prot · GP0943 · 2001-12-07 00:00:00 — Vi har ett stortantal deltidsstuderande som bedriver studier på hög-skolan parallellt med förvärvsarbete och ansvarsta-gande för hem och familj.Samhällets och studentens förhållningssätt tillhögskolan och högskolestudier har i grunden föränd-rats. Högskolan har börjat fylla en viktig och breduppgift i det livslånga lärandet. Öppenhet mot ochlyhördhet inför ett samhälle i snabb förändring, medsnabbt växande behov av och krav på mer kunskap,bredare kunskap och fler personer med högskoleut-bildning måste vara den moderna högskolans känne-tecken.Vi politiker måste skapa förutsättningar för denöppna högskolan. Regeringens förslag och bedöm-ningar i propositionen Den öppna högskolan skapardessa förutsättningar. De stärker högskolans roll i detlivslånga lärandet. De öppnar för fler att lära mer.Det är viktigt att målen för den grundläggande ut-bildningen ändras på så sätt som regeringen föreslårför att möta det moderna kunskapssamhällets krav påförmåga till självständiga bedömningar, problemlös-ningar och förändringsberedskap utöver kraven påfärdigheter och kunskaper. Att genom en breddadrekrytering öppna högskolan för personer med andraerfarenheter och annan bakgrund än flertalet av da-gens studenter har gör högskolan till en naturlig delav framtidsplaneringen för flera. Högskolan kommeratt avhandlas i kompissamtalen i flera miljöer. Denöppna högskolan ska möta människan i människansvardag. Den öppna högskolan ska ha förtroendet attvara en del i människors vardagssamtal. Högskolanska bli en realistisk och möjlig del i många männi-skors förväntningar och många människors erfaren-het. Det är bara så, tror jag, som högskolan hittar sinlegitimitet i dagens samhälle.Jag är övertygad om att högskolan inom en snarframtid kommer att finnas där i vardagen genom attvi nu öppnar för fler att mötas i högskolestudier.Collegeåret kommer att öppna ytterligare en dörr in ihögskolan. Nya riktlinjer för behörighet och urvalkommer att öppna en annan dörr. Det är ett oerhörtdjärvt och viktigt steg vi tar när vi säger ja till möj-ligheten för en person att få sin reella kompetensvärderad och när vi ger möjlighet för varje lärosäte attanvända friare urvalsmetoder till av platsernaför nybörjare, inte för att sortera bort studenter menför att ge möjlighet för flera att göra verklighet avsina studieplaner.När vi nu öppnar dörren för alla de nya studenter-na är det viktigt och väsentligt att vi också skaparmöjligheterna till det goda mötet mellan dem ochhögskolans lärare. Högskolan har ett ansvar att gesamtliga studenter goda möjligheter att fullfölja sinastudier. En högskolepedagogisk förnyelse är en vä-sentlig del i arbetet med att leva upp till detta ansvaroch att möta studentens förväntan. Därför är krav påen genomgången högskolepedagogisk utbildning förtillsvidareanställning som lektor och adjunkt en riktigbedömning och en väsentlig del av hela det samladekvalitetsarbetet i högskolan.Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandeUbU4 och avslag på samtliga reservationer.Fru talman! Jag inledde mitt anförande med ettförsök att spegla förändringen i det svenska utbild-ningslandskapet såsom den speglas i min mors, minegen och min dotters skolgång.När min dotter avslutade sin gymnasieutbildning1991 hade vi fortfarande ingen aning om begreppetInternet. Tänk, det är bara . ska vifatta beslut om ett svenskt nätuniversitet. Detta är enför min generation svindlande frihet från beroendetav tid och rum för studier som öppnar sig som enreell möjlighet. Det som för bara på sinhöjd, för de flesta, var vilda fantasier, får redan i dagsin form och struktur. Kanske är nätuniversitetet detsom ger det livslånga lärandet sin mest spännandemöjlighet.Men oberoende av form och struktur är det vä-sentligt att den moderna, öppna