prot · GO0955 · 2001-01-24 00:00:00 — Jag tycker att ska respekteraden. Han ska också respektera att jag anser att deargument som han framför inte är hållbara exakt somjag respekterar att han framför argument eller anseratt mina argument inte är hållbara.Till syvende och sist handlar det om något så en-kelt och konkret som att , mina ochalla andras barn ska slippa utsättas för denna kvinno-förnedrande reklam som är pornografisk. Sedan vetjag att det finns gränsdragningsproblem, precis påsamma sätt som när det gäller förhandsgranskning avvideo eller vad som helst. Det finns det inom all lag-stiftning, . 44 () replik:Fru talman! Jag tycker att respekten är lite dåligfrån sida när han argumenterar på dethär sättet både mot och mot mig och gören stämpling mot som helhet och säger attriksdagen skulle strunta i de här frågorna.Konstitutionsutskottet har i sitt betänkande utom-ordentligt klart och tydligt markerat en ståndpunktsamtidigt som utskottet också säger att lagstiftninginte är den lämpligaste vägen att gå i den här fråganeftersom den är så komplicerad. Detta är ett bra utta-lande. Det är bra för dem som på ett allvarligt sätt villbekämpa den kommersiella spekulationen i mänskligförnedring att ha detta uttalande av KU i ryggen.Jag förmenar inte rätten att ha den härreservationen eller rätten att yrka bifall till den. Jagförmenar er inte heller rätten att tycka att den är bra,för det är klart att ni gör det. Ni hade väl inte reserve-rat er om ni inte hade tyckt att det var en bra sak. Jagsäger att det är en förenklad lösning. Det är inte alltidså enkelt att man kan trycka på knappen och tro åstadkommer något. är den långa vägenmed ideologiskt övertygelsearbete, som kanske är detsvåraste och det mindre spektakulära, den hållbaraoch långsiktigt riktiga vägen att gå.Anf. 45 () replik:Fru talman! Jag vill först påminna konstitutionsut-skottet om den oro som Biografbyrån visar för detalltmer sexualiserade våldet i vanlig spelfilm. Den ärstor, och den har vi inte alls talat om här . I denvanliga spelfilmen normaliserar man sexuellt våld,och det är alltså ungdomar mellan somser mest av den spelfilmen.Jag vill också påminna och Social-demokraterna om att all lagstiftning handlar omgränssättning. Vad som är kränkande reklam medkvinnor och män torde inte heller vara något problematt definiera om man verkligen vill det. Vi klarar det iandra frågor. Det är inte vi här i kammaren som skaavgöra det, utan det ska de som har utbildning för det.Det går i andra frågor. Även anspelningspornografigår att definiera. Om de kan det i , ska vi välkunna det i Sverige.Till sist vill jag och påstå att hela denhär massiva mediala verkligheten som barn i daglever i ökar klyftan mellan flickor och pojkar. Denundergräver jämställdhetssträvanden och ger felaktigabilder av vad som krävs av en människa för levatillsammans med andra människor i ett socialt tryggtsamhälle.Anf. 46 () replik:Fru talman! Jag vet inte om det här egentligen varen replik på det jag har sagt. Men jag tycker att KU:syttranden på de här punkterna är väl avvägda i varjeavseende.Barnpornografiutredningen har tittat på frågan omanspelningspornografi. Jag tror att utredningens slut-satser är väl avvägda och genomtänkta. Allt detta ärsvårt.Sedan finns det vämjeliga företeelser som mötervåra barn, och det ska vi försöka skydda dem mot.Men går det inte att få bort den verklighetsom faktiskt finns. Det är viktigt att vi har förhands-granskning av film, men vi ska vara utomordentligtklara och pregnanta när vi yrkar på en lagstiftningsom kan betyda inskränkningar i yttrandefriheten. Detär det jag säger. Detta är komplicerat och måste be-handlas med stor varsamhet. Det är inte så enkelt kan lösa ett svårt problem genom att trycka påknapp för en reservation i riksdagen.Här försöker man framställa sig själva som de en-da som står för något och de andra partierna somfiendens agenter. Jag tycker att det sättet att föradiskussionen är avslöjande och tråkigt. Det