prot · GO0970 · 2001-02-21 00:00:00 — Precis som sägerhär har den som har väldigt låga inkomster mindremöjligheter att avsätta några större belopp för sineventuella kompetensutveckling. Därför har vi sagtatt det måste vara ett fördelningspolitiskt bra förslagsom kommer, med bra fördelningsprofil på det hela.Däremot har vi i utskottsgruppen inte tagitställning till hur det ska se ut, utan vi avvaktar detförslag som bereds i regeringen och ser vad dekommer fram till.Anf. 176 () replik:Fru talman! Jag tycker att det finns en viss und-fallenhet i sätt att svara. Nyss åbero-pade att hon inte på något sätt varföreträdare för regeringen. Men då menar jag att detär fegt att som företrädare för den socialdemokratiskariksdagsgruppen huka hela tiden.Ni måste ju, liksom vi kristdemokrater, ha tittat pådet förslag som har lagts om ett individuellt kompe-tenssparande och ha synpunkter på detta. Jag tyckeratt det vore renhårigt att ni redovisade hur ni ser påmöjligheten för de lågutbildade att få del av kompe-tensutbildning, de som har tillförts förslagetsedan det första delbetänkandet kom. Ni måste välsom socialdemokrater ha möjlighet att gåin i utredningen och diskutera med den ensamutreda-re som har suttit.Jag vill faktiskt ha ett besked på den här punkten:Är förslaget tillfyllest sett ur riksdagsgruppens per-spektiv? Är ni nöjda med förslaget? Det måste ni hadiskuterat och tagit ställning till. Jag tycker att det ärfegt att hänskjuta det och säga att ni väntarpå vad regeringen tycker. Finns det ingen som ärrakryggad bland de socialdemokratiska riksdagspoli-tikerna?Anf. 177 () replik:Fru talman! får nog finna sig i attvänta på att vi i den socialdemokratiska riksdags-gruppen talar om vad vi tycker tills det finns skäl föross att tala om det. kan inte kräva attriksdagsgruppen ska tala om detta. Det finns ingetförslag att tycka någonting om. Det är inget förslagframlagt på bord över huvud taget i dennafråga.Däremot finns det beslut i om att manska satsa pengar för att stimulera den individuellakompetensutvecklingen. Att man ska avsätta pengarför individuell kompetensutveckling har vi socialde-mokrater drivit fram tillsammans med våra samar-betspartier.Den dagen som det finns ett förslag för den soci-aldemokratiska riksdagsgruppen att ta ställning tillkommer också att få veta vilket ställ-ningstagande vi har gjort.Anf. 178 ()replik:Fru talman! Jag tycker att det ska bli väldigt in-tressant att få denna proposition förhoppningsvis tillhösten, för det är väldigt angeläget. Vi har i Kun-skapslyftet, som satte i gång tillsam-mans med Socialdemokraterna , settatt det behövs mycket utbildning framför allt för demänniskor som har den lägsta utbildningsnivån.Här finns pengar avsatta. Jag hoppas att insatsernakommer att få den rätta inriktningen. Det är viktigt lägger de pengarna på de människor som bådehar den lägsta lönen och för det mesta också denkortaste utbildningen.Vad jag vill fråga om är hur inci-tamentet ser ut för arbetsgivarna i detta fall. Kommerman att få tillräckligt stor ekonomisk eller annanfördel så att man kommer att acceptera och bidra tilldetta system? Har ni funderat mycket på dessa frå-gor? Om detta ska få ordentligt genomslag tror jag attarbetsgivarparten är minst lika viktig som löntagar-parten och regeringen.Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag kan inte riktigt se att Centerpartietskiljer sig från utskottets majoritet i någon störreomfattning i denna fråga. Det är individens egen vilja,individens förmåga och behoven som ska styra an-vändningen av kompetenskontona. Vi vet interiktigt hur det ska utformas. Det är därför man till-sätter en utredning. Det är därför man har remisser.Det är därför man har hearingar. Man vill reda ut hursystemet kan konstrueras så att det blir fördelnings-politiskt riktigt och rätt.Jag vill återigen upprepa att fördelningsprofilen äroerhört viktig. Det är viktigt att även anställda i småföretag får denna chans. När det gäller personalut-bildning vet vi att det inte ser ut så. Som jag saderedan i mitt anförande får de som är anställda i före-tag med färre än tio anställda bara hälften så mycketfortbildning och personalutbildning i sitt jobb som desom är anställda i större företag. Det är inte rimligt.Ändå ska vi komma ihåg att det individuellakompetenssparandet bara är en liten del av den möj-lighet till utveckling och livslångt lärande som män-niskor ska ha. Det allra största och viktigaste vi har ärju det reguljära utbildningssystemet. Det individuellakompetenskontot kommer bara att vara, som jag sadei mitt anförande, grädde på moset. Det kommer inteatt ha någon livsavgörande betydelse, utan det är dereguljära grundläggande och generella systemen somär allra viktigast för de lågavlönade.Anf. 180 ()replik:Fru talman! Jag tycker fortsatt att detta är en in-tressant diskussion. Jag vill fråga hur man ska kopplaihop det reguljära utbildningssystemet och studiefi-nansieringssystemet med det kompetenssparande somvi kommer att få nu.Som jag ser det ligger det ganska stora problem iatt utnyttja det reguljära studiefinansieringssystemet.Det är inte avpassat efter människor som har arbeteoch försörjningsplikter. Det är dessutom inte hållbarti längden om man skulle få en alltför stor ökning avantalet studerande med den studiefinansieringen.Hur ser på den avvägningen? Jagförstår att det kan vara lite svårt, för jag är inte hellerklar över det. Men jag tror att det är viktigt att vifunderar i dessa banor också.Anf. 181 () replik:Fru talman! Där är vi helt överens, och jag. Det är viktigt att man tittar på hur detska användas. Det är därför vi har gjort en utredning,och det är därför vi väntar på att se vad ett sådantsystem kan ge.Jag kan mycket väl föreställa mig, utan att på nå-got sätt ta ställning, att det individuella kompetens-kontot kan användas på toppen av ett studiemedeleller en annan studiefinansiering just för de gruppersom tar upp, som harsvårigheter att över huvud taget få tillgodogöra sigdet studiesociala system vi har. Det kan jag se som ettsätt att använda pengarna.Jag tror, som jag har sagt, inte att det fårnågon världsomstörtande betydelse. Så stora summorkommer det inte att handla om. Det är de generellavälfärdssystemen och generella utbildningsystemensom fortfarande måste ligga till grund för det livs-långa lärandet.Anf. 182 () replik:Fru talman! Politikerområdena är ju bredare änvad man kan tro, och mycket hänger ihop. Jag kan geLaila rätt i att välfärd och god tillväxt hörsamman. Det förutsätter också mycket kunniga med-arbetare, och därför blir utbildningsfrågorna viktiga.Nu sade att lika och, förutsatte jag,rättvis utbildning från förskola till högskola är själv-klart för socialdemokraterna. Då reser sig frågan omdet är bra. är i någon form av kris. Detgår ut alltför många som inte har klarat normalkursen.Gymnasiekurserna är enligt min mening väl fyr-kantiga. Det är denna likriktning som gör att vi får demånga skoltrötta som jag förstod att också LailaBjurling kände bekymmer för.Jag tror att det vore bra med en flexibilitet pågymnasieskolan som innebar att man skulle kunna fåvänta in en komplettering genom att komma ut i ar-betslivet ett tag. Då tror jag att många upplever att debehöver en förnyad fortbildning och att de behöverkomma längre.Jag skulle vilja efterlysa att man från socialdemo-kratiskt håll på en rad goda bevekelsegrunder öppnarför en större flexibilitet när det gäller både skolområ-det och fortbildningsområdet.Anf. 183 () replik:Fru talman! När vi pratar om flexibilitet i