prot · GO0977 · 2001-03-09 00:00:00 — TrorOdenberg att om inte hade stängts skullesituationen ha varit annorlunda och att vi skulle haimporterat mindre? Om kärnkraftverken känner sigtvungna att reglera ned därför att de inte får ekonomipå sin kärnkraft blir det väl inte bättre av att det finnsmer kärnkraft som de måste reglera ned? Dessutomkom den smutsiga kolkraft, som sade komfrån och , inte från ochTyskland, den kom från och var vattenkraft.85 % importen kom från , och det handlar omvattenkraft. Naturligtvis skulle det i ett perfekt mark-nadsekonomiskt system också på marginalen ge merkolproduktion men vi har inte ett perfekt marknadse-konomiskt system , så det blir faktiskt inte så.Det här talet om vår miljövänliga kraft i ,vår miljövänliga kärn- och vattenkraft är ett otroligtpåstående. Inga som helst utsläpp till luft och vattenfrån kärnkraften - är det verkligen någonting somMikael står för? Att vattenkraften inte harnågra som helst miljöeffekter är ett otroligt påstående.Transportpolitiken, som är det som sprider mestutsläpp av allt, angriper inte ett endastedugg. Tvärtom vill de sänka bensinpriset med 2 kr.Det är fantastiskt!Anf. 16 Näringsminister ():Herr talman! Först vill jag komma med det påstå-endet att det är få länder, om något, som har lyckatsså väl att gå från de gamla klassiska energikällornatill förnybara som vi har gjort. Det är få länder somhar satsat så mycket på forskning. Jag vill också påståatt det är få länder som har så billig energi som Sve-rige har. Det är få länder som har så stor tillgång tillelenergi som har. Det tycker jag att vi allakan erkänna här. Och det har också framgått av de-batten.Att som påstå att ett ökat importbe-hov den 5 februarihar förändrat konsekvenserna för miljön är naturligt-vis befängt. Att tala om ton om koldioxid när dethandlar . Var finns sansen, och varfinns förnuftet? Det kanske är tur att intetog över regeringsmakten. Då vet man aldrig hur detskulle ha slutat.När det sedan gäller tal om be-slutet om stängning och analys vill jag påstå att, vil-ket kammare vet, stängningen grundas på ett mycketomfattande underlag från den parlamentariska ener-gikommissionen med både ekonomiska och miljö-mässiga konsekvensbeskrivningar. De fanns själv-klart. Det är det vi måste ha också när vi någon gångska stänga den andra reaktorn.När det sedan gäller , Barsebäckoch ersättning med dansk kolkraft bygger det samladenordiska elsystemet på handeln med norsk och svenskvattenkraft samt finsk och dansk värmekraft. Jag villunderstryka att detta system innebär stora miljömäs-siga och ekonomiska fördelar för alla parter. Det ärdock viktigt att handeln sker med samma konkurrens-förutsättningar och med lika stränga miljökrav. Detpågår i ett arbete med att reformera lagstift-ningen i hela området, och denna process har tvåhuvudsyften: dels att säkerställa att nödvändiga hän-syn tas till miljön så att kan uppfylla sinainternationella miljöåtaganden, dels att möjliggöra enliberalisering av hela energisektorn i syfte att uppfyllaEG:s el- och gasdirektiv.Jag kan ju oroa genom att säga:Jag är energiminister. Jag deltar aktivt i det arbetetbåde på europeiskt och på nordiskt håll.Jag vill också påstå - vilket även har sagts härfrån talarstolen - att avregleringen har inneburitatt den svenska elmarknaden är en av mesteffektiva. Elpriserna i är vid en internationelljämförelse mycket låga, och det är ett resultat av attvi socialdemokrater drivit en ansvarsfull marknadsin-riktad politik.Avslutningsvis: Vi måste faktiskt lyfta oss frånden svenska ankdammsdiskussionen som förs när detgäller handeln med . Vi är en del av Europa.Tillsammans med andra länder utvecklar vi ett ge-mensamt elmarknadssystem. Under det svenska ord-förandeskapet har vi möjlighet att ta ytterligare stegmot en gemensam marknad.Anf. 17 ():Herr talman! Att döma av Värmbys, Erlandssonsoch Saarinens inlägg har jag betydande brister i minpedagogiska förmåga. Jag tyckte att jag