prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — "Kan säga att föräldrarna harfel?Till detta kan läggas att många av de barn somden här frågan berör är autistiska. Hur kan någon troatt det är lämpligt att flytta ett autistiskt barn frånhemkommunen till visstidsbesök på ? För-slaget är alltså olyckligt både för kvarvarande eleveroch för de elever som förväntas besöka skolan på"visstid".Det måste också redas ut hur ska klaraekonomin när intagningen av elever till specialskolanstoppats men verksamheten ska drivas vidare förkvarvarande elever i takt med vikande elevantal. Ingalöften har getts, men förhoppningsvis kan gedem här nu i kammaren. I takt med att elever gårfärdigt blir eleverna på specialskolan färre, men verk-samheten ska fortgå, som vi hörde säga, sålänge som något redan intaget barn finns kvar påskolan. Risken är därför betydande och det är beklag-lig att specialskolan tvingas stänga i förtidav ekonomiska skäl.Som nämndes inledningsvis har det inte under-sökts om landets kommuner har beredskap att fort-sättningsvis undervisa barn med svåra multifunk-tionshinder. Jag tycker att det är häpnadsväckande atten specialskola kan stängas av ideologiska skäl innandet utretts hur alternativen ser ut. Många exempelfrån verkligheten talar för att kommunerns förmågaatt ge barn med funktionshinder en fullgod skoltid ärstarkt varierande. Mycket talar också för att ju svårareett barns funktionshinder eller kombinationer avfunktionshinder är, desto sämre klarar kommunen attmöta barnets behov.Ekeskolans föräldraförening har varitglasklar när det gällt att undervisningen i den kom-munala skolan ofta inte fungerar. Blir det bättre,, försvinner behovet av Ekeskolanoch andra specialskolor av sig självt, och det kommeratt visa sig genom att ökat söktryck. Våga låta barnenvälja! Fatta inte här i överhetsbeslut somsedan barn och föräldrar får ta smällarna av!Det är mycket angeläget att kvaliteten i skolan förbarn med funktionshinder - både med avseende påundervisningens och den sociala situationens kvalitet- nu undersöks och följs i detalj. Att tillse detta vorealldeles särskilt angeläget för dem som röstade för enstängning av och andra specialskolor.Det är orimligt att tro att man i alla landets 290kommuner ska kunna nå samma kunskapsnivå somfinns på en specialskola. Jag har inte alls samma tillitsom till kommunerna när detgäller vare sig deras ambition eller deras förmåga attleva upp till de kunskapskrav som kommer att ställas.Kommunerna har inte och kan knappast förväntasmer än i undantagsfall klara att bygga upp det kun-nande som krävs för de mycket speciella behov somde berörda barnen har. En speciallärare i en vanligsvensk kommun kanske möter en enda elev medsådana behov som det här är fråga om under hela sinlärarbana. Det säger sig självt att man då inte kan nåsamma nivå på kunskap som specialskolorna kan.Kommunerna kommer rimligen att få stora pro-blem med att bära kostnadsansvaret för barn medmultifunktionshinder vars behov kan kosta miljontalskronor. Risken är då att barnen blir betraktade somproblem, särskilt i tider av hårt ansträngda kommu-nala skolbudgetar.Ingen ekonomisk analys gjordes vare sig i , i propositionen eller av utbild-ningsutskottet av kommunernas möjligheter att geblinda eller synskadade barn med multifunktionshin-der en fullgod utbildning innan beslutet att stängaEkeskolan fattades. Det är hög tid att detta skser ,när beslutet ännu kan rivas upp, om det visar sig attuppdraget - vilket mycket tyder på - kan överstigakommunernas möjligheter.Förslaget att lägga ned och i framtidenintegrera barn, med eller mot deras vilja, i den kom-munala skolan kom inte som ett svar på barns ellerföräldrars önskemål eller problembeskrivning. Detstammade ur en överideologiskerad och systemfixe-rad syn på skolan. Vinner vi valet så river vi uppstängningsbeslutet, döma av propositionen framstår det som tyd-ligt att det är två principer som tillåtits att väga tyngreför regeringen och socialdemokraterna än barnensoch föräldrarnas