prot · GP0931 · 2001-11-21 00:00:00 — Det är viktigt att vi nu har enbuffert mot arbetslösheten.Sett till de offentliga överskotten är ochFinland bland de länder som har de största offentligafinansiella överskotten i EU. Det hade vi inte hellerhaft om de borgerliga hade fått utrymme för sinaskattesänkningsidéer och allt annat. Det hade kunnatge oss en påminnelse om det som de borgerliga syss-lade med : skenande statsutgifter, mins-kade statsinkomster och växande statsskuld. Dit skavi inte igen.Tack vare det offentliga överskottet har vi numöjlighet att föra en expansiv politik och se till attbarnfamiljerna och pensionärerna får mer pengarnästa år. Det som inte minst jag själv är stolt över äratt även pensionärer som inte betalar skatt - dvs. depensionärer som har de allra lägsta inkomsterna, somtjänar , oftast äldre kvinnor 75-85 år- får någon form av skattesänkning , trots attde inte betalar skatt. De får också till ökadkonsumtion genom ett särskilt förslag som vihar lagt fram i budgetpropositionen. Det tycker jag ärett gott mått på traditionell socialdemokratisk fördel-ningspolitik, eller rättvisepolitik om ni så vill.Till sist: Jag tror att gör rätt i att funderaöver framtiden. När säger att han forskar omframtiden är det ett gott betyg som visar att vi harmånga ungdomar i vårt land som vill fundera på hurderas insatser i utbildning, arbetsliv, familj och annatska se ut . Jag tycker att vi ska bidra tillAddes framtid genom att se till att vi har en bra till-växt och att vi kan göra de insatser som föreslås ibudgetpropositionen. Vi ska öka tillväxten och se tillatt 2002 blir ett än 2001, så att vi därmedkan få arbeta för ett mer rättvist och solidariskt Sveri-ge både och nästa år.Anf. 42 () replik:Fru talman! Paradoxalt nog är det så att den ex-pansiva finanspolitik som finansministern nu be-römmer sig av ligger rätt i tiden hade varit katastrofalom det hade gått så som ni förutsatte i finansplanen,att vi hade haft en stark tillväxt. Men räddas ni,tragiskt nog, av terrorattackerna i och den reces-sion som följer i spåren av dessa så att ni nu plötligthar en politik som även i konjunkturhänseende liggermer rätt än vad ni någonsin visste när ni gjorde den.Finansministern läser lite konstigt. Vi kristdemo-krater har i vårt budgetalternativ 4,25 miljarder merän vad och hans stödpartier har tillkommunsektorn . Jag vill bara notera detta.Sedan är det också så att det som händer är attåtta av tio kommuner, enligt en enkät i Kommunaktu-ellt, inte klarar av sin äldrevårdsbudget under inneva-rande år, trots det höga skattetrycket och trots dentillväxt som nu gläder sig åt. Därförskulle jag vilja fråga om alla de som rekommende-rar strukturella åtgärder - , ,IMF m.fl. - är helt fel ute. Eller finns det någon re-form som finansministern tycker att de har rätt i bor-de genomföras, och när skulle den i så fall komma?Han avslutade med att tala om som funderaröver framtiden och sade att nu måste vi se till att detblir en bra tillväxt. Är finansministern då beredd attgenomföra några av dessa reformer, som inte alltid ärpolitiskt populära? Det kan vara bättre, trots allt, attpatienten läggs på operationsbordet än på obduk-tionsbordet till slut. Det kan göra ont att genomförade här reformerna, men när får vi se någonting avdessa?Nu fick vi också veta av att sänk-ningarna av arbetsgivareavgifterna kommer itilläggsbudgeten. Då vill jag fråga: Innebär det attkommunerna ska betala fulla avgifter fram och sedan få tillbaka dem retroaktivt? Hurska de då kunna tidigarelägga sina anställningar,frågar man sig.Anf. 43 Finansminister () replik:Fru talman! säger att den expansivapolitik som vi för är riktig. Jag tackar för det betyget.Det är så sällan man får ett så positivt omdöme frånen borgerlig politiker. Det beror inte på, säger , att vi har varit skickliga utan enbart på att vihaft tur.Gå tillbaks till de senaste årens debatter! När vihar hävdat att det är viktigt att skapa just ett utrymme,ett överskott, för lite sämre tider har vi