ägnade enbetydande del av mitt inledningsanförande åt att be-jaka den avreglering som har skett och kritisera deåterfall som har gjort sig skyldig till igamla tiders plantänkande.Jag har inga synpunkter på om läggerned en reaktor någonstans. Men jag har invändningarmot att riksdag fattar beslut om hur produk-tionen ska se ut i olika delar av landet.I mitt inledningsanförande hade jag ambitionen attpresentera några av de viktiga förändringar av ener-gipolitiken som vi moderater förespråkar. Den ambi-tionen har jag levt upp till, även om jag inte har fåttnågra kommentarer om saken från hade också förhoppningen att få besked omregeringens energipolitik. Där har förhoppningarnakanske inte riktigt infriats. skullevisst återkomma i vårbudgeten och i en energipropo-sition 2002, så jag får väl ge mig till tåls.Beskedet att det är och inte LarsRekke som är energiminister är nog mer oroande änlugnande.Jag vill upprepa de fem punkter som vitycker är viktiga att få till stånd förändringar av i densvenska energipolitiken.· Avveckla subventionerna till befintlig energitek-nik.· Ta bort tankeförbudet.· Ta bort förbudet mot att uppföra nya kärnkraftsre-aktorer i Sverige.· Börsnotera Vattenfall.· Agera mot den danska miljödumpning som inne-bär att de danska kolkondenskraftverken inte pro-ducerar och exporterar på lika villkor som gällerför inhemska, svenska kraftproducenter. Det är tillskada både för svensk kraftproduktion och för vårmiljö.Anf. 18 Näringsminister ():Herr talman! Det energipolitiska programmet ärett av regeringens viktigaste instrument för omställ-ning av energisystemet. Utvecklingen av vind-kraftstekniken är ett bra exempel på de goda resultatsom har uppnåtts. Programmet vidareutvecklas konti-nuerligt mot bakgrund av vunna erfarenheter och avutvecklingen i vår omvärld.Samtidigt måste man hålla i minnet att avregleringoch internationalisering av elmarknaden ställer nyakrav på alla aktörer. Det gäller också staten. Nyatyper av styrmedel kommer att behövas. Ett exempelär arbetet med att utforma ett marknadsbaserat systemför att främja produktion och handel med förnybar el.Ett sådant system måste för att kunna fungera utfor-mas så att det står i samklang med de grundläggandevillkoren för hela elmarknadens funktionssätt. Ettannat exempel är utveckling av marknadsmässigalösningar för att garantera tillgång på effekt ochminska risken för elavbrott.Det är också av vital betydelse att ramvillkor förelmarknaden utformas i internationellt samarbete. Ettsådant arbete bedrivs just nu mycket aktivt inomNorden, inom och inom EU.En annan ansvarsfull energipolitik måste utformasi ett långsiktigt perspektiv och med utblick mot våromvärld. Endast då kan vi klara den utmaning somomställningen av energisystemet innebär.Tack för debatten, herr talman och ärade ledamö-ter i kammaren!Överläggningen var härmed avslutad.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:266Till riksdagenInterpellation 2000/01:266 av äldre kvinnors vård och behandling.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den13 mars 2001.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 7 mars 2001UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2000/01:275Till riksdagenInterpellation 2000/01:275 av () om lönebidragets framtid.Interpellationen kommer att besvaras den 13 mars2001.Skälet till dröjsmålet är att det har varit svårt atthitta en debattdag som passat både interpellanten ochstatsrådet.Stockholm den 6 mars 2001NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:242Till riksdagenInterpellation 2000/01:242 av ()om sjösäkerhet.Interpellationen kommer att besvaras den 13 mars2001.Skälet till dröjsmålet är på grund av resor.Stockholm den 6 mars 2001NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:290Till riksdagenInterpellation 2000/01:290 av omförsvarsmaterielaffärer med andra länder.