prot · GO0961 · 2001-02-06 00:00:00 — Hälften har överklagatett eller flera myndighetsbeslut. Av dem fick 60 %rätt i domstol.Min fråga till socialministern är:Vilka åtgärder avser socialministern vidta för atttillse att barn med funktionshinder slipper gå tilldomstol för att få de rättigheter som lagligen till-kommer dem?den 1 februariFråga 2000/01:617 av () tillsocialminister om illegal införsel avalkoholI dagarna har Alkoholinspektionen lämnat en rap-port som presenterar oroväckande uppgifter om denillegala alkoholhanteringen.I rapporten talas det om försäljning på allmännaplatser t.ex. vid marknader. Vidare uppges att detäven förekommer servering av illegalt införd alkoholunder beteckningen "föreningsverksamhet" samt attdet även sker försäljning i vissa mindre livsmedels-butiker.Införseln av alkohol antas till viss del ske genombussresor som arrangerats med detta som enda syfte.Detta är en oroande utveckling som kommer attkräva stora insatser.Jag vill fråga socialministern:Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för attkomma till rätta med den illegala införseln av alko-hol?den 1 februariFråga 2000/01:618 av () till utri-kesminister om artikel 209 i ÖsterrikesstrafflagstiftningEnligt artikel 209 i den österrikiska strafflagentillämpas skilda åldersgränser för manlig homosexu-alitet (), lesbiska kontakter () och hetero-sexuella. fanns det fortfarande elvamän i de österrikiska fängelserna dömda enligt dennalag. EU har , liksom FN:s kommittéför mänskliga rättigheter, uppmanat attavskaffa artikel 209 men den österrikiska regeringenhar inte visat att de har för avsikt att förändra straff-lagstiftningen. Artikel 209 strider dessutom mot arti-kel 13 i Amsterdamfördraget.Den österrikiska organisationen för homo- och bi-sexuellas mänskliga rättigheter - HOSI - har nyligenuppvaktat ambassadör i och krävt attSverige under sitt ordförandeskap i EU ska sätta så-dan press på att man avskaffar den diskri-minerande lagstiftningen. Om EU ställer krav påansökarländernas lagstiftning men inte reagerar motdiskriminerande lagstiftning i nuvarande medlems-länder kan EU knappast betraktas som trovärdiga närdet gäller kraven att avskaffa all diskriminering avhomosexuella.Min fråga till är:Vilka åtgärder kommer att vidta under sittordförandeskap för att förmå att avskaffaartikel 209 i den österrikiska strafflagen?den 1 februariFråga 2000/01:619 av andre vice talman () till utrikesminister om den de-mokratiska utvecklingen i och ZanzibarFörra året hölls val i och . Situ-ationen har därefter varit spänd. OppositionspartietCUF har ansett att valet inte genomfördes på ett kor-rekt sätt och krävt att det ska göras om. Den 30 janua-ri 2001 rapporterades att ett trettiotal människor dö-dats i samband med politiska oroligheter. Det finnsäven andra uppgifter som talar om högre dödstal.Oppositionen i landet har haft svå-righeter att verka. Dess företrädare har arresterats ochanklagats för grova brott, vilka ihärdigt förnekats.Uppenbart är att regeringen brutit mot demokratiskafri- och rättigheter, bl.a. genom att inskränka mötes-friheten och låtit polisen gå till angrepp vid mötenoch demonstrationer. EU har gjort ett uttalande ochfördömt det inträffade.Sedan decennier har haft speciella förbin-delser med . Den utveckling vi nu får höratalas om via radio och TV skiljer sig markant från denbild vi länge haft av landet. När demokratiska för-hållanden sätts ur spel på det sätt som skett finns detanledning att befara en fortsatt negativ utveckling.Med mångåriga förbindelser med Tanzaniatorde särskilda förpliktelser följa när det gäller ut-vecklingen i landet.Jag vill fråga utrikesministern:Vad avser utrikesministern göra för att under-stödja och förstärka en demokratisk utveckling i Tan-zania?den 1 februariFråga 2000/01:620 av () tillmiljöminister om övergång till renarebåtbensinI finns det ca 600 000 båtar med utom-bordsmotorer. De flesta är tvåtaktsmotorer som för-bränner bensin mycket dåligt, vilket gör att 20-30 %av bränslet går direkt