prot · GO0977 · 2001-03-09 00:00:00 — En översyn görs även när det gälleranslutningsavgifterna till kraftnätet för mindre elpro-ducenter och kommer att presenteras , enligtplanen.Sist, men inte minst, kommer den efterlängtadehandlingsplanen för utbyggnaden av vindkraften attpresenteras. Vindkraften kommer i kombination medvattenkraften och förbättrad överföringskapacitet attha en stor betydelse för den svenska energiförsörj-ningen i framtiden.Det höga oljepriset ochdet gångna året i kombination med låga elpriser, somi sig är en följd av avregleringen, har lett till attmånga har valt att övergå från olja till el för att värmasina bostäder. Detta har naturligtvis ökat behovet avbåde effekt och energi, särskilt kalla dagar.Vi anser att förändringar behöver göras vad gällerbidragsmöjligheterna för konvertering från el tilluppvärmning med fjärrvärme eller egna värmekällor ihuset i syfte att minska effektuttaget. Till en lägrekostnad bör även delkonvertering blibidragsberättigat.Anf. 7 ():Herr talman! Vi fortsätter att regera! Så sade Gö-ran glatt på valnatten 1998. Vi kan inse, såhär efteråt, att detta glada utrophar medfört ett mycket högt pris för och förmiljön. De energipolitiska riktlinjer som antogs iriksdagen 1997, som i allt väsentligt bygger på 1980års folkomröstning, har skadat som industri-och miljönation.Särskilt allvarligt var beslutet att genomföra denförtida avvecklingen av kärnkraften. Det innebär enkapitalförstöring som saknar motstycke och somkommer att medföra välfärdsförluster . Miljönskadas och det blir svårare att bekämpa arbetslöshe-ten. Resultatet ser vi delvis . Hela samhälletsenergiförsörjning hotas vid stark kyla eller vid avbrotti någon del av nätet.Samtidigt innebär högkonjunkturen att elförbruk-ningen faktiskt har ökat. Sammantaget under förraåret ökade elanvändningen netto jämförtmed året innan, tvärtemot regeringens förhoppningar.I dag lägger en av programgrupperfram ett förslag om ett nytt natur- och miljöprogram.Där slår man fast att en rationell energipolitik främjasbäst genom en fri energiproduktion. Staten ska natur-ligtvis ställa krav beträffande hälsa, säkerhet, miljöoch kontrollera att kraven uppfylls samt främja forsk-ning och utveckling. Staten ska inte förbjuda någonspecifik teknik för energiproduktion om den uppfyllermiljö- och säkerhetskraven.Den politiska styrningen av energiproduktionenmåste förändras. Valet av energiproduktion ska inteträffas genom politiska beslut, utan konsumentstyr-ning och marknadsekonomi ska råda inom de ramarsom miljökraven sätter. Det innebär att alla typer avproduktionsanläggningar för energi ska tillåtas, förut-satt att de uppfyller generella krav på hälsa, miljö ochsäkerhet. Så långt det nya förslaget, som jag tycker ärmycket bra.Herr talman! Lagen om kärnkraftens avvecklingmåste upphävas. Vi anser att växthusgasernas miljö-och klimatpåverkan är särskilt oroande i det här fallet.Regeringen bör därför tillsätta en miljökon-sekvensutredning som bl.a. redovisar vad ett ökatberoende av el från t.ex. dansk olja och kolkraftegentligen minns vi alla var mycketkall. Den här dagen sattes det också rekord i elkon-sumtion i med . Vaddetta innebär i ökade utsläpp är ganska lätt att ta redapå. Genom att produktionskapaciteten i 1nu inte finns tillgänglig längre, utan måste ersättasmed reservkraft i form av oljebränning och import avbl.a. kolproducerad el, fick vi ett ökat utsläpp och ennedsmutsning i enligt följande:Koldioxiden ökade med ungefär perdag. Svaveldioxiden ökade med per dag ochkväveoxiderna också med per dag. Är dettarimligt?Det verkar som om svensk energipolitik à la BjörnRosengren för att över huvud taget fungera är bero-ende av ständigt milda vintrar och ständig lågkon-junktur, herr talman.Statliga roll är för övrigt väldigt in-tressant. Bolaget svarar för av elpro-duktionen i och är naturligtvis framträdandenär det gäller långsiktiga utvecklings- och investe-ringsplaner för svensk energi. Samma Vattenfallköpte det tidigare östtyskabolaget med en