högskolan möterstudenten som en individ med lika rättigheter ochskyldigheter. Könstillhörighet, etnisk tillhörighet,funktionshinder eller sexuell identitet får aldrig på-verka bedömningen av studentens studieprestationereller lärosätets bemötande. Den enskilda högskolanmåste aktivt främja studentens lika rättigheter. Rege-ringens förslag till lagstiftning i propositionen Lika-behandling av studenter i högskolan uppfyller väl dekrav som vi ställer på en förstärkning av studenternasrättsliga skydd mot diskriminering.Jag yrkar därför bifall till utskottets förslag i be-tänkande UbU5 och avslag på samtliga reservationer.Fru talman! Jag övergår nu till att behandla detkonkreta stöd som pengar utgör för att kunna genom-föra förändringar. I årets budgetproposition underutgiftsområde 16 finner vi siffror för de mål jag tidi-gare i mitt anförande har yrkat bifall till. En högskolaför flera grupper utan att utestänga andra kräver na-turligtvis en utökad volym. godkände1999 en plan för utbyggnad av den grundläggandehögskoleutbildningen. planerades 9 000 nyaplatser medan ungefär tusen platser reserverades försenare fördelning. 7 175 av de platserna var avseddaför utbildning inom naturvetenskap och teknik.Jag vet att lärosätena har gjort stora insatser för attöka antalet studerande inom naturvetenskapliga ochtekniska utbildningar, men man har inte lyckats attfylla alla platser. Men det är viktigt att vi utnyttjar detilldelade resurserna. Därför är det väsentligt att vikan vara flexibla och använda inte utnyttjade platsertill annan utbildning inom högskolan. Det föreslagnautnyttjandet av 3 900 av de 7 175 platserna till nätu-niversitetet, till särskild lärarutbildning och till in-vandrade akademiker är väl att utnyttja dessa platserväl?Vi välkomnar som avsätts föratt inrätta en rekryteringsdelegation för att stödja deenskilda lärosätena i deras ansvarstagande för enaktiv rekrytering av flera studenter från grupper som har ett lågt deltagande i högre utbildning. Vivälkomnar också de pengar som lärosätena har till-förts för pedagogisk utbildning av lärarna för att göramötet med dessa nya studenter till en stimulerandeoch kreativ händelse som väcker lusten till kunskapoch förnyelse.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslagen 19-86 iutskottets förslag till riksdagsbeslut i betänkandeUbU1 och avslag på samtliga reservationer i de de-larna. Jag hoppas nu att jag klarade ut hanteringen avden uppdelade behandlingen av budgetpropositionen.Herr talman! Vi vill möta det moderna kunskaps-samhällets krav på ökad kunskap och breda kompe-tenser med en modern, öppen högskola, inte med ensluten inåtvänd akademi som envisas medatt kalla fri.Den fria akademi som har beskrivitsom målet för utbildningspolitiska strä-vanden på området är en akademi som ärfri från - fri från samhällelig insyn och fri från ansvaratt rekrytera studenter från nya grupper. Jag skullevilja veta vad man är fri till i den fria akademin.Vi vill inte stänga ute någon från möjligheten attskaffa sig kunskaper för och förmåga till personligutveckling och frigörelse. Alla ska ha möjlighet till enhögskoleutbildning.Per ! Att införa terminsavgifter på högskole-utbildning är det mest effektiva sättet att låsa dörrentill högskolan och bara ge nyckeln till ett fåtal. Jag ärnaturligtvis djupt oroad av de toner som hörs ljudafrån den moderata riksdagslistan i och frånmoderata studenter. Refrängen till de här tonernalyder: Tillåt privata avgiftsfinansierade universitetoch högskolor, och låt också de statliga lärosätena tabetalt för sin utbildning! Studenter från studieovanamiljöer kan ju alltid söka stipendier.Min oro blir inte mindre av den reservation somKristdemokraterna har lämnat till utskottets förslag ibetänkande UbU4. Där förespråkar man att lärosätenaska få möjlighet