är inteägnat att föra den här frågan framåt.Anf. 47 () replik:Fru talman! Anledningen till att jag begärde replikpå var att man i tog uppde som vill bekämpa mänsklig förnedring och att detär någonting positivt att göra det på gator och torg.Men de som verkligen vill bekämpa mänsklig för-nedring har ju inte fått något redskap alls av konstitu-tionsutskottet till gagn för sitt arbete. De ska stå kvarpå gator och torg.Under tiden ökar våldet i vanlig spelfilm, i an-spelningspornografin, i sexualiseringen av reklam.Det ökar . Vi från lyssnar gärnapå konkreta förslag till åtgärder från andra partier.Men inga andra förslag har kommit annat än att manska fortsätta med opinionsbildning.Vi menar att opinionen är på vår sida, att opinio-nen förväntar sig att ska göra någonting föratt stoppa den alltmer accelererande utvecklingen.Anf. 48 () replik:Fru talman! Det är bra att människor inte bara pågator och torg utan i tidningar och även i riksdagensplenisal för en ideologisk debatt. Den är nödvändig,och den ska föras brett.Riksdagen, och grundlagenger dessa människor ett instrument. Man tar klart,distinkt, definitivt och entydigt ställning för yttrande-friheten, rätten att föra fram sina åsikter och kämpaför sina åsikter. Det är ett utomordentligt starkt värdei detta.Därför är det också så viktigt att vi är försiktigaoch noggranna när vi ska genomföra saker som kaninskränka i detta, så att vi inte gör någonting somskadar det vi vill värna.Anf. 49 ():Fru talman! När det här betänkandet skrevs i de-cember månad hänvisade man på s. 17 till två sittandeutredningar. Den ena kallades , den andra Mediegrundlagsutred-ningen. De förutsattes komma med betänkanden elleri varje fall förslag senast den 31 december.I dag, , vet vi vad åtminstone denena utredningen anser i frågan om offentlighet ochsekretess. Man överlämnade ett delbetänkande förraveckan.Därför tycker jag att det är viktigt att det här be-tänkandet kompletteras i protokollet med de förslagsom denna kommitté har lagt fram, som möjliggör förmedborgarna i att på ett bättre, effektivareoch snabbare sätt komma över de offentliga hand-lingarna. Vi föreslår i utredningen, som jag själv hardeltagit i, att man använder sig av Internet, den elek-troniska världens teknik, för att möjliggöra överföringav offentlig handling.Jag tycker att det är ett stort steg att riks-dag under detta år har att ta ställning till möjligheter-na för medborgare att öka kommunikationenoch kontrollen och insynen av den offentliga makten.Jag hoppas också att riksdag kommer attfölja kommitténs förslag på den punkten.När det gäller , somhar sitt sista sammanträde , vet vi ganska väl attdet finns en bred, förankrad majoritet för uppfattning-en att man ska föreslå regering och riksdag att kom-ma tillbaka med förslag om en möjlighet att få tryck-frihetsskydd - skydd av tryckfrihetsförordningen -för att etablera sig som tidningsutgivare på nätet -. Det är den största etable-ringsfrihetsreform, , som vi över huvudtaget har varit inne på att föreslå sedan yttrandefri-hetsgrundlagen antogs i denna kammare.Det här är inte oviktiga ting för etableringsfrihets-diskussionen. Det var därför jag begärde ordet. Jaglyssnade med stort intresse på replikskiftet mellan BoKönberg, , . om etableringsfrihetens gränser och möjligheter.Att kunna etablera en egen tidning med skydd avtryckfrihetsförordningen på nätet eller en egen hem-sida med ansvarig utgivare och publicistansvar skullevara ett stort steg för många nya aktörer inom medi-erna - för enskilda medborgare, grupper av medbor-gare, föreningar, politiska partier och andra som villdelta som publicister utan att behöva satsa så mycketkapital som det krävs för att etablera en tidning, enradiostation eller en TV-station.Etableringsfriheten har dock alltid gränser. Vemska sätta de gränserna, ? Naturligtvis skade demokratiskt valda ombuden i denna kammarebestämma var gränsen för etableringsfriheten ska gå.Det finns inga andra legitima