produktionskapacitet på 60terawattimmar producerad av tysk brunkol - brunkoli stället för ren och säker svensk kärnkraft.Det förvånande är att detta beslut tydligen är bådekänt och väl förankrat inom regeringen. Detta be-kräftade själva näringsministern i en interpellations-debatt här i . Möjligtvis är det inteså förvånande när det gäller regeringen, men egentli-gen desto märkligare när det gäller t.ex. Miljöpartietsoch stöd till att denna politik genom-förs.Herr talman! Folkomröstningen om kärnkraften iSverige genomfördes , dvs. har avse-värda tekniska framsteg gjorts inom många områden,t.ex. har man vunniten ökad insikt om vilka energikällor som leder tillmiljöeffekter, t.ex. koldioxid.Till detta kommer att både väljargruppen ochriksdagens sammansättning har förändrats sedanfolkomröstningen genomfördes. De väljare som hartillkommit sedan folkomröstningen , drygt tvåmiljoner väljare, har inte fått uttala sig i kärnkrafts-frågan. Jag är, herr talman, en av dem.Kärnkraftstekniken har också varit föremål för ensnabb utveckling, inte minst inom säkerhetsområdet. Idiskussionen inför folkomröstningen fanns det helleringa reservationer för att nya tekniska innovationerkan förändra såväl säkerhets- som miljöaspekter avkärnkraftsanvändningen. Ett beslut grundat på 1980års tekniska utvecklingsnivå skulle alltså gälla fram-deles, kanske . Det är orimligt att da-gens, men också morgondagens, energipolitik skastyras utifrån en folkomröstning och deförhållanden som då var kända. Nej, utformningen avenergipolitiken måste självfallet påverkas av nyaomständigheter som har tillkommit sedan vi hadefolkomröstning, t.ex. energipolitikens globala karak-tär.Herr talman! "Vi fortsätter att regera!" Så sadeGöran glatt på valnatten 1998. Vi kan nuinse, efteråt, att detta glada utrophar haft ett mycket högt pris för och för mil-jön.Anf. 8 ():Herr talman! Det har hörts många märkliga saker idebatten, i synnerhet från MikaelOdenberg. Jag ska försöka att i mitt andra inläggbemöta en del av dessa saker. Ska jag bemöta dem idet här inlägget hinner jag ingenting annat. En sakkan jag inte låta bli att bemöta , nämligen begrep-pet marknad.Moderaterna ropar alltid på marknad och mark-nadsekonomi. När vi nu har fått en begränsad mark-nad för el, skriker de i högan sky när det inte fungerarsom de vill. Men snälla moderater, vad beror det påatt det inte fungerar som vi vill? Det handlar ju om attvi inte har fått till de rätta spelreglerna . Det är därvi måste lägga vår kraft. Vi måste se till att vi fårsådana spelregler för marknaden att marknadensfunktion blir till nytta för samhället och människorna.Det måste vara det som är syftet med politiken, dvs.att den ska vara till nytta för samhället och männi-skorna. Marknadsekonomi - javisst! Men den måsteha rätt spelregler så att vi uppnår syftet med politiken.Regeringen för inte en politik för omställning avenergisystemet utan en politik som i bästa fall kanleda till stängning av två kärnkraftsreaktorer. Denstrategi som föreslår är i stället att viinleder hela avvecklingen. Vår strategi innebär ettaktivt utnyttjande av marknadsekonomiska styrmedelför huvuddelen av kärnkraftsavvecklingen utifrånuppfattningen att alla energislag ska betala sina fullakostnader, naturligtvis inklusive miljökostnader. Detborde vara självklart även för ett gammalt parti varsideologi bygger på traditionell marknadsekonomi.Vi vill att kärnkraftselen kompenseras med mins-kad elanvändning genom konvertering från elupp-värmning, genom effektivisering och hushållning ochgenom utbyggnad av ny elproduktion med förnybaraenergislag. Vi anser att den svenska atomansvarig-hetslagstiftningen ska revideras med inriktning motatt kärnkraftsproducenterna ska betala sina egna risk-kostnader och ta ett fullt skadeståndsansvar i händelseav en reaktorolycka. Det är orimligt att de som in-vesterar i solvärme, vindkraft eller biobränsen skabekosta sina egna försäkringar, medan ägare av kärn-kraftverk ska undantas från den skyldigheten. Det ärvi skattebetalare