prot · GO09110 · 2001-05-14 00:00:00 — En ny myndighet, som ska administreraden kvalificerade yrkesutbildningen, kommer attförläggas till Hässleholm.Beträffande insatser för att underlätta kvinnligt fö-retagande så anser regeringen att det är angeläget attöka andelen företag som startas och drivs av kvinnor.Kvinnors andel av nyföretagandet har fördubblatsunder . startas av alla nyaföretag av kvinnor. I årets vårproposition planerarregeringen insatser för att främja kvinnors och in-vandrares företagande med år och 19 miljoner kronorför år 2004.Vad beträffar förslag att dämpasmåföretagens avgifter för prövningstillstånd, så harKonkurrensverket, på regeringens uppdrag, hösten2000 genomfört en inventering av s.k. fiskala avgiftersom tas ut av företag. Verket konstaterade att det varfå branscher där avgifterna upplevdes som hinder förnyetablering eller expansion av företag. Simplexen-heten inom har bl.a. som målatt regelverken för småföretag tydligt ska minskainom en treårsperiod.Slutligen vad gäller frågan om aktionsprogram såför regeringen en långsiktigt strategiskt inriktad poli-tik inom olika samhällssektorer för att utveckla nä-ringslivet i olika delar av . Denna politik in-nebär bl.a. en långtgående decentralisering av ansvaroch medel till den regionala nivån. Det är därför,enligt min mening, kommuner och regi-onstyrelsen för är bästskickade att arbeta för tillväxt och nya jobb till Dals-land. Statens åtgärder är viktiga - men ingenting kaneller ska ersätta de insatser som regionerna själva görnär det gäller att skapa förutsättningar för tillväxt ochnya jobb.Anf. 24 ():Herr talman! I min interpellation har jag efterlyststatsmaktens åtgärder för att säkra en positiv utveck-ling i landsorten, och jag har talat om mitt eget länoch särskilt apostroferat landskapet jag nu tackar näringsministern för svaret såföljer det med en reflexion. Hur kan ett så stort de-partement ha så lite av besked i så här viktiga frågor?Näringsdepartementets storlek motiveras ju av beho-vet av samordning och ett kraftfullt agerande. Depar-tementschefens svar, om jag ska vara positiv, är nogså diskret. Om jag är lite mer rakt på sak så är detalltför dunkelt.Jag har tagit upp ett antal frågor som har att göramed en regions möjligheter att växa och utvecklas.Den tid är förbi då vi kunde se det isolerat och havattentäta skott mellan insatserna. Näringsministernhar hakat på det resonemanget och hänvisar till sittansvar som särskilt rör infrastruktur och arbetsmark-nadspolitik och har därför valt att föra debatten i dag.Landets vägar är den överlägset största pulsådern iinfrastrukturens "blodsystem". av alla trans-porter går på väg. av alla persontransporter skermed privatbil. Statliga har bedömt att den ök-ning man ser framför sig heltkommer att gå till vägtrafiken.Flera års eftersläpning och nedprutade väganslaghar medfört att alltför slitet och bristfälligt vägsystem.Gång på gång har näringsminister lovat attlägga fram förslag om infrastruktur och vägar. Ochgång på gång har det skjutits upp. är förslagetminst försenat. Den borgerliga oppositionen harvalt att lägga stor vikt vid vägar. Och även om försla-gen är något olika har de samma färdriktning - merpengar till vägarna för att klara näringsliv och i för-längningen också välfärdsfrågorna. hade videssutom en rekordvåt höst, och det har inte gjortläget bättre då stora vägområden har havererat dåhöstfloden drog fram över stora delar norr om men särskilt i västra och med 1 400 åkareskrev att det pågår en stor kapitalförstöringnär nära av vägarna enbart i äravstängda för tung trafik på grund av tjällossning.Vad hjälper det då att vi slår oss för bröstet och sägerhur duktiga vi är i . Man säger att det är 84mil med gropar och gupp som naturen ordnat alldelessjälv, eftersom inte får de resurser somåkarna, näringslivet i övrigt och alla boende i områdetlängre krävt. Man avslutar med att konstatera attvägarna i många fall är så nedslitna att de i många fallmåste byggas om från början med påföljd att kostna-derna