gränsdragare än Sveri-ges valda ombud. Det kommer vi att kunna klara. Jaglovar också m.fl., inteminst, att naturligt-vis ska förgås av ett rejält samråd politiker och folk-valda emellan.Anf. 50 BO ():Fru talman! Jag tyckte att det var intressant att hö-ra berätta om vad som är på gång iMediegrundlagsutredningen, som tydligen samman-träder just . Det han beskriver tycks handla om attvidga etableringsfriheten, att öka möjligheterna förmänniskor att komma till tals. Man ska, om jag för-stod det rätt, bl.a. använda tryckfrihetsförordningentill detta. Mycket intressant, tycker jag.Däremot hade jag kanske lite svårt att förstå över-gången till del 2 i anförandet. Det handlade, såvitt jagförstod, nästan om ett försvar för de tankegångar somhar varit uppe i , somvi har diskuterat . De innebär ju avser att på något vis inskränka etableringsfri-heten.Jag har hänvisat till text - jag tror attjag den här gången ska ta och läsa upp några rader -om det förslag som har varit på gång. Det visar hurenkelt det kommer att vara när statliga myndigheter igoda tider, men också i onda tider, kanske kommeratt ha det här vapnet till hands:Koncentration ska kunna förbjudas om den ska-par, förstärker eller förändrar kontrollen över en do-minerande ställning som väsentligen hämmar eller ärägnad att hämma förekomsten eller utvecklingen aven effektiv konkurrens i fråga om en sådan verksam-het som har särskild betydelse vid opinionsbildning -dagspress, radio och TV - eller en ställning som inne-fattar ett väsentligt inflytande inom flera sådana verk-samheter.Fru talman! Det behövs inte speciellt mycket his-toriskt intresse för eller studier av samtidshistoria ochdet dåliga århundrade som vi har lämnat för attinse vad den typen av lagstiftning skulle kunna åstad-komma, även om några av de som förespråkar denhar de allra bästa intentioner.Anf. 51 ():Fru talman! tar upp de svårighetersom ligger i alla former av begränsningar av medie-makt. Det är minerad mark, det är svårbedömt ochmåste föregås av noggrann prövning.Men jag tror inte ens att den mest extreme liberal,med något slags övertygelse inför i varje fall mig,skulle kunna påstå att det inte finns svårigheter medden andra änden av parametern, nämligen att starkamedieaktörer köper upp varandra och monopoliserareller oligopoliserar sig på en allt snävare marknad.Där finns det också en stor risk för att mångfald om-vandlas till enfald, dvs. att det bara blir några få star-ka röster kvar.Vi behöver någon typ av begränsning av hur långtkoncentrationen kan få gå. Ta det land i världen somhar den starkaste lagstiftningen på detta område,förenta stater, med mycket noggranna vill-korsprövningar av hur långt koncentrationen får gå.Varför har den lokala privata radion i köpts upppå marknad efter marknad, och varför har den ameri-kanska senaten satt en gräns för uppköpens längd ochräckvidd? Jo, därför att man inte vill ha en alltförlångt gången koncentration. Det är en ganska själv-klar företeelse att man i varje nationellt parlamentprövar gränsen för koncentrationen. Jag tror att ävenBo Könberg inser detta.Anf. 52 BO () replik:Fru talman! På några punkter är förstås KenthHögström och jag överens. Det är lätt att instämma iatt det finns problem med en ohämmad koncentrationeller monopolisering på medieområdet. Den diskus-sion som jag har försökt föra gäller att de medelsom har pekats ut har en hög grad av inbyggd farlig-het och att de inte verkar stå i någon som helst rimligproportion till det som man kan förväntas uppnå.När jag läste upp den text som är aktuell fram tilldess att någon kommer på en bättre medgav KenthHögström att det finns svårigheter. Vi har tillsam-mans med lämnat in en reservation tillbetänkandet, och jag har uppfattat att kristdemokra-terna känner vissa sympatier för delar av om ocksåinte för hela reservationen. Vi har där pekat på att vitror att medel som etableringsfrihet, ny teknik m.m.