ut i hav och sjöar.Den betydligt mindre miljöbelastade alkylatbensi-nen innehåller däremot inga giftiga kolväten. Enövergång från vanlig bensin till alkylatbensin sombåtbränsle skulle framför allt minska miljöbelastning-en i hav och sjöar.Ett problem i sammanhanget är att alkylatbensinär betydligt dyrare än vanlig bensin, vilket gör detsvårt att öka användandet. På bensinstationerna säljsalkylatbensin i små dunkar som kostar omkring 20 krper liter. På sjömackar är priset ca per liter menalkylatbensin finns enbart på några få av landetsfemtiotal sådana anläggningar.Med anledning av ovanstående vill jag fråga:Vilka insatser avser ministern vidta för att stimu-lera till en ökad användning av alkylatbensin sombränsle i småbåtsmotorer?den 1 februariFråga 2000/01:621 av () tillfinansminister om båtskattI dag skattar vi för att vi bor m.m. Däremot kanman äga en lyxbåt som använder sig av de gästham-nar som anordnas av kommuner. Staten har ansvaretför sjöräddning liksom föroreningar som orsakas avbåttrafiken medan skattebetalarna i kommuner får ståför städningen efter fritidsbåtar vid kusten, skärgår-den och stränder.Om man äger ett hus nära stranden, en villa ellerfritidshus, får man betala fastighetsskatt. Men omman äger en lyxbåt, som kan kosta flera miljonerkronor, och ankrar och vistas närastranden och villan, behöver man inte skatta för sittfritidsboende såsom fastighetsägaren. En lågin-komsttagare eller en pensionär kan äga huset menknappast den dyra lyxbåten. Ändå är det husägarensom måste betala för nedskräpning av miljön ochanvändning av den kommunala servicen som kommeräven båtägaren till godo.Ur allmänhetens synvinkel är detta en orättvisasom måste åtgärdas.Avser finansministern verka för att båtskatt införspå lyxbåtar?den 1 februariFråga 2000/01:622 av () till statsrådetBritta Lejon om kommunala självstyretEn alltför ofta stående punkt på kommunfullmäk-tiges kungörelselista är avsägelse från en ledamot inågon nämnd eller styrelse och nyval till samma post.Misstron mot politiker och misstron mot politikensynes öka. Den enskildas möjligheter genom politiskabeslut i den egna kommunen minskar eftersom be-sluten inte sällan tas i riksdag eller regering.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att mot-verka denna utveckling?den 1 februariFråga 2000/01:623 av () tillstatsrådet om deklarationer för företaga-reStatsrådet har sagt: "Jag vet av egen erfarenhet attdet på många sätt kan vara onödigt krångligt att drivaett litet företag". Förenklingar av våra regler och kravsom omgärdar alla våra företag, men för små ochmedelstora företag i synnerhet, måste kommatill stånd.Under ett besök i berättade någrakvinnliga fastighetsägare om sin situation som företa-gare. De var mycket positiva, men som statsrådetsjälv har påpekat så fann de att det fanns onödigtmånga och krångliga regler som försvårar och gerextra arbete för företagaren. Bl.a. påpekade en avfastighetsägarna att kunde hon självdeklarera medan det finns så många fler regleratt hon tvingas köpa experthjälp för detta. Fastighetenär densamma som sedan.Min fråga till statsrådet är:Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att för-enkla hanteringen av deklarationerna även för företa-gare?den 1 februariFråga 2000/01:624 av () tillstatsrådet om handelshinder försvenska företagSvenska företag missar affärer eller drabbas avextra kostnader när de stoppas av handelshinder inomEU. Enligt en gjord på uppdragav har av de företag somstött på handelshinder valt att upphöra med affärerna.Med handelshinder avses här lagar och regler somförsvårar eller motverkar import- eller exportaffärer.Orsaken kan vara såväl regler och lagar i somi andra länder.Orsaken är ofta missuppfattningar och feltolk-ningar av EU:s lagar. Resultatet av misstolkningarnakan för företagen bli att de tvingas till kostsammanyinvesteringar eller avstår från exportsatsningar.Frågan hur handelshinder ska motverkas ochöverbryggas är en av EU:s centrala frågor.Med anledning av ovanstående vill jag