prot · GP0932 · 2001-11-22 00:00:00 — En långsiktig plan förbevarandet av den biologiska mångfalden i och om-kring måste sättas högt på den politiskadagordningen. För att vi ska kunna bevara den biolo-giska mångfalden krävs ett aktivt och uthålligt jord-och skogsbruk i hela vårt land.Det finns ungefär 2 000 rödlistade växt- ochdjurarter i jordbrukslandskapet. Graden av fragmente-ring av landskapet har nått en kritisk nivå ur artbeva-randesynpunkt. Artrikedomen påverkas i hög grad avnedfall av svavel- och kväveföreningar.I dag är olika naturområden starkt hotade, storaområden av ovärderlig s.k. gammelskog står på spel.Hoten mot skogen är utsläpp av svavel och kvävefrån framför allt trafiken, industrin och jordbruketbåde i och i övriga . I skogen har viunika biotoper och ekosystem som utgör grunden förmånga arters överlevnad. Detta måste återspeglas iavverknings- och reproduktionsreglerna för att denbiologiska mångfalden ska kunna bevaras.Även om miljömålet förutsätter en hög grad avfrivilliga åtaganden från markägare behöver samhäl-let ökade möjligheter att uppmuntra markägarnasåtaganden, och i många fall kan behövas regler förskogsbrukets bedrivande. När det gäller åtgärdspro-gram för hotade arter anser vi att sådant kan utarbetasomgående och inte, som sägs i propositionen, först år2010. Frågorna om den biologiska mångfalden är såviktiga, menar vi, att de skulle ha tagits upp som ett16:e eget miljömål.Innanhavet med sitt unika ekosystemfortsätter att smutsas ned genom utsläpp och läckagefrån alla länder runt . Strömmingsfisket inorra kan nu tvingas att upphöra på grundav för höga dioxinhalter. Utsläppen kräver gemen-samma lösningar på framför allt EU-nivå. Den bästamiljöinsatsen för att stärka regionen kring Östersjönär att se till att våra grannländer blir medlemmar iEU. Östersjösamarbetet handlar för mycket omformer och för lite om verksamhet.Det lokala samarbetet mellan vänorter kan stärkas.Viktigt är att verkar för en lag om miljölotspå alla lastfartyg som trafikerar . För attminska utsläppen är införandet av sanktioner vidöverträdelse mot bestämmelserna en viktig åtgärd.Detta blir möjligt först när alla länder kring Östersjönhar mottagningshamnar för förorenat vatten, vilket deinte har i dag.Jag går vidare till frågan om gränsöverskridandemiljöpolitik. Socialliberalism är också internationa-lism. I miljöpolitiken och i vårt eget miljömedvetandekrävs solidaritet med människor i fattigare länder. Detidigt industrialiserade länderna har en tradition av attexploatera utvecklingsländernas resurser i form avmänniskor, råvaror och miljö. Vi måste sträva efter enmiljöutveckling som är hållbar ur ett globalt perspek-tiv. Vi måste vidareutveckla globala överenskommel-ser.Ett av de största hoten mot människan är utsläppfrån radioaktiva ämnen. Vi måste engagera oss i frå-gan om kärnsäkerheten, inte minst i Östeuropa.De senaste uppgifterna från kommunerantyder att avfallsmängderna åter ökar efter att under1990-talet ha minskat. Olika varianter av källsorte-ring och återvinningssystem måste nu kompletteras.Vi föreslår därför att regeringen inrättar kretslopps-försäkringar för att skapa nya incitament för att mins-ka andelen avfall.Kretsloppsförsäkringar kan användas främst förvaror som är registrerbara och som har ett högt värde,exempelvis bilar. En kretsloppsförsäkring tecknas avden enskilde producenten med ett försäkringsbolagsom tar ansvaret för att produkten återvinns enligtgällande lagar och regleringar. Den premie som för-säkringsbolaget kräver för detta kommer att åter-spegla bl.a. hur återvinningsbar produkten är. Varjeprodukt belastas med den verkliga kostnaden föråtervinningen. Därmed får också den enskilde produ-centen incitament för tillverkning med hög återvin-ningsgrad. Konkurrensen mellan försäkringsbolagleder till lägsta möjliga återvinningskostnader ochkonkurrensen mellan producenter till en ständig jaktpå miljöskadliga komponenter för att pressa kostna-der. Nya pantsystem bör också införas på varor somger den