att sälja utbildning till studenter frånländer utanför EU. Den första dörrnyckeln verkaralltså redan vara smidd, . Jag hop-pas att den aldrig må hamna i låset.Anf. 21 () replik:Herr talman! ställdefrågan om vad friheten för fria akademiegentligen är frihet till. Kort uttryckt kan vi säga attdet är frihet för studenterna i mycket större utsträck-ning än att läsa vad de vill och att läsa var devill. Det är frihet för forskarna i mycket större ut-sträckning än att bestämma forskningsobjektoch ta initiativ till egen forskning utan att vara bero-ende av externa bidrag. Det är också frihet för hög-skolor och universitet att styra sig själva utan av rege-ringen utsedda ordförande. Det var ett enkelt svar påvad den fria akademin är, i motsats till det somMajléne står för.När det gäller rekrytering och nya grupper så de-lar vi båda uppfattningen att alla grupper ska ha möj-lighet att studera och att alla grupper behövs. Sverigehar inte råd att missa den kompetens som finns blandmånga grupper som traditionellt inte studerar i dag.Det är bl.a. därför det är viktigt för - ochalltid har varit det - att utbildning ska vara avgiftsfri.Men att rekrytera nya grupper är inte samma saksom att man ska sänka förkunskapskrav eller sänkakvaliteten på högskolan. Det är nämligen min överty-gelse att oavsett vilken bakgrund människor har ochoavsett vilket arbete deras föräldrar har så har allamänniskor samma möjlighet att med en bra skolut-bildning nå en hög kunskapsnivå. Vi möter inte dehär grupperna på rätt sätt om vi välkomnar dem sam-tidigt som vi säger att vi då måste sänka kvaliteten påutbildningen.Anf. 22 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja bolla över frågan tillUlf . Vem säger att vi ska sänka kvaliteten påförkunskapskraven till högskolan? För det är väl inteså att bedömer att reell kompetens inne-bär en sänkt kvalitetsnivå för inträde till högskolan?För det är väl inte så att det är mer väsentligt, ochhögre kvalitet, att ha en formell kompetens innebä-rande att man har betyg än att ha en reell kompetenssom prövas och visar sig vara lika värdefull? Det är judet som vi talar om.Vad jag förstår så är det bara som talar om sänkt behörighetför inträde till högskolan. Eftersom frågan riktades tillmig så tycker jag att den är lite felställd.Anf. 23 () replik:Herr talman! Det är klart att alla människor somhar rätt förkunskaper ska börja på högskolan. När vitalar om betyg, studentexamen osv. tycker vi att detär självklart att man lätt kan visa att man har rättkunskaper genom en tenta eller en validering på olikasätt. Inga människor som har kunskaperna ska kunnastängas ute.Men ni är nu på väg att lura människor in i utbild-ningar i tron att de har förutsättningar att klara av dettrots att de inte har skaffat sig kunskaperna. Detta äringet nytt förslag. kan man faktiskt fågrundläggande behörighet till ett svenskt universitetutan att ha godkänt betyg i svenska språket eller iengelska. Om människor inte har godkänt betyg isvenska språket och ändå tror att de kan klara av attläsa på högskolan så kommer de förstås att drabbashårt när de börjar försöka.Ni föreslår vad ni kallar för en collegeutbildning iden öppna högskolan. Det är inte vad jag kallar förcollegeutbildning. Detta är i stället en form av gym-nasiekurser där man ska repetera det som man redanhar lärt sig på gymnasiet. Det tycker inte jag att hög-skolan ska ägna sig åt.Anf. 24 () replik:Herr talman! Jag har tittat på den collegeutbild-ning som bedrivs i i samverkan mellan univer-sitet och folkuniversitet - mellan folkbildning ochhögskola, kan man säga. Jag tror inte att någon därskulle beskriva collegeutbildningen på det sätt somUlf gör, dvs. att det är en repetition av gym-nasiekurser.Detta är i stället ett helt nytt koncept, där mansammankopplar kunskaper från olika håll