som ska stå för fiolerna om någon-ting händer. Är det det som är marknadsekonomi,moderater?Vi ser goda utvecklingsmöjligheter för hushåll-ning, effektivisering, biobränslen, stor- och småskaligvindkraft och för modern solvärme och solcellstek-nik. Höjda energiskatter inom ramen för en skatte-växling är det viktigaste enskilda styrmedlet för att fåtill en omställning av energisystemet. Elanvändning-en ökar, och det beror på låga elpriser. Detta är ju heltsjälvklart och någonting som alla borde förstå. Kärakolleger, varför inte lägga på skatt så att elen blirdyrare? Den skatten skulle vi kunna använda till att fåfler händer i vården, mer personal i skolan. Dessutomskulle arbetsintensiva verksamheter, goda verksam-heter, få en ökad lönsamhet och ge möjlighet till attanställa fler folk och få ett bättre näringsliv. Varförinte, mina vänner, lägga mer skatt på elkraften och påenergin över huvud taget, så att vi uppnår goda sam-hällsmål? Skatteväxlingen rättar till konkurrenskraf-ten mellan olika energislag som den görelförbrukning dyrare och därmed ger en vilja tillenergibesparing och effektivisering. Skatten på kärn-kraftsel måste höjas i enlighet med detta resonemang.Syftet med den höjda produktionsskatten på kärn-kraftsel är framför allt att sätta kronor och ören påkort- och långsiktiga miljöeffekter och risker somfinns i hela kärnbränslekedjan. De betalar inte förkärnkraften som det är . På något sätt måste farornaför människor och natur i samband med uranbrytningoch senare i alla led av transporter, elproduktion ochavfallshantering göras synliga på konsumentens el-räkning.Som komplement till skatteväxling behövs natur-ligtvis också andra styrmedel i form av lagstiftning,statliga bidrag till investeringar, forskning m.m. Enrimlig bedömning är att de rika industriländerna, sombara omfattar av jordens befolkning, måstehalvera sin energianvändning om vi ska klara vårgemensamma överlevnad. hävdar be-stämt att en utveckling som inte håller för att geframtida generationer välstånd är inte värd namnet.Vi hävdar, fast det kan uppfattas som obekvämt, attalla människor på jorden har rätt till ett rättvist mil-jöutrymme per person och att vi alla måste lära oss attleva på ett sätt så att alla kan leva alltid. Detta medföratt vi i vår del av världen måste ändra livsstil. Ingen-ting säger heller att en hållbar livsstil ger en sämrevälfärd, förmodligen är det tvärtom.Effektivisering av energianvändning är därför enviktig - den viktigaste - faktorn. Men det kräver attsamhället styrs främst genom ekonomiska styrmedelpå ett sätt att det blir lönsamt att energiomsättningenhålls på en från ett globalt perspektiv hållbar nivå.Anf. 9 Näringsminister ():Herr talman! En målmedveten satsning på ut-veckling av förnybar, miljövänlig och konkurrens-kraftig energi är en väsentlig del i regeringens energi-politiska strategi. Huvudinriktningen är att minskakostnaderna för att utnyttja de förnybara energislagenså att dessa blir ekonomiskt bärkraftiga alternativ tillkärnkraft och fossila bränslen. Samverkan mellanstaten, näringslivet och forskningssamhället betonas.I har vi valt att först utveckla teknikenoch sedan när den är mogen bygga i stor skala. Dethar vi gjort därför att svenska konsumenter värdesät-ter billig el. Eftersom vi, till skillnad från mångaandra länder, har ett praktiskt taget fossilfritt elpro-duktionssystem behöver vi inte av klimatpolitiskaskäl avveckla äldre anläggningar och bygga nytt.Nu har vi visserligen också ett bidragsprogram förbefintlig teknik. Detta eftersom vi behöver bygga förny kraft för att kompensera för bortfallet från Barse-bäck. Men vi har tid att satsa på ny teknik. Det gör vii beprövad svensk tradition i samverkan mellan statenoch näringslivet.På senare tid har svensk industri fått fram fleranya spännande tekniska system, både för produktionoch överföring av el. Vindkraftssystem som ställer iutsikt högre elproduktion jämfört med tidigaregör det ekonomiskt möjligt att ansluta avlägsna vind-kraftverk direkt till de