utbild-ningsväsendet har jag svårt att se vad menar. Vad är det som brister i flexibili-teten ? Vilka hinder finns det för flexibiliteten?Vi kan titta t.ex. på alla utbildningar som har gettsi olika former i . Det finns inga grän-ser för flexibiliteten. Det gäller tiden utbildningen ärförlagd till. Det gäller innehållet. Det gäller pedago-giken. Det gäller metodiken. Man kan räkna uppprecis vad som helst. Det finns hur många alternativsom helst, och tusen blommor blommar inom Kun-skapslyftet. Det finns inga formella hinder.Jag är medveten om att det i vissa fall fordrasmycket mer fantasi av de inblandade - både av lärare,skolpolitiker och rektorer, t.ex., som bestämmer iskolväsendet. Men de formella hindren finns inte.Vill man på något sätt vara flexibel och hitta nyametoder och nya pedagogiker är det väldigt välkom-met.Anf. 184 () replik:Fru talman! Det är som säger; detfinns inga formella hinder. Men jag uppskattar att honsäger att vi ändå borde släppa loss lite större fantasi,för att travestera "Släpp fångarne loss, det är vår".Mångfalden är en god liberal tanke som jag hyllar.Laila undrar vad jag menar med brist påflexibilitet. Jag tror t.ex. att gymnasieskolan har allt-för lite av yrkesförberedande inslag, som gör att denblir alltför teoretisk. Det gör att många avnämaresedan mycket snabbt måste se till att få till stånd enkompletterande utbildning, så att den anställde skakunna gå in i de befattningar där utbildning krävs.Jag hör ofta socialdemokrater - också - säga att man ska avvakta en utredning. Jagtycker, fru talman, att det vore bra om våra utskottoch därmed gav tydligare principiella sig-naler som kunde bli till vägledning också för en rege-ring som vi i och för sig kan hysa respekt för. När detgäller den mycket omtalade remissfrågan i dennadebatt tror jag att en klok slutsats från regeringenvore att man ska låta det bli en rejäl remissrunda.Anf. 185 () replik:Fru talman! Vad det gäller den flexibilitet somfinns i gymnasieskolan kan jag hålla med till viss del: Det kunde vara lite mer fantasi, literoligare, lite mer idéer. Däremot håller jag inte medom att den inte är yrkesförberedande. Det beror jualldeles på vilka utbildningar vi tittar på. Det finnsmängder av utbildningar inom gymnasieskolans ramsom är direkt yrkesförberedande och där man, natur-ligtvis efter en sedvanlig inskolningstid i yrket, kansätta i gång och jobba självständigt ganska snabbt.Det finns också exempel på ganska många utbild-ningar där man numera jobbar tillsammans från nä-ringslivet och gymnasieskolan för att se till att geeleverna så god förberedelse de någonsin kan få innande kommer ut till det självständiga arbetet i arbetsli-vet. Vi har också den nya kvalificerade yrkesutbild-ningen, som vi har pratat om . Där är detju väldigt tajt mellan näringslivet och utbildningsan-ordnarna.Visst finns det många sådana exempel, men jagvälkomnar gärna ännu fler. Det är ingen tvekan omdet.Anf. 186 CARLINGE WISBERG (v):Fru talman! Det här betänkandet behandlar ettantal motioner som tar upp frågan om kompetensut-veckling i arbetslivet. Motionerna är vid det här lagetganska gamla. De härrör sig , 1999 och2000. Samtliga motioner avslås mot bakgrund av detarbete som redan pågår inom . Jagska inte här kommentera de motioner som föreliggertill behandling på annat sätt än att jag noterar att visom parti står bakom utskottets förslag till avslag.Vänsterpartiet har inte några egna motioner sombehandlas i det här betänkandet. Det innebär dockinte att vi inte skulle ha någon uppfattning i dennafråga. har satt särskilda avtryck i kom-petensutvecklingsfrågan bl.a. på det sätt som vi kanläsa om just i det här betänkandet, nämligen skatte-växling för kompetensutveckling. Vänsterpartietkommer även fortsättningsvis att