prot · GP0917 · 2001-10-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:17Onsdagen den 24 oktoberKl. 9.00 - 140117.00 - 17.21Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------Ceremoni med anledning av FN-dagenCeremonin inleddes med musikstycket Dimmanlättar av och avslutades med musik-stycket Andante av framfördes av , tvär-flöjt och , harpa.TALMANNEN:Ärade riksdagsledamöter! De var "beslutna atträdda kommande släktled undan krigets gissel". Såformade sig orden som inledde Förenta nationernasstadga, som trädde i kraft denna dag den 24 oktoberför sedan.Ett världssamfund hade bildats i skuggan av andravärldskriget. De förenade nationernas folk skulle görasitt yttersta för att dessa krigets fasor inte skulle upp-repas.Det skulle ske genom internationellt samarbetebyggt på de grundläggande mänskliga rättigheterna,på den enskilda människans värdighet och värde, pålika rättigheter för män och kvinnor och för små ochstora nationer - som stadgans ord fortsättningsvislyder.Det var något oerhört som hade inträffat. Det, somi alla tider varit en dröm, tycktes möjligt att nå. Tan-kar som väckts av fredsrörel-sens - folkrörelsernas - pionjärer hade blivit verklig-het.Det som under in-tryck av fasor hade uttryckt i ett uppropom ett fredsförbund - och som då, av sin tid, hademötts av förlöjliganden - var nu praktisk verklighet.Nu - - hade det till synesomöjliga ändå blivit möjligt att samlas kring.I dag, och just dennasvåra höst, vet vi med smärtsam tydlighet att mänsk-lighetens väg till fred och frihet ännu är lång - myck-et lång.I dag vet vi att sedan ord om fredoch mänskliga rättigheter trätt i kraft har världensfolk plågats av mer än 200 väpnade konflikter. Denexakta siffran, enligt vid , är 224 väpnadekonflikter i världen . Enligtdenna definition ingår exempelvis inte diktaturstatersövergrepp mot den egna befolkningen.Det har varit över 200 krig sedan de förenade na-tionernas folk var beslutna att rädda kommandesläktled undan krigets gissel. Kan dessa våra miss-lyckanden och vår stora sorg framstå tydligare än justdenna svåra höst av terrordåd, våldsupptrappning ochdjupaste oro för framtiden i vår egen vardag? Det ären bild och en verklighet, och den är sann.Men det finns en annan bild och en annan verk-lighet, lika sann och lika betydelsefull. Det är degånger det senaste halvseklet då freden, friheten ochdemokratin har vunnit segrar och givit medmänniskorsitt värde och sin värdighet åter.Det har kunnat ske därför att människor vägrat attsluta hoppas och tro, därför att människor envist ochoförtrutet arbetat vidare för att uppnå det till synesouppnåeliga. De har orkat och nått framgång därföratt de haft insikt. De har vetat att allt arbete och enga-gemang för freden och friheten kräver tid, uthållighetoch ständig vaksamhet. Det kräver tid, därför attgrunden alltid måste vara demokratisk - beslutenmåste omfattas av en majoritet för att vara hållbaraoch långsiktiga.Ärade riksdagsledamöter! Också , mitt i sorgen,smärtan och oron denna höst, måste vi våga se ochhoppas på denna verklighet av utväg och framtid.Den finner vi i ett FN som står starkare än på mycketlänge av enighet mellan medlemsstaterna och derasfolk i kampen mot terrorism och för en gemensamframtid. Den finner vi i den växande insikten att in-ternationellt samarbete, grundat på folkrättens prin-ciper, är nödvändigt om hållbara lösningar ska blimöjliga. Den finner vi i arbetet på ett reformerat ochstärkt FN, under ledning av dess generalsekreterareKofi Annan, som med sitt djupt och brett respektera-de ledarskap och sin integritet har givit FN bättreförutsättningar än någonsin till samling kring nöd-vändiga beslut.Det är därför både glädjande och hoppingivandeatt den norska beslutade atthögtidlighålla sitt hundraårsjubileum med att tilldelaFörenta nationerna och dess generalsekreterare årets fredspris och i prismotiveringen särskiltunderstryka att den enda framkomliga vägen tillvärldsfred och samarbete går genom Förenta natio-nerna.Jag hoppas att det ska bli möjligt för FN:s gene-ralsekreterare att komma till i sambandmed Nobelhögtidligheterna och att då tala till devalda företrädarna för folk här i riksdagen.Det skulle ge en möjlighet för ochsvenska folket att kraftfullt manifestera uppslutningenbakom arbete för fred och frihet- en mycket viktig manifestation just denna höst.