prot · GO09110 · 2001-05-14 00:00:00 — Mankan läsa statistik på olika sätt.Jag har läst ministerns skrivna svar väldigt nog-grant. Jag har läst det . Jag har lagt detifrån mig och kommit tillbaka till det och försökt attse vad som står där. Jag tycker faktiskt att svaretandas lite uppgivenhet. Det står:"På lång sikt är jag och mina medarbetare på Nä-ringsdepartementet övertygade om att arbetet ledertill en attitydförändring inom såväl Regeringskanslietsom myndigheter och att det gagnar små företag. "Javisst behövs det en attitydförändring. Men ärministerns formulering ett uttryck för att den övrigaregeringen inte förstår och inte delar syn på företagande? Är det ett erkännande avatt det är i som den värsta broms-klossen finns för ett bättre företagarklimat? I så fall ärdet mycket synd. I hela samhället lever det tyvärrkvar en föråldrad syn på företagande, och så är dettydligen även i Regeringskansliet.Min undran är: När ska det bli lika accepterat atttjäna pengar genom ett framgångsrikt företagandesom att vinna pengar på ? Det måste varadet som vi tillsammans strävar mot. Men som minis-tern framställer det tycks det vara stora problem iRegeringskansliet.Jag återkommer till benchmarking-rapporten. Attandelen kvinnliga företagare är så lågt beror till stordel på att det inte är möjligt att starta företag inom debranscher där kvinnor dominerar, dvs. i kommuneroch landsting, inom skolan, vården, omsorgen ochbarnomsorgen. Det har socialdemokraterna alltid varitemot. Men här finns en mycket stor grupp kompe-tenta kvinnor vilkas möjligheter faktiskt bromsas avden politik som regeringen har fört. Här be-hövs det en vändning. Jag vill fråga, och jag hoppasatt jag får ett svar: Är beredd attarbeta för detta?När det gäller arvs- och generationsskiftesbeskatt-ningen är det mycket viktigt att vi kan komma tillrätta med den katastrofala utformning som den har . Vi kristdemokrater anser att man direkt bordekunna införa en regel som skyddar det arbetandekapitalet från beskattning. Annars finns det risk föratt företaget urholkas. Det kanske inte klarar sig överägarskiftet. Resultatet blir då färre företag och flerarbetslösa.Är skyddet av det arbetande kapitalet någontingsom kan utlova för att lugna företa-garna åtminstone på den här punkten?Anf. 34 Näringsminister ():Herr talman! När det gäller frågan om att skapafler företag finns det inte någon tanke - i alla fall intei min värld - på att det ska ske genom en privatise-ring av den offentliga sektorn. Det är viktigt att slåvakt om offentliga sektorns tjänsteproduktion. Det ärnu dags att återupprätta den offentliga sektorns bety-delse för vår välfärd och för att vi ska få en bra tjäns-teproduktion i form av utbildning, sjukvård etc. Detär viktigt för mig.Om en ökad privatisering är målet för att skapanya företag och för att öka antalet kvinnor som driverföretag delar jag inte den uppfattningen, och det villjag slå fast här.Sedan kan man alltid vara öppen för privata alter-nativ, men det kan inte vara en motor för att vi ska fåfler företag. Motorn för den typen av tjänsteproduk-tion är att medborgarna får en lika behandling, obero-ende av var de bor, oberoende av de är högavlönadeeller lågavlönade, fattiga eller rika samt att de får enbra skola och bra sjukvård. Det är det viktigaste förmig.Det kvinnliga företagandet har faktiskt ökat underde under den socialdemokratiska rege-ringen. Självfallet behövs det mycket mer, men detgår åt rätt håll.Frågan om 3:12-reglerna utreds . Jag delar upp-fattningen att det finns mycket som behöver göras,inte minst när det gäller generationsskiften, och det ärockså en fråga som denna utredning har prioriteratoch ser över, och vi får avvakta vad den kommer medför förslag.Anf. 35 ():Herr talman! Men, , det kan välinte vara så katastrofalt och skadligt att öppna denoffentliga sektorn för privat verksamhet och för attkvinnor ska kunna starta t.ex. ett kollektivt äldreom-sorgsboende. Det är fortfarande det kommunala ochlandstingskommunala ansvaret att se till - som