är bättre och mindre farliga för det som vi vill uppnå.Jag undrar om inte det som sadenär han inledde sitt anförande, nämligen när hanavslöjade vad som var på gång i en av de statligautredningarna, visar vad ny teknik kan åstadkommaför att öka möjligheterna för olika röster att göra sighörda. Kanske har han själv inte tänkt på det som dennya tekniken här kan innebära.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jo, det var precis det som var min ut-gångspunkt. Jag inser till fullo vad den nya teknikenkan innebära för en ökad mångfald, för ett ökat spri-dande av åsikter, för ett vidgat meningsutbyte och fören förbättrad transparens i den offentliga makten. Detär inte minst viktigt nu när är ordförandelandi EU och vi ska visa vad den svenska offentlighets-principen betyder.Det var alltså min utgångspunkt. Jag hoppas attjag rätt inser kraften i den enorma IT-utveckling somvi i har genomgått under de senaste tre åren.Medborgare efter medborgare, speciellt i den yngregenerationen, lär sig att informationstekniken germöjligheter på ett helt annat sätt. Jag inser det, ochdet var därför som jag menade att detta om någotkommer att öka etableringsfriheten, pluralismen,demokratin, genomlysligheten och debatten.Men vad gäller de tryckta och de eterburna medi-erna finns det alltid en risk för en alltför långt gångenkoncentration av makt över ordet. Eftersom vi intevill ha en alltför långt gången offentlig makt över dettryckta och det talade ordet, vill vi naturligtvis inteheller ha en alltför långt gången privat makt. Jag troratt och jag är helt överens om att det därfinns en svårighet i bedömningen, en gränsdragnings-problematik som måste hanteras i denna kammare.Nu ska vi inte föregripa regeringens förslag på dethär området. Jag har inte sett propositionen, och jagtror inte heller att har gjort det. Jag vetbara att vi är överens om att det här finns en svårig-het. Men vi är också överens om att vi icke kan låtakoncentrationen växa så att det uppstår monopol,varken över det tryckta ordet eller över det talade. Detmåste vi bejaka, och jag vet att med sinliberala bakgrund kommer att delta i denna strävan.Anf. 54 () replik:Fru talman! avser attslutjustera sitt betänkande . Det finnsenligt tryckfrihetsförordningen något som heter med-delarfrihet, men jag vill till protokollet få noterat attKenth begick ett etikettsbrott när han nyssinför kammaren avslöjade innehållet i en utredningsom ännu inte officiellt har presenterats.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag sade att jag inte har avslöjat nå-gonting, eftersom Offentlighets- och sekretesskom-mittén lade fram sitt betänkande . Jagsade att man på sannolik grund kan förvänta sig attden utredning som sammanträder kommer attlämna utrymme för en helt annan etableringsfrihet förde webb-baserade tidningarna. Jag måste därför sägaatt kritik inte är berättigad. Offent-lighets- och sekretesskommittén har redan publiceratsitt betänkande och överlämnat det till regeringen.Det föreligger som tryckt skrift, och det är utgångs-punkten för debatten om den nya medieteknikensmöjligheter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )5 § Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU10Granskning av statsrådens tjänsteutövning och rege-ringsärendenas handläggning (skr. 1999/2000:75).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 13 §. )6 § och telefon i allmän för-valtningsdomstol, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU5Videokonferens och telefon i allmän förvaltnings-domstol, m.m. (prop. 1999/2000:142).