möjligheten. Pant på batterier bör snarastinföras.Klimatpolitiken kommer vi att få tillfälle att dis-kutera senare här i kammaren. Därför ska jag avtidsskäl för tillfället lämna den.Jag vill ändå nämna några ord om kemikaliean-vändningen. Det främsta hotet mot åkermarkernaslångsiktiga användbarhet för livsmedelsproduktion ärkadmiumtillförseln, som sker via luftnedfall. Ocksåanvändningen av kemiska bekämpningsmedel ärförknippad med risker. Metoden för att komma tillrätta med en hög och osäker kemikalieanvändning äratt försiktighetsprincipen följs, att principen om attförorenaren betalar tillämpas och att tillverkarensutredningsansvar för alla kemiska ämnen tillämpas.En av de största bristerna i miljöpolitiken ärfrånvaron av tydliga styrmedel. Vi menar att arbetetmed utarbetande av verktyg för att förverkliga miljö-politiken måste förbättras för att ord ska bli handling.Vi ska alltså ta ställning till ett betänkande somtill stor del är framåtsyftande men som har bister påde punkter som jag har tagit upp. Betänkandet, medde kompletteringar som jag föreslår, kommer att fåstor betydelse för framtiden. Men då krävs inte baraatt vi fattar beslutet utan också att uppföljningssys-temet verkligen fungerar, så att inte det här blir ettmåldokument som får ligga. Det är viktigt att viverkligen använder det, följer upp det och vidtaråtgärder där målen inte har nåtts.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag uppskattar en-gagemang i de här frågorna. Det låter väldigt fint närhan talar om solidaritet med de kommande generatio-nerna. Jag uppskattar engagemanget.Harald är väl den i den borgerliga oppo-sitionen som står oss närmast vad gäller miljöpoliti-ken och engagemanget för de här frågorna. Men jagmåste fråga om han talar för hela sitt parti. I närings-utskottets behandling av propositionen, i deras ytt-rande, ställer sig tillsammans med deövriga borgerliga partierna bakom förlaget om attsänka målet för avsättning av skog. inte samma sak i miljö- och jordbruksutskottetsenare. Så jag undrar om man kan ta engagemang på allvar. Talar han verkligen försitt parti? Är det de gröna socialliberalerna eller är detbetongliberalerna som bestämmer i ?Anf. 94 () re-plik:Fru talman! Den indelningen av oss socialliberalervar ny för mig. Jag menar att den här omfattningen påavsättningar finns med i olika motioner som vi harskrivit. Svaret är: Jag talar för oss socialliberaler här iriksdagen.Anf. 95 () replik:Fru talman! Det var skönt att höra. Det låter be-tryggande.Jag vill också passa på att ställa en annan fråga tillHarald . Han säger i en reservation om kli-matpolitiken att han vill gå längre än att skaminska utsläppen till 2010. Talar han även iden frågan för ? Är med på enambitionshöjning, utöver de , i densvenska klimatpolitiken?Anf. 96 () re-plik:Fru talman! Jag kan inte garantera att vi kommeratt ha en hundraprocentig uppslutning bakom detta.Jag talar nu för här i kammaren. Och ävenpå den punkten är det partilinjen.Anf. 97 ():Fru talman! Det ligger många års arbete bakom deförslag som vi nu diskuterar. Vi i är gla-da åt att äntligen får ta ställning till det här,så att arbetet med att nå de övergripande 15 mil-jökvalitetsmålen, som satte upp sedan, kan börja på riktigt. Vi ser den härpropositionen som ett startskott och ett av flera vikti-ga steg på vägen mot ett ekologiskt hållbart samhälle.Det har varit ett intressant och intensivt arbetemed många konstruktiva diskussioner med Vänster-partiet och Socialdemokraterna. Jag har upplevt attdet har funnits en uppriktig ambition att göra den härpropositionen så bra som möjligt. Även om vi harhaft olika uppfattningar om vad "så bra som möjligt"egentligen innebär i praktiken är vi i Miljöpartietnöjda med den här kompromissen och ser den som ettbra steg i rätt riktning.Att det har varit en lång politisk process kring för-slagen till nya miljömål kan ha både fördelar ochnackdelar. En fördel är naturligtvis att förslagen ärväl underbyggda. En nackdel kan, som jag ser det,vara att man går in så