prot · GO0983 · 2001-03-21 00:00:00 — Med anledning av det avslu-tade replikskiftet, som i sin tur baserades på ArneKjörnsbergs intellektuellt berättigade och känslomäs-sigt betingade beröm av mitt tidigare anförande, villjag inledningsvis bara erinra om att puss och kramkan utdelas även utanför äktenskap när så är berätti-gat.Sedan framställde sig som för-svarare av den generella välfärden. Jag tycker nog attdet är en ganska egendomlig tillämpning av dennanuförtiden, och det har medverkattill. Det mest flagranta exemplet på detta har tidigareåberopats i den här debatten, nämligen maxtaxan ibarnomsorgen som ju har omvänd fördelningsprofil iförhållande till det som jag har trott vara ett av Väns-terpartiets riktmärken. Hur förhåller det sig egentli-gen med kompassriktningen numera när det gällerfördelningspolitiken, ?Anf. 98 ():Fru talman! Jag tror att vi har en ganska godkompassriktning. Förslaget till maxtaxa vet RolfKenneryd likaväl som jag vems baby det är, så attsäga. Vi vet var förslaget kom ifrån. Vi ser maxtaxansom en del i den generella välfärden. Den ska alltsåomfatta alla. Efter förhandlingar, efter lite stötandeoch blötande, har förslaget också gjorts om till att blimer fördelningspolitiskt godtagbart. Det är det svarjag har till . 99 ():Fru talman! Innebär detta att vi kan förvänta ossatt och kommer attansluta sig till de förslag som kommit fram i ut-redningsarbete och i den allmänna debatten om attgeneralisera t.ex. bostadsbidragen på ett sätt som göratt de som verkligen behöver bostadsbidrag ska fåbehålla nivån som den är och att det, till enkostnad av ungefär 5 miljarder, också ska tillkommahöginkomsttagare som ju faktiskt inte behöver någotbostadsbidrag? Är det den nya generella välfärdspoli-tiken i socialistisk tappning som växer fram?Anf. 100 ():Fru talman! Jag förstår att refere-rar till den utredning som har kommit angåendeett mer generellt bidrag. Jag tycker absolut att bo-stadsbidraget ska behålla den karaktär det har i dag.Det ska vara inkomstprövat och i första hand träffadem som absolut behöver detta bidrag.Det är väl lite grann detta som är vitsen med vårasociala system: att vi har en kombination av generellabidrag, inkomstprövade bidrag, bidrag som ska kunnages ut i livet, bidrag som behövs vidsjukdom osv. Jag tror att det är väldigt viktigt attupprätthålla den goda kombination och det heltäck-ande system vi har och i första hand inrikta osspå att laga de revor som eventuellt kan finnas i dettasystem.Anf. 101 ():Fru talman! Jag ska inte delta i den puss ochkram-debatt som Kjörnsberg, Kenneryd och Eng-ström har ägnat sig åt. I stället ska jag försöka kom-mentera och ställa motfrågor.Marie är mycket kritisk till förslaget omskattereduktion för hushållstjänster. Jag måste frågaMarie : Vore det inte bättre att öka mång-falden i utbudet inom tjänstesektorn? Vad är det farli-ga eller konstiga i detta? I stället väljer att fokusera på att en viss typ av tjänster enbartska levereras av en monopolist. Vårt förslag syftarendast till att bredda möjligheterna. Vi minskar riskenför svartjobb. Det förhindrar ju inte att de människorsom behöver en viss typ av stöd, som var inne på, fortfarande kan ha möjlighet att fåstöd från det allmänna.Tanken med vår politik är att öka möjligheternaför enskilda människor och familjer att i största möj-liga mån kunna leva på sin lön. Då blir det ocksåmöjligt för det allmänna att fokusera på dem somverkligen behöver stöd. Det kan inte vara rimligt attså många människor som framgår av den PM vi nuhar talat om behöver det allmännas stöd, vare sig mannu räknar inklusive eller exklusive transfereringar.