mi-nistern nämnde - att alla blir lika behandlade och fårlika bra service.1997 lovade att antalet företagskulle uppgå till 100 000. Vi har inte nått dit. Som jagnämnde i min inledning minskar antalet personer somdriver företag. Det är en politik som är förödande förSverige. Vad vi behöver är fler företag som vågar ochkan växa. Det är då som man skapar tillväxt, får fler iarbete och får bättre råd att värna om välfärden. Detär enda sättet för att få en bättre skola, bättre vård ochbättre omsorg.Innerst inne kan kanske hållamed om det, men i realiteten verkar det inte som attregeringen har förstått detta med tanke på den politiksom förs. Medan gräset gror dör kon. Vi måste fårfart på tillväxten, . Och hur ska viåstadkomma detta? Det behövs kraftfullare tag än vadministern har redovisat i sitt interpellationssvar. Vadär det som vi ska göra? Vad är det som är viktigt,enligt ministerns synsätt?Anf. 36 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill återkomma till den offentligasektorns tjänsteproduktion. Jag är övertygad om att ärdet någonting som ska återupprättas och stimuleras såär det de offentliganställdas roll, alla dessa tusentalskvinnors händer som bär upp mycket av vår välfärd.De är våra välfärdsarbetare, och de ska återupprättas ibetydelsen av att vi måste se deras stora värde. Det ärdet viktigaste.Jag tror inte på något allmänt resonemang om attbara vi privatiserar så får alla det bättre. Där skiljer vioss dramatiskt i våra uppfattningar när det gäller attskapa en bra tjänsteproduktion och en bra väl-färdsproduktion. Med detta har jag inte sagt att maninte ska vara öppen för alternativ, men det kan aldrigvara något huvudspår och aldrig vara någonting föratt stimulera företagen i det här landet. Det tror jaginte på.Sedan konstaterar jag att hade rätt.Det har tillkommit ca 30 000-35 000 nya företag perår , och det blir sammanlagt ca 100 000företag. Han räknade inte så tokigt där heller. Det hargått ganska bra, och vi ska göra mer på detta område.Avslutningsvis är det de makroekonomiska frå-gorna som är avgörande för tillväxten. Låg ränta harvi i fortfarande, liksom låg inflation. Det ärdet som är avgörande och att vi också ökar sysselsätt-ningen. Vi har mer än halverat arbetslösheten. Vi fårgå tillbaks guldålder för att kunna redo-visa samma sysselsättningsökning som har skett desenaste åren. Det är ett bra mått på tillväxten. Ochsjälvklart, om vi tittar på ökningen av bruttonational-produkten, dvs. summan av vår ökade tjänsteproduk-tion och varuproduktion, ser vi att den också jämförtmed i många andra länder har varit utomordentligtbra de senaste åren.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:439 om Mä-larbananAnf. 37 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser vidta för tågtrafiken på Mälar-banan.Frågan är ställd mot bakgrund av att jag i en in-terpellationsdebatt angåendetågtrafiken på lovade att diskutera medSJ vilka åtgärder, framför allt beträffande vagnför-sörjningen, som var lämpliga att vidta för att förbättratrafiksituationen längs banan. Jag har sedan dessträffat SJ:s vd och ordförande för att diskutera frågan.Låt mig först understryka att den stora tillström-ningen av resenärer till tågtrafiken har överträffat alla prognoser. SJ konstateradeefter att man haft de största resandevolymer-na . Det är givetvis mycket glädjande atttågresandet utvecklats så framgångsrikt. Tyvärr hardenna resandetillväxt fört med sig att tågen som finnsi landet helt enkelt inte räcker till. Inte heller utom-lands har det varit möjligt att få tag på några "lediga"tåg.I mina diskussioner med SJ har jag framhållit attbolaget måste arbeta intensivt för att hitta lösningarför att snabbt förbättra trafiken på . kom SJ överens med vagnbolaget att hyra in 16 nya regionaltåg från dem. Tågenkommer att sättas i trafik i takt med att de levererasfrån tillverkaren . Till juni2002 räknar SJ med att ha fått de tio första tågen.Enligt SJ kommer tågen, som har en maxhastighet på200 kilometer , huvudsakligen att sättas