prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — Om de folkval-da inget kan göra växer snart kraven på en stark man,en stark ledare, en führer.Vårt svar - och då menar jag inte enbart vi somför tillfället är folkvalda i den här församlingen, utanalla människor som vill försvara demokratin - måstevara att stärka politikens möjligheter, att stärka denpolitiska demokratin, inte försvaga den. Vi ska utvid-ga, inte inskränka, det område där demokratins prin-ciper gäller. Vi ska försvara folksuveränitetsprincipenoch avvisa alla försök att binda, försvåra och fördröjade politiska besluten och majoritetens vilja till för-ändring. Vi ska göra de demokratiska institutionernastarkare och mer demokratiska, inte svagare ochmindre demokratiska.Det är utifrån denna grundsyn som jag, mitt partioch många andra avvisar idéer om författningsdom-stolar, tvåkammarsystem, kvalificerade majoriteteretc. etc., som enbart, och åtminstone i första hand,avser att försvåra för det politiska systemet att funge-ra och försvåra för folkmajoritetens vilja att få ettgenomslag.Det är ur detta perspektiv och med denna ut-gångspunkt som vi ser fortsatta integrering iden europeiska unionens politiska system som myck-et problematisk. Jag tänker inte gå in på den debattennu - det tillåter inte tiden. Jag vill avsluta med följan-de ord.I all sin anspråkslöshet är det här förslaget om re-formering av arbetsformer ett steg i enriktning som innebär en förstärkning av den politiskademokratins möjligheter att göra sig gällande.Det är därför jag med glädje kan yrka bifall till ut-skottets förslag i dess helhet.Anf. 77 ():Herr talman! Det betänkande som vi debat-terar borde, precis som sade, väckalite mer uppmärksamhet, kanske framför allt i den härkammaren, där vi alla berörs av besluten. Det beslutsom vi nu ska ta har dock föregåtts av väldigt mångatimmars arbete i olika grupper, och framför allt iRiksdagskommittén, som lade huvudförslaget.Varför har det lagts ned så mycket arbete på det-ta? Jo, det beror naturligtvis på att det är oerhört vik-tigt att vi i har arbetsformer som stärkerdemokratin och som gör att vi inte behöver dubbel-jobba i en massa olika omgångar med sådant som vikanske kan göra på ett enklare och bättre sätt och somger möjligheter till det som är viktigt i en riksdag,nämligen uppföljning och utvärdering och framförallt de förändringar som EU-medlemskapet innebärpå demokratin och möjligheterna att i varamed och påverka.Jag yrkar för bifall till förslaget i dethär betänkandet i dess helhet.Jag ska bara kort kommentera ett par av delfrå-gorna. Först är det bra att förändra budgetprocessenså att vi inte behöver ta ställning till en preliminärfördelning av utgifterna på utgiftsområden redanunder våren, vilket skapar onödigt dubbelarbete. Istället handlar vårpropositionen om allmänna riktlin-jer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.Det är också en förbättring att regeringen senast den14 maj föreslås lämna resultatredovisningar iskrivelser, vilket ger samtliga partier bättre underlagvid bedömningar av makroekonomiska fördelnings-mässiga konsekvenser.Den ständigt återkommande frågan om att propo-sitionerna måste spridas över året finns också med ibetänkandet och bör väl , efter alla dessa år avpåpekanden, till slut få ett genomslag. Även om etttillkännagivande inte görs understryker utskottet detangelägna i att få en sådan spridning. Anhopningarnavissa tider skapar problem, framför allt föroppositionspartierna.En annan fråga som är av särskild vikt handlar omriksdagens inflytande i frågor som rör EU. Kravet påstörre möjligheter för fackutskotten att påverka är enförutsättning för att roll inte ska tunnas uteller degraderas. Det innebär att utskotten måstekomma in tidigt i ståndpunkts- och beslutsprocessen.Fackutskottens upprättande av promemorior överEU-relaterade frågor är ett steg i rätt riktning. Ensärskild EU-debatt en gång med regeringsfö-reträdare är behövlig, inte minst med tanke på den allttydligare utvecklingen mot