mycket i detaljer i de här för-handlingarna att man lätt glömmer varför den härprocessen startade från första början. Från Miljöparti-ets sida handlar det framför allt om oron över miljönstillstånd i världen och om insikten att måsteta sitt ansvar för att bidra till en förändring av dettillstånd som är i världen.Om man läser FN:s årliga befolkningsrapport,som just handlar om detta, kan man se att även FNanser att det här med ekologiska hänsyn och möjlig-heter till en befolkningsutveckling med välfärd ivärlden hänger väldigt nära samman. Man tar i denrapporten upp flera problem, varav jag tänkte nämnanågra här.Den biologiska mångfalden utarmas globalt.Regnskogarna skövlas snabbare än någonsin, därmedockså den biologiska mångfald som finns där. Det tillsammans med jorderosiongör att alltfler växtarter utrotas. Man tror att en fjär-dedel kan vara utrotad för alltid , alltsåinom en generation. Det är samma tidrymd som vi harför de här miljökvalitetsmålen.Världens vattenresurser är begränsade och hållerpå att förstöras. Man tror att ungefär hälften av jor-dens befolkning inte kommer att ha dagsbehovet avvatten tillfredsställt . Men kanske är det vikti-gaste av allt i ett svenskt perspektiv att man är med-veten om den orättvisa resursfördelningen mellannord och syd. Ett tydligt tecken på det, som tas upp iFN:s rapport, är att av världens befolkning, dvs.vi som lever i den rika delen av världen, står för 86 %av den privata konsumtionen. Och vår procentandelär ökande. Ett exempel är att den beräknade ökningenav energikonsumtionen i ärlika stor som dagens energikonsumtion i hela Afrikaoch tillsammans.Förutom att den resursfördelning som finns ärorättvis har vi en ohållbar förbrukning av naturresur-ser redan som det är. Faktum är att om alla levde somvi skulle problemen i världen vara mycket större. Närdet gäller naturresurser vill jag bara kort kommenteraGöte uppmaning tidigare här i talarstolenom att man ska äta biff och gynna miljön. Med allrespekt för ambitioner att bevara od-lingslandskapet vill jag säga att det, om man kom-menterar biffen ur ett naturresursperspektiv, inte blirlika positivt. Det går åt betydligt mer resurser för attproducera biff än för att producera vegetarisk mat. Enbalans häremellan är önskvärd. Jag skulle kanske idagsläget för del snarare säga: Ät mer gröntoch gynna miljön!De fakta som kommer fram i FN:s rapport tyckerjag tydligt visar på behovet av förändring, i världen istort och också i . För oss i ärglobala rättvisefrågor en stor del av grunden till vårtengagemang också i miljöfrågorna. Den begränsadetillgången på naturresurser - vi i den rika delen avvärlden har tagit oss rätten att förbruka dem långtöver resursernas förmåga att försörja oss långsiktigt -måste innebära att vi förändrar vårt beteende.Det är inte bara vi som påverkas av vad som hän-der i andra länder, utan andra länder påverkas ocksåav oss. Man kan titta på . Det finns exempelpå att utvecklingen är oroväckande på miljöområdet.Drygt 4 000 arter löper risk att försvinna enligt art-databanken, och de flesta finns i skogs- och jord-bruksmark. Vi har ungefär 22 000 förorenade områ-den, varav många läcker gift och riskerar att läckaännu mer gift . En fjärdedel av Sverigesvåtmarker har försvunnit , och i delarav finns kvar av de ur-sprungliga våtmarkerna. När det gäller skyddadeområden för skog visar vetenskapliga bedömningar,som presenteras av Miljövårdsberedningen, att det ärönskvärt att uppnå skyddade områden på med-dellång sikt. Vi är långt därifrån . Avfallsmängder-na ökar också i samhället.Vi har som ambition att ska vara ett före-gångsland på miljöområdet. Jag tror att den ambitio-nen delas av de flesta i den här församlingen. Ochdetta är en kombination av ett politiskt ansvar och ettansvar för de enskilda medborgarna.När det gäller de delmål som tas upp i förslagetskulle jag vilja påpeka att de budgetförstärkningarsom vi tillsammans med och Social-demokraterna har gjort på miljöområdet de senasteåren är en väldigt viktig grund för de här