i samhället.Där ges man möjlighet till att komma in på högskolangenom att läsa in behörigheten, som är så viktig förUlf i det här sammanhanget, i Komvux eller inågot studieförbund och få känna på hur detär att läsa på högskolenivå. Det har visat sig att destudenter som har fått pröva detta i märker attdet inte är så stor skillnad. Det är inte så att jag inteklarar av detta, märker man. Det är inte så att jag inteär god nog, utan jag klarar detta.Det är just det här som är målet för collegeutbild-ningen - att öppna upp för människor från studieova-na miljöer som känner att de kanske inte klarar av ochduger till detta. I den här utbildningen kan de för sigsjälva bevisa att de gör det.Anf. 25 PER () replik:Herr talman! och er Robinsonkan-didat - båda riksdagskandidater för Socialdemokra-terna - har uttalat sig på ett för mig mycket skräm-mande sätt om svaghet. Det skulle aldrig falla mig använda de här två riksdagskandidaterna för Soci-aldemokraterna för att gå ut och säga att Socialdemo-kraterna ser ned på de svaga.På samma sätt tycker jag att det är tråkigt - fram-för allt eftersom ni har fått både fem, tio och femtondementier - att ni på grund av att tror att terminsavgifter även för svenska studenterskulle kunna vara en möjlighet att stärka universitetenfortfarande kopplar ihop denna enskilda kandidat medvad Moderata samlingspartiet tycker. Jag tycker attdet är ohederligt att göra på det sättet.Jag skulle aldrig drömma om att påstå att Social-demokraterna som parti ser ned på svaghet därför attni har två riksdagskandidater som har en, tycker jag,minst sagt märklig syn på svaghet hos människor.Det hela blir också lite konstigt när den här de-batten, åtminstone såvitt jag har kunnat se det, starta-des av en socialdemokrat, nämligen universitetsdi-rektören , som också tror att detbehövs terminsavgifter på universiteten.Jag tycker att detta är en viktig diskussion. Detmåste vara högt i taket. Jag tycker att det är bra attbåda de här debattörerna är ute och debatterar.Men jag vill inte införa några avgifter. Vårt partivill inte införa några avgifter för svenska studenter.Vi har inte ens en reservation om att man ska kunnata ut avgifter från medborgare i icke EES-länder. Jaghar i debatter sagt att jag kan tänka mig detta, men detär långt ifrån att vi vill införa terminsavgifter på uni-versiteten.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag förstår att Per är besvärad avde uttalanden som har gjorts dels av Anne-MariePålsson, dels av moderata studenter. Jag hoppas attdet är Per som internt hos avgårmed segern när det gäller frågan om terminsavgifter.Det som gjorde mig särskilt orolig, Per , varAnne-Marie uttalande i kombination medvad utbildningsminister publicerade somen framtidsvision . Där talades detom att högre utbildning var en investering för denenskilde. Jag tror - eller jag vet faktiskt, för jag hartittat efter - att ordet terminsavgifter inte nämns idenna skrift, men hela skriften andas detta; investe-ring för den enskilde. Det är det som har gjort migorolig.Jag får väl avvakta och lyssna på debatten inomModeraterna. Jag hoppas naturligtvis att det är PerBills synpunkter på terminsavgifter på högskolan somkommer att bli det moderata ställningstagandet. Jagskulle naturligtvis gärna vilja ha en garanti för det , men jag förstår att Per inte kan ge det.Anf. 27 PER () replik:Herr talman! Jag hoppas också att jag avgår medsegern.Utbildningsminister och jag hadeen debatt där vi båda två kanske tog i lite för mycket.Den debatten borde har förts med mindre hårda ord.Jag tror att han sade ungefär så här: Ja, det är ju fullttänkbart att det är som är utbild-ningspolitisk talesman för nästa år.Jag tyckte att det var ett ganska grovt påhopp.Dessutom borde ju veta att det ärytterst ovanligt i de stora partierna att någon