en federalistisk färdrikt-ning som unionen nu tycks ta. Det kunde vi bl.a.konstatera efter gårdagens utspel om att EU nu be-stämmer över vår alkoholpolitik och att vi därmedmåste ändra på alkoholskatterna.Vi får inte längre begränsa oss till inrikespolitiskafrågor när vi nu är så beroende av det som beslutas iBryssel. Det måste finnas parlamentariskamöjligheter att påverka regeringen, ändra regeringensståndpunkter och beslutsinriktning. Det gäller inteminst i lagstiftningsfrågor, där suveräniteturholkas steg för steg. Vi har en skyldighet att försva-ra vårt eget parlamentariska och demokratiska systemoch därmed arbeta mer för mellanstatlighet och att tatillbaka de beslutsområden där EU inte borde få fattabeslut med överstatlig verkan.Allt som stärker inflytande är därförnödvändigt. För oss har det på flera områden redangått för långt. Vi anser att det är oacceptabelt med enutveckling som fråntar folkets representanter reelltinflytande över nationella frågor och möjlighet tillstörre restriktivitet i miljö- och hälsofrågor. Det äroacceptabelt med en inriktning mot ett för-enta stater med gemensam utrikes- och säkerhetspoli-tik och försvarspolitik, gemensam valuta och asylpo-litik, där vi kan bestämma utan måstefinna oss i en allt hårdare och mindre human politik,ett EU som lägger sig i t.o.m. skatter och socialafrågor. Detta påverkar naturligtvis arbete.Riksdagens ökande inflytande över EU-politikenär den möjlighet vi har att aktivt försöka styra ut-vecklingen mot ett mer mellanstatligt, alleuropeisktoch internationellt samarbete i framtiden.Förutom att informationen från regeringen tillriksdagen måste ökas för möjligheter tillinflytande är det bra att betänkandet betonar behovetav att utreda allmänhetens möjligheter till ökad EU-information. Är det något som behövs i en djungel avbeslut och direktiv från EU så är det klargörandenoch möjligheter för var och en att förstå och kunna taställning till det som beslutas. En sådan informationär inte bara önskvärd. Det är en demokratisk skyldig-het.Anf. 78 ():Herr talman! Vår anmälan till den här debattenkom att ske någon timme för sent i går. Det är anled-ningen till min placering på talarlistan. Jag kan för-säkra att jag hann lyssna på hansinlägg.Herr talman! Jag ska börja med att yrka bifall tillreservation 2, i likhet med övriga företrädare för deborgerliga partierna. kan jag också uttryckamin tillfredsställelse över den relativt breda majoritetsom står bakom betänkandet som sådant.Herr talman! En person som kommer in i densvenska och får uppleva hur den arbetar blir naturligtvis oerhört förvånad över den om-fattande tid som åtgår till budgetprocessen, både påvåren och . Vad den personen framför alltskulle komma att förvånas över är att budgetproces-sen som sker i stort sett repriseras underhösten. Man ägnar dubbelt arbete åt i stort sett sammafrågor. Det kan man möjligen ha synpunkter på istörsta allmänhet utifrån riksdagsledamöternas arbets-situation. Men det innebär framför allt att andra upp-gifter blir gravt försummade. Ur den synpunkten ärdet tillfredsställande att man nu genomför en ytterli-gare reformering av budgetprocessen på så sätt att viunder våren förhoppningsvis kan ägna oss åt demakroekonomiska frågorna, t.ex. skattepolitikensinriktning, men att vi inte ska behöva fördjupa oss idetaljer.Göran tycks betrakta den förändring-en som en desarmering av kraften i vårpropositionen.Jag har förstått att regeringens företrädare tror att detska bli effekten. Man upplever uppenbarligen frånregeringsperspektivet att man kommer att slarva medbudgetarbetet inför höstpropositio-nen om man inte har fått ett konkret beslut från riks-dagen beträffande utgiftstaket för år 3.Jag vill med kraft framhålla att ingenting hindrarregeringen och eventuella stödpartier att komma framtill alla konkreta detaljer inför höstpropositionenredan under våren och även skriva det i den proposi-tion som avlämnas. Däremot ska avhållasig från att fatta det konkreta sifferbeslutet beträffan-de