Ärade riksdagsledamöter! Det internationellasamarbetet har blivit en integrerad del av lag-stiftningsarbetet på den nationella nivån, och detgriper därmed in på ett självklart sätt i vårt vardagligaarbete som förtroendevalda. Det är en god och natur-lig utveckling av vårt arbete för demokrati. Det är ennaturlig och god utveckling av det arbete och detengagemang som utfördes en gång av dem som käm-pade för verkligt folkstyre med allmän rösträtt i vårtland. De var alla också internationalister, fredskäm-par, och visste att fred, frihet och demokrati är var-andras förutsättningar.Vi har som förtroendevalda ett särskilt ansvar attskapa insikt om att möjligheten till hållbara lösningargår genom demokratiskt och internationellt samarbe-te. Vi har ett särskilt ansvar att skapa insikt om de-mokratins villkor och arbetsmetoder, om att demo-kratin alltid arbetar långsamt, om att demokratinkräver öppenhet och respekt, eftertanke och besin-ning, om att demokratin aldrig har de snabba, enklasvaren, men att demokratin är den enda vägen tillhållbara, fredliga lösningar på svåra problem.Mitt i denna höst av otrygghet och oro finns endörr på glänt mot ljuset - människans eviga dröm omfred och frihet. Krisens allvar kan skapa ny enighet,nya allianser, förnyad kraft till ansvarstagande ochledarskap. Däri finns vår möjlighet att skapa tillit tilloch förutsättningar för det internationella samarbetetoch därmed för och vår egenframtid. (Applåder)Meddelande om återsamlingTalmannen meddelade att kammarens ledamöterskulle återsamlas för arbetsplenum kl. 9.20.1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 18 oktober.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att Per ()anhållit om entledigande från uppdraget som ledamotav fr.o.m. den 14 januari 2002.Kammaren biföll denna anhållan.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:32 till justitieutskottet2001/02:35 till utbildningsutskottet2001/02:47 till kulturutskottetFörslag2001/02:RR4 till näringsutskottet4 § betänkande 2001/02:TU3Sjöfartsstöd (prop. 2000/01:127).Anf. 1 TOM ():Fru talman! Det finns anledning att gratulera re-darna till dagens förväntade beslut. Tillsammans medde fackliga organisationerna har man skickligt ge-nomfört en kampanj som givit önskat resultat: ökatstatligt stöd till rederinäringen. Skattebetalarna ärsom vanligt förlorarna. Inga fackliga organisationervärnar om oss, om jag nu kan göra mig till tolk förskattekollektivet, och vi har inga starka intressegrup-per som har öra. Vi förutsätts barastå för kalaset.Länge talade socialdemokraterna om vikten av ettsolidariskt skattesystem. Det skulle vara häftigt attbetala skatt, var det någon som sade. Men det verkarnu vara länge sedan. skapas undantag i skatte-lagstiftningen för den som kan framföra rätt argu-ment. Sådana undantag har skapats för miljardärer,för utländska experter, för bärplockare, för boende iNorrlands inland och även för sjömän. Man ut-vecklar ett stödsystem som bryter mot budgetlagenoch som fördärvar själva grunderna i skattelagstift-ningens konstruktion. Detta konstaterar i sitt yttrande. Men när det gäller att plockabilliga politiska poänger gäller varken principer ellerlagar längre.Det har gjorts gällande att detta är en åtgärd sominget kostar. Det är naturligtvis fel. Kostnaden finns,även om den - genom en kreativ kontoföring - inteuppenbart framgår i statens bokföring. Men de kom-munalskattemedel som aldrig inbetalas till stats-kassan kommer i fortsättningen att utbetalas av statentill kommunerna. Alla sociala förmåner består, ävenom