faktiskt fåttkritik för det från borgerligt håll. Ett av , , tycker t.ex. inte att viska ha något överskott över huvud taget. De läggerinte heller fram några sådana förslag. Det är en reali-tet att om vi hade följt era riktlinjer hade vi inte haftden buffert som vi nu har mot arbetslöshet och motinternationell konjunkturdämpning.Jag tycker att det är viktigt att hålla i minnet måste kunna sköta sin ekonomi så att man harmer inkomster än utgifter över tiden. Det kunde inteMats och hans borgerliga regeringskollegorgöra . Det ledde till en smärreekonomisk katastrof för som det har tagitmånga år att reda upp. Därför är det naturligtvisviktigt att vi när vi nu har pengar använder pengarnasom en del i arbetslöshetsbekämpningen. Men vi skainte överutnyttja våra resurser, utan vi ska se till attha en balans i ekonomin.Den andra frågan som tog upp hand-lade om att genomföra reformer av olika slag. Hansäger att det är bättre att göra ett antal operationer ,även om de är svåra och besvärliga. Då kan man sägaatt om operationerna i största allmänhet leder till attpatienten - ekonomin - blir friskare är det väl posi-tivt. Men efter att ha tittat på de reformer som MatsOdell föreslår betvivlar jag att någon blir friskare avatt få höjd a-kassa exempelvis.Anf. 44 () replik:Fru talman! Finansministern poängterar att det ärviktigt att hålla ordning på inkomsterna. Jag har tidi-gare resonerat med om det faktum attregeringen , på förslag uppen-barligen, , innan Riksbanksfullmäktige hargjort den analys som förutsätts ske efter budgetåretsslut har lagt in de extra 20 miljarderna i budgeten.Hur ser finansministern på detta? Är det verkligenrimligt att göra det?Här kritiseras varje tänkbar svaghet i våra genom-förandetider, men här lägger ni själva vantarna på 20miljarder och smyger in dem i budgeten. Finansut-skottet har heller inte på ett rimligt och konkret sätttagit ställning till detta, för ni har ju inte gjort någonsärskild hemställanspunkt om denna stora och viktigapost av inkomsterna utan smugit in dem i en allom-fattande klumphemställan om att godkänna beräk-ningarna av inkomsterna.Jag tycker att detta att man inte har låtit utvärde-ringen göras av Riksbanksfullmäktige också väckerkonstitutionella frågor som det ansvariga utskottetnog borde ta sig en titt på.Det stärker nog inte heller förtroendet för densvenska penningpolitiken när man ad hoc och påganska lösa grunder plockar 20miljarder kronor från guld- och valuta-reserv.Tycker finansministern att det är rimligt att peng-arna den här gången, inte som , går tillamortering av statsskulden? går de ju som i ettrakt rör rakt in i den utgifts- och löfteskarusell som nihar arrangerat inför valrörelsen. Är detta verkligen enansvarsfull politik, ?Anf. 45 Finansminister () replik:Fru talman! Jag sade i mitt förra inlägg att ingenkan ha glädje av en höjd avgift till a-kassan som ettslags strukturreform, om det är det som de borgerligaförespråkar. eftersträvar ett antal struktur-reformer. Men som vi från socialdemokra-tiskt håll diskuterar hur vi kan förbättra a-kassanföreslår de borgerliga försämringar i form av höjdaavgifter till a-kassan.De föreslår också försämringar för barnfamiljerna.Maxtaxan, som införs , innebär ju enbetydande strukturreform för barnfamiljer, inte minstför kvinnor, som därmed kommer ifrån en del av demarginaleffekter som finns i vårt barnomsorg-staxesystem. Det är en viktig strukturreform för att gefler möjlighet att komma ut på arbetsmarknaden. Detär den omvända typen av strukturreformer som MatsOdell förespråkar. Operationer i form av höjda av-gifter till a-kassan, höga avgifter till barnomsorgenoch andra strukturreformer bidrar inte på något vis tillsvensk tillväxt.Statsskulden, som är oerhört intresse-rad av, har vuxit lavinartat . Detinnebar att vi tvingades använda en stor del av vårastatliga inkomster till att betala räntor och amorte-ringar på statsskulden. har vi från densocialdemokratiska regeringens sida dessbättre kun-nat betala av på den borgerliga