bästa.Det första är att barnen som sagt mot eller med sinvilja ska integreras i den vanliga skolan. Går allaandra barn integrerat ska också barn med multifunk-tionshinder göra det. Det är häpnadsväckande attregeringen tydligen anser att integrerad skolgång intebara är en rättighet utan fast mer en skyldighet förbarnen att uppfylla.Den andra principen är skolans kommunalisering.Går de flesta andra barn i kommunala skolor skaockså blinda multifunktionshindrade barn göra detfullt ut. Men det rör sig om så få barn med så speci-ella behov att det inte borde vara problematiskt förnågon att acceptera deras statliga specialskola. Det ärhäpnadsväckande, tycker jag, att ett vackert enhetligtkommunalt skolsystem kan vara viktigare än barnsoch föräldrars egen vilja.Än konstigare tycker jag att det blir när döva barnfår ha kvar sina specialskolor. Vilken rättvisa är det?Då accepterar man specialskolor.I propositionen om stängningen av sa-des målet vara en skola för alla, dvs. en integreradskola för alla barn. Men det målet har man inte sattupp för att göra berörda föräldrar och barn till viljes.Tvärtom, många vill inte ha det på det sättet.De inser att ett barn inte är integrerat bara för attdet vistas i samma byggnad som andra barn om detinte accepteras och inte kan delta i lekar, socialt liv,undervisning eller fritidsaktiviteter. Många avEkeskolans barn har tidigare gått formellt integrerade,vilket oftast inneburit att de suttit ensamma med enassistent i en skrubb helt vid sidan av de övriga bar-nens liv. Jag har lyssnat till barnens berättelser, Torg-ny . De är närvarande, men de är inte in-kluderade. Tvärtom blir det integrationen som sätterfokus på och understryker utanförskapet.På får barnen kamrater i samma situa-tion. De kan delta i skolans aktiviteter och samvaro.De blir delaktiga, de får vänner. Just genom att dessabarn med funktionshinder tillåts lära känna och läsaihop med andra barn med samma förutsättningarstärks självkänslan. Det säger barnen själva. VetTorgny möjligen bättre? Segregation kanfaktiskt vara något positivt under förutsättning att denär självvald.Varför ska inte blinda barn med multifunktions-hinder ha rätt att som alla vi andra gå i skolan medklasskamrater, läsårsvis, med möjlighet att planera sinutbildning? Varför ska de mot sin vilja bussas mellanhemkommunen och visstidsvistelser på ett resurscent-rum i stället för att få fullgöra sin utbildning i tryggmiljö på en specialskola som ? Det är okejatt gå på ett idrottsgymnasium, men det är inte okejatt gå på en specialskola även om man bor på internati bägge fallen.Att en del barn har mycket speciella behov sominte kan i varje kommun och att samtligakommuner heller inte kan nå den nivå på specialpe-dagogik som en nationell specialskola har går barainte att bortse från eller att tycka bort.När stängs kommer landets kommunerförmodligen tvingas att gå samman och bygga uppnya liknande regionala verksamheter för ett mindreantal barn med mycket speciella behov. Med mindrekommer man inte att klara att möta barnens behov.De kommer då att behöva börja om från början igeneftersom den kompetens som finns på Ekesko-lan snabbt kommer att skingras vid en nedläggning.För att utveckla ny praktisk kunskap är resurscent-rumet avhängigt av att det bedrivs en löpande under-visning på . Såväl den fasta specialskolansom resurscentrumet på behövs därför.Blinda och synskadade barn med multifunktions-hinder saknar bra möjligheter eller möjligheteratt alls studera vidare efter , som en avmycket få grupper i landet. Mycket få av ungdomarnaläser därför vidare. Men dessa ungdomar har precissom alla andra rätt att gå vidare i sin utbildning ochutvecklas i sin egen takt, oavsett ålder.Det är därför vi säger att bör komplet-teras med ett riksgymnasium för blinda och synska-dade barn med multifunktionshinder. Alternativet äratt ha det som . För många barn väntar, TorgnyDanielsson, förtidspensionering direkt efter grund-skolan. Det är knappast ett värdigt förhållande. Likvälaccepterar inte