de avgifter som förmånen baseras på inte inbeta-las till systemet, och den enskilde kan , genomunderskottsavdrag i deklarationen, återfå delar av dealdrig inbetalade skattemedlen. Denna ökade statligautgift, , genomförs vid en tid-punkt när statens löpande affärer åter börjar visaunderskott och i ett läge när budgettaket inte längrehåller.Den svenska konstruktionen för rederistöd är unikvid en internationell jämförelse; där är ett nettolöne-system den vanligaste konstruktionen. Den svenskakonstruktionen är också unik på det sättet att densvenska arbetsgivaren nu uppbär sina anställdasskatter, något som inte förekommit i sedanprivilegiesamhället avskaffades. Begreppet redaradelfår plötsligt en ny och mer konkret innebörd.Den stora förändringen med dagens beslut är dockatt färjorna ska omfattas av stödet. I praktiken innebärdetta ett stöd om årligentill ett enskilt företag. Ett så omfattande industristödtorde inte ha förekommit i sedan denÅslingska industriakutens dagar.Om en enskild person kommer på obestånd ochber om samhällets stöd kräver de sociala myndighe-terna en detaljerad redovisning av de ekonomiskaförhållandena. Av företag krävs inga motsvarandeuppgifter. Det aktuella färjerederiet ingår i en stor ochinternationellt verksam koncern med mängder avkoncerninterna transaktioner som ej redovisas offent-ligt och som bara en mycket begränsad krets i bolagethar insyn i. har rederiet uppvisatstora ekonomiska förluster, med eller utan den skatte-fria försäljningen, men var och varför dessa förlusteruppstår har aldrig förklarats.Argumentet för att införa stöd är att danska färje-rederier nu får stora konkurrensfördelar genom sinskattebefriade personal. Det danska beslutet är i sigorimligt; det strider mot själva grundtanken i deteuropeiska unionsfördraget. Om länder bör-jar konkurrera sinsemellan med skattebaser riskerarEU som organisation att inte överleva. Jag förutsätteratt regeringen har insett detta och att man i komman-de förhandlingar med kommissionen och övrigamedlemsländer kommer att driva denna fråga.Det danska beslutet har däremot inte påverkatkonkurrensbilden i . I trafiken mellan och finns nu tio stora färjor. Sex ägs avdet svenska rederiet, två av ett danskt samseglandestatligt rederi - en samseglingsöverenskommelse somför övrigt nu är föremål för undersökning av detdanska konkurrensverket. Den enda oberoende kon-kurrenten mellan och driver tvågamla danska superflexfärjor i , och de harfunnits där . En svensk båt går i Öresundstra-fiken, men där är skatteproblemet löst genom gräns-gångaravtalet. Ingen förändring av trafikmönstret harskett efter det danska skattebeslutet, och inget dansktrederi har aviserat någon avsikt att starta trafik ochkonkurrera på den svenska marknaden.Mellan och är mönstret det-samma. Trafiken domineras av det svenska rederietoch samma samseglande dansk-tyska bolag. Det finnsen oberoende linje från , men den drivs intemed skattebefriade danska besättningar utan medtyska och svenska besättningar på ordinarie avtal.Argumentet att nu drabbats av en för-ödande och orättfärdig dansk konkurrens är helt en-kelt inte sant. I själva verket är det en medioker kon-kurrens mellan färjerederierna i . Denpåminner mest om en stor kartell, där de olika rederi-erna bara undantagsvis konkurrerar med varandra.Ytterst få förändringar har skett i trafikmönstret underde , och om regeringen hade gjortnågon form av analys skulle detta rätt snart ha fram-gått. Men det har man inte gjort, eftersom hela stöd-paketet är resultatet av en facklig beställning.Det frikostiga svenska färjestödet blir nu ett direkthot mot och . Bägge dessa ländertvingas införa ett liknande stöd till sina färjor, efter-som frestelsen att registrera dem i annars bliralltför stor. Då uppstår också den paradoxala situatio-nen att linjerna från och , som har kvarden skattefria försäljningen, också kommer att erhålladirekta statliga subventioner. Det blir inte enkelt