utgiftstaket för år 3 och även ramarna för de olikaåren. man tvingar att fattade besluten innebär det med automatik att ett mycketomfattande och detaljrikt motionsarbete utlöses hosoppositionspartierna. Det motionsarbetet ska medfördel förläggas , då man ska fatta dessakonkreta detaljbeslut.Herr talman! Jag vill notera att Riksdagskommit-téns arbete nu har lett till att vi får en reformeradbudgetprocess. Den var ju reformerad sedan tidigare.Nu har vi också fått en oberoende riksrevision underriksdagen och skapar tid för uppföljning och utvärde-ring från . Det är ett myckettillfredsställande resultat av Riksdagskommitténsarbete.Anf. 79 ():Herr talman! Jag skulle först vilja konstatera attbudgeten är det instrument som används för att ge-nomföra politikens inriktning. Det är inte bara enkameral fråga, utan det handlar om politikens inrikt-ning. Jag uppfattar finansutskottets företrädare som om tyngdpunkten ska läggas påredovisning, uppföljning och kontroll. Jag har ingen-ting emot att man sysslar med det också. Det är an-geläget. Jag står bakom utskottsförslaget i det avse-endet. Men ibland tenderar det att handla mer om attkontrollera besluten än att koncentrera sig på beslu-tens innehåll. Det kommer vi att få lov att diskuteraunder åren framöver.Min fråga till blir varför det ärså bra att slopa den fasthet som vårbudgeten hittillshar medfört och förlägga arbetet . Man kanstödja sig på olika uttalanden. har iolika sammanhang ansett att är bland deklokare institutioner som vi har i landet. Dessutomuppfyller höga krav på oberoende.Riksbanken säger i sitt remissyttrande föjande:"ställer sig dock mera tveksam till för-slaget att även ram- och takbesluten skall förläggastill hösten. Anledningen till detta är bl.a. att riksda-gens takbeslut är en viktig utgångspunkt för regering-ens budgetarbete. ser en risk i att en sena-reläggning av takbeslutet kan leda till att regeringensbudgetarbete blir alltför styrt av de underifrån kom-mande anspråken på budgetutrymme." Det är min enafråga, hur kommenterar det.Den andra frågan är följande. I besluten ingårockså ramar för den kommunala ekonomin. Hurkommer det att fungera i det av såvarmt omhuldade systemet?Anf. 80 () re-plik:Herr talman! När det först gäller den kommunalaekonomin och ramarna för den förutsätts de finnasmed i vårpropositionen även i fortsättningen. Därut-över vill jag med en viss tydlighet ange att effektenav nuvarande ordning är att man gravt försummaruppföljning och utvärdering.Ett tecken på detta är när vi kommer attbehandla årsredovisningen för staten för föregåendeår. Den ägnas knappt något som helst intresse både imotioner och egentligen även från utskottet. Detberor inte på att det är ointressant utan på att andrafrågor har trängt ut fokuseringen på utvärdering ochuppföljning.Vad har sagt är förmodligen att manär rädd för att en regering kommer att slarva medbudgetprocessen om det inte är så att den ska förafram beslutet till . Jag villkraftigt framhålla att en regering naturligtvis ska geordentliga riktlinjer för sin budgetprocess i departe-menten och se till att vi får ett bra budgetmaterial påhösten. Men det måste man kunna få fram utan atttvinga till ett budgetarbete.Som representant för ett oppositionsparti finnerjag det ganska frustrerande att vi ska behöva skrivadubbla motioner, dels partimotioner ,dels partimotioner . De kommer istort sett kommer att innehålla samma sak, nämligenvårt alternativ för den ekonomiska politiken menockså vårt alternativ för detaljerna på de olika utgifts-områdena.Detta är inte ett vettigt sätt att använda vår tid på.Framför allt innebär det att vi inte kommer att funge-ra som medborgarnas företrädare på ett riktigt sätt.Då måste vi ägna frågor om utvärdering och uppfölj-ning betydligt mer tid.Anf. 81 () replik:Herr talman! säger att denkommunala ekonomin ska fastställas . Ford-rar inte också det motioner, och innebär inte också detnågot slags dubbelarbete? Det finns inget i systemetsom kräver någon fastställelse av kommunala