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 mars 2001.Skälet till dröjsmålet är att vi inte har kunnat finnaen debattdag som passar interpellanten.Stockholm den 6 mars 2001FörsvarsdepartementetBjörn uppdragIngvar ÅkessonExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:277Till riksdagenInterpellation 2000/01:277 av () om fokus på asylrätten.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 30 mars 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor och ordfö-randeskapsrelaterade engagemang.Stockholm den 5 mars 2001UtrikesdepartementetMaj-Inger KlingvallInterpellation 2000/01:272Till riksdagenInterpellation 2000/01:272 av ()om public service-företagens oberoende.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 april 2001.Skälet till dröjsmålet är att vi inte kunnat finna entidigare debattdag som passar både interpellanten ochmig.Stockholm den 7 mars 2001KulturdepartementetMarita Ulvskog3 § Svar på interpellation 2000/01:267 omlandstingenAnf. 19 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag ämnar vidta så att landstingen använderpengarna till de åtgärder de är ämnade för inom demest problemfyllda områdena. harvidare frågat om vilka åtgärder jag ämnar vidta så attnågon utveckling inom de angivna områdena sker.I samband med den Nationella handlingsplanenför utveckling av hälso- och sjukvården (prop.1999/2000:149) aviserade regeringen ett resurstill-skott till hälso- och sjukvården om sammanlagt 9miljarder kronor . Regeringenpekade i handlingsplanen ut en angelägen inriktningför utvecklingen av hälso- och sjukvården; förstärk-ningar av landstingens primärvård, förbättring avhälso- och sjukvårdsinsatserna i den kommunalaprimärvården, förbättrat stöd till barn, ungdomar ochäldre med psykisk ohälsa och till personer med psy-kiska funktionshinder samt att öka mångfalden avvårdgivare inom vården och omsorgen. Regeringenhar vidare i ett utvecklingsavtal med Landstingsför-bundet och kommitöverens om insatser i linje med den önskade inrikt-ningen. Anpassningen till lokala förhållanden är vik-tig och ska, enligt utvecklingsavtalet, ske genom attvarje landsting tar fram lokala handlingsplaner. Vida-re har regeringen gett i uppdrag attfölja upp och utvärdera satsningen med årlig rappor-tering.Detta innebär att den nationella handlingsplanenoch resurstillskottet ska ses tillsammans med utveck-lingsavtalet, de lokala handlingsplanerna i landsting-en och i kombination med en systematisk uppföljningoch utvärdering.Vad jag har erfarit pågår, med stöd av , ett intensivt arbete inom landstingen medatt utarbeta de lokala handlingsplanerna. Jag har ock-så uppfattat en mycket positiv inställning från lands-tingens sida till att genomföra det förändringsarbetesom krävs för att förverkliga handlingsplanen.Landstingen ska redovisa sina handlingsplaner tillSocialstyrelsen . Social-styrelsen kommer under innevarande år bl.a. att ge-nomföra en base-line-studie för att få underlag för sinuppföljning och utvärdering. skaSocialstyrelsen redovisa sin första årliga uppföljningtill regeringen. Dessutom är en kontrollstation inlagdår 2003. I samband med denna ska en bedömninggöras av hur de avsatta medlen har använts och vilkeneffekt de har i verksamheten.Jag är övertygad om att vi med denna kombina-tion av åtgärder kommer att åstadkomma en utveck-ling av hälso- och sjukvården i linje med handlings-planen.Anf. 20 ():Herr talman! Jag får tacka socialministern för sva-ret.Jag noterar att socialministern har en stark tilltrotill att pengarna kommer de områden i vården till delsom uppfattas som särskilda problemområden, somprimärvården. Men tyvärr talar ju redan nu i början enhel del för att så inte blir fallet. Den första miljardengår ju ut , och man kan redan se vad landstingentänker göra eller inte göra.Enligt tidningsuppgifter, bl.a. i PrimärvårdensNyheter, struntar nästan en tredjedel av landstingen iriksdagsbeslutet. , , , - alla s-landsting - drar faktiskt t.o.m.ned på primärvården. De väljer att täcka budgethål iallmänhet i stället för att förändra. Även med