socialdemokraterna tanken på ett riks-gymnasium.Jag vill ställa ett antal frågor, fru talman, tillTorgny Danielsson.Torgny stod här i talarstolen och konstaterade attdet finns ett stort behov av kompetensutveckling avlärare. Men det behovet finns nu och tar tid att till-fredsställa om det ens är möjligt att fullt ut göra det.Vore det då inte rimligt att utbilda först och stängasedan?Min andra fråga är: Bedömer varje kommun oavsett storlek kan bli bra på varjefunktionshinder oavsett hur svårt det är och på attmöta de barnens behov i skolan?Kan avfärda min oro att barnmed funktionshinder i än högre grad kommer att blirestposter i kommunala budgetar och attföräldrarna får ägna hela sin kraft åt att slåss för bar-nens rättigheter mot kommunerna?Jag vill hävda, fru talman, att socialdemokraternainte förstår innebörden av multifunktionshinder -t.ex. vad det innebär för förmågan att kommunicera.Man konstaterar att döva anses ha ett eget språk ochatt de därför har rätt till en egen språkmiljö och där-med till specialskolor. För blinda multihandikappadebarn finns det också ett eget språk. Då menar jag egeti bemärkelsen individuellt i många fall. Man använ-der ett teckenspråk i form av beröring som är indivi-duellt för det enskilda barnet och de som jobbar meddet barnet. Är inte det en egen språkmiljö? Dessutomär det en miljö som är oerhört svår att tillfredsställadär hemma. Så varför neka dessa barn med eget språkoch behov av språkmiljö specialskolor?I betänkandet står det att barnen så långt det ärmöjligt ska erbjudas en anpassad utbildning i hem-kommunen. Ja, , men om det ej ärmöjligt och om man därför söker sig till specialsko-lan, vad gör vi då? Alternativen avvecklas ju.Det går inte att bara stå i talarstol ochdunka konventioner i huvudet på barn och föräldrar.Det är självklart att man har rätt att bo kvar hemma,att finnas i den kommunala skolan och rätt till integ-ration. Men man har inte en skyldighet.Det är inte så att vi på den borgerliga kanten ståroch tycker för egen del. Vi har lyssnat på barn ochföräldrar och på hur de beskriver behovet av Ekesko-lan och andra specialskolor. Vi tror oss inte veta bätt-re än de som är beroende av skolorna.Avslutningsvis: Varför, , ansersocialdemokraterna att det enda sättet att stärka denkommunala kompetensen för barn med funktionshin-der är att stänga specialskolorna? Varför ska manställa barn och elever i specialskolor mot de andrabarnen med liknande behov som finns hemma ikommunerna? Är det inte tvärtom så att i ett anstän-digt samhälle börjar man med att tillgodose de mestbehövandes behov och anpassar resurserna efter det-ta?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Fordonsfrågor m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande 2000/01:TU9Fordonsfrågor m.m.Anf. 185 ():Fru talman! Vi ska nu behandla 16 motionsyrkan-den från den allmänna motionstiden om olikafordonsfrågor. Utskottet står enigt i dessa frågor, menjag vill ändå yrka bifall till trafikutskottets betänkan-de och avslag på samtliga motionsförslag.Fru talman! Sedan motionerna har skrivits har be-redning redan påbörjats i flera av de frågor som tasupp.Det gäller frågan om chiptrimning. UtredningenAvgasrening 2000 har tagit upp denna fråga. bereds i Miljödeparte-mentet. Vi i trafikutskottet förutsätter att regeringenvid beredningen kommer att överväga de frågor somtas upp i motionerna som inrättande av ett certifie-ringssystem, tekniker för att konvertera till mer mil-jövänliga bränslen, försäkringsmässiga konsekvensersamt övriga frågor som tas upp i motionerna.Beredning pågår också vad gäller frågan om ad-ministration av felparkeringsavgifter. Vi är alla över-ens om att administrationen av dessa avgifter ska skepå ett effektivt sätt. Det ska också sägas att Vägverketoch har sänt en gemen-sam skrivelse till regeringen så sent som i decemberförra året där de föreslår att regeringen vidtar de åt-gärder som krävs för att överföra handläggaransvaretfrån till kommunerna. Det finns alltsåingen anledning för att ta