regeringens skulder.Bara under den här mandatperioden kan vi betala avungefär . Det är klart att vi gärnavill försöka fortsätta att amortera ned statsskulden,eftersom vi i annat fall skulle skjuta över skulden tillkommande generationer. Jag tror inte att ochandra barn skulle vilja ha en situation med växandestatsskuld på nytt.Anf. 46 () replik:Fru talman! Finansministern hade tydligen intemöjlighet att ta del av våra anföranden tidigare. Detvar tur att vi inte hade lika bråttom i väg härifrån somfinansministern var sen hit, för då hade det inte blivitnågon debatt alls i dag.Jag tog i alla fall som en liten bakgrund upp enöversikt över de senaste tusen årens ekonomiskautveckling. Man kan ju också lära sig en del av atttitta på historien. Analysen är att det handlar väldigtmycket om att det är ökade möjligheter till livsme-delsförsörjning, handel och öppenhet samt tekniskainnovationer som har fört oss till vårt välstånd i dagfrån den situation som var . Minslutsats är att ungefär samma faktorer nog kan ha storbetydelse även för framtiden.Då handlar det väldigt mycket om större öppen-het, mer företagande och bättre villkor för skatter ochföretagsetablering för att kunna omsätta tekniskainnovationer i praktisk handling. Det kanske BosseRingholm skulle kunna ta som ett tips att skriva i dethär brevet till Adde.Det är för övrigt lite lustigt att han skriver brevjust till just och undrar hur ekono-min kommer att bli med tanke på att BosseRingholm inte kan tala om hur den ekonomiska poli-tiken ska skötas . Vi fårvänta på tilläggsbudgeten för att få reda på vad somska hända till , , alltså vad somska hända den första januari.En ny konjunkturbedömning? Nej, några nyakonjunktursiffror är det väl ingen som har krävt avregeringen. Däremot gäller det att man drar konsek-venser. Där tycker jag väl att man borde ha dragitkonsekvensen att man måste ha betydligt störrehandlingsberedskap. Jag skulle vilja fråga BosseRingholm om han tycker att av utgifterna är enbra och lagom budgeteringsmarginal, alltså i fråga omutrymme för oförutsedda händelser.Framför allt undrar jag om man har handlingsbe-redskap för att kunna lägga fram förslag som innebäratt jobb och företagande kan växa. Det är ju det sombetalar för den offentliga sektorn. Kanske kommer ettförslag om sänkt skatt från staten till kommunerna,det vet vi inte. Men har några idéerom hur företagen, som betalar in pengarna till det här,ska kunna få bättre villkor att växa?Anf. 47 Finansminister () replik:Fru talman! Det allra viktigaste för de svenska fö-retagen är ju att det finns en efterfrågan på derasvaror och tjänster. Och hur får man efterfrågan påvaror och tjänster? Jo, självfallet genom att det finnshushåll, personer, individer, löntagare, pensionärer,företagare och andra som kan köpa företagens varoroch tjänster.Därför är det så oerhört viktigt att de som vihar för ökad privat konsumtion också kan blien realitet genom att vi har en stabil prisutveckling såatt inte ökningen äts upp av höjd inflation och att viinte på annat sätt riskerar den. Därför är jag glad överatt arbetsmarknadens parter under det här året harträffat långsiktiga löneuppgörelser som har varit påen sådan nivå att vi kan räkna med bra reallöner ochdärmed få det här privata konsumtionsutrymmet ifortsättningen.Det är därför, , som vi har kunnatpresentera en ekonomisk politik, inte bara för femmånader utan för hela perioden fram till decembernästa år. Det gällde med andra ord 15 måna-der när det presenterades . Vi görbedömningen att det bör finnas möjligheter att för-bättra den svenska ekonomin och få mer tillväxt un-der med de förslag som vi har lagt fram.Jag vet att våndas med den frågasom hon har fått ställd till sig men inte har kunnatsvara på, nämligen: Ska vi fördärva för barnfamiljer-nas konsumtionskraft genom att exempelvis höjataxorna för dem som umgås med ibarnomsorgen och inte anta det förslag till maxtaxasom socialdemokraterna nu driver igenom i helalandet? I sista hand handlar det helt enkelt om att