Även med den lägre siffran är det 720 000 svenskarsom kan betecknas som fattiga, och det måste vi na-turligtvis ändra på.Min fråga är alltså: Vad är det för fel på mångfaldinom tjänstesektorn?Anf. 102 ():Fru talman! Det möter absolut inte några hinderatt med dagens regelsystem ha mångfald inom tjäns-tesektorn. Jag får fortfarande lappar i min brevlådafrån företag som vill utföra städning och andra tjäns-ter i hemmet. Det finns absolut inget som sätter hin-der i vägen för det.Det vi pratar om här är att ni vill skattesubventio-nera en viss typ av verksamhet. Ska man skattesub-ventionera någonting menar jag att det med automatikbetyder mindre skatteinkomster för staten. Staten börspara in på någonting annat i stället. Med knapparesurser tycker jag att det är bättre att använda resur-serna inom det offentliga system vi har med vård ochomsorg av barn, äldre och sjuka. Det tror jag är skil-jelinjen mellan oss två.Dessutom noterar jag att intealls svarar på de frågor jag ställde om vilka det ärsom med skatteförslag ska kunnasätta undan en årslön på banken.Anf. 103 ():Fru talman! Frågan om skattesubvention är ju in-tressant att diskutera. Vi kan som exempel ta de män-niskor som väljer att använda sig av barn-omsorg. Den får väl i mycket hög utsträckning ansesvara skattesubventionerad. Det är en väldigt litenandel relativt den totala kostnaden som nyttjarenbetalar själv.Jag tror inte att kan blunda fördet faktum att undersökningnär det gäller exempelvis hemtjänster och andratjänster talar om att 1,2 eller 1,3 miljoner svenskar,jag kommer inte ihåg exakt, är beredda att köpa dessatjänster svart. Mellan 700 000 och 800 000 svenskararbetar svart, helt eller i de flesta fall delvis. Jagskulle tro, i vart fall är det min bedömning, att skatte-systemet spelar en roll i detta.Med vårt förslag blir det möjligt för flera att köpavita tjänster. Både den som säljer den tjänsten ochden som köper den tjänsten mår av många olika välkända skäl väldigt bra av att kunna handla med var-andra på ett lagligt korrekt och vitt sätt.När det gäller årslönen vill jag säga att vår skatte-politik är ett uttryck för att det ska löna sig att arbeta.Det ska löna sig att utbilda sig. Man ska kunna spara,och det ska vara möjligt att ta risker i egna och andrasidéer. Då tycker jag att det är en rimlig målsättningatt man ska kunna spara till ett kapital som motsvararden egna årslönen. Det gäller naturligtvis alla. Jubättre skattemässiga villkor vi får för privat sparandei , desto större är naturligtvis möjligheterna attdet här kan förverkligas.Anf. 104 ():Fru talman! Svartarbete är naturligtvis inte bra,. Men vi vet ju också att vi interna-tionellt sett inte har större svart marknad än någotannat land som enligt har mycketlägre skattetryck. Jag köper inte så lätt den förklaringsom ger, att det är skattetrycket detberor på. Det kanske finns många andra orsaker, t.ex.att vissa partier alltid upprepar att skatter är av ondo.Det kan också vara av betydelse, t.ex. för den upp-växande generationen.Sedan säger att det kan vara enmålsättning att man ska kunna ha en årslön på bankenoch att det borde gälla alla. Javisst, men hur, CarlFredrik ? Det är det jag frågar. Om ni vill sänkastatsskatten innebär det en skattesänkning med 200 krför en vanlig inkomsttagare som inte betalar stats-skatt. Det innebär en skattesänkning på ca 50 000 krper år för den som har en halv miljon i årslön. Det ärdet som är kärnan. Det var därför jag ställde frågan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )15 § Allmänna motioner om mervärdesskattFöredrogsskatteutskottets betänkande 2000/01:SkU15Allmänna motioner om mervärdesskatt.Anf. 105 ():Fru talman! Föreliggande betänkande handlar omen av våra största skattekällor, nämligen mervärdes-skatten. Totalt står momsen för omkring 200 miljar-der kronor av de drygt 1 100 miljarder som den of-fentliga sektorn drar in i skatter och avgifter.Sverige har tillsammans med Europashögsta moms, . I och ärmomsen , i och i Luxemburg15 %.Momsen var tidigare en relativt säker skattekällaur statens synvinkel. Den var relativt fredad fråninternationell konkurrens. Men är verklighetenannorlunda.Vi kan som konsumenter undgå den höga svenskamomsen genom att handla varor och tjänster överInternet. Vi kan privatimportera bilar, kylskåp ochandra kapitalvaror. Ju mer vi reser, desto lättare blirdet att handla där skatten är lägre.Riksskatteverket beräknar t.ex. att man för närva-rande med säkerhet kan säga att vi förlorar minst enhalv miljard kronor bara på e-handeln.