prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — Hur ska dessaungdomar få en framtidstro? Varför ska de tro att FN,EU och gör allt för att deras erkända rättig-heter ska bli förverkligade? Hur ska de kunna arbetaför rättvisa, jämställdhet och en ekologiskt hållbarvärld när de själva förvägras de mest grundlägganderättigheterna att leva i ett demokratiskt land i ansvarför sin egen befolkning?Sverige har via vår utrikesminister ett stort ansvarför att under vårt ordförandeskap påskynda och krävaatt EU agerar kraftfullt för att folkomröstningen skakomma till stånd snarast.Sverige har även under ordförandeskapet ett stortansvar för att tvinga att dra tillbaka sittmilitära hot och fullfölja överenskommelsen om folk-omröstningen. Det enda alternativ som annars återstårär att FN och EU gemensamt tvingar atthäva ockupationen utan folkomröstning och låta väst-saharierna forma en framtid i ett eget fritt land medegna demokratiska val.Anf. 97 PER ():Fru talman! Det här utskottsbetänkandet innehål-ler förfärligt många intressanta och viktiga frågor.Själv kommer jag att beröra tre olika frågor sombygger på de motioner jag har väckt. Den första frå-gan är nationen . Den andra frågan vill jag ägnaåt navajoindianerna, som också kallas dinéhindianer-na, i . Den tredje frågan handlar om Mor-dechai Vanunu. Den enskilda modiga människan somsitter i Ashkelonfängelset i börjar då med . Vi vet alla att leverunder ett starkt förtryck. Det har varit ockuperat avKina , och det är ändå en egen stat enligtinternationell rätt.Sedan 1959 lever , den religiöse leda-ren, i exil. I exil har man också bildat en regering, ettparlament och en domstol.Det religiösa och politiska förtrycket är extraordi-närt. Man har inte rätt att utse sina egna religiösaledare. Barnen utsätts för olika trakasserier.Man får inte ägna sig åt den religion man vill. Det gårså långt att barn torteras. Det råder fullständigt oac-ceptabla förhållanden i Tibet.Tibet har en specifik kultur, har en specifik religi-on och har ett språk som inte alls liknar kinesiskan.Tibet består av ett etniskt specifikt folkslag.Under alla år har man hoppats på att de kinesiskaledarna ska komma till ett förhandlingsbord. Det hargjorts många försök att få dem dit. Det senaste är attDalai lama t.o.m. har givit upp tanken på självstän-dighet. Han talar i stället om genuin autonomi. Hanvill att folket ska få avgöra och rösta om sin framtid.Så sent som dog en 28-årignunna, Ngawang Lochoe. Hon avtjänade ett tioårigtfängelsestraff efter en fredlig demonstration. Honhade kvar på det straffet. Det finns inga note-ringar om varför hon dog.Kina är väldigt besvärat av situationen i Tibet.Ledningen är rädd för att den s.k. separatismen skafrigöra från . Det känner vi igen frånmånga länder och situationer i världen.Jag har begärt att regeringen ska försöka göra nå-gonting mer än vad som har gjorts . Det behövsvillkorslösa förhandlingar mellan tibetanska exilrege-ringen och kinesiska ledningen. Vi i börhjälpa till i detta. Vi bör mana på, och vi bör se till attFN får med en representant i processen.I utskottsbetänkandet framgår det att sådana för-sök har misslyckats. Av den anledningen skavi inte ge upp. Jag vill mana på regeringen ytterligareatt inte ge efter utan i alla bilaterala sam-manhang kräva av att man ställer upp på enförhandling.Vad gäller i övrigt känner vi till det förtrycksom sker inom övriga områden. Det senaste rören speciell grupp som jag bara hastigt ska nämna,nämligen falungongrörelsen. hölls ettseminarium i . Vi vet att det är 50-70 mil-joner människor som ägnar sig åt den rörelsens akti-viteter. Det handlar om kroppsövningar. Det finns treledande ord - sanning, godhet och uthållighet. Deborde inte leda till någons misstanke, men det gör denär det gäller den kinesiska ledningen. Det här är enfråga som vi måste våga stå upp för. Det handlar omgrundläggande mänskliga rättigheter.Herr talman! Jag går då över till den andra frågajag tänkte ta upp och som jag också har motioneratom. Den handlar om