på olika sätt arbetaför att nödvändiga resurser skapas i samhället fördetta ändamål.Varför är det då så viktigt med kompetensutveck-ling? Svaret är naturligtvis givet. Man kan formulerasvaret på det sätt som görs i betänkandet. Man kanockså säga att det handlar om vår fortsätta existenssom välfärdsnation. Man kan också säga att kompe-tensutveckling är ett viktigt inslag i en arbetslöshets-förebyggande politik. Man kan även säga att dethandlar om en väsentlig del i fördelningspolitiken, dådet ingår som ett led i det livslånga lärandet för attåstadkomma det som arbetarrörelsen definierar somdet goda livet.En del av de här sakerna är vi i kammaren kanskeöverens om, andra inte.Det är viktigt att samhället har kraft att forma enpolitik som understöder det livslånga lärandet i olikaformer - genom att tillskapa ekonomiska resurser,genom annan lagstiftning som möjliggör tjänstledig-het för förkovran och t.o.m. för att prova andra jobb.Det handlar alltså om att samhället formar en arbets-rättslig lagstiftning som är produktiv för kompe-tensutvecklingen i stort.Det kan också innebära att man begränsar elleromöjliggör det som börjar uppstå på arbetsmark-naden, nämligen att äldre arbetstagare sägs upp frånsina arbeten som de haft enbart för attarbetsgivarna tycker att de inte har rätt kompetens.Vi skulle i det här sammanhanget också kunna fö-ra ett resonemang, precis som tidigaregjorde, om den ojämlika fördelning av resurser förkompetensutveckling som bl.a. LO redovisat. Utantvekan är det så att LO-medlemmar får mindre änandra grupper, och inom är det kvinnor-na som får absolut minst.Man kan ställa frågan: Varför är det så, och vadkan vi göra åt det här förhållandet? Vad vi kan kon-statera är att det inte löses genom ett marknadseko-nomiskt tänkande. Då lägger jag också in ett tänkandesom baseras på diverse laborationer med skattenivåer.Kompetens och kompetensutveckling handlar inteenbart om teoretisk kunskap. Det handlar också ompraktisk kunskap, men även om social kompetens ochkompetensutveckling. Arbetslivet handlar i stor ut-sträckning om kollektiva insatser för att nå vissagivna målsättningar. Det handlar alltså om att grupperav människor presterar någonting gemensamt. Hurutvecklar vi den kunskapen och den förmågan?Som en brist på social kompetens kan det ansesvara som vi har läst om i tidning-arna, nämligen att unga kvinnor av sina eventuelltblivande arbetsgivare tvingas skriva på kontrakt därde under ett visst antal år förbinder sig att inte skaffabarn. Det goda livet, eller det goda arbetet, förutsättergivetvis någon form av harmoni i tillvaron. Då kandet inte vara acceptabelt med arbetsgivare som läggersig i den enskildes familjebildning. Detta är också enfråga om social kompetens. Har sådana arbetsgivareett tillräckligt mått av social kompetens? Svaret ärgivetvis nej. Dessvärre är det knappast heller att be-trakta som tillväxtbefrämjande.Fru talman! Vi kan alltså konstatera att frågan omkompetensutveckling tangerar många områden i sam-hället, inte enbart frågan om teoretiska kunskaper ochkompetenskonton utan också frågan om sociala kun-skaper.Vi kan också konstatera att det är många aktörersom har ett ansvar för det här området. Vi som be-slutsfattare har att stifta lagar om t.ex. arbetsrätt,tjänstledighet och annan ledighet men också att ställanödvändiga ekonomiska resurser till förfogande förolika former av utbildningsalternativ och även brastudiefinansieringssystem. Arbetsmarknadens parterhar ansvaret för att skapa avtal och regelverk somgaranterar personalen en nödvändig, kontinuerligkunskapsinhämtning och att den kommer alla till del.Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till hem-ställan i betänkandet. Jag konstaterar också att jag iförhållande till planeringen har sparat tid så att perso-nalen får sluta aftonen något tidigare.Anf. 187 ():Fru talman! Jag skulle vilja ta upp frågan om re-missförfarandet på utredningen om individuellt kom-petenssparande. Socialdemokraternas representantsade att det inte var bestämt än i regeringen hur dettaska gå till - om det ska bli en hearing eller om det skabli ett remissförfarande som är betydligt mer omfat-tande. Enligt mina uppgifter har man redan fattatbeslut, men desto bättre om man inte har gjort det.Hur ställer sig till den här frågan?Vi har här hört en rätt bred uppfattning om att mantycker att det vore olyckligt om det inte blir det bredaremissförfarande som en sådan här stor fråga fordrar.Det är enligt utredningen 19 lagförslag som ska be-handlas, och detta tänkte man alltså fuska undan meden enkel hearing från regeringens sida. Hur ställer sigCarlinge Wisberg till den här frågan?Anf. 188 CARLINGE WISBERG (v):Fru talman! Som väl känner tillhar jag inte något behov av att agera försvarsadvokatför regeringen. Jag kan väl hävda en rent principielluppfattning i frågan. Den är ganska enkel. I min världtycker jag att om man ska fatta beslut i olika frågor ärdet viktigt att också se till att det finns ett så rejältunderlag som möjligt för ett ställningstagande. Omdet kräver ett remissförfarande, ska det naturligtvisgöras. Om det inte kräver ett remissförfarande, utandet kan lösas på ett enklare sätt, är det fullt möjligt attanvända sig av det enklare sättet.Min uppfattning i det här fallet landar på att detvore att föredra ett traditionellt remissförfarande ifrågan.Anf. 189 ():Fru talman! Jag tackar Carlinge Wisberg för dettaraka besked. Det är strongt gjort att ta ställning till enså svår fråga på stående fot.Jag uppfattade att det bland de politiska par-tierna finns ett stort underlag för att det ska vara en såbred remissrunda som möjligt. Jag hoppas att LailaBjurling kan vidarebefordra det till regeringen, så attvi får en så grundlig beredning av kompetenssparandesom möjligt. Det här berör så många. Det berör indi-vider. Det berör hur en småföretagare ska kunnaanvända sig av ett kompetenssparande - om det finnsmöjligheter. Det är incitament för småföretagare,incitament för individer, att öka sin kompetens precispå det sätt som sade. Jag tackar Car-linge Wisberg för hans ställningstagande.Anf. 190 ():Fru talman! Jag tycker att det var skönt och befri-ande att höra att företrädare är mindreauktoritetstrogna än sina regeringskamrater.Därför tar jag mig friheten att ställa nästa fråga.Här finns utredningen kompetenssparan-de. Det vore intressant att få belyst Vänsterpartietssyn på vad som är positiva inslag i utredningsförsla-get och vad som är negativa inslag där Vänsterpartiettänker agera för att förbättra villkoren i ett eller annatavseende.Anf. 191 CARLINGE WISBERG (v):Fru talman! Vi som parti har inte bildat oss en de-finitiv uppfattning om förslaget. Vi har inte diskuteratdet så att vi konkret säger att det här tycker vi är rim-ligt och det här vill vi ändra på.Det som jag generellt kan peka på som negativt iförslaget är den mindre ambitiösa fördelningsnivåsom vi kan se återspeglas i förslaget. Det är myckettveksamt om de summorna som finns där för storagrupper i det här fallet skulle stimulera att gå in i ettutbildningssystem. Vi tror att det behövs en skarparefördelningsprofil på förslaget än vad som kan läsas utnu. Efter att ha hört föregående talare tror jag att detfinns goda möjligheter att på den politiska nivånresonera ihop sig i den frågan.Anf. 192 ():Fru talman! Jag tackar för inlägget och avstår frånvidare replik.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Behandling av personuppgifter i Tullver-kets brottsbekämpande verksamhetFöredrogsskatteutskottets betänkande 2000/01:SkU21Behandling av personuppgifter i brotts-bekämpande verksamhet (prop. 2000/01:54).