Även rent kriminella verksamheter som sysslarmed momsbedrägerier i stor skala finner storavinstmöjligheter hos oss på grund av att avvikelsernai momssatser är så stor mellan och mångaandra länder.Regeringens globaliseringsutredare och Jär-liden uttryckte sin oro också över kon-sumtionsskatterna. Ökad handel över gränserna ochöver Internet kan bli ett reellt hot mot skatteintäkter-na, befarar de.Ändå är det inte ett eventuellt bortfall av skat-teintäkter som utgör det främsta skälet till att lindraskattetrycket. I direktiven till nämnda utredning på-pekas nämligen att ett högt skattetryck inte bara harfiskala risker. Det kan också vara ett hot mot självatillväxtbetingelserna. Regeringen skriver alltså själv idirektiven att om högre utbildad arbetskraft i ökadutsträckning flyttar av skatteskäl kan det "vara ettförhållandevis större problem för de allmänna till-växtbetingelserna än för de offentliga finanserna".Mot bakgrund av detta yrkar jag bifall till reser-vation 1.Jag vill också beröra ett annat område. Där råder mycket olikamomssatser. Det finns moms, moms och25 % moms inom kultursektorn. Grundfrågan är omdet är riktigt att staten ska styra medborgarnas kultur-konsumtion genom att det finns olika momssatser påolika typer av kultur.Det tycker inte Moderata samlingspartiet. Vi villge likartade konkurrensvillkor för olika kulturverk-samheter. Därför föreslår vi en utredning som tillsättsi syfte att införa en enhetlig och gemensam momssatsinom hela kultursektorn.Jag ska här redogöra för några exempel som visarproblemen inom denna sektor.Böcker t.ex. belastas moms. Samtidigtkonkurrerar böcker med dagstidningar, bio och andranöjesyttringar som har lägre moms. Bokutgivareutsätts också för internationell konkurrens via handelpå Internet och digitala leveranser.Norge, och har noll procentsmoms på böcker. , , , Belgienoch har alla moms påböcker. Vi har moms.Förhållandena är ungefär likartade beträffandetidskrifter.Förståelsen för det skrivna ordet måste uppmunt-ras mer. Det är av stor betydelse för studier, socialintegration och för möjligheten att utvecklas såvälprofessionellt som kulturellt.I andra länder har man insett detta. Därför harman lägre moms på böcker och tidskrifter. Det ger dåstörre utrymme för att hålla lägre priser.Böcker är en del av kultursektorn. En annan del ärdansbandens situation. De beskattas moms.Dansbanden konkurrerar bl.a. med konserter, där 6 %moms tas ut. När ett rockband ger en konsert beskat-tas bandet , men om man dansar till rock-bandet ska bandet beskattas . Det blir enganska dyr dansbiljett. Frågan är om det är rimligt.En annan svårighet som de privata dansbanden ut-sätts för är konkurrens från kommunala arrangörer,som ofta har en särskilt gynnsam skattesituation bl.a.på grund av kommunkontosystemet. Det finns mångaandra områden där konkurrensen snedvrids på grundav olika momsregler. Museer beskattas med 6 %moms. Men de utvecklas numera ofta till att bli merav upplevelseattraktioner, och på så sätt liknar de mernöjesparker. Nöjesparker har moms. Kon-serter, shower och teater beskattas olika beroende påom de uppförs utanför eller innanför en nöjesparksgrindar.Dessa exempel visar att gränsdragningsproblemenär många, och det blir alltmer absurt att ha olikamomssatser på olika sorters kultur. Vi får ofta höra attlägre moms på fler områden skulle innebära nyagränsdragningsproblem. Det är inte sant. Tvärtomminskar gränsdragningsproblemen om kulturmomsenblir lika över hela området.Jag yrkar bifall till reservation 3.Sedan vill jag snabbt beröra den skattefria verk-samheten som bedrivs inom kommunerna och lands-tingen. Nuvarande regler blir alltmer stötande vadavser den bristande konkurrensneutraliteten inomområdena vård, omsorg och utbildning. Detta är väx-ande marknader som det finns ett starkt efterfrågebe-hov hos och som lämpar sig utmärkt för egenföreta-gande. Småföretagare måste få en bättre