indianerna i Big Mountain-området i sydöstra . Där är situationen ocksåfruktansvärt dålig. En lag , Relocation Act,innebar att indianer tvångsförflyttades efter en fabri-cerad konflikt som iscensattes mellan hopi- och diné-hstammarna. Man förflyttade folk från området. Detär ett oerhört viktigt område för indianerna. Där harde sina begravnings- och kultplatser. Där har de fun-nits . De känner också att hela kulturenklipps av. Det är ett kulturmord som pågår därborta.Man har tvångsförflyttat 12 000 indianer från områ-det.Varför har det gjorts? Jo, därför att det finns storakolfyndigheter. Den federala regeringen är inblandadi bolaget som driver verk-samheten där. Man har förgiftat området, samtidigtsom man har startat brytningen. Det är väldigt svårtatt leva där.Vad man gjorde sedan var att man flyttade india-nerna till något som man kallar för new lands. Det varett område som ligger intill , därman hade en stor olycka 1979 med en damm sombrast full av uran och kärnavfall. Den förorenadealltså marken och vattnet. Det är omöjligt att leva där,egentligen. Hälften av de indianer som flyttades dit ärdöda i dag.År 1996 kom ytterligare en lag, som kallades ac-commodation agreement, som innebär att indianernasom är kvar på Big Mountain får hyra sin mark i 75 årframåt. Man får ha ett begränsat antal djur. Man fårinte begrava människor. Det är restriktionersom ändras, och det är omöjligt att försörja sig underde villkor de har där. Detta är ett brott mot mänskligarättigheter.De sista indianerna som skulle förflyttas i februari2000 kunde stanna kvar på grund av en massiv aktionfrån olika frivilliga organisationer i världen, somhjälpte indianerna att stämma staten när det gällerbrutna avtal. För det var så en gång, att när stateninrättade reservat sade man att indianerna skulle få bodär så länge gräset växer och vattnet flyter. ärdet bara några få indianer kvar.Det här leder mig till att försöka få regeringenuppmärksam på problemet. Den gällande lagstift-ningen måste radikalt ändras eller upphävas. Vi måstekräva av att man följer Wiendeklarationen omursprungsfolkens rätt och FN-deklarationen ommänskliga rättigheter och biologisk mångfald.Detta har diskuterats i FN - det vet jag - men dethar inte kommit så långt. Jag menar att måsteföra upp frågan på FN:s agenda igen och i alla bilate-rala sammanhang med regering.Så kommer vi till den tredje och sista frågan jagtänkte ta upp, som jag också har motionerat om. Dethandlar om är en - en f.d. kärntekniker - som kid-nappades 1986 av den israeliska säkerhetstjänsten.Han dömdes bakom lyckta dörrar för landsförräderitill fängelse i isoleringscell på två gånger tremeter. Han har alltså nu suttit i Ashkelon-fängelset. Hans brott var att han avslöjade Israelskärnvapenprogram i kärnteknikanläggningen Dimo-na, där han arbetade.År 1987 fick han det alternativa , ochsedan har han fått en mängd andra utmärkelser. Dethar också varit en massiv uppslutning i världen förhans sak. Nobelpristagare och olika vetenskapsgrup-per - män och kvinnor - har ställt upp för hans sak. IEU-parlamentet har man skrivit flera resolutionersom har krävt en annan behandling och frigivning avMordechai Vanunu. Här i har vi en särskildVanunukommitté som jobbar för hans sak. Vi hardemonstrationer en gång ,när han kidnappades, på . Vi hade ocksåett seminarium i samband med detalternativa . Det är rätt märkligt att vi haren pristagare som fått det alternativa ochsom sedan han fick priset har suttit i ettfängelse i är oerhört besvärlig. Det var en ljusning 1998, när det såg ut somom skulle lätta på de regler som styr hans verk-samhet i fängelset. Vi trodde t.o.m. att skulle innebära att han frigavs, men icke.Han har inte fått någon bättre situation, och hanspsykiska hälsa är väldigt pressad just nu.Jag menar att bl.a. ändrade relationer med Israelskulle kunna innebära en större möjlighet för Sverigeatt påverka när det gäller MordechaiVanunu. , menar jag, måste kräva Vanunusomedelbara frigivning. Det kan man göra i direktasamtal med . Skulle