prot · GP0918 · 2001-10-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:18Torsdagen den 25 oktoberKl. 12.00 - 12.0114.00 - 15.37Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------AjourneringFörste vice talmannen ajournerade förhandlingar-na till kl. 14.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.1 § FrågestundAnf. 1 dagens sammanträde besvaras frågor avstatsminister , utrikesminister , försvarsminister , närings-minister och finansminister lämnar jag ordet fritt för frågor.Företagsnedläggningar i KatrineholmAnf. 2 ():Fru talman! Jag skulle gärna vilja ställa en frågatill näringsminister är så att jag kommer från . Dethar hänt väldigt många negativa saker vad gällerarbetsmarknadsläget i området. harflera företag beslutat att de ska flytta sin verksamhetutomlands. Det finns företag som bara för en liten tidsedan beslutade att flytta verksamhet från Katrine-holm till Södertälje.Problemen är stora, och de har uppmärksammatsav kommunledningen och av i Sörm-land. Man uppvaktade också näringsministern förungefär en månad sedan med ett förslag till stimulansför att kunna utveckla och uppmuntra nya verksam-heter i området och komma med åtgärder för att för-bättra situationen. Jag vet att man jobbar intensivt pådepartementet med dessa frågor just nu.Men som sagt har fler saker hänt sedan den upp-vaktningen. undrar jag: Hur fortgår arbetet? Harni kommit fram till några förslag till lösningar på deproblem som har dykt upp?Anf. 3 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först uttrycka att situationenär allvarlig. När en liten kommun som Katrineholmdrabbas på så av dessa nedläggningar ochman därtill flyttar ett bolag som Vabis, sombåde kommunen och andra har investerat i under långtid, är det utomordentligt allvarligt.Vi har fört en diskussion medkommunledningen och med facket i . Dethandlar då om frågor som har att göra med vanligarbetsmarknadspolitik och om vad vi kan skjuta tillextra. Det handlar också om frågor som har att göramed infrastrukturen.Jag kommer att åka till kommer då att träffa de berörda företagen ochockså den politiska ledningen i kommunen, och där-till de fackliga organisationerna och andra aktörer påområdet. Med utgångspunkt i detta hoppas jag att viska kunna samlas kring bra åtgärder.Anf. 4 ():Fru talman! Det gläder mig extra att näringsmi-nistern besöker området. Det är inte bara Katrineholmsom blir lidande av de problem som har dykt upp,utan även kommunerna runtomkring: och Ving-åker. Vi kan likna det vid den situa-tion som har varit i , och på andraställen som har varit i krissituation.Jag ser verkligen framemot resultatet av det arbetesom kommer till på och somministern får möjlighet att presentera inästa vecka i Katrineholm.TerrorismenAnf. 5 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern. Attden ändrade vår världsbild kan vi barakonstatera. Vi upplever en del av konsekvenserna justnu i detta hus.Jag skulle vilja ta upp en fråga som har bäring påterrorismen, och det gäller risken att andra länder tartill oacceptabelt våld under terrorismens täckmantel.Det finns fler exempel, men det kanske mest brän-nande är Israel-Palestina-frågan, där freden ter sigmer avlägsen . Vi vet att till makten för att folk trodde att han skulle ga-rantera säkerheten, och är det väl det mest osäkraområde man kan tänka sig.Jag vet att är mycket starkt en-gagerad i Mellanösternfrågan och förespråkar enpalestinsk stat och förhandlingslösningar när detgäller konflikter. Jag undrar då vilka särskilda initia-tiv regeringen kommer att ta eller är på väg att tabåde i EU och i FN och även bilateralt med parternanär det gäller denna fråga.Anf. 6 Statsminister ():Fru talman! Vi rådgjorde, jag och utrikesminis-tern, om vem som ska svara, men eftersom fråganställs till mig gör jag det. Det kan ligga någonting idet också, därför att frågan har en sådana karaktär attden behandlas av oss statsministrar och premiärmi-nistrar regelbundet när vi träffas - senast när vi möt-tes i i den