omman sköter sin ekonomi som vi har gjort de senasteåren får man också ett offentligt överskott. Det kan vianvända både för hushållens konsumtionskraft ochför att stödja företagens tillväxt.Anf. 48 () replik:Fru talman! Det här var väl ett bra skolexempel påtalesättet "god dag - yxskaft". Jag har redan svarat , precis som jag har gjort hundra gånger tidigaretror jag, när det gäller de här centralistiska taxekon-struktionerna kontra andra marginaleffekter för lågin-komsttagare. Jag förväntar mig inte att ska svara , för han har aldrig svarat, påvarför han tycker att det är så viktigt att ha bostadsbi-drag i stället för barnbidrag för låginkomsttagare ochfolk som har barn som är lite större. Jag ställer inteens den fråga , men kanske hankunde åstadkomma ett litet tankearbete omkring det-ta.Nu pratar han om att samla i ladorna, om över-skott och efterfrågan. Men det är inget svar på självafrågeställningen om hur man har en bättre beredskapför ekonomins funktionssätt. Budgeteringsmarginalenär för liten. Jag kan svara på den frågan: Den är förliten. Framför allt gäller det att skapa en bättre bered-skap för en mer långsiktig utveckling. Därför har viföreslagit en socialförsäkringsreform.Både och tidigare ,och även finansutskottet, attackerar gång på gång deprinciper vi föreslår. Det är bara det att det är exaktsamma principer som vi har tagit varandra i hand påkring pensionsreformen. Då blir man väldigt orolig.Är det så att socialdemokraterna egentligen tycker atten av de allra viktigaste stukturreformerna för Sveri-ge , för , mig och alla andra, är dålig?Det är nämligen precis så vi vill fortsätta att re-formera fler försäkringssystem så de blir robusta ochstadiga. När folkpensionen infördes var pen-sionsåldern högre än medellivslängden. I dagskulle vi ha en pensionsålder på runt 90. Medellivs-längden har stigit med bara ,då vi har jobbat med det. Det handlar om arbetsutbud- inte samlade pengar i ladorna. Det handlar om ar-betsutbud, arbetsmarknadens funktionssätt och villkorför företagande långsiktigt.Det är det som är viktigt i den ekonomiska politi-ken, inte hur vi kortsiktigt kan samla i några ladoreller se till att skicka ut pengar. Den offentliga sek-torn kan aldrig finansiera sig själv, och framtiden kanvi inte organisera med hjälp av sparpengar. Funderalite på det och berätta vad och vi andra kan fåför besked om hur detta med arbetsutbud och de and-ra frågorna ska lösas lite mer långsiktigt!Anf. 49 Finansminister () replik:Fru talman! Jag tror att de flesta ganska enkelt in-ser att om vi har en ekonomisk tillväxt har vi ocksåbättre möjligheter att driva en rättvis och solidariskpolitik för barnfamiljer och andra grupper i vårt sam-hälle. Vi har också haft en tillväxt. Vi har en tillväxt.Vi kommer att få en tillväxt också. Vi kom-mer sannolikt att få en bättre tillväxt än i år.Det är naturligtvis grunden för våra socialförsäkrings-system, vare sig det gäller pensioner, sjukdom ellernågot annat . På den punkten känner jagbara oro i ett avseende, nämligen om de borgerligasklåfingrighet, som vi såg , på nyttskulle få möjlighet att bestämma i svensk politik ochatt vi på nytt skulle erodera den offentliga ekonomin.Då skulle jag verkligen känna oro för svensk ekonomioch svensk ekonomis framtid.Nu är det så, , att när ni talar om attreformera socialförsäkringssystemen talar ni faktisktom principer som innebär att den som är sjuk mer skabetala högre avgifter. Om det är ert sätt att få nedkostnaderna tycker jag att det är ett ganska orättvist,osolidariskt, sätt att få ned kostnaderna på. Det är intedet sättet som vi ska bekämpa orsakerna till långtids-sjukfrånvaron på. Vi vill i vårt elvapunktsprogram istället lyfta fram frågan om hur vi kan skapa bättrearbetsplatser för att förhindra stress och för att ge ossi kast med orsakerna till den långtidssjukfrånvarosom vi har. Det är en helt annan diskussion än attstraffa sjuka människor med högre avgifter, vilkettycks vara principen bakom de borgerligas s.k. nytän-kande när det gäller socialförsäkringsavgifterna.Till sist vill jag säga att beredskapen för framtidenhar man framför allt i en ordentligt skött ekonomimed offentliga överskott. Det är en annan situation,som vi har , än den som de borgerliga åstadkom ibörjan av 90-talet.Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ta upp tre saker medfinansministern. Den första gäller de sociala klyftornaoch de ensamstående mammorna. Det är ju mestkvinnor som jobbar i offentlig sektor. Där är löneni-våerna lägre. Trots det är beskattningen av de härgrupperna extremt hård. Det drabbar särskilt ensam-stående, eller enastående, mammor och pappor, somju också har en stor försörjningsbörda. Löneklyftornamellan män och kvinnor har ökat , och vi ser att de ensamstående föräldrar-nas situation har blivit mycket sämre. Det visas ocksåväldigt tydligt i välfärdsbokslutet och i siffror som presenterades för några veckor sedan.Vi föreslår rejäla skattesänkningar för de härgrupperna. Först föreslår vi avdrag på skatten med10 och sedan förvärvsavdrag med 10 800 krför att i en rejäl åtgärd lyfta de här grupperna ur fat-tigdomsfällan. Denna innebär inte bara diskrimine-ring och dålig ekonomi utan också mycket sämrehälsa, något som också drabbar barnen i de här fa-miljerna. Vad vill socialdemokraterna göra för att geden här gruppen rejäl hjälp att kliva ur fattigdomsfäl-lan?Den andra sak som jag ska ta upp handlar ocksåom barn. Jag fick inget svar från finansutskottetsordförande på den förra frågan. På den här frågan fickjag kanske ett litet svar. Det handlar om föräldraer-sättning, om föräldraförsäkringsnivåerna för företaga-re. För småföretagare räknar man ut ersättningen ochdelar medan man för en löntagare delarpå . Det ger sämre ersättning för för-äldrar som är småföretagare. Varför ska barnen tillsmåföretagare diskrimineras? När är socialdemokra-terna beredda att ge de här grupperna samma möjlig-heter och samma rättigheter som andra?Den tredje frågan handlar om detta: När kommerdet rehabiliteringspengar till försäkringskassorna? Detar ju slut varje år.Anf. 51 Finansminister () replik:Fru talman! Ensamstående mammor är i allra hög-sta grad betjänta av att den maxtaxa som riksdagenhar fattat beslut om att erbjuda kommunerna ocksåkommer att genomföras i alla kommuner. Är detnågra som kommer att tjäna på maxtaxan är det justde ensamstående mammorna. Därför är jag förvånadöver att och , liksom övrigaborgerliga partier, gör allt de kan för att förhindramaxtaxans genomförande i olika kommuner. Det ärmärkligt att man å ena sidan talar sig varm för deensamstående föräldrarna, å andra sidan gör allt föratt bekämpa det som mest av allt i dagens läge skullekunna stärka de ensamstående föräldrarnas ekonomi.Maxtaxans konstruktion är sådan att det är densammanlagda hushållsinkomsten som man ska betalamaximalt av. Per definition har ensamstående enlägre sammanlagd hushållsinkomst än gifta ellersambor har. Därför är det i allra högsta grad viktigtatt kunna ta ned avgifterna för ensamstående ochkunna ha låga avgifter för dem. Jag har väldigt svårtatt förstå varför ägnar sådan energi åt attbekämpa just detta stöd på tillensamstående mammor och till andra föräldrar.Ofta är det så med att hon pläderar förenstaka sociala reformer som kostar mer pengar. Jaghar förståelse för att det finns ett reformbehov påolika områden när det gäller rehabilitering eller nå-gonting annat. Det måste naturligtvis alltid vägas motnågonting annat, och jag utgår från att då ärangelägen om att se till att vi också får utrymme iframtida budgetar för en fortsatt expansion av offent-lig verksamhet och att hon inte längre stöder de för-sök som hennes samarbetsparti ständigtgör att minska statsinkomsterna. Det ger faktiskt ingetutrymme för att vare sig stödja ensamstående mödrar,företag eller den som behöver rehabilitering.Anf. 52 () replik:Fru talman! Det som driver mig är nog ett rättvi-sepatos. Därför undrar jag varför inte barn till småfö-retagare har samma rätt till sina föräldrar som barntill