målsättning-arna. När vi har satt upp målen har utgångspunktennaturligtvis varit behovet av förändringar för att manska nå de långsiktiga miljökvalitetsmålen och ocksåpotentialen för sådana förändringar. Men det är ocksåviktigt att ha en budget som visar på att det här är entrovärdig politik för framtiden. Det har funnits vissaekonomiska begränsningar. Jag vill inte tänka på hurmålen hade sett ut utan de budgetförstärkningar somvi har gjort under den här mandatpe-rioden. Då hade de ekonomiska begränsningarna förmöjligheten att sätta upp ambitiösa mål på miljöom-rådet varit betydligt större.Det är också viktigt att tänka på att det inte bara ärstaten som har ansvar för att de här målen uppnås.Visserligen har satsningarna i statsbudgeten en storbetydelse, men också satsningar från företag, enskil-da, kommuner, länsstyrelser osv. har väldigt storbetydelse på området.När vi diskuterar ekonomi vill jag påpeka att vimåste ha kostnaderna för miljöförstöring i åtanke. Detär inte gratis att förstöra miljön. Miljömålskommitténhar beräknat att det här kostar långt över 20 miljarderom året. "Långt över" innebär troligtvis mer än dub-belt så mycket. Lägger man därtill nya händelser, somöversvämningar som kan tänkas bero på växthusef-fekten och de kostnaderna, kommer man upp i betyd-ligt högre summor.Jag tänkte ta upp några exempel på enskilda målsom vi i tycker inger hopp för framtiden.Ett av de målen gäller skyddet av skogsmark. Vitycker att det är mycket bra att man har ökat ambi-tionsnivån jämfört med förslagoch har satt nivån . Det är den am-bitionsnivå som förespråkades av Miljövårdsbered-ningen när man påtalade att av skogsmarkenbehöver ha ett skydd på meddellång sikt för att detska vara möjligt att bevara den biologiska mångfal-den i skogen.I är vår grundsyn när det gäller sko-gen att man måste ha både en stor areal skyddad markoch även ett hänsynsfullt brukande. Det hänsynsfullabrukandet ska naturligtvis gälla allt skogsbruk.Jag kan hålla med tidigare talare om att det ärviktigt att välja områden med omsorg när man avsät-ter de här skogsmark. Här tror jagatt det råder fullständig enighet hos regeringen och departier som har samarbetat om den här propositionen,så det är nog inget större problem. Målsättningen gerockså möjlighet att bevara skog av kulturmiljöskäloch för rekreation, och det tycker jag också är väldigtviktigt.En annan målsättning som vi tycker är väldigt po-sitiv är målsättningen för anläggning av våtmarker.Den har nämligen dubbel betydelse: Det är ett sätt attstärka den biologiska mångfalden, men också ett sättatt minska övergödningen av havet. Med den målsätt-ning som finns ger man en möjlighet att göra våt-marker som delvis är optimerade för biologisk mång-fald, delvis är optimerade för att minska övergöd-ningen.Vi tycker att det är bra att man har gjort vissakontroversiella ställningstaganden när det gäller pla-neringsmålet för god bebyggd miljö. Det pratadetidigare om här, och jag håller heltmed om hans bedömning att detta planeringsmål ärväldigt viktigt. Det handlar bl.a. om att man uttalar ska göra planer för att stärka kollektivtrafikenoch minska behovet av bilåkande.Det finns också en målsättning om att uttaget avfisk ska anpassas till de biologiska förutsättningarnasenast . Det är ett mycket viktigt mål, särskiltmed tanke på den situation som råder för fisken i bl.a.Östersjön i dag.Vi ser också väldigt positivt på att man har tagitfram ett mål om skyddade miljöer. Fem om-råden ska vara skyddade och ännu fler tillår 2010. Det här är nödvändigt för att stärka den bio-logiska mångfalden i haven.Jag tänkte också lite grann kommentera det härmed odlingslandskapet. Vi är naturligtvis fullt med-vetna om att det finns ett behov av jordbrukare för attvi ska kunna ha ett levande odlingslandskap. Men detär också viktigt att tänka på att om man ska ha ettlevande odlingslandskap med en bibehållen biologiskmångfald så är ett ekologiskt lantbruk att föredra,utan kemiska bekämpningsmedel och utan konstgöd-sel. Så länge man