eko-nomiska ramar eller annat. Det är ett åtagande frånden regering som finns, men ska ändå intefastställa detta. Jag tycker att det resonemang somLennart här för är inkonsistent.Beträffande dubbelarbetet och dubbla motionerkan jag inse att det är möjligt att detaljeringsgraden ivårpropositionen har blivit för hög och att det egent-ligen är problemet. tycker jag inte att manska desarmera kraften i vårpropositionen på det sättsom man nu gör. Det borde vara möjligt att både frånregeringens sida och från oppositionens sida hittamöjligheter och metoder för att komma till rätta meddet som är definierat som problemet med dubbelar-bete.Både och andra diskuterar här somom regeringen ständigt vore densamma och opposi-tionen ständigt vore densamma. Det kan ju bli om-bytta roller. Hela systemet bygger på att det faktisktska kunna bli det. Därför bör man tänka på det i ettlite bredare perspektiv än bara i termer av oppositioneller regering.Riksbanken anser att regeringen även i fortsätt-ningen bör lägga fram förslag till tak för statsutgifter-na . Anledningen är att den ser en risk för attde skulle växa snabbare när det inte finns en begräns-ning som utgångspunkt för budgetarbetet.Anf. 82 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är relativt rimligtatt regeringen lägger fram ett sådant förslag till tak,och jag utgår från att man har arbetat fram det. Vaddet här handlar om är huruvida det taket ska beslutasav eller om den ska fatta desamlade budgetbesluten i det sammanhanget underhösten.Jag utgår ifrån att har läst fi-nansutskottets yttrande där vi har påtalat att en rege-ring alltid bör kunna styra budgetarbetet med sammafasthet i det interna budgetarbetet genom beslutadeutgiftsramar i regeringen. Det bör alltså inte vara justdetta att gör ett klubbslag som är avgöran-de.Om man ställer kravet på att ska göradet klubbslaget måste oppositionspartierna idetalj redovisa hur de har räknat fram det alternativautgiftstaket. Massmedierna kommer att fästa stortavseende vid dessa uträkningar. Då ställs kravet påmycket detaljerat budgetalternativ redan under våren.Det är för att vi ska undvika det dubbelarbetetmed detaljerade budgetalternativ som detär viktigt att förslag kan gåigenom och att regeringen också arbetar med ut-gångspunkt från detta.Anf. 83 ():Herr talman! förespråkar härvarmt, och stöder sig också på finansutskottsmajori-teten, att regeringen ska lägga fram förslag till ramaroch de olika siffror som ska gälla. Javisst, det tyckerockså jag. Men det ska också gälla oppositionen.Om man har krav på att regeringen ska visa kortenär det väl rimligt att också oppositionen visar kortenoch inte bara sysslar med makroekonomi och andrasådana frågor som man nu tänkt sig att man ska ägnasig åt i det här sammanhanget. Det är min slutreplik.Anf. 84 () re-plik:Herr talman! Det kan mycket väl bli så. Det kanvara naturligt för oppositionspartierna att också redo-visa mycket av sitt kommande budgetmaterial redan ianslutning till att man tar ställning till de ekonomiskariktlinjerna.Det viktiga för oss har varit att säkerställa att interiksdagen som sådan ska bli paralyserad av dettabudgetarbete , dvs. att vi ska fåarbetet först och därefter samma arbete igenpå hösten, och att man får utskottsrundorna och re-misserna till utskotten av materialet.Det är därför som grundat påreferensgruppens arbete har utgått ifrån att man kanklara en vårproposition som innehåller de makroeko-nomiska riktlinjerna eller de makroekonomiska reso-nemangen, som har kallat dem,och att man sedan går över till själva bugetarbetet påhösten.En regering har som sagt alltid möjlighet att redo-visa så mycket som möjligt av sitt material redanunder våren. Det är naturligtvis bra. Det är självfalletså att ett oppositionsparti också redan under vårenkommer att arbeta med sina motioner som kommeratt behandlas under hösten.Vi har också varit överens om att om det skullevisa sig att de farhågor som har uttryckts från vissahåll skulle besannas har man naturligtvis möjlighet