förkonferenshotell i , som betalar full skatt ochfull moms på allt och som har vanlig skattebetalandepersonal, att konkurrera med Finlandsfärjorna, somhar skattefri försäljning, skattefri proviantering ochskattebefriad personal. Ännu en märklig konsekvensav det svenska beslutet.Argumentationen för rederistöd må vara väl fram-förd, men den är intellektuellt undermålig. Om dehuvudsakliga kriterierna för statligt stöd ska vara attföretaget går dåligt och att den internationella kon-kurrensen är hård finns det gott om kandidater. Var-för just rederier, varför inte lika gärna , Bredbandsbolaget eller Väveri?Slutligen, fru talman, är det ett märkligt samman-träffande att samma vecka som denna propositionläggs på bord håller näringsministern enpresskonferens och meddelar nöjt att han har träffatavtal med samma koncern som får huvuddelen avfärjestödet för att den ska medverka i rekonstruktio-nen av ett nödlidande gruvföretag i näringsministernshemlän. Det är faktiskt, fru talman, ett mycket an-märkningsvärt samband.Därmed ber jag att få yrka bifall till reservationnr 1.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 3.Så är vi äntligen framme vid den dagen då ett nyttsjöfartsstöd ska behandlas av riksdag. Närjag , vid den nytillsatta Sjöfartsutred-ningens första sammanträde, presenterade mig som"en landkrabba från med sjöfartsintresse"kunde jag inte drömma om att det skulle ta så lång tidinnan utredningens huvudsakliga förslag skulle bliverklighet. Men tyvärr har vi en långsam regering,som väntar in i det längsta med näringspolitiska åt-gärder.Någon protesterar säkert redan och menar att Sve-rige införde ett sjöfartsstöd samt en ut-vidgning med ett s.k. . Det ärförvisso sant, men det var ett stöd som dels var om-tvistat inom den dåvarande regeringen, dels nådde detinte upp till EU:s tak för nationella sjöfartsstöd. Detinnebar möjligen att en ytterligare utflaggning stop-pades upp, men knappast någon ny tillströmning avfartyg till den svenska handelsflottan. Det nya sys-temet med s.k. nettostöd gör att närmar sigEU:s nivå för sjöfartsstöd, dock med avsaknad av enviktig ingrediens, tonnageskatt. Jag ska återkommatill denna.Fru talman! Tom kallade motiveringenför detta sjöfartsstöd intellektuellt undermålig. Jagskulle vilja motivera varför vi kristdemokrater vill haett sjöfartsstöd. Först och främst bör man fråga sigvarför det är viktigt att det finns svenska sjömän.Skälet är att de utgör grunden för svensk sjöfartstra-dition med höga säkerhetskrav och gott sjömanskap.De utgör också rekryteringsbasen för sjöbefäl. Utansvenska sjömän har vi inga svenska sjöbefäl.Vi behöver också av säkerhetsskäl ha en svenskflag-gad handelsflotta och då krävs det goda villkor förnäringen.Är det då på det viset att älskarstatliga stöd till transportnäringen, speciellt sjöfarten?Är det genom statliga subventioner vi ska hålla flot-tan flytande, så att säga? Svaret är nej. Kristdemo-kraterna anser i likhet med sjöfartsnäringen själv attsjöfartsstöden bör avvecklas. Men när kan man göradetta?Inte så länge det finns sjöfartsnationer som kon-kurrerar med lägre priser och sämre löner som inver-kar menligt på säkerhet, arbetsmiljö, yttre miljö ochtransportkvalitet. Då är det enligt vår mening nöd-vändigt med statliga åtgärder för att säkerställa ennationell handelsflotta, där miljö- och säkerhetstän-kande är en ledstjärna.Sveriges regering bör däremot vara pådrivandeinom den europeiska unionen för att gemensamt be-kämpa all slags förnedring av ombordanställda, be-kämpa oljeutsläpp och dumpning av annat avfall tillhavs samt bekämpa attityder som innebär att säker-heten sätts åt sidan vid sjötransporterna. Om vi inomEU kan bidra till att höja den globala standarden pådessa områden, kan vi gemensamt successivt sänkade rena stöden till rederierna. Sjöfarten kan bära sigsjälv, om bara konkurrensvillkoren är neutrala.När det gäller färjesjöfartens del av stödet har viansett att det kan vara nödvändigt