blir onödigt stora.I stället för att kunna leverera virke från det egnaområdet i skogen någon mil bort så har sågverken påde avstängda vägarna fått se till att virket har kommitfrån annat håll. Under vissa tider har de fått köpa uppfrån både och för att via andraleder nå sågverken. Många åkare får ställa av flera avsina bilar , och i en hel del fall lederdet till konkurser.På säger man att man behöver åtmins-tone 300 miljoner för att klaradetta. Men just nu får man ju en oerhört liten del avdessa volymer.Jag tror alltså att denna förskjutning är enödesdiger klyfta som kan bli väldigt svårhanterlig föratt klara vägarna.I dag fick jag ett brev från kommunstyrelsen iDals-Ed om , väg 2183, på gränsentill . Satsningen på sågverket med 30 arbetstill-fällen ser ut att haverera. Från sågverket ställer manfrågan: Kan vi vara klara över att vi får en väginves-tering som gör att vi kan ha åretruntleveranser till vårtsågverk, eller måste vi tänka i banor att lägga ned ensådan för bygden viktig industri?Anf. 25 Näringsminister ():Herr talman! Jag har erfarit att man i Västra Gö-talandsregionen har prioriterat vägobjektet Råseröd-Båberg på , och bygget kommer att starta i år.De tillkommande medlen för bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion av det regionala vägnätet blir därförmindre i än i t.ex. skogslänen.Enligt verksamhetsplan läggs 59 miljonerkronor på sådana åtgärder i länet. Det är en höj-ning med jämfört med år 2000.Varför säger jag detta? Jo, det är faktiskt så att re-gionen själv gör sina prioriteringar. Man har gjort ensådan prioritering. gör sina fördel-ningar och prioriterar sina vägar, och det är tanken.Det gör man, och jag har all respekt för det. Men detgör också att vi kanske får en fördelning som ElverJonsson inte har samma uppfattning om. Men jag kaninte gå in i detta.Sedan delar jag uppfattning att detbehövs väldigt mycket pengar till vägar. Jag har ingen annan uppfattning, ochjag tänker inte ens polemisera i denna fråga.Att vi nu har senarelagt denna proposition har attgöra med att vi vill koppla den till regionalpolitiken,dvs. till just de områden som vi här talar om. Detmesta och det viktigaste, precis som , när det gäller regionalpolitiken i de glesbe-byggda områdena där vi måste få i gång egen tillväxthandlar om infrastrukturen, och det handlar i förstahand om vägar. 26 ():Herr talman! Det är bra att vi ändå är överens omatt det behövs mer pengar. Men bekymret är ju att dehar varit infrusna alltför . Och skerdet en allvarlig nedgång.I dag hålls ett mycket uppfordrande möte nere iVästsverige, som statsrådet berömde för attkunna sköta detta bra, vilket jag också tror. Manskriver att det finns anledning att vara orolig, framförallt för våra kommunikationer. På många ställen är deundermåliga och har en föråldrad standard. Därförkrävs det snara och omfattande satsningar på vägarna.Och om det uteblir så är det mycket bekymmersamt.Det är klart att man kan säga att det är en liteöverdriven oro och att de ska planera detta osv. Menjag tror att det är att komma undan. Statsrådet sägernu att detta ska kopplas samman med regionalpoliti-ken. Det är ju inte så att regionalpolitiken är någonuppföljning 2001, utan det är någonting som vi harförsökt med , låt vara att vi inte harklarat det särskilt väl.Jag tror att det behövs ett brett batteri av insatseroch ett samlat aktionsprogram på olika områden. Nusäger näringsministern att man nog inte kan satsa påTrollhätte kanal. Det är ju intressant att regeringensstödpartier har sagt att det inte ska handla så mycketom vägar utan att transporterna ska ske på spår och påsjö. Men när det kommer ett sådant här sjöförslag såsäger man att det inte kan vara aktuellt, eftersom detenligt näringsministern inte är samhällsekonomisktbärkraftigt.När det gäller högskoleutbildningen hänvisarstatsrådet till att kommuner och presumtiva studenterska kontakta sin närmaste högskola. Han hänvisar tillden kvalificerade yrkesutbildningen KY. Det är bra,men den är på tok för liten. beslöt ocksåatt