någrainitiativ i dessa frågor utan vi avvaktar regeringensfortsatta beredning.Vad gäller fordonsskyltning håller påregeringens uppdrag redan på och arbetar med detframtida regelverket. Detsamma gäller den av föreslagna s.k. gemenskapsmodellenför sådana skyltar. Enligt tidsplanen kommer de attredovisa sin uppfattning under detta halvår. Det skaäven sägas att skyltar av det slag som nämns i en avmoderatmotionerna redan finns att köpa på tillbe-hörsmarknaden.Sedan till detta med fordons- och släpvagnsviktersom överensstämmer med EG:s körkortsdirektiv. gäller ju att man inte får dra en släpvagn vars viktöverstiger bilens tjänstevikt, och den sammanlagdavikten får inte överstiga om man har ett B-körkort. Detta kan få till konsekvens att förare väljeren lättare bil och att ekipaget då inte blir lika trafiksä-kert. Utskottet hävdar här att det är viktigt att regel-verket för fordonsvikter främjar utvecklingen avtrafiksäkra och ändamålsenliga transporter. Vi tyckerdärför att det är angeläget att bestämmelserna följsupp med hänsyn till den fordonstekniska utvecklingenoch de nya rön som kommer från forskningen.Det pågår också ett arbetet inom EU med det härdirektivet. Vi förutsätter att aktivt arbetar fören utveckling av ändamålsenliga fordons- och kör-kortsregler.Fru talman! Avslutningsvis kan sägas att flera avdessa frågor kommer att diskuteras igen då regering-en har lagt fram förslag på områden som tas upp imotionerna. Jag yrkar alltså bifall till förslaget i be-tänkandet.Anf. 186 ():Fru talman! Som sade är trafikutskottetsbetänkande nr 9 ett enhälligt betänkande. Men detföranleder ändå att jag begär ordet eftersom utgångs-punkterna inte var så positiva i början. Betänkandetinnehåller bl.a. frågor om chiptrimning och fordons-vikt. Jag tänker begränsa mig till att kommentera justde två områdena.Jag börjar med några kommentarer kring chip-trimningen. Som nämner har den statligautredningen i sitt betänkande Avgasrening 2000 före-slagit att det skulle bli straffbelagt att ändra på ellerpå annat sätt göra ingrepp i utsläppsbegränsandeanordningar på ett motorfordon. Vidare föreslår de attdet skulle bli straffbelagt att bruka fordon med vet-skap om de har ändrats på något sätt.Genom straffbestämmelsen påverkas även möj-ligheten att marknadsföra trimningschip. Detta ärviktigt att kunna säga i denna talarstol. Jag säger inte,som , att beredning pågår och att ärendenaredan har börjat bearbetas i . Det ärdärför jag vill gå upp och säga några ord, med tankepå rädslan för det jag vet ligger på regeringens bord.Det här föranleder en mängd farhågor från oppo-sitionen, och det finns många motionärer. Vi kanmärka att det finns ett flertal motioner, bl.a. från mo-derater, som har blivit behandlat i det här betänkan-det.Utredningens förslag är direkt teknikfientligt ochskulle lägga en utvecklingsfientlig hand över nyainnovationer eftersom det skulle stoppa den kreativi-tet som finns i de företag som utvecklar sådanahär motorchip.Det finns naturligtvis en mängd anledningar till attutveckling och försäljning av trimningschip ska varatillåtet - om än under ordnade former. Det finns allamöjligheter att ha ett certifieringssystem, som Axels-son också nämnde, för tillverkning av chip för attbevaka att de olika chipen håller den kvalitet som deutlovar och att avarter inte kommer ut på marknaden.Ett certifieringssystem kan också vara en möjlig-het när det gäller att klara försäkringsfrågor för for-don som kommer att avvika från fabrikens normer förmotorer. Det är viktigt för att det inte ska bli ett mo-nopol på den här marknaden. Många företag som arbetar intensivt inom det här området har tagitfram bra produkter, produkter som bl.a. möjliggör kan köra på bättre bränslen ur miljösynpunkt. Enminskad bränsleförbrukning är ett viktigt mål sommånga företag har som ledstjärna när de utvecklardessa chip. Detta måste uppmuntras genom de positi-va skrivningar betänkandet nu har fått.Det är glädjande att utskottet har kommit fram annan ståndpunkt än vad utredningen