en vidtolkning av vad socialministern i svaret kallar an-passning till lokala förhållanden kan det inte ansestillfredsställande.Herr talman! Jag är allvarligt oroad över att dengoda svenska sjukvården hinner förödas därför att detinte tas ett nationellt ansvar för vården. Jag undrar omsocialministern inser problemen på personalsidan -vantrivsel med att inte kunna bli sedd och att intekunna nyttja sin kompetens - och inser styrkan i dekostnadsdrivande mekanismer som verkar, som dendemografiska förändringen, mer krävande patientermed lägre sjukdomstolerans, arbetskraftsbrist, kon-kurrens om den arbetskraft som kommer att finnasoch följderna av den tekniska och vetenskapliga ut-vecklingen. Det är en utveckling som måste mötas påett annat sätt än att tro att om vi bara ger lite merpengar och kör som förut så går det bra.Det finns fortfarande stora möjligheter för svensksjukvård att bli internationellt i särklass, men samti-digt stora risker om vi inte tar tag i problemen . Dåkommer vi snart, om , att stå med en kollap-sad vård. Möjligheternas fönster är ännu öppet, mendet stängs snabbt.Jag tror alltså inte på den väg som valts i den na-tionella handlingsplanen. Den är otillräcklig. Den ärförlegad innan trycksvärtan torkat. Vidare är denorealistisk när det gäller sättet att öka antalet läkare iprimärvården. Dessutom delar den ut pengar innannödvändiga förändringsåtgärder har vidtagits - peng-ar som minskar den nu så viktiga förändringsbenä-genheten och hindrar den nödvändiga utvecklingen.De används lätt på ett annat sätt, vilket vi nu ocksåser.Men har vi planen, och då är det minsta vi kangöra att se till att de medel som ändock anslagits tillproblemområdena faktiskt används där. Då är detmärkligt att socialministern är så övertygad om attlandstingen nu plötsligt ska leva upp till överens-kommelsen om vården. Det har ju inte utmärkt demtidigare. Och vad som händer i de angivna landsting-en talar ju starkt för att de inte avser att öka vårdin-satserna inom primärvården.Jag tycker att det finns skäl att socialministernagerar för att säkra att pengarna används på det sättsom faktiskt har avsett. Har inte statsrådetnågon tanke på att snabbt agera mot dessa landstingsom så klart bryter mot de intentioner som riksdagenuttalat?Anf. 21 Socialminister ():Herr talman! Jag har förstått att sät-ter stor tillit till . Tyvärr är detså att den rapportering som gjordes i PrimärvårdensNyheter grundar sig på en missuppfattning, nämligenatt det avtal som har tecknats mellan staten, och skulle gällafrån och inte, som faktiskt gäller,från den 1 januari 2002.Bakgrunden är att vi kom överens om ett avtalmed om . Fördessa år avsattes . För att förberedadetta arbete får landstingen det här året på sig, dvs. attdet är i slutet på detta år som de ska redovisa sinaplaner för hur de ska använda pengarna och noggrantredovisa hur de ska satsa på primärvården, men ocksåhur de ska klara att förstärka psykiatrin och de medi-cinska insatserna i äldreomsorgen.Den ytterligare miljard som sköts till hade somavsikt att påskynda den här processen men var intevillkorad på det sätt som man vid PrimärvårdensNyheter trodde. Vi har nämligen ställt ett annat kravsom alla landsting utom de som parti-kamrater leder - och - försö-ker att leva upp till, nämligen att komma i balans isina ekonomier. Ska vi få en sjukvård som fungerarmåste vi ha friska sjukvårdshuvudmän - huvudmänsom har kontroll på sina ekonomier och balans i sinabudgetar.Exempelvis , som ligger lägst, har tagitfasta på kravet på ekonomisk balans. Där genomförsäven en rad besparingar. Men det är detlandsting som faktiskt satsar mest på primärvården.Därför är Primärvårdens Nyheters redovisning av vadnu som händer när det gäller satsningar på primärvår-den en följd av att landstingen allmänt sett försökerpressa ned sina kostnader för att komma i ekonomiskbalans. Man ska inte ta redovisningar av budgeten för2001 som intäkt för att döma ut handlingsplanen.Jag