konkurrens-situation i förhållande till kommunal- och landstings-drivna verksamheter. Det måste bli lättare att erbjudaalternativ och konkurrera inom de områden som i dagtotalt domineras av kommuner och landsting. Kom-munkontosystemet - som ofta åberopas - är intekonkurrensneutralt, eftersom en stor del av skuldenefterskänktes till kommunerna i förra budgeten.Kommunerna betalar mindre till kommunkontosys-temet än vad de får tillbaka.Fru talman! Avslutningsvis kan jag konstatera attmomsen hade varit ett mindre bekymmer om dengenerellt legat på en avsevärt lägre nivå. Då hade inteeventuella skillnader mellan olika nivåer haft så storbetydelse. Därför är min slutsats att det måste vara ettövergripande mål att arbeta för att sänka den allmän-na momssatsen från till en nivå som är konkur-renskraftig med åtminstone de flesta av and-ra länder.Anf. 106 PER ():Fru talman! Som har sagts behandlas härett antal motioner inom mervärdesskatteområdet somväcktes under den allmänna motionstiden. Mervär-desskatten är en utpräglad konsumtionsskatt. Därförblir jag lite förvånad när jag hör att den ekonomiska brottsligheten gynnas pågrund av de olika momssatserna i de olika länderna.Det stämmer inte alls.De som oärligt tjänar pengar på systemet är såda-na som sysslar med karusellhandel och liknande sa-ker. Karusellhandeln har ingenting med de olikamomssatserna i de olika länderna att göra. Det hand-lar bara om att inte betala moms i när desäljer och sedan ha avdragsrätt för den ingåendemomsen. Där råder en missuppfattning från CatharinaHagens och sida.Vi står till stora delar bakom betänkandet. Vi haren reservation. Det är en inriktningsreservation vadgäller bokmomsen. kommer senare attytterligare redogöra för att det behöver utredas vadsom ligger till grund för ett ökat läsande. Där ärmomssatsen kanske en del. Det bör utredas. Då börockså utredas vilka effekter en momssänkning skullefå. Skulle det påverka priset och därmed läsandet?Eller skulle pengarna hamna någon annanstans? Manmåste kanske diskutera t.ex. ett bokprisindex, för attse att det verkligen innebär sänkta priser i slutledet.Det bör utredas.I en reservation föreslås en utredning. Den berörbara kulturmomsen. Det är lite märkligt. Det finnsgränsdragningsproblem som är väl så svåra när detgäller andra delar i momssystemet. Titta t.ex. påbyggmomsen. Vi är inte beredda att just nu starta ensådan utredning, men jag tror att det kanske längrefram kommer att bli läge för en utredning att se överalla nedsättningsreglerna och stämma av undantagenenligt sjätte mervärdesskattedirektivet. Där får detfinnas två lägre momssatser.Jag kan upplysa - och det bordeCatharina vara medveten om - att dans finnsinte uppräknat i artikel H i sjätte mervärdesskattedi-rektivet.Den debatt som har förts om dansband och dans-bandsmusik är intressant. Här finns naturligtvis ettkonkurrensproblem. Det största konkurrensproblemetär kanske de kommersiella anordnarna jämfört medde ideella föreningarna, som använder detta som enhävdvunnen finansieringskälla. Därmed är de skatte-och momsbefriade. Där finns det anledning att seöver frågan.Men jag tycker att det är att gå långt att säga attallt nöje är kultur. Om det är det som -och även - menar i sin reservation blirdet lite tveksamt. Om allt nöje också plötsligt är kul-tur, t.ex. dans, då stämmer det inte med de regler vihar att rätta oss efter när det gäller EU.Det finns också en mängd andra sådana reserva-tioner. har reserverat sig till för-mån för körkortsutbildningen, trots att de vet att detinte är möjligt med nuvarande EU-lagstiftning. Krist-demokraterna hänvisar till att har sänktmoms.Den frågan är utredd och klar, och regeringen haringen anledning att utreda en gång till. Det är bara attta del av den utredning som finns. Där framgår att demedlemsländer som 1991 hade nedsatt moms påkörkortsutbildning får också i fortsättningen ha det.Sverige var, vad jag vet, inte medlem i EU 1991. Då hade vi haft möjlighet att förhandlafram att vi också skulle omfattas. Men vad jag