därför frå-ga statsrådet:Vilka åtgärder avser statsrådet vidta i syfte att effektivisera EU:s inre mark-nad och undanröja handelshindren för svenska före-tag?InnehållsförteckningRiksdagenInterpellationer2000/01:222 - 234Interpellationer2000/01:222 - 234--------------------------------------------------------------------------------den 26 januariInterpellation 2000/01:222 av ()till finansminister om diskrimineringav flyktingar i skattelagstiftningenRiksdagen antog , efter ett förslag från re-geringen, en ny lag om sänkt skatt för utländska ex-perter. En i sig obskyr idé, som väl framtving-ats genom att andra länder inom EU konkurrerar omkvalificerade experter och nyckelpersoner genom atterbjuda gräddfiler. Marknaden kräver skattenedsätt-ning för sina gunstlingar på samma sätt som gamlakommunistdiktaturer lät partipampar leva under andraskatteregler än vanliga dödliga. Med viss tillfreds-ställelse kan jag konstatera att majoritetbeslutat stödja krav på att regeringeninom EU aktivt, som del av det mellanstatliga samar-betet, ska arbeta för att få bort denna destruktivakonkurrens.Den nya lagen innebär att utländska experter skafå lägre skatt om de jobbar i undernågra år. Men det omfattar inte alla utländska kvalifi-cerade experter, hur efterfrågade de än skulle vara ivårt land. Har man tagit kamp för mänskliga rättig-heter i fascistiska, religiösa eller kommunistiska dik-taturer riskerar man att inte få komma i fråga. Inte omman tvingats fly och råkat hamna i . Då harman nämligen förverkat sin rätt att bli betraktad somutländsk expert även om man för länge sedan vänttillbaka till sitt hemland. Man får nämligen inte, föratt åtnjuta denna expertregel, ha bott eller vistats iSverige . Och undantag för flyk-tingar kan icke göras, säger regeringen. Vilket, efteren del tragglande, en majoritet i ställt sigbakom. krävde undantag för flyktingaroch fick stöd i denna uppfattning av fp och kd i skat-teutskottet. hade ändrat uppfattning tillkammarbehandlingen, då man valde att stötta Miljö-partiets krav på icke-diskriminering.Av historien kan man lära. Hade denna lagstift-ning gällt i tidigare historiska skeden hade alla dechilenare som flydde till , ochvars flykt underlättades av en aktiv svensk politik,diskriminerats jämfört med de chilenare som stödderegimen. Hade denna lagstiftning gällt under Sovjet-tiden hade demokratikämpar diskriminerats jämförtmed regimens medlöpare. Jag tror att var och en serdet absurda i en lagstiftning som gör att de som käm-pat för sina liv, för mänskliga rättigheter, för allt detsom vi tar för givet i vårt lilla land ska behandlassämre än andra. Går vi tillbaka , så bordevar och en kunna räkna ut vad som hade hänt.Regeringen ville således inte göra undantag förflyktingar, som genom detta, jämfört med andra ut-ländska medborgare, diskrimineras. De argumentsom, i debatten, använts emot krav harbl.a. varit att begreppet "flykting" inte finns i skatte-lagstiftningen. Inte begreppet flyktingstatus heller.Som om det vore viktigare om flyktingbegreppetfinns i skattelagstiftningen än att se att det finns män-niskor som flyr för sina liv!Det är svårt att förstå hur socialdemokrater, medden histora som arbetarrörelsen har, kan använda ettsådan argument, som om och rege-ringen var villiga att skriva under att skattetekniskadetaljer väger tyngre än kamp för mänskliga rättig-heter. Vad var i så fall alla vackra, och kloka, ordvärda under ? Vad är det dåvärt att hålla den aktuella uppföljningskonferensen,med vackra tal också i kammare?Ett annat argument som regeringspartiets repre-sentant i riksdagsdebatten, som föregick beslutet,använt är följande: "Jag tror inte att det är ett reelltproblem". Ett intresssant påpekande, som står i kon-trast till tanken att lagstiftning ska förebygga oklar-heten. I debatten kunde vi från annat håll höra att"man kanske bedömt att det inte skulle röra sig om såmånga nänniskor".Utifrån detta perspektiv är det intressant att ta delav hur utvecklingen blivit. Intresset för den nya