europeiskaunionens råd, där vi kom överens om att den belgiskepremiärministern ska följa upp det vigjorde under det svenska ordförandeskapet och per-sonligen åka till regionen för att försöka få parternaatt komma till tals med varandra.Jag håller med om beskriv-ning av utvecklingen. Den går åt fel håll. Det har dengjort . Den ökade säkerhet som den nya regimeni skulle föra med sig har definitivt inte kommittill stånd. Det kan vi se.Samtidigt har vi bara en möjlighet att hitta en var-aktig lösning på denna gamla konflikt, och det ärpolitiska förhandlingar där har rätt att existerainom säkra och erkända gränser, där en palestinsk statbildas och där endräkt kan råda dem emellan.Anf. 7 ():Fru talman! Vi är helt överens i frågan. Det är heltklart att det är så. Frågan är om det finns några nyasamarbetspartner eller om kan göramer. Jag tänker på , naturligtvis, och jag tänkerockså på i denna fråga.Man måste alltid försöka hitta på nya lösningarnär läget är så låst som det ser ut att vara . Det ärfaktiskt så att världsbilen har förändrats ganskamycket , vilket också kan gemöjligheter till nya tankar och nya lösningar.Anf. 8 Statsminister ():Fru talman! Det ligger naturligtvis en del i deniakttagelsen. Det uppstår nu nya typer av koalitionervärlden över. Redan före fanns iMellanösternfrågan en utveckling där vi under detsvenska ordförandeskapet i EU sydde ihop EU intebara med utan också med . Här fannsockså andra världen över som faktiskt gav uttryck församma uppfattning: Tillbaka till Mitchellplanen,vapenvila, försök att åstadkomma sådant som byggerupp förtroendet, börja tala med varandra och bygg detpå FN-resolutionerna som ligger i botten sedan långtid tillbaka.Sedan har vi svenska bilaterala aktiviteter. Just nuär de inte särskilt framgångsrika därför att klimatet ärdystert. Dessutom - jag håller med - får den krisstämning vi har globalt inte tas tillintäkt för handlingar som har en karaktär som vi intevill se. Det gäller i den här regionen, och det gällerockså på andra platser i världen.SkogsnäringenAnf. 9 PER ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till nä-ringsministern.I samband med presentationen av förstatligandetav i propositionsform fälldes ett paryttranden som gav upphov till ett antal följdfrågor.Det ena var att skogen inte skulle vara någon tum-melplats för rika personer, och det andra var attskogsnäringen var en så viktig exportnäring att råva-ruförsörjningen inte kunde överlåtas till privatperso-ner eller enskilda.Jag skulle vilja fråga näringsministern: and-ra exportnäringar är så viktiga att råvaruförsörjningenmåste ske i statlig regi eller av fattiga personer?Anf. 10 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan börja med den första frågan.Assi Domän och många andra säljer ut sina storaskogsarealer till privatpersoner. Jag har all respekt föratt de köper denna skog, men jag tror inte att detlångsiktigt är det bästa om vi ska bruka denna skog.Det är det ena.Det andra är att staten äger avskogen. Med det här köpet blir det av skogen.När det gäller själva avverkningen kommer det atthandla om att staten äger av avverkningen.Vi kan titta på andra länder, som exempelvis Ka-nada. Där äger man skogen till . I ärden statligt ägd till . Därav följer, menar jag, attdet inte är orimligt att staten äger skog också av andraskäl. Det finns naturvärden. Det finns stora miljövär-den. Och det är rimligt att staten har ett inflytandeoch ett ägande i detta.Anf. 11 PER ():Fru talman! Det är rimligt att staten ska ha ett in-flytande i skogen precis som i allting annat när detgäller naturvärden. Men min fråga gällde just yttran-det att råvaruförsörjningen till denna viktiga export-industri var så viktig att ni inte kunde överlåta den tillprivatpersoner.Då är mina följdfrågor: Vilka ytterligare planerhar näringsministern för att trygga råvaruförsörjning-en i andra näringar? Behövs det ett statsingripandeeller fattiga leverantörer när det gäller livsmedel,telefonindustrin, bilindustrin eller tillverkningen