vetförhandlade inte den borgerliga regeringen om detta.Det vet naturligtvis . Kan för församlingen varför inte ett sådant resul-tat förhandlades fram?Man skulle då kunna hävda att visserligeninte var medlem, men att nu är medlem. Pro-blemet är att vi inte hade nedsatt moms på kör-kortsutbildning , utan vi hade faktiskt momsbe-frielse. Vi omfattas i det avseendet inte heller av deregler som vi skulle kunna använda oss av.Det är likadant när det gäller reservation 7 ochserveringsmomsen. Det är helt uppenbart att mode-raternas krav på sänkning av moms på serve-ringstjänster inte heller är förenligt med den EU-lagstiftning som finns. Det är återigen bara att bekla-ga att den diskussionen inte togs upp vid förhandling-arna.Sedan har det insmugit sig en intressant debatt.Den gäller persontransporter och skidliftar. Det finnsen intressant reservation i betänkandet. Jag är väldigttveksam om en sådan reservation över huvud tagetska få läggas fram i riksdagen.Reservationen går nämligen ut på att man harsamma uppfattning som utskottets majoritet. Detta ärett mervärdesskattebetänkande, och man framför ireservationen att dieselskatten bör sänkas. Det är ettkrav som inte kan ställas i denna typ av ärende. Det äringen reservation i förhållande till det som utskottetföreslår. Vi kan ju fundera hur motiverarden reservationen. Det hänvisas till att det är en mo-tivreservation, men jag menar att det inte ens är enskillnad i motiv i detta sammanhang.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 5, ochi övrigt står vi bakom betänkandet.Anf. 107 () re-plik:Fru talman! Först och främst är det så att karusell-handel naturligtvis lönar sig mer i ett land med högmoms än i ett land med låg moms. Det var vad jagsyftade på.En annan sak som Per berör är gräns-dragningen, hur man ska dra gränsen mellan vad somär kultur och inte kultur. Ja, det är det som den utred-ning vi föreslår ska titta på. Vi vill alltså att utred-ningen ska försöka klargöra rimliga gränser för vadsom är kultur och inte kultur.Per tar också upp frågan om det överhuvud taget skulle vara möjligt att få sänkt moms pådans enligt EU-direktivet. EU-direktivet förbjuderinte tydligt detta, men det är inte klart att man fårsänka momsen. En utredning kan också utröna omdetta är möjligt. Utskottet skriver ju självt i majori-tetstexten att det är svårbedömt, men det är i alla fallinte helt omöjligt.En fjärde sak är att Per drar upp kon-kurrensen mellan ideella föreningar och privata dans-band. Jag vill hävda att konkurrensen är väl så tuffmellan de privata och de kommunala och landstings-drivna verksamheterna på det här området.Till sist är det övergripande problemet ju att vi harför höga skatter i , och därför skriver vi i vårreservation att vi vill arbeta för en lägre momsnivårent generellt. Då slipper man säkerligen många av deproblem som finns i dag.Anf. 108 PER () replik:Fru talman! hävdade att det varskillnader i momssatserna mellan länderna som kundegenerera mer ekonomisk brottslighet. Det är intres-sant att höra att tar tillbaka det. Detär klart att ju högre momsen är, desto mer tjänar man.Men det intressanta i sammanhanget är att man fårtillbaka den ingående momsen, och sedan lägger maninte på någon utgående moms. Det är egentligen i detland där man köper som man tjänar. Sedan försvinnerju hela beskattningen av alla affärer. Det är det somär det intressanta.När det gäller avgränsningen mellan kultur ochicke-kultur, varför ska man stanna bara vid kultur-sektorn? Det finns andra gränsdragningsproblem somär väl så intressanta. Ni har ju en annan reservationom serveringstjänster och mat, och det är också in-tressant att borra på djupet i den frågan och kanske taupp en dialog med EU. Det hade varit väl så intres-sant, som den här lilla delen som handlar om kultur.Sedan säger att EU inte förbju-der momssänkningar. Nej, det är inte förbjudet i EU-direktivet. EU räknar upp de områden där man fårsänka, och det gäller bara de som är uppräknade. Därfinns inte dans med - det kan vi bara konstatera. Omman