ex-pertskatten, som trädde i kraft , i årspränger de beräkningar som regeringen gjort, berät-tades det för sedan. I propositionen räknaderegeringen med att 400 personer skulle kunna fåskattelindringen. Beräkningar redan nu pekar på an-sökningarna blir närmare 1 500. I Dagens Industrikan man ta del av hur t.ex. personalfrågor ser pådet: "Bara hos våra klienter bedömer vi att 150-200personer kan falla under de här reglerna..." , som tar hand om företagens för-frågningar, bekräftar de många ansökningarna.Det stora intresset innebär att risken för att någraav de utländska experter som företagen nu vill an-ställa har varit flyktingar i vårt land ,för att sedan åkt tillbaka till sitt hemland eller tillnågot annat land. Det innebär att risken ökar att män-niskor blir diskriminerade, jämfört med andra, för sinaktiva kamp för demokrati och mänskliga rättigheter.Regeringssidans representant i riksdagsdebattenutlovade gång på gång att man var villig att följautvecklingen. Utvecklingen ser ut att visa sig varasådan att fler söker än man väntat sig. Men utveck-lingen visar också att det är oerhört svårt att veta omföretagen redan vid ansökan sållat bort de som varitflyktingar på sådant sätt att de inte kan komma i frågamed den rådande lagstiftningen. Detta föranleder migatt ställa tre frågor till finansministern:1. Avser finansministern att följa upp huruvida flyk-tingar diskrimineras på det sätt som jag ovan be-skrivit?2. Hur kommer regeringen att följa upp om företa-gen, redan då de ansöker om skattenedsättning,sållat ut flyktingar som inte omfattas av lagen?3. Avser finansministern att föra in begreppet "flyk-ting" i skattelagstiftningen om det skulle vara enförutsättning för lagstiftningen för att människorinte ska diskrimineras på grund av att de tvingatsfly efter t.ex. kamp för mänskliga rättigheter ochdemokrati?den 26 januariInterpellation 2000/01:223 av () till finansminister om gåvor tillideella organisationerPå många håll i världen är det möjligt att göraskatteavdrag för kostnaden för gåvor till ideella orga-nisationer. Så inte i . Exempelvis har övriga14 EU-länder olika typer av system för avdragsmöj-ligheter.I får normalt varken privatpersoner ellerföretag göra avdrag för gåvor och donationer tillideella föreningar. Detta gäller oavsett om det ärfråga om allmännyttiga eller ej allmännyttiga ideellaföreningar.Vårt grannland är ett exempel där medbor-garna har viss möjlighet att göra avdrag för gåvor.Där ges möjlighet till skatteavdrag för såväl enskildapersoner som näringsidkare när det är fråga om gåvortill vetenskaplig forskning eller yrkesutbildning somkan ha betydelse för dess verksamhet.Vidare gäller att enskilda personer medges en be-gränsad avdragsrätt för gåvor till vissa frivilligorgani-sationer som har säte i och har minst 3 000medlemmar. Dessa frivilligorganisationer ska inte hanäringsverksamhet som ändamål och ska bedrivasärskilt angivna verksamheter såsom omsorgs- ochhälsofrämjande arbete för barn och ungdomar, reli-giös verksamhet, verksamhet till värn för människorsrättigheter, katastrofhjälp m.m.I och finns 180 00 registreradevälgörenhetsorganisationer. Dessa står under tillsynav en statlig myndighet (the ).Enskilda kan sägas erhålla skattelättnader/avdraggenom gåvor till brittiska välgörenhetsorganisationerpå olika sätt. Gåvohjälp (Gift Aid), avlöningsgåvo-system (Payroll Giving Scheme) som drivs av arbets-givaren eller genom att ge bort aktier eller värdepap-per.Förutom och finns det alltså enrad andra länder som har liknande arrangemang föratt ge medborgarna möjlighet att göra skatteavdragför bidrag till olika typer av organisationer.FRII, frivilligbranschens insamlingsråd har uttalatatt det borde göras möjligt för medborgare att göraavdrag för gåvor till välgörande ändamål till organi-sationer som har s.k. 90-konton. På detta sätt skulleoseriösa insamlingar kunna konkurreras ut, menarföreträdare för FRII.I exempelvis och har man ett sys-tem som tillåter att man gör avdrag även för gåvor tillolika typer