påminna regeringen om det och be om ökad kapa-citet.När det gäller seriösa koncept som KY-utbildningen i som fick avslag på att anordnaen sådan kurs om 80 poäng så skulle det vara intres-sant att åtminstone få höra statsrådets principiellainställning till KY-utbildning i västra . Detskulle vara bra att få en sådan signal.Jag kräver inte detaljbesked men statsrådet, somhar ansvar för de övergripande tillväxtområdena,måste väl ändå kunna ha synpunkter på detta, särskiltsom instruktionsboken följts till punkt och pricka.Det kvinnliga företagandet ökar väldigt mycket.Nu är det nästan en tredjedel som är kvinnliga nyfö-retagare, säger näringsministern. Men det intressantaär att man i en rapport när det gäller riskkapital sägerså här: Kvinnor driver ofta tjänsteföretag och använ-der sig av en annan typ av finansiering. Därför får dekanske bara ett par av riskkapitalflödet.Vidare säger man: Kvinnliga tjänsteföretagare spelar ien lägre kapitaldivision än prylentreprenörerna, ochnär företagen beskattas hårt är det svårare att skapatillväxt i tjänsteföretag där människor arbetar medmänniskor.Ja, där fick sig de kvinnliga företagarna så de, trorjag, suckade djupt.Jag tror att vi behöver bl.a. lägre skatt på företa-gande och tjänster. Det skulle ge lägre skatt också förkvinnligt entreprenörskap. Enligt svar till mig för sedan har numeravarje minister ett jämställdhetsansvar. Därför skulledet vara intressant att höra vad , i ettjämställdhetsperspektiv, har att säga om svårigheternaför kvinnliga företagare att komma till och att expan-dera.Vidare tror jag att det här med prövningstillståndär ganska tungt för många nyföretagare. Att be ennämnd att komma ut för att ellertre kvart visitera och att sedan efter någon vecka få enräkning på för en sådan visit ärinte rimligt om vi säger att vi nu ska gynnanyföretagande och tillväxt. Således finns det en radobesvarade frågor men jag har förhoppningar om svari statsrådets inlägg här och nu.Anf. 27 Näringsminister ():Herr talman! Regeringens arbete med kvinnors fö-retagande är i huvudsak inriktat på finansiering ochrådgivning och på att förbättra kunskapen om företa-gande.Regionala och lokala resurscentra för kvinnor ärett viktigt komplement till våra kvinnliga affärsrådgi-vare, främst i nationella stödområden och i EU:sstrukturfondsområden. har anslaget till dessahöjts med 10 miljoner till totalt 26 miljoner.I dag finns det ett femtiotal affärsrådgivare runt-om i landet. I en nyligen publicerad utvärdering avaffärsrådgivarna framgår att drygt 1 500 företag harstartats av kvinnor efter speciell rådgivning. NUTEKlämnar stöd till afärsrådgivarna samt bidrar medkompetensutveckling, rådgivningsmaterial m.m.ALMI Företagspartner har lånat ut pengartill över 5 400 kvinnliga företagare i hela Sverigegenom ett särskilt kvinnolån. Totalt har ca 461 miljo-ner kronor lånats ut.På uppdrag av kommerNUTEK att tillsammans med utreda i vilken utsträckning bl.a. kvinnorsom driver företag har tillgång till de befintliga låne-systemen. Uppdraget kommer att rapporteras tillNäringsdepartementet . Under2001 kommer att anordna tre regionala se-minarier för att lyfta frågan.Kvinnliga företagare upplever pro-blem i kontakter med banker och andra finansie-ringsinstitut. redovisades rapporten i finansieringsfrågan, ett utvecklingsprojekt omfinansiering av kvinnors företagande.Med detta har jag redogjort för vad som görs pådetta område.Anf. 28 ():Herr talman! Klart är att när det gäller riskpengarhar kvinnor större svårigheter än manliga företagareatt få lån och stöd. Hade det varit en sådan brist närdet gäller karlar hade man väl sagt att det som gettshittills till den kategorin är snuspengar. För kvinnorär det väl nålpengar. Detta behöver regeringen fak-tiskt se över.I min interpellation tecknar jag en ganska kom-plex bild. Det vill till flera saker för att en region skaväxa och stärkas, vilket statsrådet heller inte har för-nekat i sina svar. Jag efterlyser dock väldigt mycketav det som borde göras. Förhoppningarna kring