gjorde ochdärmed bejakar intentionerna i ett antal motioner.Utskottet säger i det här betänkandet att man är för ettfrämjande av teknikutveckling och förutsätter attregeringen vid sin beredning av Avgasrening 2000 tarhänsyn till detta. Det är bra.Fru talman! Från moderat sida känner vi oss nöjdamed detta ställningstagande i utskottet och har därförinte ansett att vi behöver reservera oss till förmån förde moderata motionerna. Intentionerna är ändå tillgo-dosedda.Den andra del som jag vill ta upp i det här betän-kandet, ställningstagandet, gäller fordonsvikter. Detär intressant och trevligt, fru talman, att få höra Ax-elsson i talarstolen prata sig varm om den tekni-kutveckling som har skett på fordonsområdet. Det varannat ljud i skällan . Det fanns ingen tanke på attse på dessa regler. finns det äntligen det. Efter atti ihärdigt ha drivit frågan om att körkorts-reglerna för att framföra fordon med släpkärra måsteses över kan jag nu konstatera att även majoriteteninsett detta.Vi har ett regelsystem runt användandet avfordon med tillkopplad släpkärra som inte överens-stämmer med dagens tekniska utveckling för fordon.Att det sedan är näst intill omöjligt för människorsom någon enstaka gång använder släpkärra att för-stås sig på reglerna är ytterligare ett skäl för att någotmåste göras.Att som ha ett regelsystem som gör att det imånga fall är förbjudet att använda en större ochsäkrare bil framför en mindre och svagare när mandrar en släpkärra finns det ingen acceptans för hos detsvenska folket. Det är därför glädjande att utskottet iår äntligen har insett att något måste göras. Tyvärrfanns inte den insikten när vi påpekadesamma missförhållanden. Man får vara glad för attinsikten till slut infinner sig även hos regeringspartieti den här frågan.Det hade givetvis kunnat anses vara en full fram-gång om vi hade fått ett tillkännagivande på den härpunkten. Men den erfarenhet vi har i trafikutskottetnär det gäller hur regeringen behandlar, eller snarareinte behandlar, tillkännagivanden, är att kanske inteens det hade givit ett snabbare resultat.Det är ändå ett steg på rätt väg när utskottet uttalaratt man förutsätter att tar initiativ till att seöver bestämmelserna om fordonsvikter. Och vi får havår tilltro till i denna fråga så här långtfortsättningsvis och hoppas att någonting positivthänder i frågan snarast.Fru talman! Med dessa förklaringar och de för-ändringar som vi fått i utskottets betänkande anser viatt vi inte behövde ha någon reservation, utan vi harnöjt oss med utskottets ställningstagande. Därmedkan också jag yrka bifall till förslaget i utskottetsbetänkande.Anf. 187 () re-plik:Fru talman! Jag förutsätter självklart att Jan-EvertRådhström på något sätt via sitt parti har remissbe-handlat utredningen 2000 så att man påså sätt har kunnat lägga fram alla de synpunkter an-gående chiptrimning som hargett oss här i kammaren. Det är ju på det sättet som vinormalt sett använder oss av vår möjlighet att påver-ka. På så sätt kommer dessa synpunkter också att tasmed i den fortsatta beredningen av ärendet.Anf. 188 ()replik:Fru talman! Jag har inte alla detaljer när det gällersjälva remissbehandlingen tidigare av den här bered-ningen. Men det är viktigt att jag står i den här talar-stolen och framför de moderata synpunkterna som viockså har fått en majoritet, ett enigt utskott, för ibetänkandet som kommer att påverka det fortsattaarbetet. Och det tycker jag är positivt. Men det börmarkeras från kammaren.Anf. 189 () re-plik:Fru talman! Jo, självklart. Det är också viktigt attvi ser till att vi följer upp dessa frågor på alla de olikasätt vi kan. Då ser man att det gäller att vara ihärdigoch vara med för att påverka så att utvecklingen gårframåt.När det sedan gäller fordonsvikterna är det gläd-jande att det är flera som tar åt sig äran av att vi harett enigt utskott. Jag tror att vi alla har haft personer ivåra partier som har jobbat med dessa frågor, och vikommer säkert att ha det också.Anf. 190 ()replik:Fru talman! Det är precis som , att