nationella kraftnäten. är viäntligen inne i ett skarpt läge. Vindkraften är nu påväg mot målet att konkurrera med ny fossilbaseradproduktion. Jag tänker därför, för det första, nu tainitiativ till en fördjupad diskussion med olika intres-senter inom området. Jag ser framför mig ett samar-bete för att snabbt komma i gång med en demonstra-tion av den nya tekniken. kom-mer jag därför att bjuda in aktörerna på detta områdetill konkreta samtal.Jag kan för det andra redan nu avisera att jag av-ser att i vårpropositionen återkomma med konkretaåtgärder för att ytterligare påskynda utvecklingeninom vindkraftsområdet. som vi skaffaross teknisk erfarenhet ska vi förbereda marken förkommande investeringar. Vi hör ofta höga röster omde många hinder som finns för att bygga vindkraft,men det är många kommuner i som ligger istartgroparna för att få del av investeringar somkommer. Det pågår förberedelser både till havs ochtill fjälls. Regeringenbidrar aktivt till detta, och jag ska nämna några ex-empel.Långsiktiga stabila förutsättningar för en fortsattutbyggnad av vindkraften i är ett lika viktigtinslag som en tydlig satsning på teknikutveckling. Avdetta skäl har jag givit i uppdragatt ta fram planeringsmål för vindkraften samt se överbehov och kostnader för nätförstärkningar.Därutöver pågår ett arbete för att tekniskt utformaett nytt marknadsbaserat system för att främja förny-bar elproduktion. Det ska bygga på handel med grönacertifikat, vilket ska kombineras med en skyldighetatt köpa eller leverera en viss mängd el från förnybaraenergikällor.Regeringen har också tillsatt en arbetsgrupp meduppgift att genomföra en studie om de övergripandeförutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk tillhavs- och fjällområden.Jag tror att jag med dessa åtgärder tydligt visar re-geringens ansvarsfulla strategi även för utvecklingenav förnybar elproduktion. Jag tror på vindkraftenspotential och framtid i när jag ser att den kanutvecklas på ett sätt som är gynnsamt för konsumen-terna, ur såväl ekonomisk som social och miljömässigsynvinkel. Regeringen avser, herr talman, att i denenergipolitiska propositionen presenteraen sammanhållen strategi för vindkraftens framtid.Anf. 10 ():Herr talman! Låt mig inleda med att påpeka atthuvudskälet till att ska komma meden serie förslag i vårpropositionen är att de energipo-litiska program som fattade beslut om isamband med energipolitiska beslut i alltväsentligt är ett misslyckande.I sin inledning framställde vis-serligen, förmodligen mot bättre vetande, program-men som framgångsrika. Men de hade saboterats,som han uttryckte det, av fallande elpriser.Jag vill gärna ta tillfället i akt att markera att förModerata samlingspartiet är det inte en nackdel attsvensk industri och svenska hushåll har låga elpriser.Stora delar av inledningsanfö-rande - jag återgår till det, för det senaste anförandetvar mest ett pressmeddelande om vårbudgeten ochenergipropositionen 2002 - var utformade som ettförsvar för att man inte kan lägga ned ,som man hade tänkt sig. Det är lätt patetiskt att höraför den som har lite perspektiv bakåt.Jag hade anledning att diskutera energifrågornaoch energibeslutet med företrädareAnders . Lika trosviss som vardå, när han ville lägga ned , är Rosengrennu när han de facto säger att hade fel1997.Varje argument som använde isitt inledningsanförande för att man inte alls ska lägganed , som det var tänkt, är argument somär giltiga mot nedläggningen av . Det varockså argument som jag använde i debatten medBjörn företrädare.Jag vill upprepa den fråga jag ställde tidigare: Av-ser regeringen att agera mot den danska miljödump-ning som både skadar miljö genom omfat-tande utsläpp från danska smutsiga kolkraftverk ochskadar den svenska energiproduktionsapparaten? Jagskulle kunna vidga frågan och formulera den så här:Avser regeringen över huvud taget att märkas i nor-disk eller europeisk energipolitik?Sanningen är den att inte är lan-dets energiminister i de sammanhangen. Nej, det ärstatssekreterare som