inte detta hjälpamenar jag att man måste föra upp ,även om det är ett enskilt fall, på FN:s agenda. Detfinns många olika sätt att göra detta på. bordeinte tveka en sekund att göra vad man kan.Hans brott är inget brott. Han har fått ett fängelse-straff som saknar proportioner. Det finns över huvudtaget ingen anledning att han sitter i ett fängelse. Istället borde han hyllas som en människa som sätterde mänskliga rättigheterna över nationella intressen.Därför menar jag att måste göra ytterligareinsatser för just hans sak.Anf. 98 ():Herr talman! Jag tänker ta upp två saker i dettabetänkande. Det ena rör - ett land vars problemjag har ägnat mig en hel del åt och också motioneratom. Det är en motion som behandlas i detta betän-kande. Det andra är en fråga som har dykt upp underdebattens gång som det finns all anledning att tafasta på.Det är intressant att man i betänkandet hänvisartill en FN-resolution som talar om att det som harhänt utgör allvarliga försämringar av MR-läget i Iran.Det kunde man nästan förutse, med tanke på denblåögdhet med vilken man har agerat på olika håll.Det är ett slags snällhet mot iranierna som de tolkarsom svaghet. Det finns alltså inte, som jag ser det, deriktiga krafttag mot den regimen som borde till.Det står vidare i betänkandet om dödsstraff, tortyroch inhuman och förnedrande bestraffning. Så, islutet på det första avsnittet står det så här: "Ävenspöstraff, stening och stympningar förekommer." Detär uppräknat ungefär som om det vore något likvär-digt.Stening är som jag ser det ett av de allra mestgrymma - ett av de mest barbariska - sätten att av-rätta människor på. Det är ingenting som man barakan svälja genom att skicka in det som ett ord i enmening på detta sätt. Det förekommer.Vi vet att det inte bara, som det står här, rutinmäs-sigt utdöms dödsstraff för - man räknar upp det somkan betraktas som kriminella handlingar - narkotika-handel, mord, väpnat rån osv. Det förekommer ocksåför vad vi skulle kunna kalla för moraliska förseelser.Det finns alltså all anledning att även på det sättetreagera genom att ta avstånd från det på ett kraftfulltsätt och inte som sker i dag.Jag har skrivit, och det citeras helt riktigt här, att"liksom EU har visat en påfallande passivitetoch undfallenhet mot den iranska regimen som är enav världens blodigaste." Ändå kommer man så små-ningom, när man har hållit med om vissa saker, framtill att utskottet konstaterar att agerar kraft-fullt. I vad består den kraftfullheten? Mankonstaterar att agerat kraftfullt. Av detta harjag, herr talman, inte sett ett endaste dugg.Det är bra att man från EU:s sida för närvarandeförbereder, nu när dessutom är ordförande-land, arbetet för att uppmärksamma situationen för demänskliga rättigheterna i i den kommande ses-sionen av i april.Jag vill gärna uppmana alla att mana på vår utri-kesminister och de ansvariga från i den härfrågan så att det verkligen sker någonting på det härområdet. Men vad man kommer fram till är att manska vädja till att ta emot den särskilde represen-tanten från FN. Är det någon som tror att det kommeratt innebära någon förbättring för det förtrycktairanska folket? Då är man bra blåögd.Herr talman! Jag hade faktiskt väntat mig mycketmer av utskottet i det här sammanhanget. Man avslu-tar med att skriva: "Med vad som ovan anförts anserutskottet att motionerna ..." - man räknar upp någrastycken, däribland min - "kan besvaras." Om"yxskaft" är svar på "goddag", som i den gamla be-rättelsen, är det klart att de kan sägas vara besvarade.En annan sak jag tänkte beröra är att jag tillsam-mans med en kollega var i Mellersta Östern.Vi diskuterade väldigt mycket MR-frågor i olikaländer. Jag har min lilla anteckningsbok från resanmed mig här, och det var nästan så att jag tappade dennär vi ställde frågan hur det var med hedersmord ilandet. Jag gjorde följande anteckningar: Ja, det före-kommer ju, men allt som kallas hedersmord är detinte. Hedersmord förekommer även för att öka sönersarvslotter. Lagar finns, men bara kort