avkylskåp?Anf. 12 Näringsminister ():Fru talman! Jag påstår, och jag vidhåller, att det ärrimligt att staten äger och har starkt inflytande när detgäller skog, malm och vattenkraft. Jag har den upp-fattningen. Jag vill också påstå att det inte är orimligtatt vi därvid också har ett inflytande när det gällerproduktion och förädling, men det innebär inte att vidärför säger att de privata stora skogsägarna inte harsamma intresse och sköter det minst lika bra. Detta äringen motsättning.Vi har ett intresse av att äga och att ha inflytandeöver malmen, skogen och vattenkraften. Vi tänkerinte sälja ut detta, som vissa andra i denna kammarehar ett starkt intresse av att göra.USA:s krigföring i AfghanistanAnf. 13 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utrikesmi-nistern.Vi har ju inte varit överens om synsättet när detgäller krigföring i . Jag har haft enannan uppfattning om det krig som drabbar civilaoch som för miljoner människor på flykt, men vi harvarit överens om en sak, och det gäller det som rege-ringen sade direkt efter det att angreppet påbörjades.Man sade att krigföring nu ska granskas hårt ienlighet med folkrättens principer.Mina frågor är: Vem ska utföra den granskning-en? Pågår den, och finns det någonting att offentlig-göra om vad man i den granskningen har kom-mit fram till?Anf. 14 Utrikesminister ():Fru talman! Till att börja med ska vi påminna omorsaken till bombningarna. Efter terroristattacken den11 september fick rätt och har rätt tillsjälvförsvar enligt . Man har rätt att försö-ka förhindra nya terroristattacker, som man är räddplaneras.Det är också viktigt att komma ihåg att den af-ghanska regimen kan få stopp på bombningarna ome-delbart genom att sluta skydda ledare, , och hans närmaste män ochgenom att sluta försvara träningslägren för terrorister.Så kan bombningarna ta slut nu.Vi ska också komma ihåg att rätt till själv-försvar, precis som vi har sagt , inte är ore-serverad. Man måste självklart följa folkrättens reg-ler, humanitärrättens regler. Det är FN:s säkerhetsrådsom är garanten för folkrätten och den internationellarätten. Ingen har i ifrågasatthur utnyttjar sin rätt till självförsvar.Anf. 15 ():Fru talman! I stället för att svara på mina frågorhåller utrikesministern ett anförande. Det kan man jugöra, men mina frågor var: Vem ska utföra dengranskning som regeringen har sagt ska komma? Har man kommit framtill någonting?Jag har fått ett svar tidigare. När EU:s utrikesmi-nistrar träffades sade utrikesminister : Vi kan inte ta ställning till effekten av krigfö-ringen i varje enskilt fall.Det var efter det att Röda korsets sjukhus hadeskjutits sönder. har busslaster med civila männi-skor skjutits sönder. Vem utför den här granskning-en? Har man kommit fram till någonting? Kan utri-kesministern i så fall offentliggöra det?Anf. 16 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tyckte att det lät som att LarsOhly behövde en påminnelse om vad det är som harskett. Det var därför som jag också började med ensådan. Jag tycker fortfarande att det i första hand ärFN:s säkerhetsråd som är garanten för folkrätten,garanten för den internationella rätten. ochStorbritannien har direkt efter det att den militäraaktionen inleddes rapporterat tillbaka till . Ingen i har ansett att USAbryter mot de regler som finns för hur självförsvaretska se ut. Ingen har protesterat mot att har miss-brukat sin rätt till självförsvar. Jag anser att ocksåSverige ska göra samma tolkning som FN:s säker-hetsråd.FåmansbolagsreglernaAnf. 