inpå sträckan . Restiden beräknasbli lite över 50 minuter.Jag kan konstatera att SJ, genom den hyreslösningsom presenterats ovan, på ett positivt sätt har med-verkat till att underlätta resandeti och bättre svara upp mot resenärernaskrav och förväntningar. När det gäller vagntillgångenpå lite är jag övertygad om att SJ genomsin stora beställning av 43 nya snabbtågsäkrat en rejält ökad kapacitet fr.o.m. år 2004.Vad beträffar frågan om spårbrist, som också tasupp i interpellationen, kan jag meddela följande.Regeringen har tillsatt en kommitté som till regering-en ska lämna förslag till förbättringar av transportsi-tuationen i och för transport-möjligheterna mellan och övriga , övriga landet samt internationellt. Behovet avökning av spårkapaciteten kommer alltså att behand-las inom ramen för denna kommitté.För att öka spårkapaciteten genom centrala Stock-holm har regeringen också upp-dragit åt att skyndsamt planera för flerspår.Anf. 38 ():Herr talman! Det är inte första gången som Mä-larbanan diskuteras här i kammaren. Det är heller inteförsta gången som vi tar del av vad resenärerna påMälarbanan anser om den skötsel och den servicesom de får som resenärer på Mälarbanan.Vi kan konstatera att det i den beskrivning somges finns en samstämmighet och en entydighet när detgäller kritiken mot det sätt på vilket hela den härverksamheten bedrivs. Det är vagnbrist, det är förse-ningar och det är spårbrist. Ansvaret bär Banverketoch . Ytterst faller det under Nä-ringsdepartementet och näringsministerns fögderi.Det kanske är på sin plats att också tacka för sva-ret, eftersom det framgår av svaret att näringsminis-tern har levt upp till det löfte som han gav i den förrainterpellationsdebatten , då han lovade att taen diskussion med SJ om situationen. Vi kan utifrånsvaret konstatera att han har talat med både SJ:s vdoch ordförande. Men mycket mer har inte hänt mer änatt man har utlovat att åtgärder ska vidtas och lös-ningar på sikt.Nu är situationen den att Styrelsen förMälarbanans intressenter AB, , överväger attstämma staten för avtalsbrott, och som man säger:Enligt avtalet skulle både spår och snabbtåg redanvara i gång.Jag kan förstå näringsministerns dilemma i hanskontakter med bl.a. SJ. Men jag tycker ändå att mansom ägarrepresentant måste ställa krav och vara tyd-lig om SJ inte lever upp till dessa krav.När det gäller vagnbristen har vi tidigare fått för-klaringen att det inte fanns vagnar någonstans i Euro-pa t.o.m. När man sedan förde diskussioner medAdtranz, ja då hittade man genast en lösning. Detvisar, menar jag, på att SJ inte har fört en planeringutifrån de faktiska förhållandena utan har ägnat sig åtatt värna företagets intresse framför avtalet och rese-närerna.Vi kunde i den förra interpellationsdebatten höraatt av persontransporterna sker med bil. Här harvi någonting som överträffar t.o.m. prognoserna. Detär ett faktum som dessutom har varit känt i tre årungefär, och först nu kommer det här initiativet som ioch för sig är glädjande men som kommer väldigtsent.Anf. 39 Näringsminister ():Herr talman! Jag hade inte förväntat mig någotberöm. Jag hade inte förväntat mig att jag skulle haansetts fullföljt det som den förra interpellationsde-batten ledde till.Efter de kontakter som jag har haft med SJ, utanatt ha utövat något ministerstyre - det är bäst att till-lägga det - har jag fört en diskussion med SJ som harobserverat problemet och tidigarelagt vagnbeställ-ningen så att man kommer att ha vagnar 2002. I annatfall hade man haft dem . Man har träffatett hyresavtal för att kunna förbättra situationen, så att2002 - det är inte långt dit - kommer man, enligt vadman säger, att klara av den här vagnskapaciteten.Bakgrunden till detta är helt enkelt, och det får erkän-nas, att tågtrafiken har ökat mycket snabbare än vadman hade tänkt sig och trott.Jag har inte mycket mer att tillägga i denna debatt.Jag har vidtagit de åtgärder som förväntades av mig.Jag har fört en diskussion med SJ, som i sin tur hargjort om sina planer och hyrt