fängelsevistelseär vanligt. Otrohet måste bevisas av fyra oberoendepersoner - även religionen kräver det - men då åsido-sätter man både lagen och religionen och utför heder-smorden.När vi frågade hur det kommer sig att man utdö-mer så ringa straff och att en del slipper undan komsvaret: Unga, underåriga söner tubbas av fäderna tillatt utföra mordet. Då slipper de undan straff.Tänk er motsvarande situation i : en un-derårig, icke straffmyndig, 14½ år gammal gosse somav sin far tubbas att slå ihjäl sin 20-åriga syster. Oav-sett om det är därför att man tror att hon har umgåttsmed folk på ett sätt som familjen inte accepterar ellerom det är för att öka sönernas arvslott är det förfäran-de att höra detta.Jag måste säga att jag höll på att tappa min an-teckningsbok när de talade om detta. De talade sedanom hur många hedersmord som sker i det landet. Vibesökte fyra olika länder i , och jagbehöver inte säga vilket land det är därför att det varungefär likadant i alla dessa länder. Det är 25-30hedersmord plus mörkertalet. Det kan varastort - lika stort eller t.o.m. ännu större.Herr talman! Det här är en fråga som t.o.m. harberört vårt eget land. Det pågår en rättegång i Sverigesom berör ett s.k. hedersmord. Det här är, som jag serdet, utan tvekan en av de frågor som man i det inter-nationella arbetet för mänskliga rättigheter bör prio-ritera mycket högt - detta tillsammans med stymp-ning av flickor och annat.Hedersmord är för det första en styggelse, sombeteckning för någonting som jag betraktar som ettvanligt mord, och för det andra någonting som an-vänds på ett sätt, som den ledande politikern i dettaland berättade för oss, som vi aldrig kan acceptera. Vimåste tvärtom motarbeta det på det allra starkaste sättsom vi över huvud taget kan.Herr talman! Jag ska bara återknyta till det jaginledde med. Ska man komma till rätta med dessaproblem som vi kan se i kan man inte bara sägafy och ajabaja, utan man måste från sida ochfrån EU:s sida reagera kraftfullt. Då menar jag kraft-fullt, och inte på det sätt som det står i betänkandet.Jag kan också lägga till att jag blevuppringd av en av mina iranska vänner, som hadefått information hemifrån om att årets fjärde steninghade genomförts i . Stening är det grymmaste ochdet mest barbariska av alla sätt att ta död på folk. Vimåste reagera med kraft, inte bara med tomma ord.Anf. 99 ():Herr talman! Jag tänker också prata om ,som pratade om, men också omDemokratiska Republiken , alltså Kongo-Kinshasa.Jag ska börja med Kongo-Brazzaville. Liksom fle-ra andra i har jag varit med om att skriva enmotion om Kongo-Brazzaville.Liksom många andra harKongo-Brazzaville en tämligen våldsam historia.Befolkningen har fått genomlida flera militärkupper,och många har tappat tron på att det någonsin är möj-ligt att få leva i en demokrati.I mars i fjol var jag tillsammans med andra riks-dagsledamöter på besök i de båda Kongostaterna. IBrazzaville var delar av staden sönderskjutna. Dennuvarande presidenten hade en egenprivat armé förutom landets och hade därför enmycket stor militär makt. Den makten har han ocksåanvänt. Det berättas om ett stort antal brott mot demänskliga rättigheterna. Städer och byar har bräntsned, och befolkningen har jagats ut i skogen där detvingats leva som laglösa. Sassou har inte tvekat attbeskjuta kyrkor där människor befunnit sig för att beom fred. Han har stått bakom skändning och dödandeav kvinnor och barn och även använt barnsoldater föratt utföra bestialiska handlingar. När löner till solda-terna inte har varit möjliga att betala ut i pengar harhan givit soldaterna tillåtelse att plundra människorsbostäder för att ta vad de vill ha. För bara några dagarsedan har jag fått höra direkt från att t.o.m. påden blev två kvinnor på vägtill kyrkan våldtagna av angolanska soldater.Vänsterpartiet tycker att det är mycket viktigt attSverige fortsätter att stödja och framför allt ge röstute i världen åt vad som förekommer i landet, somRosita Runegrund också pratade om.Under frågestunden ställdesen fråga av