eninfrastrukturproposition kopplad till regionalpolitiskaförslag gör att vi kommer att ha ännu högre krav påvad den ska innehålla.Annars tycker jag, herr talman, att det som hargjorts här från statens sida är att manhar dränerat det ansvar som staten har gentemot med-borgarna och företagarna ute i landet. Jag tänker pårättsväsendets nedrustning, indragningen av tingsrät-ter och frånvaron av närpolis. Sjukvård har hindratst.ex. genom att FINSAM-reformen har dröjt så länge.Det kommer att slå igenom för Åmåls sjukvårds-område där är på väg att läggas ned.Vidare är det fortfarande oklart hur det blir medjärnvägsutbyggnaden mot och den länken. Jagtycker, herr näringsminister, att det är viktigt att stat-liga SJ åtminstone ser till att snabbtåget genom land-skapet gör ett och annat stopp.Allra sist: Vad vårt land behöver, herr talman, ärett samlat grepp där vi förenar statens ansvar med ensocialt inriktad marknadsekonomi. Det är vad Dals-land och övriga landsbygden behöver, och det ärockså vad medborgarna i de här områdena önskar.Anf. 29 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig först ta upp frågan omstrukturfonder och tillväxtavtal, något som inte harnämnts.Sedan vi i blev medlemmar av den euro-peiska unionen har vissa regioner fått stöd till sinautvecklingsinsatser från strukturfonderna. Under denförsta ingick i ett av de5b-områden som fanns i . ingårunder innevarande strukturfondsperiod - - i mål 2 Västra. Programmet omfattar insatserför , varav drygt 1 miljardfinansieras av EU.Jag menar att här har väldigt stora möj-ligheter att med utgångspunkt i egen förmåga ta frammycket. Sedan delar jag uppfattningen att ären av de delar i vårt land som behöver mycket stöd.Jag hoppas verkligen att det kommer att framgå avden regionalpolitiska propositionen att är ettlän som behöver mycket stöd för att kunna användaegen kraft.När det gäller sjukvården kan jag säga att mycketockså styrs från borgerligt håll. Sjukvården styrs jufrån landsting, med utgångspunkt i landstingens kravoch förmåga - vilken inte visat sig så glansfull där deborgerliga hanterar detta. Det gäller inte minst VästraGötaland där Socialdemokraterna nu har fått ta överför att ställa till rätta.Slutligen är det väl helt klart lite förmätet av ElverJonsson att säga att vi måste bygga ut järnvägen. Jagdelar den uppfattningen men enligt era motioner villni ju dra ned på järnvägen - det behövs mer pengar,även om man ska bygga ut järnvägen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:435 om ny-företagandeAnf. 30 Näringsminister ():Herr talman! har frågat vilka yt-terligare regelförenklingar jag avser att föreslå för attunderlätta främst för de små företagen, vilka åtgärdersom kommer att vidtas för att underlätta generations-skifte i familjeföretagen och slutligen vilka skattere-former som kommer att föreslås för att stimulera ettökat nyföretagande.Jag vill inleda med att säga att regelförenklingsar-betet är ett i allra högsta grad prioriterat område. Viarbetar på flera sätt med att förbättra företagsklimatetså att fler stimuleras att starta och driva företag ellerlåta befintliga företag växa. Vårt arbete är till stor delinriktat på olika insatser som ska leda till förenklingarför företagen och förbättringar av myndigheternasservice och information till företagare.Simplex vid ger stöd ochråd i regelförenklingsarbetet inom ,myndigheterna och utredningsväsendet. När det inomRegeringskansliet, myndigheterna och kommittéernaläggs fram regelförslag som har effekter på små fö-retags villkor ska förslaget föregås av en särskildkonsekvensanalys där effekterna redovisas. Hittillshar i första hand arbetet med nya och ändrade reglerinom prioriterats.Konsekvensanalyserna är ett viktigt instrument påsåväl kort som lång sikt. På kort sikt kan konstaterasatt en rad förslag helt har omprövats eller modifieratspå grund av arbetet med konsekvensanalyser inomRegeringskansliet. På lång sikt är jag och mina med-arbetare på övertygade om attarbetet leder till en attitydförändring inom såväl Re-geringskansliet som myndigheter och att det gagnarsmå företag. Konsekvensanalysen redovisas som endel av förslaget till Lagrådet och och ärdärför en viktig del av beslutsunderlaget då en lageller förordning övervägs.I mars startade ett utbild-ningsprogram som riktar sig mot kommittéer, myn-digheter och . Sedan hösten 2000skickar myndigheterna sina regelförändringar medtillhörande konsekvensanalyser till Simplex för kän-nedom.