attkorrigera även detta beslut. Det har även konstitu-tionsutskottet tagit fasta på i sitt utlåtande.Anf. 85 ():Herr talman! Jag vill bara göra ett kompletterandeinlägg med anledning av det säger.Han talar här som om det vore så att den sittan-de regeringen visar korten i vårpropositionen. Denvisar vissa kort. Det kan t.ex. gälla 300 miljoner mertill arbetsförmedlingen. Men den visar inte de kortensom gäller den övergripande inriktningen.Den visar inte vilka mål man har för det finansi-ella sparandet åren två och tre. Den visar inte vadman tänker fylla ut den gigantiska budgeteringsmar-ginalen för tillkommande reformer med. Däremot i sina förhandlingar med sina stödpartier uppen-barligen fyllt kylskåpet med allehanda produkter,varav en del talar man om nu och en del talar maninte om . Detta gör att det inte blir någon ordningpå budgetbehandlingen och behandlingen av denekonomiska politiken.Detta, herr talman, oroar mig i det fall att rege-ringen tänker fortsätta att agera så här till dess att denblir utbytt.Jag vill passa på att meddela att vi som utgör oppositionen har tilltro till vår egen förmå-ga att bedriva ett omfattande och väl utvecklat bud-getarbete och göra det färdigt utan att behöva redovi-sa delar av arbetet i en vårproposition och samtidigtmörka de kort som handlar om de övergripande frå-gorna.Jag hoppas att i den del hanuppenbarligen inte under den tidigare behandlingenhar tagit intryck av alla de argument som har fram-förts i frågan i stället har tagit intryck under dennadebatt. Om inte så välkomnar jag ett längre besök ikammaren under morgondagens ekonomiskpolitiskadebatt. Då, om inte annars, kommer det nämligen attframstå med all önskvärd tydlighet att om det ska blinågon stadga vad gäller beslut kring inriktningen påden ekonomiska politiken så måste det i varje fallfrån den sida representerar medhjälp av riksdagsbeslut komma en rejäl förändring.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )9 § Ändrade regler om koncessionsavgift påtelevisionens områdeFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU26Ändrade regler om koncessionsavgift på televisionensområde (prop. 2000/01:132).Anf. 86 ():Herr talman! Den proposition som vi här behand-lar är intressant ur många aspekter. Även om rege-ringen begår fel och har konstigheter för sig i mångasammanhang så skulle jag nog vilja säga att just dettaärende är extremt dåligt skött.Herr talman! beslutade i november år2000 att de digitala TV-sändningarna skulle byggasut i hela landet. Regeringen har därefter, den 21 de-cember , gett de TV-företag som tidigare haderätt att sända i samtliga fem försöksområden rätt attockså sända i hela landet.Herr talman! Detta beslut förändrade rättsläget förTV 4:s koncessionsavgifter, som ju gäller det analoganätet, dock utan att regeringen insåg att så skulle ske.I villkoren för gäller att koncessionsavgift skabetalas om företaget i hela landet sänder TV-programunder förutsättning att företaget har rätt att sändareklam i sådan sändning och är ensamt om denna rätt.Genom beslutet upphävdesden ensamrätten för TV 4.Regeringen borde redan tidigare ha insett att be-slutet av skulle stå i konflikt medTV 4:s ensamrätt enligt lagen. Men denna konfliktuppdagades först i samband med att Radio- och fastslog att den fasta delen avTV 4:s koncessionsavgift inte ska utgå . Iskälen anför verket konsekvenserna av regeringensbeslut . Radio- och avser att senare besluta om de rörliga avgifter-na.Först i föreliggande proposition konstaterar rege-ringen, vad gäller rättsläget, att det nu inte längrefinns grund för att ta ut koncessionsavgift av TV 4och att lagstiftningen måste justeras med hänsyn tilldetta. Och det är inte små pengar som det handlar om- ca på ett år.Fru talman! Det är vidare anmärkningsvärt att re-geringen inte har upptagit överläggningar med TV 4om situationen och därefter till avgett för-slag till lösning när det gäller de misstag som begåtts.I sändningstillståndet föreskrivs nämligen att över-läggningar mellan staten