sedan möjligen skulle omformulera detta meddans och kalla det någonting annat är det en annansak. De gränsdragningsproblem som finns får vinog leva med.Sedan kommer in på dansbandenoch kommunala och landstingsdrivna danstillställ-ningar. Det handlar om ytterst få. Det som har fram-förts i debatten är att det är just när dansband spelarpå dans som det skulle vara lägre moms, men de somgår på diskotek ska fortfarande ha . Allting hal-tar ju. finns det inte majoritet för detta, och det ärnog inte många som på allvar för fram tanken på attdet skulle vara en speciell dansbandsmoms.Anf. 109 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara beröra området medmomsen rent generellt. Om man arbetar för en lägremoms rent generellt försvinner ju många av de pro-blem som både Per och jag berör. Jag ärfullt medveten om att det är problem att avgränsaolika verksamheter för att ha en lägre moms. Men irådande läge, där majoriteten förordar ett så högtskattetryck, tycker vi att det kunde vara intressant fören utredning att titta på hur man ska avgränsa kultur-utbudet och då ha en momssats som är lika över helakultursektorn. Det är vad vi kan föreslå i dagens läge.Det viktigaste är naturligtvis att sänka momsengenerellt. Det är också och inne på iglobaliseringsutredningen. De har uttalat sig och sagtatt momsen är utsatt för internationell konkurrens påmånga plan och att den är en skattesats som troligtvismåste sänkas på sikt.Anf. 110 PER () replik:Fru talman! Momsen tillhör trots allt inte de skat-ter som det är absolut viktigast att sänka. Men förModeraterna gäller det självfallet att sänka alla skat-ter i alla lägen - det vet vi. De är ensamma här ikammaren om att föra den politiken. Det finns ingensans och måtta i alla de skatter som ärberedda att sänka, och momsen är en del i det.I den globalisering som sker är inte momsenden skatt som man i första hand bör titta på, utan detär kanske andra saker som är väl så viktiga i det läget.Att tro att folk skulle släpa kylskåp m.m. övergränsen på grund av att momssatsen är lägre iett annat land är lite naivt. Jag skulle vilja se resenä-rer i frakta kylskåp på sina små vagnar. Jagtror inte att det är något större problem.Internethandeln kan vara ett problem, och manhåller på att se över om det ska bli ett gemensamtregelsystem inom EU. Vi kan bara hoppas att detkommer, men jag kan hålla med om att det kommeratt bli väldigt krångligt. Det gäller allt som laddas nedpå en dator. Det blir svårt att göra någonting. Där-emot när det gäller varuhandel osv. ser jag inte någrastörre problem just vad gäller momsen. Det finns,som sagt var, andra saker som man eventuellt bör tittapå när det gäller den globalisering som pågår.Anf. 111 ():Fru talman! Frågorna om mervärdesskatt berör ettbrett fält, och jag vill ta upp några delar av det, främstkulturmomsen.För den genomsnittlige kulturkonsumenten i vårtland måste både regler och skattenivåer på detta om-råde framstå som fullständigt absurda. Om manhandlar en Mankelldeckare i bokhandeln får manbetala en högre moms än om man köper den i någradelar, inbladad i . Att lyssnatill dansbandet stillasittande betingar, somvi har talat om, ett lägre momspåslag än attröra sig till deras musik. Om man ska raljera kringdetta förhållande, borde det ju vara ett folkhälso-intresse att stimulera rörelse framför stillasittande.Just förhållandet mellan sällskapsdans och passivtmusiklyssnande belyser det obegripliga och orättvisai nuvarande skatteregler. Ska man lyssna till en kon-sert i nöjesparken får man kanske t.o.m. finna sig i attslussas in genom en särskild grind, för i huvudentréngäller nämligen moms men för konserten bara6 %.Tilltron till system och skatteregler stärks knap-past genom orimligheter och obegripligheter av dethär slaget. Gränsdragningarna blir både godtyckligaoch orättvisa och stundom lite löjeväckande, som vihar konstaterat här. Lite generellt verkar det som attden högtstående kulturen beskattas förmånligare änmera folkliga och underhållande yttringar.