använder kemiska bekämpnings-medel och konstgödsel i den utsträckning som mangör på många håll i det konventionella lantbruket tarman snarare död på den biologiska mångfalden. Vivill att det ska ges mer resurser så att man kan gå övertill ett ekologiskt lantbruk och att de EU-stöd som gesska utformas på det sättet.Det finns vissa mål som inte är tillräckliga för attnå de långsiktiga miljökvalitetsmålen. JonasRingqvist tog upp målet om ingen övergödning, ochdet instämmer jag i. Dessutom gäller det delar avmålet om frisk luft. Här beror det framför allt på att viinte hade möjlighet att i detta sammanhang kommaöverens om de åtgärder som behövdes för att kunnaha en högre ambitionsnivå. Det gäller bl.a. miljösty-rande vägavgifter. Det har hänt en del nytt på det härområdet i den senaste budgeten som innebär att mankanske kan nå längre ändå när det gäller frisk luft,och det tycker vi är väldigt positivt. Vi har drivit påhårt för detta i budgetförhandlingarna. Det gällerexempelvis möjligheten att fasa in fler miljöbilargenom att sänka förmånsbeskattningen. Det gällerockså strategin för alternativa drivmedel. Vi tycker attdet här är väldigt bra.Ett annat mål som vi tycker är otillräckligt är bul-lermålet, som återfinns under målet om god bebyggdmiljö. Här krävs det stora åtgärder kommunalt för ska kunna nå en högre ambitionsnivå än den somfinns med i propositionen. Vi i kommeratt jobba på nivå för att man ska vidtaåtgärder så att man kan nå en högre ambitionsnivå ifråga om bullermålet.Dessutom finns vissa hinder på vägen för att manska kunna vidta de åtgärder som skulle behövas. Ettsådant hinder, som vi ser det, är EU. Vi vill att dehinder som finns i EU ska avskaffas, och det jobbarvi för både inom och utom EU. I det här specifikafallet vill jag nämna miljögarantin - behovet av attstärka miljögarantin och också behovet av att Sverigeprövar miljögarantin så att man får se hur långt denegentligen kan räcka. Här har vi en reservation till-sammans med Vänsterpartiet.Miljöpartiets generella bedömning av den härpropositionen är att om målen nås är det ett bra stegpå vägen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Detkrävs stora åtgärder. Vi är beredda att vidta de åtgär-derna. Det är vi beredda till av hänsyn till den globalaresursfördelningen och situationen för miljön både iSverige och globalt sett.En annan viktig sak för , när vi harbedömt om de här målen är tillräckligt bra, är möjlig-heten att skapa förutsättningar för teknikutveckling.Vi anser att de här målen skapar förutsättningar förteknikutveckling. De visar tydligt på en inriktning påpolitiken som är tillräckligt långtgående för att manska kunna få fart på teknikutvecklingen inom områ-den där det inte finns den teknik vi behöver. Detskapar också förutsättningar för de företag som i dagjobbar med teknikutveckling på miljöområdet. Dennateknikutveckling är nödvändig för att vi ska kunnabehålla en hög levnadsstandard och få enpositiv utveckling i världen.Det är nu arbetet med att nå miljömålen börjar.Staten har ett visst ansvar, men även kommuner,företag och enskilda har ett stort ansvar för att dessamål över huvud taget ska kunna nås. De strategiersom presenteras i propositionen visar de viktigastepolitiska styrmedlen för de områden som man hardelat in dessa styrmedel i. Det är bra. Det är bra också vågar visa på vissa kontroversiella åtgär-der som behövs på exempelvis trafikområdet.Men det är också lite frustrerande. Det är mångautredningar som är tillsatta och ytterligare utredningarsom ska tillsättas. Det är svårt att se exakt vad dettakommer att leda till. Vi i har drivit på föratt man ska få dessa ambitionsnivåer på målsättning-arna. Vi kommer även att driva på för att de merkonkreta åtgärder som endast antyds i propositionenockså ska vidtas.Därmed vill jag yrka bifall till utskottets förslagutom vad gäller punkt 10, där jag vill yrka bifall tillreservation 5 om EU:s miljögaranti.Anf. 98 () replik:Fru talman! Vad jag förstår har starktmedverkat till att höja