och tillståndshavaren skainledas i vissa situationer, bl.a. om förändringar avavgiften. Det är uppseendeväckande att regeringenensidigt föreslår förändringar i tillståndsvillkoren. Detkan starkt ifrågasättas om detta agerande står i över-ensstämmelse med de grundläggande förutsättningar-na för avgiftsplikten.I botten på det här ligger ett grundläggande avtalsom sedan under tidens gång har förändrats till sänd-ningsvillkor. Det är egentligen ett avtalsbrott somman begår här.I stället väljer regeringen att oerhört snabbt - t.ex.hade det berörda företaget på sig attutarbeta remissvar - lägga fram en proposition omförändringar i lagen. Regeringen gör det dessutomutan att höra Lagrådet, vilket den är skyldig till enligtregeringsformen 8 kap. 18 §. Underlåtenhet får endastske då Lagrådets yttrande skulle sakna betydelse ellerfördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avse-värt men uppkommer.Fru talman! Regeringen har därvidlag gjort en to-tal felbedömning. Lagrådets yttrande skulle ha haftbetydelse, vilket visas av det nu avlämnande yttrandetfrån Lagrådet till . Mot bak-grund av yttrandet till står detockså klart att det men som uppkommer är det somregeringen skapar genom att inte höra Lagrådet.Skulle man ha fullföljt propositionen endast medLagrådets justering så skulle det ha kostat 500 miljoner kronor.Fru talman! Syftet med regeringens förslag är allt-så att genom förändring i lagen ändå ska bliskyldigt att inbetala samma nivå för koncessionsav-giften som före beslutet år 2000.Hur denna summa skulle framräknas framgår avpunkt 3 i övergångsbestämmelserna för den förändra-de 1 § i lagen om de här frågorna. Förändringen isjälva lagstiftningen gör man genom att tillföra be-greppet analog sändningsteknik.Fru talman! I Lagrådets yttrande till konstitu-tionsutskottet framgår följande - man kanske inteborde ta upp tid med att redogöra för detta här ikammaren, men det är principiellt intressant så därförtar jag mig tid för detta:Förslagets syfte och konstruktion ger vid handenatt det här är fråga om ett flagrant försök att kringgåförbudet mot retroaktiv skattelagstiftning.Så skriver Lagrådet. Förslaget strider därför motgrunderna för 2 kap. 10 § andra stycket i regerings-formen.Vidare hävdas det i lagrådsyttrandet att principenom normers allmängiltighet ibland kopplas sammanmed bestämmelserna i 11 kap. 8 § regeringsformenmed innebörden att rättsskipnings- eller förvaltnings-uppgift inte får fullgöras av i vidare mån änvad som följer av grundlagen eller riksdagsordningen.Principen kan sägas komplettera bestämmelsen på såsätt att inte heller genom att tillgripa lag-formen kan meddela beslut av rättsskipnings- ellerförvaltningskaraktär.Fru talman! Av 1 § i lagen om koncessionsavgif-ter på televisionens område framgår att lagen är till-lämplig på ett visst programföretag, vilket för närva-rande är . Om skulle ersättas av ett nyttprogramföretag skulle lagen automatiskt komma attgälla för det nya företaget. Denna effekt av lagenstillämpning torde visa att lagen har en generell ut-formning även om lagen i varje särskilt fall endastkan tillämpas på ett bestämt programföretag, skriverLagrådet.Genom de föreslagna övergångsbestämmelsernatill 1 § i punkt 3 kommer därför de viktigaste be-stämmelserna i 4 § om beräkning av den rörliga delenav koncessionsavgifterna att den 1 juli-31december 2001 att bli ersatta av en beräkningsgrundsom anges i övergångsbestämmelsen i punkt 3.Av propositionen, skriver Lagrådet, framgår attdessa tillfälliga beräkningsgrunder är avpassade tilljust och dess verksamhet. Således sägs att denuppkomna situationen å ena sidan inte ska ge TV 4några ekonomiska fördelar, å andra sidan inte hellermedföra några ekonomiska nackdelar.De föreslagna bestämmelserna kan antas vara av-sedda att inte skola tillämpas på något annat program-företag än , skriver Lagrådet. Enligt Lagrådetsmening uppfyller alltså bestämmelsen i punkt 3 intekravet på normers allmängiltighet och strider därförmot regeringsformen.Fru talman!