har informerat mig om att det bedrivs ettenormt ambitiöst arbete i samarbete mellan de enskil-da landstingen och redo-visa planer som lever upp till de krav vi ställer ihandlingsplanen. Planerna ska redovisas . Det ärviktigt att se till att landstingen verkligen använder depengar som skjuts till fr.o.m. 1 januari 2002.Jag är optimistisk. Jag tror att landstingen tar siktepå att leva upp till den satsning på primärvården somjag talat om. Om alla landsting hade kommit så långtnär det gäller fördelning av resurser mellan primär-vården och övrig vård som i hargjort, hade det blivit en mycket bättre fördelning. IDalarna har de andra problem att ta itu med, men närdet gäller fördelningen mellan primärvården ochövrig sjukvård ligger faktiskt en smula läng-re fram än andra. Därför kan man inte tolka derasallmänna besparingar som att de är ointresserade avprimärvård.Men det viktigaste budskapet är att PrimärvårdensNyheter trodde att avtalet gällde från den 1 januarioch hade detta som utgångspunkt för sin granskning.Det är inte korrekt. Avtalet gäller från den 1 januarinästa år. Då finns det anledning att ställa tuffare kravpå landstingen att leva upp till det som vi har sagt ihandlingsplanen.Anf. 22 ():Herr talman! Det må vara så att själva avtalet integäller från . Men man ger ju nu ut enmiljard till ett område som man har definierat som ettproblemområde . Jag vet inte hur många årvi har talat om primärvården, att vi ska satsa på denoch komma till rätta med problemen där, och varjegång har det i stort sett kommit på skam.Är det nu så att det har varit enighet om den mil-jard som är utdelad, ska den komma primärvårdentill del. Jag är mycket förvånad, för det finns ingetlandsting, vare sig eller något annat, som kansäga: Vi har en primärvård som är så bra och därtillgängligheten är så god att vi inte behöver vidtaandra åtgärder.När det nu kommer en miljard från meduppdrag att börja förbättra och se till att det händernågonting, går man i stället ut och säger: Vi drar nedpå primärvården och använder pengarna till annat. Dåhar man missuppfattat det hela. Tar vi inte tag i detta,tycker jag inte att vi tar vårt nationella ansvar.Den svenska vården har, som jag försökte belysa,stora problem men också stora möjligheter. Det ford-ras nu incitament som gör att den utvecklas åt rätthåll. Bland de saker som hämmar utvecklingen är justlandstingens sätt att agera och de regionala monopolsom de har på vården. Det hindrar ett bra utnyttjandeav de vårdresurser som finns. Om vi ser till att det blirett bra vårdutnyttjande av de resurser som finns, kanvi också föra till pengar på ett sätt så att det blir verk-ligt effektivt.Jag tror alltså att det är svagheter i den nationellahandlingsplanen med de pengar som förs till, för dekommer just att gå till att täcka hål eller starta projektsom inte kommer patienterna direkt till del. Om riks-dagen har lagt fast ett område och sagt att här har viden trånga sektorn, här måste vi göra någonting ochse till att den fungerar bättre, tycker jag inte att det ärtillfredsställande att landsting bara några veckor sena-re säger: Vi anslår mindre medel än vad vi har gjortförut, trots att vi får pengar i storleksordningen enmiljard från riksdagen.Anf. 23 Socialminister ():Herr talman! Det är alldeles självklart att lands-tingen ska leva upp till de krav som vi ställer i hand-lingsplanen. Jag försökte förklara hur processen gårtill. Landstingen budget, alltså medlen , antogsganska tidigt . Då hade inte be-slutat om en handlingsplan. hade intepreciserat sina krav. Den budget som man nu läser avgrundar sig i stort sett på beslut som fattades förrasommaren under en budgetprocess i landstingen.Om man studerar är det intressant att detar det krav på ekonomisk balans som vi har ställt pådem på allvar. Jag tror att det långsiktigt är viktigt har huvudmän som har sin ekonomi under kon-troll. Den budget som har antagits innebär inte enmindre satsning på primärvården