Även inom EU prioriteras regelförenklingsarbetet.Sverige har i hög grad bidragit till att regelförenklinghar fått en högre prioritet på EU-nivå. Det är viktigtatt det finns ett uttalat förenklingsperspektiv underhela lagstiftningskedjan när ny lagstiftning tas frampå EU-nivå. Detta perspektiv driver i EU.Stockholmstoppmötet förde frågan om regelförenk-ling inom EU ytterligare framåt.Regeringen har tillsatt en utredning som ser överde s.k. 3:12-reglerna för fåmansföretag och prövarolika möjligheter att underlätta generationsskiften iföretag. Regeringen kommer utifrån utredningensförslag ta ställning till lämpliga åtgärder. Det är vik-tigt att reglerna utformas så att de stimulerar tillväxt,investeringar och framför allt möjligheter till aktivtägande. En genomgående kritik mot reglerna har varitsystemets komplexitet. Det är därför väsentligt attsystemet förenklas. Särskilda regler för företag medett fåtal delägare ställer mycket höga krav på system-ets uppbyggnad och dess inverkan på bl.a. fåmansfö-retagens konkurrensförmåga gentemot andra företag.I anslutning till översynen av de s.k. 3:12-reglernapågår en översyn av arvs- och gåvoskattelagen. Ut-gångspunkten för översynen är Arvs- och gåvoskatte-kommitténs betänkande, SOU 1987:62, Ny arvs- ochgåvoskattelag, som det titulerats.Drivkrafterna bakom en företagsstart är av mångaolika slag. De främsta är att arbeta självständighetoch att förverkliga idéer. För att långsiktigt skapa etthögt nyföretagande krävs insatser som skapar ett merentreprenöranpassat samhälle. Regeringen anser attreglerna avseende företagande ska i möjligaste månvara likartade för alla typer av företagande. Reglernainom företagsskatteområdet ska skapa förutsättningarför ett konkurrenskraftigt näringsliv och inte vara etthinder för nya företag.Anf. 31 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Som vanligtinnehåller svaret en lång redogörelse för Simplex-gruppens arbete, ett i huvudsak internt arbetesom inte har märkts så mycket utåt. De flesta av Små-företagsdelegationens förslag vilar itryggt förvar på departementet. När jag möter företa-gare och frågar vad de har sett av regelförenklingarunder säger de att de inte harmärkt någonting. Jo, faktiskt sade en företagare attdet nog hade blivit lite enklare i kontakterna medförsäkringskassan när någon av de anställda hadeblivit sjuk.Herr talman! Min interpellation har sin utgångs-punkt i det sorgliga faktum att nyföretagandet harfallit ordentligt och attvi faktiskt har något färre företagare än vad vihade 1994. Detta har vi trots olika åtgärder, t.ex.rätt till ledighet för att starta eget och starta-eget-bidrag, som ju är till för att stimulera företagandet.Det här är inget annat än ett misslyckande för re-geringen. Trots allt tal om att skapa världens bästaföretagarklimat minskar antalet företagare och liggerpå en alldeles för låg nivå. Det konstaterar man ocksåi departementsskrivelsen om benchmarking av nä-ringspolitiken . Där jämförs bl.a. entrepre-nörskap i olika länder. I driver avarbetskraften ett företag. Detta är att jämföra medt.ex. där det ligger på . Andelenkvinnliga företagare i är särskilt anmärk-ningsvärd - enbart 4,7 %.Oroar inte detta den ansvarige ministern? Bordeinte det här leda till kraftfulla åtgärder för att förbättraföretagarklimatet och förbättra villkoren för företa-gen? Ministern säger i svaret att reglerna inom före-tagsskatteområdet ska skapa förutsättningar för ettkonkurrenskraftigt näringsliv och inte vara ett hinderför nya företag. Det håller jag helt med om. Men närkommer skattesänkningarna och