankomma samman och träffas under trevliga former.Det gör verkligen att världen krymper, och jag är heltövertygad om att det också gör att vi tillsammans kanvärna freden på ett nytt och viktigt sätt eftersommänniskorna runtom i världen blir nära och viktiga.Demokratiministern sade att i endemokrati kan våldet aldrig vara en arbetsmetod. Jagtycker att det ligger väldigt mycket i det, även om dendebatten kanske inte rörde sig så mycket om bomberutan mer om stenkastande. I en demokrati kan våldetaldrig vara en arbetsmetod eftersom demokratin byg-ger på ett fredligt samarbete och fredliga diskussioneroch debatter människor emellan.En del i detta med internationella kontakter somberör just EU och roll i EU är rätten att fåkomma hit, åtminstone på turistvisum. Jag vet inteom man hade några problem att få komma till scout-lägret i , men jag vet att när , somär en internationell ungdomsturnering, gick av stapelnfanns det ungdomar som fick söka visum till Dan-mark för att få komma in i . Från svenskt hållvar man väldigt restriktiv. Jag tycker att det är nå-gonting som inte stämmer här i vår strävan efter attöka kontaktytorna och leva i fred i en internationellvärld.I dag är det . Vi vet attdet är oerhört många som aldrig får äta sig mätta. Denhär dagen har de strävat runt för att försöka hittanågonting att mätta sin hungrande mage med. I daghar det dött 30 000 barn . De dör varjedag utan att det egentligen hörs någonting om var ochvarför. De dör i tysthet.Jag tycker att detta är frågor som berör oss alla,och de borde beröra oss mycket mer. De borde enga-gera oss mycket mer. Jag är helt övertygad om att omvi ska få en värld i fred måste vi börja med att be-kämpa fattigdomen och sträva efter att alla människorfår möjlighet att äta sig mätta och klara sina dagsbe-hov av de ämnen som de behöver för att leva någor-lunda bra. Man behöver naturligtvis också gå vidaremed utbildning, livsmiljö osv. Jag tror att vi allamåste jobba mycket mer intensivt med att få en inter-nationell hjälp, kanske någon form av Marshallhjälp,som riktar sig till de fattigaste länderna på ett mycketmer effektivt sätt än vad som sker . Undermånga år har vi diskuterat de fattigas situation. Vi hardiskuterat behovet av att göra någonting, men det haregentligen inte hänt särskilt mycket. Klyftorna ochfattigdomen har ökat i världen, inte minskat.Jag skulle önska att det åtminstone kom någontinggott ut av debatten som har varit om FN:s roll ochterrorbekämpning, nämligen att den rika delen avvärlden inser att vi måste ta krafttag för att bekämpafattigdomen. Vi måste alla tillsammans jobba för attmänniskor ska kunna få leva i demokrati och rättvisa.Man ska kunna få vara med och påverka sin egensituation. På så sätt tror jag att vi kan bekämpa terro-rismen och komma någonvart i dessa svåra frågor.Men om vi fortsätter som om ingenting hade hänt ochbara diskuterar vilka möjligheter FN-resolutionen gereller inte ger, har vi inte nått någonstans.Om vi går ut bland unga människor och ut ikyrkor och diskuterar de här frågorna kommer vi attmärka att de vill se en förändring.Anf. 288 ()replik:Fru talman! hade ett kons-tigt resonemang i början av sitt inlägg, om att Folk-partiet skulle ha tagit ställning för att backa uppFN därför att vi skulle vara för Nato. Jag fattar inteöver huvud taget vad det har med saken att göra. Härhar vi hört hur socialdemokrater, modera-ter, kristdemokrater och centerpartister ställer upp.Ingen har väl uttalat som att vi ska gå medi Nato. Men man har ju samma syn, så vad det skulleha för bäring för det här förstår jag inte.Sedan har jag en fråga. Anser att demokratier har rätt att försvara sig även medvåld och bomber?Anf. 289 ()replik:Fru talman! Jag tycker inte att det var ett så kons-tigt resonemang om roll i det här. Omman strävar efter att vara med i Nato kommer manockså att acceptera att står för försvaret fram-över tillsammans