är energi-minister utåt. har inte varit på ettenda ministerrådsmöte i sin egenskap av energimi-nister, utan han har skickat statssekreteraren varjegång. Hur länge ska detta fortgå? Ska statssekretera-ren svara för det svenska ordförandeskapet också?Jag säger inte att det är till nackdel för attBjörn låter åka i stället, men detkunde vara intressant att höra om den formelle ener-giministern inte tycker att han harnågon roll att fylla i den egenskap han ändå har att iden vara föredragande i ener-gifrågor.Låt mig också bara säga till att det är inte så att kärnkraftens riskkostnaderär subventionerade av staten. Det bygger på en miss-uppfattning. Att kärnkraften har ett begränsat försäk-ringsansvar till följd av internationella konventionerhar försäkringstekniska orsaker, framför allt att detinte finns tillräckligt utrymme på den kommersiellaförsäkringsmarknaden. Men det är väldigt lätt attteoretiskt beräkna vad riskförsäkringspremiernaskulle ha varit om det försäkringsutrymmet hadefunnits tillgängligt. De beräkningarna ger vid handenatt det är fråga om mycket blygsamma belopp - be-lopp som om ryms inom ramen för densärskilda produktionsskatt som vi i tar ut påkärnkraftsproducerad el. Det argumentet håller inte.Tvärtom tyder alla internationella undersökningar påatt kärnkraften har lägre externa kostnader än deflesta andra energislag.Anf. 11 ():Herr talman! Man blir lite brydd och ställd. Härbegärs en extra debatt på grund av ett prekärt läge försvensk energiförsörjning. Eftersom harbegärt debatten blir deras ansvar extra stort. Och såblir det ett återfall i skyttegravar, , medtugg om kärnkraften och på sluttampen lite nytt omvem som eventuellt skulle vara energiminister for-mellt sett. Jag tycker inte att det är värt en extra de-batt.En icke oväsentlig del av den svenska energiför-sörjningen, som jag försökte säga i mitt första inlägg,är transportsidan. Ett av de stora problemen i Europaoch är att transporterna ökar och utsläppendärifrån ökar. Vad kan vi göra åt det? Jag tycker i första hand ska diskutera viljeinriktning ochfärdriktning. Det borde man kunna vara överens om,även utanför s, v och c, som ju står bakom ener-giöverenskommelsen.Man blir också brydd över beskyllningarna, direktoch outtalade, för att vi skulle undvika koldioxidut-släppen om vi inte hade stängt och låterbli att stänga . Det är en fri marknad,. På denna fria marknad råder kapi-talismens hänsynslösa konkurrenslagar: lägst prisvinner. Då vinner smutsig tysk och dansk kolkraft,som läget är i dag.Det är därför vi i kräver internatio-nella överenskommelser så att det blir lika villkor, såatt man inte kan dumpa. Danskarna är faktiskt intehelt korkade. Även de har satt i gång en miljöom-ställning, så de är på väg.Jag kan inte heller förstå dem på den borgerligakanten. var det från Kristde-mokraterna som tog upp att om vi privatiserar ochbörsnoterar skulle det helt plötsligt blibättre. Men den smutsiga kolkraft man äger i Tysk-land blir inte renare därför att den ägs av ett börsnote-rat företag.Jag hoppas och tror på en framtida mycket bättredebatt, på en högre nivå. Vi har stöd i näringslivet.Många företag är miljöcertifierade och kräver att viinför politiska regler som gynnar exempelvis miljö-märkt el. Den miljömärkta elen innehåller inte uranoch inte fossil, . 12 ():Herr talman! Näringsministern sade sig kännaglädje och stolthet över den förda energipolitiken. Deorden skulle jag nog inte använda om jag var i BjörnRosengrens kläder. Det behövs fler åtgärder, akutaåtgärder.Jag nämnde förut behovet av ökad överföringska-pacitet och behovet av realism och analys inför enfortsatt stängning av kärnkraften. Jag ifrågasatte möj-ligheten att klara en stängning av underde kommande åren.Därutöver behöver vi ett helt nytt energiskatte-system, som inte hämmar produktion av mer el, somdagens system. I kraftvärmeverken finns t.ex. kapa-citet som inte nyttjas på grund av skattesystemetsutformning. Ett nytt skattesystem behöver vi, och detmåste också premiera förnybara