prot · GO09105 · 2001-05-07 00:00:00 — Det är i första handpolismyndigheten som har befogenhet att fatta beslutom avvisande eller avlägsnande. I brådskande fall fåren enskild polisman fatta sådant beslut.Allt detta framgår av ordningslagen och polisla-gen. Det är således noga reglerat i polislagen ochordningslagen vilka befogenheter polisen har för attupprätthålla allmän ordning och säkerhet i sambandmed demonstrationer. Jag kan inte seatt det finns behov av att ändra bestämmelserna. Där-för ser jag nu inte några skäl för att vidta några åtgär-der på området.Anf. 57 ():Fru talman! Jag vill tacka justitieministern såmycket för svaret och framför allt för att det kom såsnabbt.Polisen är ett område som berör många människor- jag vill påstå att det berör de flesta av invånarna iSverige. Därför är det viktigt att polisfrågor ges såstor öppenhet som möjligt.Vi i tycker att det är jätteviktigt attalla som har att göra med polisfrågor - från ministerntill riksdagsledamöter, till polischefer och till de lo-kala polisstyrelserna - är så gott det nu går eniga isina uttalanden. Annars finns det risk för att medbor-garna ägnar sig åt spekulationer. Många människorhar kontaktat mig, eftersom jag sitter i , för de tror att det som ministern sä-ger, det som jag säger och det som rikspolischefensäger inte är riktigt sant. Sanningen är kanske att detsätt som polisen uppträdde på i var styrt upp-ifrån. Därför är det så viktigt att vi pratar öppet omdessa frågor och att vi försöker att vara så ärliga somvi någonsin kan.För några månader sedan frågade jag ministernvid en muntlig frågestund om ministerns uppfattningom träning när det gäller de nya batongerna. Det hadebeskrivits i tidningarna hur denna träning gick till. Påen minuts tid skulle man slå så många slag som möj-ligt. Min tanke bakom den frågan var att jag var oro-lig för att om polisen tränar på det här sättet kan detbli ett ryggmärgsbeteende när man utsätts för demon-stranter som kan uppfattas som hotfulla. Då kanskeman använder det sätt som man har tränat in.Kameraövervakning och fotografering är jättebra.Vi i tycker att det är bra att ministernhar tagit initiativ till att utfärda direktiv till en utred-ning. Det skulle vara intressant om ministern redannu kunde säga lite mer om vad utredningen kommeratt innehålla.Det är i och för sig inte någon fara med att polisenfotograferar eller filmar, men vad det handlar om ärhur man använder materialet senare, om det arkive-ras. Många är oroliga inför detta, eftersom det harvarit aktuellt med säpos registreringar. Många männi-skor har tyckt att det har varit svårt att få ut informa-tion om sig själva, och många har inte ens blivit klaraöver om de har funnits registrerade eller inte. Dennaoro kan spädas på om man inte tydligt redogör förvad sådan information används till.Jag har också frågat om internutredningar. Det ärjättebra att ett sådant arbete redan är på gång och attom ministern bedömer att det är bättre åstadkommaen helhet, får vi väl bara vänta. Vi tycker att det hadevarit bra att få lite information och att man hadeskyndat på just när det gäller internutredningar.Anf. 58 ():Fru talman! Detta är en väldigt aktuell och viktigdebatt som rör demokratins fundamentala hörnstenar,demonstrations- och yttrandefriheten och möjlighetenatt utöva den på ett bra sätt.Jag hoppas verkligen att ministern agerar utifrånatt man ska kunna ha demonstrationer i vårt land därgrupper har möjlighet att genomföra demonstrationerpå ett sätt som är acceptabelt både för de som demon-strerar och för samhället i övrigt.När det gäller demonstrationen i , som denhär frågan delvis härrör sig från, känner i alla fall jagen stor oro inför , om den mentalitetsom vi har sett vid olika demonstrationer kommer attfortgå. Det skulle vara intressant att höra hur minis-tern ser på detta att poliser inte ska få vara anonymautan att de ska ha numrerade hjälmar så att det går attse vilken polis det är som agerar. Jag tycker att det äroerhört angeläget att man inför detta till Göteborgs-mötet.Det