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag2000/01:RB2 Fullmäktiges i förslag tilldisposition av vinst för m.m.Redogörelse2000/01:ER1 Redogörelse från delegationvid parlamentariska församling15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 februari2000/01:271 av () till jordbruksmi-nister roll i produktionen av pub-lic service-TV-program2000/01:272 av () till kulturministerMarita UlvskogPublic service-företagens oberoendeden 21 februari2000/01:273 av () till socialmini-ster /01:274 av () till utri-kesminister /01:275 av () till nä-ringsminister framtid2000/01:276 av () till statsrådet redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 6 mars.16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 21 februari2000/01:764 av () till socialmini-ster 20012000/01:765 av () till socialministerLars EngqvistPrioriteringar i vården2000/01:766 av () till statsrådetIngela ThalénUnderhållsstödet2000/01:767 av () till statsmi-nister i den 23-24 mars2000/01:768 av () till statsministerGöran PerssonOfficiella språk inom den Europeiska unionen2000/01:769 av () till utri-kesminister till /01:770 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonSkolpersonalens agerande vid lagstridiga kommunbe-slut2000/01:771 av () till utbildningsmi-nister med offentligt ägande och konkurrens2000/01:772 av () till utbild-ningsminister /01:773 av () till finans-minister och folk- och bostadsräkningenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 6 mars.17 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 21 februari2000/01:635 av () till näringsmi-nister för skogsnäringen2000/01:653 av () till näringsministerBjörn RosengrenUtövandet av statens ägande i Vattenfall2000/01:654 av () till näringsmi-nister till konsekvensanalyser2000/01:655 av () till näringsmi-nister /01:663 av () till näringsmi-nister till och från Blekinge2000/01:667 av (m) till statsrådetIngela ThalénDebiteringsrutiner hos RFV2000/01:669 av () till finansmi-nister betald av arbetsgivaren2000/01:672 av () till näringsminis-ter /01:678 av () till näringsminis-ter problem med kommunala bolag2000/01:679 av de () tillfinansminister /01:680 av de () tillfinansminister ölskatt2000/01:681 av de () tillfinansminister /01:683 av () till jordbruksmi-nister om pappamånader2000/01:684 av () till jordbruksmi-nister /01:685 av () till socialministerLars EngqvistDen nya fattigdomen2000/01:689 av () till finansmi-nister ersättningar till gode män och förvaltare2000/01:692 av () till statsrådetIngela ThalénDeltidssjukskrivning vid studier2000/01:707 av () till socialministerLars EngqvistOmfördelningspolitiken2000/01:712 av () till nä-ringsminister ansvar för SAS ur ett näringspolitiskt per-spektiv2000/01:714 av () till justitieministerThomas BodströmAlkoholsmuggling2000/01:718 av () till statsrådetUlrica MessingKapitalförsörjning för glesbygdsföretagare2000/01:719 av () till närings-minister /01:720 av () till försvarsministerBjörn till reservaggregat2000/01:722 av () till finansmi-nister av det ökade antalet rån2000/01:730 av () till statsrå-det och fastighetsskatten2000/01:731 av () till statsrådetIngela ThalénFöräldraförsäkringen för studenter2000/01:740 av () tillfinansminister servicehandelSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 6 mars.18 § Kammaren åtskildes kl. 19.55.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 7 §anf. 33 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 78(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 122 (del-vis),av tredje vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.56,av talmannen därefter till ajourneringen ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.