inom Nato. Det kan vara oerhörtsvårt att då trampa in och säga att man tycker att detär ett problem att gå in och bomba i ett fattigt land.Folkrätten säger att demokratier har rätt att försva-ra sig. Därom är vi överens. Det vi inte är överens omär om ifall metoden man har valt är en metod sombekämpar terrorism eller om ifall det är en metod somförgör människor.Anf. 290 ()replik:Fru talman! Det var ändå ett klarläggande. Det hartidigare låtit som om vi som har ställt oss bakom FN idet här sammanhanget på något vis skulle vara skjut-glada och bombare. Det är ju inte alls det det är frågaom. Vad vi har ställt oss bakom är en demokratiskstats rätt att försvara sig.Nu säger att det har en de-mokratisk stat. Det betyder att även accepterar bomber, accepterar att man försva-rar sig med våld, därför att man försvarar demokratin.Och det är ett bra klarläggande.Det är klart att demokratier har rätt att försvarasig. Då kan det bli så att även i de lägena kommercivila att drabbas. Men det kanske också är ett prissom man ibland måste betala för att inte bli indragen ien diktaturstat.Anf. 291 ()replik:Fru talman! Vad jag sade var att folkrätten sägerdetta. Vad jag inte sade var om ifall accepterar bomber som försvarsmetod ellerinte. Jag är nog inte lika säker på att det skulle varaden metod jag skulle rösta fram om jag skulle varamed och trycka på någon knapp. Bomber är nämligentill för att förgöra och förstöra.Som jag sade inledningsvis: Jag tror mer på ung-domarnas resonemang när de säger att våld födervåld. Vi måste kämpa för en värld i fred där vi sätteross ned och tillsammans talar om frågorna.Jag vet att det är oerhört svårt i det här läget. Menjag lider med människorna i som imånga år har varit undangömda därför att ingen harbrytt sig särskilt om hur de har haft det. drabbasde återigen av ett elände som direkt kan innebära attbomberna träffar dem.Anf. 292 () re-plik:Fru talman! säger att våldetaldrig får vara arbetsmetod. Det är klart att vi allihophåller med om det. Det är att verkligen slå in öppnadörrar. Det är väl ingen här i riksdag somhar någon annan åsikt.Men då vill jag fråga: Hur möter man dem somhar våldet som arbetsmetod? Den enda arbetsmetodde har är våld. Det säger man , och det är det somman håller på med. Man skyr dessutom allt vad mö-tesplatser heter. Man vill inte träffas och sitta ochprata.Det är klart att freden börjar hos oss själva, men vikan alla i hela vara helt överens utan att dethjälper mot dessa terrorister. Vilken metod ska vianvända, ?Anf. 293 ()replik:Fru talman! Ja, , det är noginte så lätt för oss att välja en exakt metod. Jag trorinte på metoden att bomba i . tror uppenbarligen på att det löser proble-met med terrorismen. Jag tror att vi bordeha haft betydligt mer internationellt samarbete kringterrorismen. Det är en fråga som har varit uppe avoch till, men man har egentligen aldrig internationelltkommit fram till något resultat vad gäller hur man skabemöta terrorismen. I det här utnyttjade man möjlig-heten till självförsvar enligt , men dethade varit på sin plats att vi hade diskuterat dessafrågor innan det här hände, så hade vi kanske hittatbättre metoder för att bekämpa terrorismen, någotsom jag tycker att vi i alla fall måste göra nu.Anf. 294 () re-plik:Fru talman! Vi kan hur mycket som helst diskute-ra vad vi borde ha gjort tidigare, men har vi detläge som vi har. Det är dagens läge som vi måstehantera på ett eller annat sätt, och jag har inte hört ettenda alternativ från . sätta in sanktioner som i , där många flermänniskor drabbas? Det finns inga enkla lösningar.Jag hoppas att de som är mot det som sker skullekunna föreslå alternativ som vi kan diskutera, mendessa lyser med sin frånvaro. Det som gör detta såsvårt är att ingen människa vill ha våld eller bomb-ningar, men var finns lösningen på problemet meddem som har våldet som arbetsmetod?Anf. 295 ()replik:Fru talman!