är bra att polislagen fungerar, men regeringenhar också ett stort ansvar. Regeringen har ju tillskjutitnya, stora resurser för EU-mötena. Polisen har kanskeinte heller varit riktigt förberedd på hur man ska age-ra med oerhört stora resursinsatser vid demonstratio-ner. Man har ingen vana i det sammanhanget. Därförkrävs det att regeringen är tydlig i direktiv och annattill polisen så att det inte uppstår en sådan aggressi-vitet som vi kunde se i Malmö.Man måste också se till att polisen lär sig hur manska agera när man möter stora och till viss del nyagrupper. Jag skulle gärna vilja veta om ministernämnar ta några initiativ för att få till stånd något formav samtal mellan de demonstrationsansvariga ochpolisen.Jag har hört från de som har ansökt om demon-strationstillstånd att det har varit oerhört svårt att fåtill ett samtal med polisen. De har även där mötts medaggressivitet. Så ska det naturligtvis inte vara. Det ärviktigt att det förs en dialog mellan polis och demon-stranter. Det rör sig ju inte vilka grupper som helstutan det är vanliga NGO-grupper som brukar delta idemonstrationerna och som redan finns i vårt demo-kratiska , t.ex. kyrkan.Då måste det till en möjlighet att föra en dialog såatt man inte råkar ut för en dylik händelse igen införGöteborgsmötet. Det skapar inte tilltro, vare sig tilldemokratin eller till polisen, om vi inte snabbt ser tillatt formerna för ett bra demokratiskt system kan fun-gera även framöver.Jag undrar om ministern ämnar se över den änd-ring av polislagen 13 § som gjordes 1997/98. Vi somenda parti var då emot att man skulle införa möjlig-heten till massingripanden just på grund av att vi intetrodde på att det var en bra modell för att värna de-mokratin. Jag tycker att vi har fått bevis för detta medtanke på de senaste demonstrationerna.Anf. 59 Justitieminister ():Fru talman! Jag är av samma uppfattning, att visjälvfallet ska prata öppet om detta. Hela denna frågahandlar ju om öppenhet. Det är självklart att vi allamed gemensamma krafter ska arbeta för att demon-strationsrätten ska vara oinskränkt.Jag vill dock varna för att man ska dra alltförlångtgående slutsatser eftersom vi ännu inte vet säkertvad som hände i . Många har dragit slutsatserenbart på grundval av ett par TV-bilder. Jag blevupprörd när jag såg dem, men man ska vara försiktigmed att dra för långtgående slutsatser, särskilt somdet på vissa håll har sagts att 16 100 poliser plötsligtska ansvara för något som någon av dem eventuellthar gjort felaktigt.Att vidta en massa åtgärder bara med anledningav vad som kan ha hänt i tycker jag är fel. Såkan man inte heller agera lagstiftningsmässigt. Där-emot är det självklart att detta har föranlett den dis-kussion som pågår och som vi nu arbetar vidaremed, bl.a. att poliser inte ska uppträda anonymt på detsom de gör om de använder skyddsutrustningen. Därhar min inställning varit alldeles klar, och den ärprecis densamma som . Det pågår nu ett ar-bete hos polisen som gör att detta nog kommer attlösas . Det är en angelägen fråga för ossalla, och det får inte bli alltför utdraget.När det gäller de mer konkreta frågorna är det interegeringens eller uppgift att generelltlägga sig i träningen av poliser. Om man nu tillåterbatonger tror jag trots allt att det är bra att polisernafår träna med batonger. Alternativet vore att se till attde inte använder batonger alls.Jag kan i sammanhanget säga att det nu finns dis-kussioner och förslag inom polisen om att se övervilka vapen man över huvud taget får använda. Dettycker jag är oerhört bra.När det gäller metoder har jag alltså tagit initiativtill en utredning - som inte har något med attgöra utan som vi talade om för ett par månader sedan- om arbetsmetoder vid brottsutredningar. Som jagnämnde i mitt svar finns det redan regleringar här.Men det finns också luckor - bl.a. i fråga ombrottsprovokation och bevisprovokation, där man kanönska sig en tydligare gränsdragning. Det är svårt förpoliser att kunna denna exakt, och det är inte bra förallmänheten att