ambitionsnivån vad gällerytterligare avsättning av skogsmark. Detta innebär isig att ungefär 2 000 mellansvenska och sydsvenskagårdar i praktiken blir utan brukningsbar skogsmark.Det försämrar utkomstmöjligheterna för de männi-skor som bor, verkar och lever på de här gårdarna.Men i samma andetag, fru talman, har Miljöpartietmedverkat till att sänka förslagvad gäller sanering av de ca 22 000 förorenade områ-den vi har i . Hur kommer det sig, , attni kan medverka till att vi inte gör det vi rimligenskulle ha kunnat göra, t.ex. genom att använda depengar som ni nu måste använda för att avsätta ytter-ligare skogsmark?Anf. 99 () re-plik:Fru talman! Det finns pengar avsatta i statsbud-geten för förorenade områden. Den nivån på resurserär anpassad till hur mycket resurser man inom organi-sationen bedömer sig ha möjlighet att förbruka underde närmaste åren. Därmed har vi inte ansett att det harbehövts mer resurser än vad som har tillsatts på detområdet.När det gäller skyddet av skogsmark låter det påEskil som om staten ska gå in och konfis-kera marken från de personer som äger den. Såfungerar det naturligtvis inte. Det handlar om avtalmed de markägare som finns. Det handlar om eko-nomiska ersättningar för vilka vi har pengar avsatta istatsbudgeten. Det handlar också om att vi har enpositiv syn på de frivilliga avsättningar som i dagsker i stor utsträckning inom skogsbruket och som vitror kommer att kunna bidra väsentligt till att vi kannå det här målet.Anf. 100 () replik:Fru talman! är det ju så att ytterligare pengarbrukar bidra till ökad aktivitet. Rimligen borde detvara så att ytterligare pengar till saneringen av mil-jöskadade markområden hade inneburit att ytterligaresaneringar hade blivit möjliga. Men blir det inteså, eftersom ni väljer att ianspråkta den tillgängligapengen till att avsätta ytterligare skogsmark i ställetför att rädda och möjliggöra t.ex. exploatering av nuförorenade områden.Anf. 101 ()replik:Fru talman! Vi har ökat anslagen både till sats-ningar på förorenade områden och till avsättningar avnaturreservat. Vi har gjort bådadera, och jag ser ingenanledning till kritik på det området.När det gäller ambitionsnivån för de förorenadeområdena vill jag att man ska observera att den am-bitionsnivå som finns gäller till 2005, medankommitténs ambitionsnivå avser tiden till . Detär därför mycket svårt att göra jämförelser mellan detvå ambitionsnivåerna. Dessutom gäller nuvarandeambitionsnivå endast de områden somstaten anser sig ha ansvar för att sanera. Det skerockså mycket på grund av att det ställs krav på att desom har förorenat områdena ska vidta saneringsåtgär-der själva.Anf. 102 () re-plik:Fru talman! talade ganskamycket om frågor som har med den biologiska mång-falden att göra, och det tycker jag är bra. Man kaninte tala för mycket om detta.I propositionen uppges att ett 16:e miljökvalitets-mål, om biologisk mångfald, kan komma att inrättas.Det har inte gjorts något definitivt ställningstagande.Jag vill fråga : Varför ställer sigMiljöpartiet inte bakom vårt yrkande att det redan nuska inrättas ett 16:e miljökvalitetsmål? Jag ställerfrågan mot bakgrund av vad nysssade om vikten av just det målområdet.Anf. 103 ()replik:Fru talman! Jag kan nog utan att mina samarbets-kamrater blir onda på mig säga att det är vi i Miljö-partiet som har drivit på väldigt hårt för att man skafå in texten om ett 16:e miljökvalitetsmål om biolo-gisk mångfald. Vi har också drivit den frågan i och tidigare i motioner i riksdagen.Vi stöder alltså i princip ambitionatt ett sådant miljökvalitetsmål ska inrättas, men vi ärnöjda med den skrivning som finns i propositionen,där det framhålls att man ska ta fram underlagsmate-rial från för att inrätta ett sådantmål.Vi förutsätter att ett sådant mål så småningomockså kommer att fastställas av , och det ärväldigt viktigt eftersom det finns så många frågorsom rör biologisk mångfald och som går tvärs över deolika naturtyper som tas upp i de miljökvalitetsmålsom finns i dag.Anf. 104 () re-plik:Fru talman!