till vice statsministerLena om engagemang iKongo-Brazzaville. Svaret var glädjande. Det är fle-ras ansvar att fortsätta att stödja landets demokratise-ringsprocess genom EU och FN, och då främst ge-nom , som flera har sagt. har ocksåmissionärer i som kan hålla oss informeradeom vad som händer, och de behöver naturligtvis ock-så stöd i sitt arbete.Jag håller med om att det ärglädjande att det finns positiva händelser i Brazza-ville, men jag tror ändå att det är vi som har varit däroch även andra som har uppgiften att fortsätta attberätta om vad vi såg för att inte ska glömmasbort.Herr talman! Jag går över till Kongo-Kinshasa.Jag vill börja med att påminna om att enligt regering-ens deklaration är situationen i den allvarli-gaste i hela . Många länder är inblandade ioroligheterna i landet. , , , och har egna trupper eller stöder trup-per i Kongo-Kinshasa.I januari i år mördades president av, somdet sägs, sin egen livvakt. Hans son togöver.70 % av landets befolkning lever under fattig-domsstrecket, och rättssäkerheten är helt satt ur spel.Röda Korset menar att kriget bara harkrävt två miljoner dödsoffer. Trots det har massmedi-er både i och i övriga världen ägnat mycketlite tid och plats åt situationen i . Stora delar avlandet fungerar nu enbart på grund av att kyrkor ochbiståndsorgansationer har övertagit skolor och sjuk-vård.Amnesty International vittnar om att de mänskligarättigheterna ständigt kränks. Det är svårt att veta hurmånga politiska fångar det finns, men ett stort antalfamiljer rapporterar om saknade familjemedlemmar.Fortfarande befinner sig ett stort antal människor påflykt, och vissa uppskattar antalet till mellan en ochtvå miljoner. Barn fängslas och blir utsatta för över-grepp av både väktare och medfångar. utvisardessutom personer på flykt från somriskerar att torteras och även dödas i sitt hemland.För snart två år sedan undertecknades ett fredsav-tal i , men det följs inte. Det innebär bl.a. attfrämmande militära styrkor ska dra sig tillbaka så attFN kan sända dit de observationsstyrkor som manbeslutat om.I torsdags hade vi i besök avFranklin Kanyinda, som bor i och är kontakt-person för det fredliga oppositionella partiet UDPS.Han berättade att den kongolesiske ledaren för UDPSEtienne Tshisekedi har lagt fram ett förslag till fred,och alla människor och grupperingar som vill hittafredliga lösningar måste enligt Kanyinda få stöd avdemokratiska länder. Där kan vara ett före-gångsland. måste genom vårt ordförandeskapi EU lägga fram konkreta förslag för att stödja fredsi-nitiativ från . Utrikesminister haruttalat att hon är villig till stöd för att stärka landetsegna kapacitet och att det är ett starkt svenskt intresseatt ur ett längre perspektiv ges stöd för att lösaväpnade konflikter. Även när det gäller måste både i EU och FN söka sam-arbete, så att landet får hjälp med krishantering ochmed att bygga upp demokratiska system.Herr talman! För befolkningen i är visvenskar ett fredsivrande och solidariskt folk. Jaghoppas att vi fortsätter att visa att det är sant.Anf. 100 ():Herr talman! Jag ska i mitt korta anförande kon-centrera mig på en fråga, nämligen den om kurdernassituation. Närmare bestämt gäller det en del av denfrågan, nämligen det kurdiska självstyret i norra irakiska , beroende på hur man ser det.Jag skulle självklart också vilja säga någonting omsituationen för kurderna i och - där hän-der ju mycket nu - men jag väljer att just talaom irakiska Kurdistan.Skälet är att man nu i FN diskuterar att häva eller ivarje fall mildra sanktionerna mot . I det sam-manhanget diskuteras också flygförbudszonerna, sominfördes av , och 1991för att skydda befolkningen mot . I norr gäller flygförbudet irakiskt flyg norrom den 36:e breddgraden.Det finns en stark och berättigad oro i det här om-rådet för vad som kan komma att hända om sanktio-nerna och flygförbudet hävs. Minnena av SaddamHusseins tidigare övergrepp mot kurderna är starka.Om återigen skulle få fria händer inorr riskerar vi ett blodbad. Så är realiteten. Det