denna fråga inte är reglerad. Det kanockså gälla det här med kameraövervakning ochandra frågor.Vi arbetar alltså med direktiven, så jag ber att fååterkomma. Men generellt handlar det om polisensarbetsmetoder, både den vanliga polisens och Säker-hetspolisens.Vad gäller internutredning är det också någontingsom det togs initiativ om före . Det är alltsåinte så att det nu plötsligt kommer ett batteri utred-ningar, utan det här är saker som vi har arbetat medunder våren, som vi följer med största intresse mensom vi inte ser anledning att nu plötsligt höja takten i.Dessa utredningar ska ha sin gång. Det kommer attbli väldigt intressant att se slutsatserna.Vi följer upp den lagändring som skedde 1997/98.Jag anser att det ändå är bra att man har dessa möjlig-heter. Däremot är det nu under prövning, bl.a. av JO,hur långt man får avlägsna personer, efter det mötesom var i . Det resultatet ska också bliintressant att se. Självklart är det viktigt att man haralldeles klart för sig hur långt man får gå vad gällerdenna möjlighet. Men jag anser som sagt ändå att detär en bra möjlighet och ett mindre ingripande änmånga andra, t.ex. att stoppa en demonstration.Anf. 60 ():Fru talman! När det gäller polisens operativa me-toder är det alldeles riktigt som ministern säger.Mycket av detta är polisens egna angelägenheter, ochvi som politiker kan inte och har inte heller rätt attlägga oss i alltför mycket. Men detta visar, tycker jag,vikten av att det kommer fram ett bra förslag när detgäller internutredningar. Människor som ser polisvåldpå TV blir naturligtvis väldigt upprörda. Vi har oftapåpekat att det inte minst från polisens egen synpunktär viktigt att oskyldigt anklagade poliser har rätt attkänna sig rentvådda i allmänhetens ögon. Det handlaralltså både om allmänhetens inställning till polisenoch om polisernas egen situation. Det är viktigt attbelysa detta ur olika vinklar.När det gäller träning med batonger anser jag na-turligtvis att det är viktigt att polisen tränar. Det jagville belysa var hur man tränar. Man kan ju träna påolika sätt. Fotbollsspelare tränar vissa moment för attde ska bli duktiga på att spela fotboll. Det är ingenvits att fotbollsspelare tränar att åka skridskor, efter-som de inte ska göra det. Hur är alltså jätteviktigt idet här sammanhanget.Bengt-Ola har skrivit en interpellation tillstatsministern där han berör lite av detta. Jag tyckeratt han har en poäng i det han säger, och jag hoppasatt han inte tar illa upp om jag läser upp lite:"Polisvåldet och överreaktionerna är enligt minmening inte i första hand ett polisiärt problem utan ettpolitiskt problem, därför är interpellationen ställd tillstatsministern och inte till justitieministern. EU-systemets brist på legitimitet skapar tydligen ett bete-ende som hör hemma i auktoritära diktaturer och intei en demokrati. "Därför undrar han vilka åtgärder statsministerntänker vidta för att skydda demonstrationsrätten. Dethär är en diskussion man kan föra också här.Jag vill skynda på och gå in lite grann på det härmed massomhändertaganden. Jag har tagit del avministerns svar med dess hänvisning till polislagensbestämmelser om när man får använda detta. Det härblir lite förvirrande för mig. På flera ställen nämns detatt det handlar om att upplösa och att ställa in endemonstration. Men när det gäller och fleraandra ställen har det inte alls handlat om att upplösaoch ställa in utan om att omhänderta fast demonstra-tionen fortgår.JO ska granska delar av detta efter demonstratio-nen i . Chefs-JO säger i : Polisen har ingen rättatt omhänderta demonstranter kollektivt. Den måstegöra en enskild prövning av varje individ för att av-göra om just den personen är ett hot mot den allmän-na ordningen.Utifrån detta är det svårt att förstå att man kanomhänderta en hel hop, flera hundra människor, fastdemonstrationen fortgår och det inte sker någon indi-viduell prövning.Anf. 61 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga lite grann omkunskaper om konfliktlösning inom polisen. Det harallmänt