17 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Anser finansministern att det är rimligt att ungaentreprenörer går i konkurs på grund av fåmansbo-lagsreglerna när de har sålt sina företag?Anf. 18 Finansminister ():Fru talman! Vi har ju förbättratskattelagstiftningen både för entreprenörer och närdet gäller annan form av företagsamhet, och det fannsi årets budgetproposition också sådana förslag somförbättrar skattesituationen för företagen. För närva-rande har vi också ett utredningsarbete i gång somhandlar just om de mindre företagen. Vi kommernaturligtvis att återkomma till när det härutredningsarbetet är avslutat.Anf. 19 ():Fru talman! Jag skulle då vilja fråga finansminis-tern: Varför tar det alltid så att se över dis-kriminerande regler för t.ex. företagsamheten? Denhär utredningen tillsattes ju , ochman har fått förlängd tid ända till den 1 juni 2002.Det är väldigt . Vi kan se hur olikastoppregler kan beslutas väldigt snabbt, stoppreglersom verkar mot småföretagsamheten. Varför är detalltid på det viset, finansministern?Anf. 20 Finansminister ():Fru talman! Det är precis tvärtom. Förra höstenbeslöt att avskaffa ett antal stoppregler,vilket gynnade de små företagen. Det skedde mycketsnabbt efter regeringens förslag. Det var raka motsat-sen till det som påstods alldeles nyss.Det är riktigt att den utredning som pågår närdet gäller de mindre företagens skatteproblem är enoerhört komplicerad utredning. Den har därför begärtatt få mer tid för sitt arbete. Men hade rege-ringen , i budgetpropositionen, förslag somrörde företagen som helhet. De rörde exempelvisinvestmentföretagen, och de rörde de mindre företa-gen, inte minst i de delar av landet som har haft pro-blem med tillväxten. Så det pågår ett intensivt skatte-arbete till förmån för företagen. Och så pågår det härutredningsarbetet.AfghanistanAnf. 21 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Vi hörde här teoretiska överväganden, principeroch tolkningsalternativ. Det som finns i Afghanistanär ett rejält lidande. Det är en stockning av flyktingarvid gränsen. Det är flyktingbåtar som går i kvav påvärldens hav. Väldigt många svenska och internatio-nella organisationer, inklusive socialdemokratinskvinnoförbund och ungdomsförbund, kräver ettbombstopp, kräver en möjlighet att göra hjälpinsatseri Afghanistan.Min fråga är: Hur mycket mer lidande, i mänskli-ga termer, ska till innan ocksåansluter sig till kravet på bombstopp?Anf. 22 Utrikesminister ():Fru talman! Det är ju en självklarhet att varje ci-vilt dödsoffer är ett dödsoffer för mycket. Det anser FN. Det anserockså och regeringar. De vetmycket väl att de måste göra allt som står i derasmakt för att undvika ett civilt lidande och civila offer.När det gäller befolkning kan viockså se att den har lidit . Den led förstunder inmarsch. Sedan har den lidit undertalibanregimen. lider den av bombningarna. Vioch andra måste göra allt vi kan för att minska dettalidande, t.ex. genom att ge mat och nödhjälp. Ungefär1 kommer in till civilbefolkningen.Det är inte tillräckligt, men det är inte alls säkert attett bombstopp skulle göra det lättare att föra in förnö-denheter. Vi har redan haft flera olyckshändelser -eller snarare planerade attacker, tyvärr - där taliba-nerna har tagit den mat som var avsedd för civilbe-folkningen.Vi måste göra allt humanitärt . Vi måste göraallt för att hjälpa till med återuppbygg-nad för framtiden.Anf. 23 ():Fru talman! Ett annat sätt att minska civilt lidandeskulle vara om den kunde begäraav och att de slutade att användas.k. klusterbomber, vilka lämnar kvar s.k. minibom-ber på marken som skadar civila och oskyldiga. Ärregeringen beredd att föra fram ett sådant krav?Dessutom skulle jag vilja veta om regeringenkänner till obekräftade uppgifter i amerikansk pressom ett system som heter CBU-89 Gator, som lär varanågon form av kombination av personminor ochpansarvagnsminor.Anf. 24 Utrikesminister ():Fru talman! Vi frågade ifall det fannsnågon användning av personminor i . Dethar den amerikanska regeringen bestämt dementerat.Det finns ingen användning av personminor, sägerman. Däremot är ju även s.k. klusterbomber ett pro-blem för de enskilda människorna och för de civila.De finns i nästan alla länders försvar. rege-ring kommer , i ett annat sammanhang, attlägga fram förslag om att försöka få regler även förden här typen av bomber, som orsakar civilt lidandemen som det inte finns något förbud emot ellernågra regler för i den internationella rätten.En icke-våldskulturAnf. 