vagnar. Därmed kanman komma till rätta med vagnbristen . Jagkan också försäkra att SJ har gått ut och försökt hyravagnar över hela världen, men man har då lyckats pådetta sätt. Jag tycker inte att det är dåligt.Sedan har vi en hel del uppdrag när det gäller denhär frågan. Vi har vidtagit en hel del åtgärder när detgäller rikstrafiken, så att vi inte ska hamna i den härsituationen en gång till. Därmed tror jag att den härfrågan kommer att lösas utomordentligt bra. Jag ärledsen över att det inte har kunnat lösas snabbare,men det här var den möjlighet som fanns. Och på dethela taget var det inte dåligt.Anf. 40 ():Fru talman! Jag måste kanske ge näringsministernett litet erkännande, vilket jag också tyckte att jaggjorde i mitt inledande inlägg, för att han tagit dessakontakter. Det är bra. Ställer man i utsikt ett sådantlöfte har man också att leva upp till det.Det här är som sagt inte första gången detta är up-pe. hotar MIAB att stämma staten för avtalsbrott.Förra gången det begav sig - det har nämligen inträf-fat tidigare - ledde det till att regeringen avsatte för för-bättring av dubbelspår runt . I och med densatsningen medgav staten i praktiken att man genomförseningen i sin del av avtalet brutit mot sagda avtal.Den situationen bör vi inte hamna i igen.Jag förstår ju näringsministerns problem, nämli-gen att bli anklagad för ministerstyre. Det var minis-terns eget uttryck. Jag menar inte att man ska ta SJ iörat bokstavligt, men bildligt finns det faktiskt möj-ligheter för ministern att göra det.Jag undrar också över något som redovisas i in-terpellationssvaret. Det står: "Regeringen har tillsatten kommitté som till regeringen ska lämna förslag tillförbättringar av transportsituationen i Stockholmsre-gionen och för transportmöjligheterna mellan Stock-holm och övriga , övriga landet samt in-ternationellt. Behovet av ökning av spårkapacitetenkommer alltså att behandlas inom ramen för dennakommitté." Riskerar vi nu en ytterligare förlängningunder den tid som kommittén utreder vad som rimli-gen redan borde vara utrett eftersom det föreligger ettavtal beträffande ? Vilka direktiv harkommittén? På vilken tidshorisont kan vi se en lös-ning som är hållbar och till glädje och fromma för deresenärer som betalar fullt pris men som inte får detsom priset ska svara mot?I den förra interpellationsdebatten sade närings-ministern att vi nu måste återupprätta den offentligasektorns anseende. För min del anser jag Statensjärnvägar vara en del av denna offentliga sektor. Dåförutsätter det att man klarar av att leverera enligt deavtal som upprättas och i enlighet med vad man utlo-var till de resenärer som dels betalar biljettpriset, delsfinansierar SJ:s verksamhet med de skattepengar somregering och riksdag sedan fördelar.Anf. 41 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig bara kort säga att inga skatte-pengar går till SJ. SJ finansierar sig självt . Där-emot går det till , men inte till SJ. Det ärdet ena jag vill ha sagt.Det andra är att de åtgärder som förväntades harföranlett en diskussion mellan departementet, migoch SJ. SJ har efter en diskussion vidtagit vissa åtgär-der för att förbättra denna situation.När det sedan gäller harju den föranletts av att det parti som interpellantentillhör och andra partier inte har varit riktigt överensom hur det ska se ut här i . Det har pågåttmånga diskussioner , och därförtillsatte jag den här utredningen som är parlamenta-risk. Det är också viktigt att de politiker som finnsoch jobbar här i har ett avgörande infly-tande.Som jag sade när det gällde tredje spåret och ge-tingmidjan har ett uppdrag att tillse attspårkapaciteten ökas. Det kommer man att återkom-ma till.Anf. 42 ():Fru talman! Jag ska ta fasta på vad näringsminis-tern avslutade sitt inlägg med. Det kommer jag attåterkomma till. Jag tycker att det finns alla skäl attfölja den här frågan. Menar vi allvar med att denspårbundna trafiken ska få större betydelse handlardet ju om att leva upp till förväntningar som trafik-bolag och andra ställer ut, utifrån de avtal som upp-rättas. Är vi nu i en situation där den ena avtalspartenhotar att stämma vill jag påstå attdet är väldigt bekymmersamt. Det ser rent ut sagtmycket illa ut att den situationen över huvud tagetuppstår, särskilt med tanke på att den har varit aktuelltidigare.