under rådandeomständigheter. linje bör vara, precis somregeringen skriver i sin proposition, att passagerar-och färjetrafik som i huvudsak bedrivs i konkurrensmed annan europeisk trafik inom EU och EES-området inte ska ges statligt stöd. Detta är huvudlin-jen, men just nu lever vi i ett undantag som regering-en bör diskutera vidare med berörda länder för att såsmåningom lösa upp.Fru talman! Jag vill beröra kritiken från remissin-stanserna. Till regeringens proposition, som ligger tillgrund för detta betänkande, har två viktiga remissin-stanser varit negativa: och . hävdar att hanteringenav skattekontosystemet blir svåröverskådligt. Det ärsäkert riktigt att det inte är helt enkelt att hantera ettsådant system. Men skulle vi för den skull bara kon-staterat att svenska handelsflottan seglar i väg utom-lands därför att vårt skattekontosystem blir svåröver-skådligt? Allvarligare är då att harsynpunkten att åtgärden inte är förenlig med lagen omstatsbudgeten. Regeringen hävdar motsatsen ochhänvisar till lagen om kreditering av anställningsstödsamt föreslår en ändring av den lagen så att den ävenomfattar sjöfartsstöd.Konkurrensverket avstyrker förslaget av allmännakonkurrenspolitiska skäl. brukarfästa stor vikt vid synpunkter, såvarför gör vi inte det i detta fall? Om man strikt sertill själva stödets utformning är det alltså principvid-rigt, enligt vår mening. Men om man ser till den glo-bala situationen inom sjöfarten och de konkurrens-regler som EU-länderna enats om i dokumentet EU:sState Aid menar viatt det nya sjöfartsstödet är nödvändigt just . I enframtid måste det omprövas, men omställningen skaske i takt med att miljöhänsyn och sjösäkerhet värde-ras väsentligt högre av alla sjöfartsnationer än vadsom görs i dag.När trafikutskottet behandlade ärendet pe-kade på en brist i proposi-tionen. Det handlade om hur man definierade begrep-pet de "totala arbetsgivaravgifterna". Syftet med dettaförslag från regeringen är att genomföra ett stöd tillsvenska rederier enligt EU:s tak, vilket bl.a. innebäratt hela arbetsgivaravgiften kan hållas inne av rederi-et. Men regeringens konkreta förslag innebar enbarten nedsättning , trots att avgifterna isjälva verket uppgår till . Något skäl till dettaangav regeringen inte i propositionen. Skillnaden ärexakt den allmänna löneavgiften på . Tackvare påpekande i motion T17blev hela arbetsgivaravgiften inräknad i stödet. Menvår motion kunde naturligtvis av politisk prestige intebifallas utan avstyrktes av utskottet. Så fungerar ty-värr det politiska språket här i riksdagen.Fru talman! Avslutningsvis vill jag beröra tonna-geskatten.Flera av huvudkonkurrenter inom sjö-farten har infört ett system med s.k. tonnageskatt.Detta system ersätter såväl vanlig bolagsbeskattningsom reavinstbeskattning. Skatten kan vara utformadantingen som en punktskatt eller som en skatt somutgår på en schablonberäknad vinst. Den viktigastefördelen med tonnageskatt är att en sådan skatt vä-sentligt underlättar rederiernas planering av sina lång-siktiga åtaganden gentemot staten.Att investera i ett nytt fartyg innebär ofta en affärpå . Med en tonnageskattvet man på förhand vilka kostnader man har i mångaår framöver. Det underlättar också när man ska bytafartyg, då det ofta kan gå en period mellan det att mansäljer det gamla fartyget och att man köper ett nytt.Som det föreslås i motionerna T16 av Centerparti-et och T17 av bör prövaförutsättningarna för att i likhet med andra europeiskasjöfartsnationer införa tonnageskatt. Detta skulle,enligt vår uppfattning, bidra till att trygga svensksjöfartsnärings framtid och säkert öka inflaggningen.Detta är bra inte bara för , det är bra för allsjöfart i världen.Anf. 3 TOM () replik:Fru talman! tar i sitt anförandeupp den s.k. tonnageskatten. Det finns kanske anled-ning att granska de argument som intresseorganisa-tionerna för fram och inte helt utan vidare svälja allt.Bolagsskatten är en av de få skatterna i det