sagts att kvinnliga poliser oftast är bättre påatt klara konflikter, just därför att de kanske inte ärlika provocerande som manliga kolleger kan vara.Det här borde väl vara en av de viktiga delarna, kan-ske ännu viktigare än batongträningen: att verkligenklara att bemöta människor på ett sådant sätt att maninte skapar onödiga konflikter och onödig aggressi-vitet - särskilt när det pågår en demonstration som äranordnad på ett lagligt sätt och därmed har sinlagstadgade rätt att genomföras.Jag är helt säker på att unga människor som i dagvill engagera sig i samhällsfrågor ser det som oerhörtviktigt att deras demonstrationsmöjlighet värnas. Detär kanske det som gör mig mest upprörd när det gällerde bilder jag sett från Malmödemonstrationen: Vifrån vuxenvärlden bemöter unga människor på ett sättsom gör att deras engagemang i samhällsfrågor för-modligen kommer att hamna vid sidan om det somskulle kunna ge dem möjligheter att vara med ochpåverka, då de inte känner att de får samhällets stöd ien sådan här oerhört viktig situation. Därför är det,som jag ser det, oerhört viktigt att justitieministern tartag i de här frågorna, agerar och ser till att det blir enbra demonstrationsmöjlighet inför Göteborgsmötet.Jag vill också återkomma till samtalen medNGO:er. Planerar justitieministern att se till att detblir några sådana samtal, där NGO:er kan vara medoch tillsammans med polisen diskutera frågor kringdemonstrationsmöjligheter inför ?Anf. 62 Justitieminister ():Fru talman! kanske jag har större möjlighet attsvara på de frågor som togs upp. Jag tänker nämligeninte svara vare sig på statsministerns interpellationereller i fråga om händelserna i . Vad gäller bådasakerna är det av principiella skäl. Jag varken kan, fåreller vill svara på de sakerna.Vad gäller möten är det viktigt, både för mig somjustitieminister och för regeringen, att man inte pånågot sätt lägger sig i det operativa. Det är självklart.Man får alltså vara lite försiktig med att ha möten därdet kan uppfattas som att man har synpunkter på hurpolisen sköter det operativa. Jag tror inte att polisenär avvisande till sådana möten. Jag har inte fått någrasådana indikationer. Själv har jag fått informationfrån polisen om vad som kommer att hända, men intemer än så. Jag vill inte ha för mycket information. Jagvill inte att det ska kunna framstå som om jag harsynpunkter på hur man förbereder det här. Som be-kant är det också regeringens avsikt att hålla mötenmed flera olika demonstranter. Det har hela tidenvarit regeringens linje att så mycket som möjligt skagöras för att stärka demonstrationsrätten så att det blirså bra som möjligt i Göteborg.Slutligen vill jag bara säga att vad gäller kon-fliktlösning är jag helt överens med vad MarianneSamuelsson säger. Det är oerhört viktigt. Huruvidakvinnor är bättre än män vet jag inte. Det låter jagvara osagt. Det som brukar sägas är att äldre, rutine-rade poliser ofta klarar det bättre än yngre. Men dethandlar också om att man ständigt förbättrar sig inompolisen, vilket man bl.a. har gjort när det gäller idrott-sevenemang. Där har man nu ungefär hälften såmånga poliser och klarar det mycket bättre än , bl.a. med hjälp av nya metoder och ge-nom att man från andra länder har lärt sig att bli bätt-re på att hantera denna sorts svårigheter. Det handlaralltså både om den interna utbildningen och om ar-betsmetoderna.Anf. 63 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för en bra de-batt. Avslutningsvis kan jag säga att jag hoppas attdenna öppenhet fortsätter och att vi kan fortsätta attdiskutera på detta sätt och att alla andra som har meddetta att göra också tycker det.För mig är en bra polis också en klassfråga. Vibrukar säga att det handlar om en helhetssyn: vad vihar för sorts samhälle och hur välfärden ser ut.Vi träffade polisfacket , och där ärman verkligen angelägen och intresserad av att varamed i diskussionen om den allmänna välfärden. Deanser att de har en jätteviktig funktion att fylla.Jag tror också att det är viktigt att vi fortsätter