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 13 §. )7 § Ekonomisk brottslighetFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU6Ekonomisk brottslighet (skr. 2000/01:25).Anf. 56 ():Fru talman! Vi kristdemokrater har några reserva-tioner vid det här betänkandet, och jag yrkar bifall tillreservation 1 under punkt 3. Jag står förstås ocksåbakom de andra, men för tids vinnande inskränker vioss till detta yrkande.Detta avsnitt handlar om ekonomisk brottslighet,och jag ska göra några randanmärkningar kring detta.Jag ska inledningsvis göra några allmänna reflexio-ner.I regeringens skrivelse om den ekonomiskabrottsligheten och i lägesrapporten går man lite grannin på utvecklingen av den här typen av brottslighet.Man noterar att statistiken rent av indikerar enminskning men att det säkerligen finns stora mörker-tal. Ovissheten omkring det här fenomenet i vårtsamhälle är stor.Detta kan man hålla med om. Det ligger i sakensnatur när det gäller svartverksamhet som bedrivs i detfördolda att man inte vet mycket om den. Jag trordock att vi som arbetar praktiskt med de här frågornainte har någon som helst känsla av att den här typenav brottslighet minskar, snarare tvärtom. Fortfarandeär det så att rättsväsendet inte hänger riktigt med isvängarna.Jag noterar att man här anför att i stort sett allupptäckt av sådan här brottslighet är hänförlig tillanmälan från skattemyndigheter och konkursförvalta-re. Jag tycker att det är ett bekymmer att vi i Sverigeär så hänvisade till anmälningar. Jag skulle gärna seatt eller till denna knutnaandra aktörer på egen hand aktiverade sig för attuppdaga oegentligheter och inte bara väntar på att detska komma in anmälningar. En större aktivitet ute påfältet skulle vara önskvärd.Jag tycker rent allmänt att regeringen lämnar enbra redovisning. Jag tror att utvecklingen i det storahela är på väg åt rätt håll. Regeringen ser mycketallvarligt på denna brottslighet, men jag vill lägga inen liten varning för att det möjligen finns en benä-genhet att fånga in enklare skatte- och bokförings-brott men inte riktigt kommer åt de stora och kvalifi-cerade härvorna, även om några sådana ändå är före-mål för domstolsprövning. Jag tror att det finns enrisk för att man fångar in alltför enkla företeelser. Jagvill bara göra det allmänna påpekandet.Jag ska inte gå in så mycket mer påEkobrottsmyndighetens bekymmer med att komma igång. Verksamheten har ändå i någon mening blivitsjösatt, och vi får ge myndigheten en chans.Sedan till reservationerna. Det är bra skrivningarfrån utskottet i det stora hela. Det är en egendomlig-het att inte har tillgång tillkriminalunderrättelseregistret. Det är helt bisarrt omman tänker sig att man skapar en spetskompetens föratt beivra den allvarligaste brottsligheten och densedan inte automatiskt skulle ha tillgång till ett av deviktigaste verktygen för sin verksamhet. Det är intebra. Jag tror inte heller att utskottet tycker det. Rege-ringen får inte koppla ihop det med annan lagstiftningkring sekretess. Det är så besvärligt. Jag ser för migatt det kommer att ta . Man skulle kunna tadetta för sig. Det är en självklarhet att myndighetenska ha tillgång till registret.Man måste kunna jobba operativt från Regerings-kansliet och ta fram vissa enkla, raka saker och köraigenom dem i stället för att bunta ihop saker och tingså att det tar åratal innan det blir någon real ändring.Det är viktigt att detta blir gjort på en gång.Reservation 2 handlar om effektivare miljöbrotts-bekämpning. Det kan kanske irritera attvi har synpunkter på det. Vi har fått en särskildorganisation för att hantera miljöbrott. Bekymret äratt rättsväsendet möjligen inte mäktar med alltförmånga specialorganisationer. Redan Ekobrottsmyn-digheten är lite av en provokation. Det har varit enhel del problem med att sjösätta idén. Det kan jag ioch för sig ha förståelse för. Om man nu börjar mednågot liknande även inom andra områden kan det blibekymmer.Nu finns en ansamling av anmälningar. Det lär idagsläget finnas 2 570 misstankeanmälningar sominte är hanterade. Antalet bara ökar och ökar. I sakhänder lite. Det är bekymmersamt, tycker vi ochsäkert också alla andra. Vi har menat attmiljöbrottsbekämpning skulle ligga inom ramen förEkobrottsmyndigheten. Då hade man fångat in speci-aliteten i det kvalificerade sammanhang där den hörhemma. Som det nu är blir det ett mischmasch, var-ken det ena eller det andra. Vi har ännu inte släppttanken att det skulle ligga