regelförenklingarna,som ju verkar behövas? I vårpropositionen fanns nollskatteförenklingar.Nej, medan koncentrerar sig pådet interna arbetet fortsätter antalet företagare attminska. Det går inte, , att prata framentreprenörer och nya företag, det krävs åtgärder.Jag upprepar ett par av mina frågor: Vilka skatte-reformer anser ministern kunna öka intresset för fö-retagande? Vilka andra reformer är det som är nöd-vändiga för att få fart på företagandet och få fler fö-retagare i ? För vi är alla överens om att detbehövs.Anf. 32 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig först säga att av Småföre-tagsdelegationens förslag har regeringen genomförtungefär två tredjedelar, det är väl mer än hälften. Närvi tittar på skrivelsen om benchmarking som åberopasoch där regeringen med olika parametrartittar på vad som är bra för tillväxten och företagan-det, kan vi samlat konstatera att är ett av deländer som har det bästa företagsklimatet. Det vorelite klädsamt om man kunde få höra det någon gång.Det står tydligt i denna skrivelse.Att vi sedan har ett mindre antal småföretagare iSverige, antal företag, har att göra med den närings-struktur som vi har. Vi har en mängd stora företag iSverige. Detta lilla land producerar bilar, flygplanoch mycket hightech som många stora länder i värl-den inte klarar av, detta lilla land på 9 miljoner invå-nare. Det är inte dåligt. Det gör också att vi inte harsamma struktur som i exempelvis . Vi kangå till andra länder - det ska ses som berömmandenär jag säger detta om dessa länder, det ska inte miss-förstås - som har en helt annan struktur med mångasmåföretag, få stora företag och inte alls samma in-ternationalisering som vi har. Men det innebär inte attvi inte ska skapa fler småföretag.Låt oss titta bakom oss och se varför vi har haftsådan skjuts på småföretagande. Det har att göra medden arbetsmarknadssituation som vi har haft. Mångaarbetslösa har inte haft något annat alternativ än attstarta eget.Jag vill ändå allmänt säga att vi gör och har gjortväldigt mycket. Företagandet och företagsklimatet ärutomordentligt gott i . I benchmarking-studienframgår också att ungdomar i är mycket villi-ga att starta eget, de vill hellre starta eget än bli an-ställda och i mycket större omfattning än vad somgörs i andra länder. Det är inget dåligt betyg. Detframgår också att skattepolitiken inte är ett hinder föratt starta företag. Jag tror att det är i denna stu-die, om vi nu ska åberopa denna, som anmäler attreglerna är krångliga i . De flesta företagentycker att det är ganska bra att starta och driva egetföretag i . Det är vad den här studien säger.Detta innebär självklart inte att vi inte kan göramycket mer, och det ska vi återkomma till. Jag har nuåberopat utredningen om 3:12-reglerna. Jag har åbe-ropat skattereformer för att stimulera ökat nyföreta-gande, som jag kan redogöra för. Vi får återkommatill 3:12-reglerna som jag tycker är en väldigt viktigdel när det gäller inte minst arvsskatten. Men det ärockså viktigt att man där stimulerar dem som är akti-va ägare, inte passiva kapitalägare. Det genomgås idenna utredning, som kommer att lägga fram sittförslag.Jag kan också nämna att vi arbetar med andra frå-gor. Projektet drivs tillbaka isamarbete mellan ochRiksskatteverket. De ska nu gemensamt ta fram enInternetpool för PRV och RSV där man ska kunnalämna in sina uppgifter elektroniskt för registreringav företag.Riksskatteverket har också påbörjat en försöks-verksamhet där en grupp företag erbjuds möjligheteratt gratis lämna in sin månatliga skattdeklaration viaInternet.Hela det här handlar om regelförenkling. När viföreslår en ny lag och ni prövar den här i riksdagengäller det att man gör analyskonsekvenser. Inte minstgäller det också hur myndigheterna hanterar detta.Anf. 33 ():Herr talman! Jag har läst departementsskrivelsenmycket noga. Där sägs det att det är så mycket som36 % av företagen som anger att de inte ser någrahinder. Men det innebär ju att det är 64 %som ser hinder som på något sätt bör åtgärdas.