energislag på fossil-bränslenas bekostnad.Sverige måste som EU-nation mycket mer kraft-fullt än driva frågan om en miniminivå på kol-dioxidskatt inom EU. De svenska energiskatterna kaninte heller ligga alltför högt i förhållande till vårakonkurrentländers, för då försvagas industrins kon-kurrenskraft och investeringar kommer kanske attförläggas till andra länder. Det behövs också en juste-ring av spelreglerna efter avregleringen på elmarkna-den.Herr talman! Den förda energipolitiken är minstsagt ryckig och oförutsägbar. Vad behöver ären ny energipolitik som präglas av realism och lång-siktighet.Anf. 13 ():Herr talman! Man kan inte annat än låta sig impo-neras av , inte av klokheten i deras för-slag eller deras energipolitik utan av den envishetmed vilken de bedriver sin politik. häv-dar gång på gång att den omställning och den avreg-lering som är i gång är en risk vad gäller svenskenergiförsörjning. Så är det inte, och omställningen är en möjlighet förSverige. Tyvärr verkar det som om ni moderater, sommarknadslösningarnas förespråkare nummer ett, intehar förstått innebörden i den avreglering som genom-fördes 1996.Den import som sker av elenergi sker på mark-nadens villkor. Man skulle av resone-mang kunna dra slutsatsen att är bereddaatt återgå till att reglera elmarknaden för att på så sättenligt er uppfattning minska importen av elproduce-rande kol och oljebaserad el och därigenom återigensäkra monopolmarknaden för kraftbolagen. Eller vadär det ni är ute efter, ?Jag utgår ifrån att även i framtidenvill att kärnkraften ska ersättas med förnybar energi-produktion. Frågan är hur har tänkt attalternativen ska komma fram och i vilken takt. Det ärnödvändigt, , att fortsätta avregle-ringen och den nu påbörjade omställningen av svenskenergiproduktion. Tack, herr talman!Anf. 14 ():Herr talman! Ett beslut grundat folk-omröstning och tekniska utvecklingsnivå gäller försvensk energipolitik även . Men då måste manställa sig frågan: Är detta rimligt? Är rimligt, eller var ska vi dragränsen för hur länge man ska följa ett folkomröst-ningsresultat?Vi i anser för vår del att det är dags attdra den gränsen . Det är orimligt att dagens, menockså morgondagens, energipolitik ska styras utifrånen 20 gammal folkomröstning och de förhållandensom då var kända.Utformningen av energipolitik måste självfalletpåverkas av de nya omständigheter som har tillkom-mit. Energifrågornas globala karaktär, inte minstgenom växthuseffekten, blir allt tydligare. En stor delav svensk basindustri är beroende av god tillgång tillel, men också den nya datorbaserade delen av eko-nomin är beroende av detta. Elförbrukningen kommeratt öka, inte minska. Likaså har bedömningen av desvenska kärnkraftsreaktorernas tekniska livslängdförändrats väsentlig jämfört med vad man trodde för25 år sedan. Den svenska elmarknaden har avregle-rats, och elkunderna har därigenom fått en störremakt att påverka de produkter och tjänster som er-bjuds. Dessutom är det rimligt att dagens väljarkårinte ska kunna påverka energipolitiken utan att dennanästan dogmatiskt ska styras av folkomröstningen 20år tillbaka i tiden.En rationell energipolitik främjas bäst genom enfri energiproduktion. Staten ska uppställa krav beträf-fande hälsa, säkerhet och miljö och kontrollera attkraven uppfylls, samt att främja en ny forskning ochutveckling. Staten ska inte förbjuda någon specifikteknik för en energiproduktion om den uppfyllermiljö- och säkerhetskrav.Folkpartiets rena energipolitik står långt ifrån re-geringens satsning på smutsig tysk brunkol och smut-sig dansk olja.Herr talman! Det blev dyrt för att rege-ringen fortsatte att regera. Det är skattebeta-larna som får betala priset, som vanligt.Anf. 15 ():Herr talman! sade i sitt förstainlägg att den el som inte produceras av Barsebäckersätts med smutsig kolkraft från och Dan-mark. Det är så att kärnkraftverken har minskat sinproduktion avsevärt, och det är betydligt mer än vadden minskade elen från står för. Jag undrarhur får den ekvationen att gå ihop.