det är viktigt att man ihärdigt jobbar medfrågorna. Och det är precis det som Moderata sam-lingspartiet har fått göra när det gäller fordonsvikter.Tyvärr har det dröjt för . Men vi är glada att vinu äntligen är eniga och att Socialdemokraterna harföljt oss i den här frågan. Så ni får gärna ta åt er ochkänna er glada över att det är ett enigt utskott. Vikommer även i andra frågor att fortsätta att driva påför att få er med så att vi får ett enigt utskott.Anf. 191 ():Fru talman! Det hände för sedan att engod vän till mig lånade en av kommunens etanoldriv-na bilar. Han är kommunanställd. På en raksträckautanför gjorde han en omkörning och märktedå att bilen hade något alldeles extra. Han var djuptimponerad över vilket krut det var i den etanoldrivnabilen.För att kunna köra på etanol, s.k. E 85, och fåmotorn att gå riktigt med väl kontrollerade emis-sionsvärden måste motorn vara konverterad ellerchiptrimmad för det bränslet, dvs. att man har anpas-sat funktioner som bränsleinsprutning, tändning, m.fl.till optimal funktion för just den motorn, oftast medlägre emissioner och utsläpp än originalmotorn.Fru talman! har statsministern invigt en heltny fabrik i för storskalig tillverkning avjust etanol för motordrift.Om vi ska få ett snabbt genomslag för etanoldriftav många bilar måste den befintliga bilparken kunnaanpassas för detta bränsle. Vanligtvis bryr sig intebiltillverkarna särskilt mycket om de redan levereradebilarna mer än avseende reservdelar. De satsar pånybilsproduktionen. Och om vi ska vänta på de nyabilmodellerna för både bensin- och etanoldrift kom-mer det att ta innan en betydande del avbilbeståndet är anpassat. Som exempel behöver manbara nämna att vi fortfarande har inemot 1,6 miljonerbilar utan katalysator trots att kravet på att nya bilarska ha katalysator infördes . Jagvill minnas att det var 1988.De flesta tror att chiptrimning handlar enbart omatt krama mesta möjliga effekt ur motorn utan hänsyntill hela fordonets konstruktion, utsläpp och garantierm.m. Chiptrimning innebär optimering av motornsfunktion under väl definierade förhållanden. Men,säger någon, då borde väl bilfabrikanterna kunnaleverera motsvarande chips eller trimsatser? Jo visst.Men, vi måste då komma ihåg att ett fordon sombilfabrikanten levererar ofta har ett slags genom-snittsutförande som kanske ska kunna köras på dåligabränslen under förhållanden som råder i Sibirienlikaväl som i eller på bränslen på hem-mamarknaden i Västeuropa.Fru talman! För att i någon mån lära mig vad denhär verksamheten handlar om har jag vid flera tillfäl-len besökt företaget i , somtroligen är störst i på chiptrimning. BSR haranlitat MTC, i , som ärSvensk och ackrediteratför fordonscertifiering i . Där har man testatsina chips i olika bilmärken och modeller och fått deegna testresultaten bekräftade och därmed den egnatestutrustningen verifierad.Man har visat att man har minst lika bra eller bätt-re utsläppsvärden än bilens ursprungsutrustning ger.Samtidigt har man ofta visat en lägre bränsleförbruk-ning och därmed lägre koldioxidutsläpp trots störremotorstyrka.BSR efterlyser certifiering så att seriösa företagfår chansen att utveckla och sälja chips för att byta tillalternativa bränslen på befintlig bilmarknad menockså för att kunna konkurrera med bilfabrikanternaom optimering.När jag skrev motion T439 handlade det för migom det grundläggande för oss som politiker. Vi skatillrättalägga förhållandena så att seriösa företag på enfri marknad kan konkurrera oavsett bransch och stor-lek. Ja så att t.o.m. små företag kan konkurrera medde stora bilfabrikanterna.Utredningen 2000, som vi nu diskuterar, ärnu under beredning till proposition. I den föreslås enhelt annan väg, en för mig och oss kristdemokraterhelt oacceptabel väg. Man vill genom att förbjudachiptrimning skapa ett slags monopolsituation förbilfabrikanterna och därmed tränga undan en konkur-rens som bevisligen skapar sysselsättning för ganskamånga och ger möjlighet till snabbare anpassning föralternativa bränslen.