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:450 omkostnader för datakommunikationAnf. 43 Näringsminister ():Fru talman! har frågat statsrå-det vilka åtgärder hon är beredd att vidtamed anledning av att kostnaderna för datakommuni-kation varierar kraftigt beroende på var i landet kun-den befinner sig. Eftersom jag bl.a. har ansvar förfrågor om IT-infrastruktur och för samordning avfrågor om användning av informationsteknik harinterpellationen lämnats över till mig.Riksdagen har i samband med den s.k. IT-propositionen (1999/2000:86) tagit ställning till vilketansvar staten bör ha när det gäller IT-infrastruktur.Av propositionen framgick att utbyggnad av IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet i förstahand ska ske i marknadens regi men att staten har ettövergripande ansvar att se till att sådan IT-infrastruktur finns tillgänglig i hela landet. Åtgärderför att underlätta bredbandsutbyggnad i glest bebygg-da områden har därför vidtagits. Stöd lämnas tillkommuner och skattereduktion till abonnenter förbredbandsanslutning. Åtgärderna innebär att investe-ringskostnaden för kommuner och enskilda blir lägre.Åtgärderna innebär dessutom, tillsammans med upp-draget till att bygga ett öppet stom-nät till landets kommunhuvudorter, att förutsättning-arna för konkurrens ökar. Sammanfattningsvis är minbedömning att dessa åtgärder kommer att kommakunden till godo i form av lägre priser och bättretjänster även i , som nämnersom exempel. Det är dock för tidigt att redan nu senågra resultat, men jag kommer att följa utvecklingennoga.Vad gäller förslagen från utred-ning har remissbehandlingen just avslutats, och enförordning håller nu på att utformas. Vissa remissin-stanser har i likhet med framförtatt kraven på medfinansiering bör sänkas,en synpunkt som jag tar på stort allvar.Ytterligare en åtgärd har vidtagits för att förbättrakonkurrensen i accessnätet genom den EG-förordningsom trädde i kraft /01. Förordning-en innebär att Telias accessnät kan nyttjas av andraoperatörer. Regeringen har utsett Post- och telestyrel-sen till tillsynsmyndighet för dessa frågor i Sverige.Kristina anser att kostnaden ska varaneutral oavsett var i landet tekniken används. Det ärinte möjligt att nå helt avståndsoberoende priser utanhöga subventioner eller prisregleringar som ocksåskulle innebära stora kostnader i ett land som Sverigemed låg befolkningstäthet och långa avstånd.Enligt min bedömning kommer de åtgärder somriksdag och regering vidtagit för att underlätta bred-bandsutbyggnaden i gles- och landsbygd att bidra tillatt utjämna priserna i landet. Det är dock för tidigt attredan nu dra några slutsatser av hur de olika stödenkommer att nyttjas. Jag kommer att följa utvecklingennoga för att se att åtgärderna får avsedd verkan.Skulle det senare visa sig att så inte blir fallet får enförnyad analys göras.Sammanfattningsvis fortsätter regeringens arbetemed att stimulera IT-infrastrukturutbyggnaden ochkonkurrensen. Därmed kan vi närma oss visionen ombredband för alla till ett rimligt pris.Anf. 44 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, som jag tyckerkändes positivt i många delar.Som jag tog upp i interpellationen satte vi i Norr-landslänen, speciellt i inlandet, stor tilltro till att denhär tekniken skulle göra oss avståndsoberoende. Vitrodde att vi skulle komma ifrån de hinder som av-stånden utgör för oss, att vi är långtfrån marknaden, med den här nya tekniken. Men viupplever inte att det har blivit riktigt så. Det kännssom om detta instrument, som skulle ha blivit så bra,ibland spelar lite falskt. Det fungerar inte riktigt somvi hade hoppats.Jag tycker att det är ett positivt svar i många avse-enden, men jag är skeptisk till motiveringen till