attprata om vad vi ska ha för sorts poliser. Vi ska prataom styrning av polisen. Vi ska prata om hur manrekryterar poliser.Justitieutskottet har rätt varit på besök påPliktverket och sett hur rekryteringen går till. Då hadejag några frågetecken, men jag blev lugnad och tyckteatt rekryteringen av svenska poliser går till på ettbetryggande sätt.Det behövs fler kvinnor inom polisen inte bara föratt de kanske bemöter konflikter på ett annorlundasätt. Över huvud taget tror vi att polisen i stort i Sve-rige skulle må bra av att anställa fler kvinnor. Vibehöver fler av annan etnisk bakgrund än vi svenskarhar.Vi tror att det är viktigt med vidareutbildninginom polisen. Vi tror att det är viktigt att polisernages möjlighet till handledning inte bara när det harvarit allvarliga situationer utan i vardagen, så attpoliserna slipper bli cyniska, trötta och utarbetadeutan får prata om hur viktigt detta arbete är.Tack igen!Anf. 64 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill få säga att jag delar uppfatt-ningen att det ska vara fler kvinnor. Det är nu ungefär35 %. Det som bör kunna förbättras ytterligare, somjag också talade om när jag besökte kvinnors nätverk,är förhållandet vad gäller antalet kvinnor i chefsposi-tioner.Vad gäller invandrare är polisen en av de bästamyndigheterna. Det gäller personer som är föddautomlands eller har utländsk bakgrund.Jag vill säga att vi ska sträva efter - detfinns ingen tvekan om det - en öppenhet, och vi skainte ge efter för de hot som kan komma.Samtidigt vill jag nämna att många är utsatta. Detgäller poliser, åklagare, socialarbetare, sjukvårdenoch kommunalpolitiker. Därför finns det nu ett för-slag till ett nationellt handlingsprogram för skydd avbevispersoner. Det omfattar alla personer som underen förundersökning och rättegång lämnar uppgiftersom är av betydelse för en brottsutredning. Förslagetomfattar också anställda inom rättsväsendet. Vi avsernu att ta initiativ till en utredning för att genomföradet nationella handlingsprogrammet. Det inkluderarockså poliser, som faktiskt är en utsatt grupp inteminst då de driver brottsutredningar mot personersom riskerar fängelse. En del fruktansvärdahändelser har följt av det.Det är en avvägning. Vi ska kämpa,men vi måste också ta hand om de personer som ärmest utsatta.Jag vill också tacka för denna debatt. Den kom-mer att fortsätta, vilket är bra.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2000/01:411 omkommunikationssystem för polisenAnf. 65 Justitieminister ():Fru talman! Per har frågat mig om jagavser att infria min företrädares löfte och verka för ensnabb och säker lösning när det gäller polisens radio-kommunikationssystem. Per har ocksåfrågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för attsnarast ge polisen tillgång till ett tillförlitligt ochsäkert radiokommunikationssystem.Som Per vet har Rikspolisstyrelsenanmält att polisens nuvarande radiokommunikations-system bör bytas ut . Styrelsen harbedömt att det är möjligt att upprätthålla en fungeran-de radiokommunikation med nuvarande system framtill utgången av 2004. Därefter bör polisen övergå tillett landstäckande TETRA-system som är gemensamtför alla samhällsviktiga myndigheter.Regeringen gav Statskontoret iuppdrag att genomföra en upphandling av ett radio-kommunikationssystem baserat på TETRA-standard.Uppdraget ska slutrapporteras senast den 1 februarinästa år. Statskontoret överlämnade en delrapporte-ring av uppdraget till regeringen . Den be-reds i Regeringskansliet.Genom sina uppgifter och särskilda befogenheterintar polisen en central roll i samhället. Medborgarnakräver en polisverksamhet som präglas av modernaarbetsmetoder och effektiva hjälpmedel. Det är därförangeläget att frågan om ett gemensamt radiosystembereds på ett snabbt och säkert sätt. Jag kommer äveni fortsättningen att försäkra mig om att polisen hartillräckliga förutsättningar för att bedriva sin verk-samhet på ett bra sätt.När det gäller polisens resurser vill jag framhållaatt regeringen fortsätter att satsa på