inom Ekobrottsmyndighe-ten.Avslutningsvis vill jag ta upp frågan om inrättan-de av en europeisk åklagarmyndighet. Vi har motio-nerat om det och reserverat oss till förmån för det.Utskottet har på ett övertygande sätt skrivit att detinte är lätt att sjösätta. Man får se det som en visionom det ideala tillståndet i , när de olika rätts-systemen gjuts samman och det börjar fungera. Atttro att man kan plocka ut en åklagarfunktion ochhärja i olika länder där man ska ändra rättsregler ärfullkomligt orealistiskt.Detta är en vision, en utopi. Vi får respektera densom sådan. Den är inte särskilt realistiskt förankrad.Utskottet har argumenterat väl för det.Anf. 57 ():Fru talman! får vi en läges-rapport till om den ekonomiska brottslig-heten. Då redovisas de åtgärder som vidtagits sedanföregående lägesrapport och vad som planeras för dennärmaste framtiden.Hur stor den faktiska ekonomiska brottslighetenär och om den ökar eller minskar vet man inte riktigt,eftersom forskning och djupstudier hitintills integjorts. Att få fram den bilden är en av målsättningar-na för 2001.En enkätundersökning gjord av SCB visar att fyraav fem svenskar anser att ekobrottsligheten är ganskaeller mycket omfattande. Fem av tio hade under detsenaste året kommit i kontakt med människor somsagt att de arbetat svart eller utnyttjat svart arbets-kraft.Ekobrottsmyndigheten gör bedömningen att denekonomiska brottsligheten inom myndighetens må-lområde omfattar per åroch att skatte- och avgiftsfusket står för avdetta belopp. Mörkertalet varierar mellan olika typerav ekonomisk brottslighet men bedöms vara störstvad avser den svarta sektorn. Momsfusket, svart ar-bete och oredovisade inkomster är områden som avEkobrottsmyndigheten bedöms särskilt allvarliga i ettframtidsperspektiv.Nå, hur ska då detta åtgärdas för att förbättra situ-ationen? Bl.a. måste, som i all verksamhet som gällerbrott, det brottsförebyggande arbetet utvecklas ochintensifieras. Man samlar de erfarenheter som vunnitspå området och ger BRÅ tillsammans medEkobrottsmyndigheten i uppdrag att utarbeta en mo-dell för ett kommande nationellt brottsförebyggandeprogram mot ekonomisk brottslighet.Ett sådant brottsförebyggande program mot eko-nomisk brottslighet kräver en kartläggning av varbristerna inom lagstiftnings- och kontrollsystemen ärsom störst. Avsikten är att uppdraget ska ges nu ibörjan av detta år och att det när det är färdigt skaföreläggas för godkännande.Ekobrottsmyndigheten, som har funnits , har successivt byggt upp sin verksamhet. Allaavdelningar inom myndigheten hanterar nu särskiltkvalificerade ärenden. Man bedriver arbetet i åkla-garledda arbetsgrupper där det ingår poliser, ekono-mer och personer med särskild kompetens på IT-området. Myndigheten har kontinuerliga kontaktermed konkursförvaltare för att effektivisera utred-ningsverksamheten. Man har också fördjupat samar-betet med , Finanspolisen, skatte-och kronofogdemyndigheter samt utländska myndig-heter för att bättre komma åt gränsöverskridandeskattebrott, den s.k. karusellhandeln. Tack vare dennasamverkan har lagföringsandelen ökat betydligt.Ekobrottsmyndigheten fick 1998 i uppdrag attbygga upp ett informations- och uppföljningssystem.Målsättningen var att man fr.o.m. kan börja upp-byggnaden av en statistikdatabas som ger en verklig-hetsriktig bild av ekobrottsligheten och dess bekämp-ning. I ett första skede avses främst en erfarenhetsin-formation från den operativa verksamheten samtutdrag ur domar i ekobrottsmål och myndighetensegna analyser.De rapporter och analyser som Ekobrottsmyndig-heten ska framställa kommer att tillhandahållas direkttill olika intressenter men också i åklagar- och po-lisväsendets interna informationsnät.Kristdemokraterna har i en reservation pekat påatt inte har tillgång till depolisiära spaningsregistren i sin verksamhet.Ekobrottsmyndigheten har också i sitt remissyttrandeöver förslag pekat på behöver ha tillgång till samma verktyg sompolisen. talade om det också.