varfördet inte är möjligt att nå helt avståndsoberoende pri-ser.Motiveringen är att det skulle innebära stora kost-nader i ett land som med låg befolkningstät-het och långa avstånd. Det är ju det som är självakärnan i detta. Det är just den låga befolkningstäthe-ten och de långa avstånden som alltid är våra problemi inland. Det var det vi trodde att den härtekniken skulle göra ointressant.När det gäller kostnaden för användaren hade vihoppats att det här skulle vara avståndsoberoende ochinte som andra kommunikationer dyrare ju längreman åker. För oss kan det t.o.m. vara dyrt fast manåker en kort sträcka. Det kan vara dyrare att flygafrån till än från till New York.Jag hoppas att vi inte får samma utveckling här.Enligt interpellationssvaret skulle regeringensuppdrag till att bygga stomnät tilllandets alla huvudkommuner medföra sänkta avgifter.Jag måste erkänna min brist på kunskap och be att fåen förklaring till på vilket sätt det gör att det blirbilligare i t.ex. Pajala.Anf. 45 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att kom-munerna har tyckt att man får betala för stor del själ-va. Jag menar att vi bör se till att man inte behöverbetala så stor del. Medfinansieringskravet är för stort.Jag kommer därför att föreslå regeringen att mansänker medfinansieringskravet. Det är det ena jag villsäga.Det andra jag vill säga är att när det gäller Svens-ka Kraftnät handlar det om att de bygger ut en kabeltill varje kommun. Om man kopplar ihop kommuner-na innebär det att konkurrensen ökar. Det finns ju ettalternativ. Det är inte bara . Det är inte baraBanverket, och alla privata bolag, utan härfinns en öppen svart kabel som fler kan använda.Därmed ökar man konkurrensen.Ett bra exempel är avregleringen av telefonimark-naden. Vi har försökt reglera, vi har haft långa dis-kussioner om rikssamtal och lokalsamtal. har viinga rikssamtal. Det är bara lokalsamtal. Det spelaringen roll om man ringer från till ellerfrån till , som det bara är fem milmellan, det är samma taxa. Det är själva tankegodset.Men jag instämmer i fråga:Kommer vi verkligen att få samma kostnad? Men vi får avvakta lite grann. Mycket av dehär stödformerna är inte klara . Vi har inte skrivitklart förordningen . När det är klart och verksam-heten satt i gång får vi titta närmare på detta.Sedan vill jag konstatera att marknaden inte harsamma kraft som den hade när togställning till IT-infrastrukturpropositionen. Men detinnebär ju inte att det direkt drabbar glesbygden. Detdrabbar storstadsområdena, där inte lika många an-sluter sig som man tänkt. Man har inte samma efter-frågan på tjänster osv. Därav följer att kostnadernaökar för de här bolagen. Men det är mer ett storstads-fenomen. Det är inte kopplat till de 8 miljarder somstaten skjuter till för att tillse att man förenklar möj-ligheterna att bygga ut detta i glesbygden.Anf. 46 ():Fru talman! Jag hoppas att det blir som närings-ministern säger, att ökad konkurrens kommer attpressa priserna även hos oss i glesbygden. Annarsupplever vi ofta att vi inte är så intressanta för deaktörer som konkurrerar på marknaden. Men jag ärglad åt att näringsministern verkligen tydligt säger attmålet är att nå samma kostnader. Jag nöjer mig meddet , så får vi väl utvärdera det framöver. Jag utgårfrån att vi kommer att nå det målet.Näringsministern tog upp att kommunerna harproblem att klara medfinansieringen. Jag nämnde litegrann i interpellationen att det är ett jättestort pro-blem. Det olyckliga är att de här kommunerna, somså oerhört väl behöver förbättra sitt näringsliv, i dagslåss med näbbar och klor för att klara sina basalauppgifter. ska de också vara tvungna attsubventionera företagen. Det håller inte.Jag tyckte att näringsministern sade att han kom-mer att lägga fram förslag till regeringen om att sänkamedfinansieringskravet. Kan jag ta det som ett löfte?Anf. 47 Näringsminister ():Fru talman! Jag kommer att göra det. Jag kommeratt lägga fram ett förslag om att minska medfinansie-ringen för kommunerna.Anf. 48 ():Fru talman!