av ideella föreningar och kyrkor. Detta ärett stort stöd för denna typ av organisationer, efter-som deras verksamhet till stor del bygger just påfrivilligt givande från medlemmar.Mina frågor till statsrådet blir således:Vad avser statsrådet göra för att gåvor till s.k. 90-konton ska bli avdragsgilla?Vad avser statsrådet göra för att gåvor till andratyper av organisationer, exempelvis kyrkor, ska görasavdragsgilla?den 26 januariInterpellation 2000/01:224 av () tillstatsrådet om vård för gömdaflyktingarSverige har anslutit sig till FN:s deklaration ommänskliga rättigheter. Vi har undertecknat barnkon-ventionen. Vi gör ofta en poäng av att vi skulle varasärskilt goda föredömen när det gäller frågor på dessaområden. Visst fog finns givetvis för detta. Däremotfinns det ett område där inte kan ses som ettföredöme, nämligen i fråga om hur vi behandlar deflyktingar som kommer till oss.Ett olustigt exempel är att intar den fögahedervärda platsen som det land som har flest fäll-ningar av alla stater som tillträtt FN:s tortyrkonven-tion. I den fastslås det att de stater som har antagitkonventionen inte får återsända någon person till ettland där denne riskerar tortyr. Vid inte mindre än åttatillfällen har blivit fällt av FN:s tortyrkom-mitté för att man har beslutat att avvisa personer tillländer där de riskerar att utsättas för tortyr.Att komma till som flykting är ofta i sigett trauma. I de fall där flyktingen dessutom lider aven svårartad eller dödlig sjukdom är det givetvis ännuvärre. Jag vill ta upp situationen för två grupper avflyktingar. Dels dem som sökt asyl och väntar påbesked, dels de som har fått avslag på sina ansök-ningar men av olika skäl finns kvar i landet.De asylsökande som väntar på besked har i dagrätt till akutsjukvård. Det är bra. Men många av dessahar mycket stora behov av kontinuerlig vård, förutomakutvården. Aidssjuka och dialysberoende är exempelpå patienter som är i stort behov av en kontinuerligvård. För ett land som strävar efter att ha en hög pro-fil i frågor som rör mänskliga rättigheter är det intemöjligt att ha olika regler för dem som beviljats asyloch dem som fortfarande väntar på besked. Asylsö-kande som lider av svårartade sjukdomar såsom aidsmåste få tillgång till den vård som deras tillståndkräver även när de väntar på att deras ansökan be-handlas av svenska myndigheter.I det ögonblick dessa flyktingar eventuellt får av-slag på sina ansökningar har de i princip ingen möj-lighet att få den vård dessa svåra sjukdomar kräver.Detta har lett till att flyktingar som har valt att gåunder jorden i fruktan att bli tillbakaskickade till sinahemländer, kan få den vård de behöver.Detta rimmar mycket illa med våra stolta deklaratio-ner om alla människors lika värde. Vilken är nästagrupp som ska undantas rätten till vård?Glädjande är att staten har slutit ett avtal medLandstingsförbundet om att barn som fåttavslag på sin asylansökan ska ges rätt till hälso- ochsjukvård samt tandvård. Den grupp sjuka personer jagbeskrivit ovan, svårt sjuka vuxna asylsökande, är enmycket utsatt grupp som är i stort behov av ett lik-nande avtal mellan staten och Landstingsförbundet.Jag frågade ministern om hon var be-redd att utsträcka detta avtal till att också gälla vuxnaflyktingar. I svaret jag fick på min fråga menarKlingvall att det skulle innebära ett alltför omfattandeåtagande om staten skulle ersätta landstingen förfullständig hälso- och sjukvård till alla som reser in ilandet. Men det är givetvis inte fråga om att ge allasom reser in i landet rätt till vård. Det frågan gälldedå och det frågan gäller nu är flyktingar som söktasyl, men fått avslag på sina ansökningar, och somtrots detta av olika skäl bestämmer sig för att fortsättavistas i . Denna grupp är inte så stor somstatsrådet i sitt svar försöker påskina. Kostnadenkommer inte att vara stor för att också inkludera ock-så vuxna i det avtal staten slutit med Landstingsför-bundet. Om vi anser att alla människor har lika värdekan vi inte diskriminera en grupp människor så somnu görs. Det går stick i stäv med bl.a. FN:s konven-tion om mänskliga rättigheter.Till det jag anfört ovan kan läggas att det formellaregelverk som styr sjukvården för asylsökandeär oklart och ibland motsägelsefullt, exempelvis närdet gäller vad som ska definieras som akuta sjuk-domstillstånd.Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga stats-rådet:Kommer statsrådet att verka för att exempelvisaidssjuka och dialysberoende flyktingar som sökt asyloch väntar på besked ska ges tillgång till vård, utöverden akutvård de har tillgång till, för dessasjukdomar?Kommer statsrådet att verka för att ett avtal upp-rättas mellan staten och ocksånär det gäller vuxna asylsökande som nekats asyl?Vad avser statsrådet göra med de oklara reglersom råder på detta område?den 26 januariInterpellation 2000/01:225 av ()till jordbruksminister om hästartill slakt utomlandsVid flera tillfällen har TV visat fruktansvärda bil-der från hästmarknaden i Anderlecht i . Ut-märglade hästar piskas, faller och "slängs" upp påtransporter. Vi såg skador och sår, illa skötta ochinflammerade. Resignerade och lidande hästar. Detvar bilder som visade en verklighet vi inte troddefanns längre i vad vi vill kalla det civiliserade Europa.Men barbariet tycks bestå. Dessa hästar hålls vid livtills slakterier betalar tillräckligt mycket för köttet.Omsorg om hästarna och djurskydd existerar uppen-barligen inte. De hålls bara vid liv.Det är fullt möjligt att den utmärglade och plåga-de hästen vi såg på TV kom från . Säljs enhäst billigt i landet händer det ofta att den som köperverkar rätt ointresserad av hästen, utan bara kommeroch hämtar den. Att det är en person som handlarmed hästar är fullt klart. Frågan är vad som händermed den sedan.Det försvinner ca 5 000 hästar ur statistiken varjeår i , hästar som inte tycks vara kvar i livet,men inte heller har slaktats i landet. Siffran är osäker.Man tror att de hamnat i den"slaktprisspekulationscirkus", som förekommer.Skälet? Slaktpriset för en häst iSverige ligger ca lägre än det i , därmånga hästar slaktas. Det är den skillnaden, som göratt många hästar utsätts för ett stort lidande den sistatiden i livet, i transporter och på marknader, i väntanpå att slaktpriset ska bli tillräckligt högt. Det para-doxala är att importerar hästkött motsvarandeca 3 000 hästar från just och länder därom-kring.Sverige har ett anseende som ett land som värnardjuren. Den understryker att dju-ren ska slaktas så nära uppfödningsplatsen som möj-ligt. Vi kritiserar andra länder för långa transporteroch dålig djurhållning. Hanteringen av slakthästarfrån rimmar illa både med detta och med densyn på djurskydd, som är den svenska. Eftersomtransporterna och hanteringen av slakthästar, liksommånga av de andra transporter inom EU som kritise-ras, motiveras av att efterfrågan är större och prisetbättre någon annanstans än i närort kan jag inte se attdetta problem kan lösas annat än med ekonomiskastyrmedel. För ett förbud lär väl inte vara möjligt? tas detta problem upp, men ingenlösning föreslås.Jag vill fråga ministern:Vilka åtgärder avser ministern vidta för att få buktmed den ovan beskrivna situationen?den 29 januariInterpellation 2000/01:226 av ()till näringsminister om ApoteketABDet helstatliga , som har monopol pådetaljhandel med läkemedel, har vidtagit åtgärder föratt utsträcka sin nuvarande verksamhet till att ocksåomfatta funktioner som utförs av det konkur-rensutsatta partihandelsledet. avser att an-ställa 600 personer, företrädesvis på orter som drab-bas av nedläggningar av försvarsförband.Om ägaren, staten, medger att vidtar åt-gärder för att etablera vad som i praktiken är en egenstruktur för partihandel innebär det att statlig affärs-verksamhet tillåts rasera förutsättningarna för deprivata företag som verkar på partihandels-marknaden för läkemedel. Förutsättningarna raseras,eftersom genom sina åtgärder faktiskt till-skansar sig full kontroll över huvuddelen av partihan-delsmarknaden, och därmed utvidgar sitt monopol.