om man ser dennasom andel av sjukvårdskostnader. Det är enallmän neddragning av kostnaderna för att komma iekonomisk balans eftersom man inte kan arbeta medstora underskott.Men det viktigaste är att man också i nuhar startat en process för att ytterligare förbättra till-gängligheten i primärvården och se hur man ska levaupp till de krav vi ställer. har ingen primär-vård som fungerar perfekt - lika lite som någon an-nan kan säga att de har det. Det krävs ganska mycketi framtiden. Men de har sett sin uppgift så att detgäller att komma i ekonomisk balans för att få engrund att stå på när det gäller att bygga ut primärvår-den framöver. Vi kommer att kunna bedöma hurlandstingen lever upp till dessa krav när vi ser derashandlingsplaner i slutet av det här året. Enligt deninformation jag har pekat på sker det ett mycket seri-öst arbete, som jag tidigare sade.Däremot är det problem med de landsting somfaktiskt inte bekymrar sig om sin ekonomi. Jag ärfaktiskt allvarligt oroad över vad som händer i Stock-holms län när det gäller hanteringen av ekonomin.Om vi inte har en politiskt ledning som försöker ar-beta för att få en budget i balans kommer ju invånarnai framöver att stå inför en mycketallvarlig sjukvårdskris.Så jag beundrar de landsting som faktiskt försökerkomma i balans och som med det som utgångspunktplanerar för en utveckling av sjukvården. Jag är all-varligt oroad för de landsting som inte bekymrar sigom detta utan döljer det faktum att man levererarsjukvård till medborgarna utan att ge en chans tillmedborgarna att betala för det.Anf. 24 ():Herr talman! Självklart ska man försöka ha enbudget i balans. Men det finns också stora vårdbehov.Vissa landsting har försökt att lösa detta genom attsläppa in andra aktörer och andra krafter. Då harsocialministern haft en mycket stor och snabb aktivi-tet när det gäller att förbjuda verksamhet som tillförvården något. I de fall där man nu drar ned, där detfaktiskt finns en trång sektor, avvaktar socialminis-tern och väntar och säger att han har gott hopp om attdet nog händer något så småningom.Ett av problemen med att man har dessa svårig-heter med budgeten och att vi inte får ut vård förpengarna är just konstruktionen med landsting.Landstingen belönar ju inte goda incitament. De be-lönar dålig vård i stället för god. De har inte medpatienten som medaktör. Det behövs system där godabeteenden belönas, där benchmarking och konkurrensmellan offentligt och privat håller alla maximalt väs-sade och där patienterna är medspelare och aktörermed rätt att välja bort dålig vård och välja till godvård.Det här finns inte , och så länge det inte gör detkommer vi ständigt att ha ekonomiska kriser i lands-tinget. Det spelar ingen roll att vi skjuter till pengar,för de går åt till att täcka något hål. Vad som behövsför att primärvården ska lyfta, för att vi ska få enannan sjukvårdsfunktion med bättre vård för alla, ärfaktiskt att vi gör de förändringar som lyfter fram degoda möjligheterna i vården. Då måste vi också åt-gärda det system vi har . Det kan aldrig ta tillva-ra de resurser som finns.Undersökningar visar att 10-15 miljarderkronor skulle kunna tillföras vården i rent vårdarbeteom man hade rätt incitament, om det förekombenchmarking, om man inte hade den inskränktaplanekonomiska budgetsyn som landstingen tvingasha. Där ligger det allvarliga för soci-alministerns del. Det gäller att sätta i gång och startade förändringar som behövs för att svensk sjukvårdska gå en bra framtid till mötes och inte krakelerainom några år.Anf. 25 Socialminister ():Herr talman! Så kommer och jag tillsist fram till det egentliga trätoämnet, nämligen eftervilka principer svensk sjukvård ska styras. Jag troddeinte att , efter den rapport somrevisorerna lämnat till , skulle varalika övertygad om att lösningen ligger i konkur-rensutsättning och annat. Jag vill inte säga att manska övertolka revisorernas rapport. Det är viktigt. Detkan vara problem med upphandling.