löntagare. Föräldraförsäkringens idé och tanke ärju bra, varför får inte alla samma chans? Varför beva-rar ni den orättvisan? Varför gör ni inte någonting åtdetta?Det är tragiskt att höra att enda svaret när det gäl-ler de ensamma mammorna är maxtaxan. Min granneoch vän, ensamstående tjej, sjuksköterska, fyra barn,tjänar på maxtaxan, för hon haderedan innan en väldigt låg avgift. Nere i centrum iValdemarsvik träffade jag en annan ensamståendemamma som är höginkomsttagare. Hon tjänar2 ½ tusen på maxtaxan.Det är därför som jag diskuterar om det verkligenfördelningspolitiskt är rätt sätt att använda det refor-mutrymmet. Jag tycker ärligt talat inte det. Jag tyckeratt just hon som har lägst inkomst skulle tjäna mest påmaxtaxan, inte . Hon skulle verkligen behövaen tusenlapp mer i månaden.Man kan lösa det på annat sätt. Man kan t.ex. göraett förvärvsavdrag på skatten, som vi har föreslagit.Men någonting borde man ändå kunna komma frammed när det gäller de här enastående föräldrarnassituation.Det är väl också rättvisepatos som gör att jagtycker att det är hemskt att rehabiliteringspengarna påförsäkringskassorna tar slut någonstans runt somma-ren och att de som inte har hunnit få en vinstlott ochfår hjälp med sina ryggbesvär, förslitningsskador ellervad det nu kan vara får vänta . Prata omsamarbete, samtal och grupper som tillsätts, elva-punktsprogram hit och dit, en väldigt praktisk ochomedelbar grej skulle kunna vara att se till att detkommer fram rehabiliteringspengar. Det tjänar allapå. En satsad krona, nio tillbaka, enligt forskningen,plus livskvaliteten.Anf. 53 Finansminister () replik:Fru talman! Jag har respekt engagemangför de ensamstående föräldrarna, för företagare ochandra grupper som hon kräver mer offentliga utgifterför. Jag tycker naturligtvis att det finns skäl att dis-kutera mer offentliga utgifter för olika angelägnaändamål. Men jag har väldigt svårt att förstå varförLena Ek samarbetar med andra borgerligapartier vars enda uppgift är att försöka minska in-komsterna för staten, dvs. minska möjligheterna atthjälpa de ensamstående mammorna, minska möjlig-heten att hjälpa företagare, minska möjligheten atthjälpa dem som behöver rehabilitering.Det går inte ihop, , att å ena sidan krävaökade offentliga utgifter, å andra sidan liera sig medkrafter som vill minska möjligheten att skapa utrym-me för de offentliga utgifterna. Man kan faktiskt inteha båda uppfattningarna . Jo, om man ärcenterpartist möjligen. Annars kan man inte ha detom man ska få det att gå ihop på något vis.Som svar på frågor vill jag säga att allagrupper, oavsett om man är löntagare eller företagare,naturligtvis ska ha rätt att vara hemma med sina barnvia det föräldraförsäkringssystem som vi har. Detsker naturligtvis på de försäkringsmässiga villkor ochmed den ersättning som vi har i dagsläget.Men möjligheten att förbättra de här systemenhänger helt ihop med om vi också lyckas skapa enbättre tillväxt åren framöver och håller emot mot dekrafter i svenskt samhälle - där skulle kunnagöra en insats - som vill minska det offentliga åta-gandet. Moderata samlingspartiet, , Krist-demokraterna och ibland också , tyckeratt vi ska minska den offentliga inkomsten. Om deskulle bli framgångsrika kommer det inte att finnasmycket resurser för de ensamstående mammornakvar.Anf. 54 () replik:Fru talman! När jag har lyssnat till finansminis-tern tycker jag att det låter som om han inte har varitnärvarande under debatt. Det ärockså sant. Det har han inte varit. Det ansvariga stats-rådet har inte följt den budgetpolitiska och ekonomis-ka debatt som handlar om hans fögderi. Det lederockså till att när han väl kommer hit verkar det somom han är relativt opåverkad av det som har sagts ochtyckts.Det här är lite av ett bekymmer, fru talman, därföratt det leder till att den debatt som ska försöka visa påskiljelinjer och visa att vi kan identifiera hur de olikaalternativen ser ut blir rätt allvarligt lidande till för-mån för påståenden om vad andra tycker som saknargrund.