25 ():Fru talman! FN har utlyst det här decenniet somett decennium för icke-våld. I skolor pågåren hel del arbete för att sprida en icke-våldskultur.Det ankommer på oss alla, på var och en av oss, attmedverka i kampen för att sprida icke-våldet.Jag skulle vilja fråga statsministern: Vad kommerden att göra för att stötta skoloroch organisationer i det här viktiga arbetet?Anf. 26 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att det var under partiledar-debatten för någon vecka sedan som in till en bred samling omkring internationellsolidaritet och global rättvisa. Det stämde väldigt väl,sade jag då, med de ambitioner regeringen själv har.Jag tror att det är där vi ska börja. Icke-våld, mänskli-ga rättigheter, demokratiskt beteende, rättvis fördel-ning, skonsamhet mot miljön - allt detta hänger ihop.Vi borde i kunna ha en bred samling för attstötta barn och unga, men också lärare, och själva tainitiativ internationellt - en bred samling, inte minstmed sikte på . Till en sådansamling kommer regeringen att bjuda in. Där finnsdet gott om utrymme att ta initiativ av det slag somHarald efterlyser.Anf. 27 ():Fru talman! Jag deltog i går i en manifestation föricke-våld. Närvarande var flera representanter förflera olika religioner. Vad man nu väldigt starkt upp-lever är att inte minst skolorna behöver hjälp att kun-na arbeta med de här frågorna mer aktivt, för att fåspridning för denna icke-våldskultur. Även om detstatsministern säger är viktigt tror jag alltså att detbehövs någonting mer utöver detta, nämligen attskolorna ges ökade möjligheter. Här menar jag attregeringen har en uppgift i att stötta.Anf. 28 Statsminister ():Fru talman! Jag är glad att den här frågan tas upp.Det här handlar ytterst, fru talman, om våra relationeroch hur vi ska bete oss mot varandra - hur vi somland ska samarbeta med andra länder, men framförallt hur vi som individer ska bete oss mot varandra.Vår skolminister har försöktlansera ett arbete omkring det som kallas för skolansvärdegrund, som handlar om värderingar och ideal iett demokratiskt samhälle. Det har inte alltid möttsmed applåder och uppskattning utan ibland lite slar-vigt beskrivits som flum. Om vi som vuxna skickarsignaler om dessa viktiga frågor av det slaget är jagväldigt rädd att det blir farligt.Låt oss, precis som säger, utgåfrån skolans fostrande uppgift. Skolan är inte neutral idessa sammanhang. Den är aktivt ställningstagande.Det handlar om kärlek till din nästa. Det handlar ominte bara icke-våld utan också ansvar - ansvar för dinnästa och för människor i alla delar av världen. Detska vi arbeta med. Det gör skolan. Vi stöttar dengärna ännu mer. Men det bästa stödet är att vi som ärengagerade ger stöd åt den politik som faktiskt redanhar tagit upp värdegrundsdebatten i den svenska sko-lan.Beskattning av alternativa bränslenAnf. 29 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till finansmi-nistern.Jag skulle vilja lyfta fram den diesel som vi har ivårt land, MK 1. Den är ren, men det finns möjlighetatt förbättra förutsättningarna ytterligare. Det görsockså genom biodiesel och biobränslen. För det än-damålet finns det en reduktion på beskattningenav dessa företag. Den finns också upptagen i nästa årsbudgetproposition avseende 2003, men vi saknarmotsvarande uppgifter när det gäller avsatta medelför 2002.Min fråga är: Vad ämnar finansministern göra föratt även dessa företag, som arbetar aktivt för att för-bättra miljön, ska få fortsatt skattereduktion även2002?Anf. 30 Finansminister ():Fru talman! Det är riktigt att vi har en nedsättningi dag för en del bränslen, framför allt alternativabränslen, av miljöskäl. Det avser vi naturligtvis ocksåfortsätta med. Vi har ett stort program . Dethar varit en diskussion i medierna 2002innebär ett problem, men jag räknar med att dettakommer att lösas inom kort.Anf. 31 ():Fru talman! Det var ju ett positivt svar från vår fi-nansminister. Men låt mig förtydliga ytterligare medatt ställa frågan: Kan vi