polisen. I denekonomiska vårpropositionen föreslår regeringen attpolisen tillförs ytterligare redan iår. Det innebär att polisen med den redan beslutadehöjningen på får närmare 1,2miljarder kronor i resurstillskott. Utöver de satsningarför 2002 och 2003 som redan beslutats ska polisendessutom tillföras ytterligare 600 miljoner kronor2004. Sammantaget är det här den största satsningenpå polisen som någon svensk regering någonsin hargjort.Regeringen kommer att fortsätta att följa rättsvä-sendets verksamhet och, efter analys av vidtagnaeffektiviseringsåtgärder, återkomma till riksdagenmed de ytterligare insatser som krävs för att fullföljastatsmakternas intentioner för utvecklingen av rätts-väsendet.Anf. 66 PER ():Fru talman! Först vill jag tacka justitieministernför svaren på mina frågor. Jag vill säga att jag inte ärute efter att diskutera antalet polistjänster. Det kom-mer att ske av andra personer i denna kammare vid ettsenare tillfälle. Som bekant är det så att vi har störreanslag till polisen än vad sittande regering har i dag.Jag måste även utifrån ren valkretssynvinkel baramarkera att jag tycker att det historiskt har varit djuptotillfredsställande när polismyndigheterna haft storaunderskott i budgeten och därmed inte kunnat täckaför de tjänster man haft. Skulle man ha följt budgetdi-rektiven hade man fått avskeda en icke oväsentlig delav poliskåren.Min interpellation gäller i stället polisens och and-ra samhällsviktiga funktioners radioverksamhet ochkommunikationer. Skälet till detta är att större delenav har applicerat den s.k.TETRA-standarden för gemensam kommunikationmellan polis och andra samhällsnyttiga funktioner föratt få ett bra och effektivt samarbete både ur brottsbe-kämpningssynpunkt och vad gäller tullens verksam-het. Även andra behöver kommunikationer överlandgränserna inte minst när harkommit i gång helt och hållet.Arbetet med ett nytt radiosystem i börjadeegentligen med en rapport som går itiden - till 1996, då , , och Överstyrelsen för civilberedskap gemensamt kom fram till att man behövdeett nytt system som var bättre. Man skulle slippa attsläpa på sex sju olika radioapparater om man villekommunicera med alla samhällsnyttiga funktionerutan skulle kunna använda en och samma.Precis samma slutsats har man kommit till i störredelen av vår närmaste omvärld.Rapporten ledde till att vi fick en utredning underlandshövdingen ledning som kom senare- 1998. Den hette Ett tryggare och hadenummer SOU 1998:143. Man förslog ett införande avTETRA-systemet.Jag kan försäkra justitieministern om att jag harfått oerhört starka påstötningar från fältet - inte minstfrån och övriga verksamheter -om behovet av att skapa det nya rikstäckande system-et. Min mycket raka fråga för nästan exakt se-dan till justitieministerns företrädare var om det varJustitiedepartementet som var släpankaret, som deflesta andra påstod, som inte kunde vara med ochhjälpa till att finansiera den gemensamma standardenoch det gemensamma radiosystemet.Nästan alla - inte minst ett antal kommuner - sä-ger att de tvingas gå före om regeringen inte får framett beslut, trots att det kommer att kosta oerhörtmycket samhällsekonomiskt - det är nästan kapital-förstöring - att man tvingas fatta olika beslut omolika införanden för olika myndigheter beroende påatt regeringen inte kommer till skott.Därför är det med en viss besvikelse jag konstate-rar att justitieministern säger att det först --2004borde vara aktuellt för polisen med ett nytt radiosys-tem.Jag vill följa upp med att ställa följande frågor. Ärjustitieministern beredd att se till att det kommer svartill Statskontorets utredare med de preciseringar deanser sig behöva för att fullfölja uppdraget? KommerJustitiedepartementet att vara släpankaret, dvs. detsom bromsar införandet av den gemensamma stan-dard som ska öka säkerheten för enskilda tjänstemänmen också effektiviteten?Anf. 67 Justitieminister ():Fru talman! Per säger att vi inte skadiskutera polisbudgeten, men sedan kan han ändå intelåta bli att säga lite grann.