svens-ka skattesystemet som inte är så särskilt hårt kritise-rad. Dels är den internationellt sett inte särskilt hög,dels finns det generösa avskrivningsmöjligheter, sominte minst från rederisidan innebär att själva företags-beskattningen inte är något direkt problem. Ändå införa tonnageavgift. Varför då?I andra länder som har tonnageavgift i stället förbeskattning fungerar det så att ett företag kan skaffasig en båt. Det kan vara en liten båt med en låg ton-nageavgift. Därmed blir hela företaget klassat somrederi och betalar ingen bolagsskatt. Förutom dennalilla båt kan företaget sedan bedriva en omfattandebefraktningsverksamhet med annat tonnage. Det lärfinnas ett tyskt rederi som bedriver verksamhet medhundratalet båtar förutom sin egen båt. Hela verk-samheten blir därmed skattebefriad.Finns det någon anledning för den europeiskaunionen att undanta just rederiverksamhet från nor-mal företagsbeskattning? Tycker att skattebefrielse för vissa näringar ochinte för andra är rätt väg att gå?Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag börjar med tonnageskatten. Syftetmed den är inte att skattebefria rederierna. Syftet äratt man ska veta i förväg vilka kostnader manhar gentemot staten. Man ska också byta ut den moten reavinstbeskattning. När man säljer ett fartyg skaman inte behöva betala reavinstskatt, utan man kanhålla inne pengarna tills det är tid att köpa ett nyttfartyg. Detta ska ersätta det som Tom självförespråkar i sin motion, nämligen fartygsfonder.Fru talman! Om andra europeiska länder gör det-ta, varför ska avstå? Vill Tom sänkaden svenska handelsflottan eller vad är Tom Heymanegentligen ute efter?Anf. 5 TOM () replik:Fru talman! Nej, , jag vill inte sän-ka den svenska handelsflottan, men jag tycker att den,som alla andra näringar, ska leva på lika villkor. Av-sikten med tonnageavgiften är att skattebefria rederi-erna. Blanda inte in i argumentationen de s.k. förny-elsefonderna som vi hade tidigare i det svenska skat-tesystemet. Det är ett sidospår och har inte bäring påproblemet.Det stora problemet är att genom att införa tonna-geskatt blir rederinäringen skattebefriad. Man kangenom att ha ett ytterst litet antal båtar i det egnasystemet dra nytta av det och sedan slippa skatta förhela verksamheten. Det är inte en sund konkurrens-bild.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag blir lite förvånad när jag hör TomHeyman framföra dessa argument. Jag vet inte riktigtom Tom talar för eller bara försig själv. Jag trodde att var för flera jobbi . Jag trodde att ville ha sammakonkurrensregler för svenska företag som för andraföretag i första hand runtom i . Det är dettasom förslagen ska leda till.Vi har sagt att vi vill avveckla sjöfartsstö-det. Vi vill ha samma regler som övriga EU-länder.Det gäller även tonnageskatten. ska vi hasamma regler, Tom . Jag är faktiskt förvånadöver att Tom har den inställningen, somenbart leder till att får svårare regler ochtyngre börda att bära för de svenska rederierna, vilketi sin tur leder till utflaggning, färre jobb, färre sjö-män, färre sjöbefäl osv. Jag kan inte tänka mig att detär den politik som vill stå för. Det villinte vi kristdemokrater.Anf. 7 ():Fru talman! Transportbranschen är en utsattbransch med ibland snabba kast och dramatiska för-ändringar. har vi sett hur flygetvärlden över kommit i gungning främst föranlett avterroraktionerna i och dekonsekvenser som detta har fått när det gäller resan-det. Det är också frågan om kostnader för försäk-ringsskyddet som vi i trafikutskottet har brottats medm.m.För sjöfarten är det inte motsvarande snabba dra-matik i det ganska utsatta läge som den svenska sjö-fartsnäringen ändå har hamnat i. är det ändå ganska stora förändringar som harskett, inte bara i utan också i EU.EU:s andel av tonnaget till sjöss har merän halverats, från till i mittenav 90-talet. Därför beslöt också imaj 1997 att fastställa nya riktlinjer för statligt stödtill sjöfartsnäringen.