räkna med enpermanentning av detta? I har man tagit bortdenna beskattning totalt. Likaså är man i pågång med total befrielse på skattesidan. Detta finns i flera länder i ,och vi har ett EU-samarbete som vi hoppas ska kunnaslå igenom också i den svenska lagstiftningen.Kan vi räkna med ett helt borttagande av den härbeskattningen framöver?Anf. 32 Finansminister ():Fru talman! I budgetpropositionen finns förslagom en alternativ strategi för just drivmedel fr.o.m.2003. Den omfattar skattenedsättningar på nära 1miljard kronor. Vi är just nu i färd med att utarbetatekniken för hur det här ska kunna tillämpas. Vi ärnaturligtvis oerhört angelägna om att den stora in-komstminskning det handlar om för denna skattened-sättning också kan resultera i en förbättring av vårmiljö. Jag hoppas att vi kan hitta rätt i att understödjajust sådana koldioxidneutrala bränslen i fortsättning-en som avses med det här programmet.VälfärdspolitikenAnf. 33 ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsministernmed en fråga.Det gäller det s.k. välfärdsbokslutet som presente-rades , där det visar sig att det ,trots högre reallöner och högre disponibla inkomster,fortfarande finns grupper som har halkat efter. Manexemplifierar med ensamstående mödrar, ungdomar,vissa invandrargrupper osv. hade vi delsen internationell lågkonjunktur, dels en budgetsane-ring att jobba med. har fi-nansutskottet haft en utfrågning angående ekonominde kommande åren, och samstämmiga uppgifter sägeratt vi går in i en ny lågkonjunktur.Då vill jag fråga statsministern: Hur ska vi jobbaför att dessa människor, i denna nya ekonomiskasituation, inte ska få ännu sämre villkor? Jag tror attjag och statsministern är överens om att det är viktigtatt vi kan förbättra för dessa grupper. Är statsminis-tern beredd att gå in i ett arbete där vi speciellt lyfterfram dessa grupper?Anf. 34 Statsminister ():Fru talman! Ja, det är jag. Det är vad vi sysslarmed i det samarbete vi har om ekonomi, sysselsätt-ning, miljöfrågor och jämställdhetsfrågor mellanVänsterpartiet, och Socialdemokraterna.Självklart ska vi fortsätta med det.Låt mig nämna en sak som jag tror är grunden förhela denna ansträngning. Var det någonting vi lärdeoss var det att när massarbetslöshetenfår slå till och etablera sig är det nästintill omöjligt attbedriva en fördelningspolitik som fungerar. Då ärslutsatsen given. Vi ska göra alltvi kan för att inte arbetslösheten ska växa igen. Det ären absolut förutsättning för att klara de fördelnings-frågor som tar upp.Anf. 35 ():Fru talman! Jag tycker naturligtvis att jag till vissadelar får ett positivt svar från statsministern. Men jagefterlyser en större ansats i de här frågorna, att vikanske jobbar ännu tuffare med dem och ställer uppprecisa mål för hur vi ska komma till rätta med detta.En ensamstående mamma uttryckte det i en tidnings-intervju som att hennes enda alternativvar att antingen skaffa sig en karl eller att börja jobbasvart. Det är inte riktigt meningen att vi ska föra enpolitik som försätter människor i den typen av valsi-tuationer.Anf. 36 Statsminister ():Fru talman! Jag vill inte kommentera det valet.Men det är klart att vi ska ha en större ansats - själv-klart.Jag tror att den generella välfärdspolitiken funge-rar. Jag tror att det går att komma väldigt långt medden typen av insatser. Men det bygger på det jag sadeförut, att vi klarar sysselsättningen och att vi inteåterigen börjar slarva med de offentliga finanserna.Det är också en basal förutsättning för att människorska kunna lita på trygghetssystemen.Även om jag kanske inte är tillräckligt visionär imitt sätt att svara på frågan är svaret ändock präglatav mycket av bitter erfarenhet av hur det kan bli omman börjar slarva. Så var det på 90-talet.Jag är så pass mycket praktisk politiker att jag vetatt det är , det är , det är året därefter sommänniskor vill se förbättringar. Då måste man ocksåvara praktisk i sina ansatser. Jobben är oerhört cent-rala.Hemligstämplad informationAnf. 37 ():Fru talman!