ärinte konstigt om människor nu flyr från området. Detär extremt viktigt att omvärlden talar om att kurder-nas säkerhet i norra måste garanteras av FN omsanktionerna och flygförbudszonerna hävs. Det dugerinte i längden med allmänna deklarationer. Säkerhe-ten måste garanteras handfast och konkret av FN. Jagtror att FN har lärt sig av de fruktansvärda krigen påBalkan att man aldrig kan lita på despoter och påenkla ord skrivna på papper.I utrikesutskottet har man i fullständig enighetkommit fram till en formulering på den här punktenom att kurdernas säkerhet bör garanteras genom fort-satt FN-närvaro om flygförbudszonerna hävs. Det ärett viktigt steg i rätt riktning av riksdag.Visst skulle man kanske önska sig starkare skrivning-ar, men det viktiga är att ta fasta på vad det häregentligen betyder, att tolka det offensivt och att meddet i ryggen driva frågan vidare, framför allt i FN.Skrivningen blir också starkare av att det råder parti-politisk enighet kring den. och Folk-partiets reservation gäller ju inte den formuleringenutan en annan fråga.Jag lyssnade också noga på . Det är ju hennes motionsom ligger till grund för de här skrivningarna. Detkänns bra att vi har en samsyn om att de här skriv-ningarna ska tolkas offensivt. På det sättet kan riks-dagsbeslutet faktiskt medverka till att uppmärksammaomvärlden på att man inte kan avveckla sanktionenoch flygförbudet hur som helst. Det finns ett folk inorr som är i behov av skydd, och detta folk får FNinte svika.Förutom att säkerheten ska garanteras måste ock-så det kurdiska självstyret, som byggts upp sedan1991, garanteras om det blir tal om att häva sanktio-nerna och flygförbudet. Det kurdiska självstyret, medett valt parlament, är unikt på många sätt. Det harockså varit framgångsrikt när det gäller att utvecklademokrati och mänskliga rättigheter. Det finns i dettasjälvstyre en storartad chans för kurder att visa deandra staterna i regionen just vad demokrati ochmänskliga rättigheter innebär i praktiken. Det är jutunnsått med demokratier i Mellanöstern.Det är viktigt att omvärlden slår vakt om det härsjälvstyret. I botten finns dessutom ett avtal om auto-nomi mellan den irakiska regimen och kurderna från1970. Jag har ingen som helst tro på att vill hålla sig till det. Tvärtom skulle han noggöra allt för att avskaffa det om han bara fick chan-sen. Han har gjort det tidigare. Det är därför viktigtatt från omvärldens sida tala om att det självstyre sombyggts upp måste respekteras av om sanktioner-na och flygförbudet hävs. ska man hålla iminnet att alltjämt är en suverän stat. Det är svårtför en stat som som historiskt sett alltid låtitsig styras av folkrättsliga principer att föreskriva förandra länder hur de ska organiseras. Men en liten bitpå den vägen kan man gå, och det gör man också iutskottsbetänkandet. Där skriver man att hänsyn till den demokratiska institutionaliseringen, somskett i norra , om flygförbudszonerna hävs.Avslutningsvis, herr talman...Anf. 101 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Tiden är redan slut, med råge. Det gäller fyra mi-nuter för efteranmälda talare.Jag får erinra om att det i dagens debatt rörandeutrikesutskottets betänkande nr 10 bara är två talaresom har hållit sig till de tider som de själva harangett. Vi kan inte planera kammarens arbete utifråntider som inte hålls.Anf. 102 ():Herr talman! , cirkaklockan 10 , stod ,präst i den syriansk-ortodoxa lilla församlingen iDiyarbakir i östra inför domarna i säkerhets-domstolen. var rättegångenöver - för den här gången. Det var nämligen fortsätt-ningen på en rättegång som började förraåret och som fortsätter den 5 april.Yusuf Akbulut åtalas för att han har uttalat sinåsikt på ett sätt som den turkiska staten inte tolererar.Det han sade var att det dåvarande ,föregångaren till dagens , mördat och förföljtinte bara armenier utan också andra minoriteter somassyrier/syrianer och kaldéer. Men vad den turkiskeåklagaren inte hade räknat med var att den lilla för-samlingen i hade många vänner världenrunt.