somkommer helt ny automatiskt går rakt in och blir ta-lesman i en fråga. Men vem vet? Jag får kanske entegelsten i huvudet och dör. Men så längejag kan kommer jag att kämpa för att vi ska ha ettsystem med en fri utbildning på universiteten.Jag är nämligen övertygad om - och där tror jagatt vi är överens - att det är oerhört viktigt att viplockar till oss alla talanger som finns i hela samhäl-let. Vi ska få in så många som möjligt från så otradi-tionella studiemiljöer som möjligt på högskolan. Detär ungefär som när man går på en rockkonsert. Vi skafå dem att få den här kicken som man får när man hören riktigt duktig föreläsare. De ska känna: Wow! Dethär ska jag ägna mig åt. Det här ska jag bli duktig på.Det är oerhört viktigt. Jag hoppas verkligen attalla dörrar som är öppna ska fortsätta stå öppnaoch att ytterligare dörrar ska öppnas. Det ska intefinnas några grindkors med avgifter någonstans.Anf. 28 () replik:Herr talman! Till Per Bills favör vill jag säga attden sista delen av hans replik kunde inte en social-demokrat ha sagt bättre.Anf. 29 () re-plik:Herr talman! Först önskar jag yrka bifall till re-servation 4 under punkt 16 i UbU4, vilket jag missadei mitt anförande tidigare.Till vill jag säga attjag tycker att det närmast är lite ohederligt att säga attvi vill sänka behörigheten till högskolan. Det haraldrig varit aktuellt att vill sänkabehörigheten till den högskola vi har . Vi villabsolut inte gymnasifiera den heller. Däremot vill viha en yrkeshögskola som ger möjlighet för dem somhar gått yrkesförberedande linjer att på ett annorlundasätt komma in på den. Det är något helt annat. Vi harskrivit motioner om detta. Jag är fullständigt överty-gad om att vet om detta.Så återigen till detta med avgifter. Det tycks varaen medveten satsning att fixa en bild som inte stäm-mer överens med den politik som vi vill föra. Vi seravgifter för utländska studenter från icke EU-anslutnaländer som en möjlighet för det här landets lärosätenatt bibehålla en hög kvalitet. Jag skulle önska attMajléne inte bara var orolig förstudenterna utan också för kvaliteten. Vad hjälper detom av landets ungdomar får gå på en högskolasom inte har en internationellt försvarbar kvalitet? är den urholkad. Det vet vi från flera oberoendekällor.Vi tror att man ska kunna öka investeringarna ochge lärosätena bättre ekonomiska möjligheter, ge stu-denterna större möjligheter till internationella nätverkoch öka ett inflöde i landet. Man skulle kunna höjakvaliteten genom att ta ut avgifter från studenter frånicke EU-anslutna länder.Anf. 30 () replik:Herr talman! Tror att antaletutländska studenter från länder utanför EU kommeratt öka om vi tar ut terminsavgifter för undervisning-en?Anf. 31 () re-plik:Herr talman! Ja, jag tror att antalet kommer attöka. Jag tror att vi, precis som så många andra länder,kan delta i och ta vara på det flöde av kapital somfinns på den internationella utbildningsmarknaden. Vivet att många länder har tvingats att ta ut avgif-ter av de egna studenterna eftersom man inte har tagitvara på detta . Vi har som ett gottexempel.Vi vill inte ta ut avgifter från svenska studenter.Vi håller fast vid den goda tradition som vi har hafthär i landet. Men när vi har investerat stora pengar ien mycket god utbildning och en avancerad forskar-utbildning ser vi det inte som en omöjlighet att andraländer får köpa in sig och dela på investeringskostna-derna. På samma sätt som vi importerar olja kan välvi tillåta andra länder att importera utbildning till sig.Varför ska inte vi ta del av detta? Det finns mycketpengar på denna marknad, precis som på andra mark-nader.Det handlar om att dela på investeringskostnader-na för att kunna ha en internationellt sett hög kvalitetför alla de studenter som ska gå på högskolorna. Där-för ser vi detta som en möjlighet i det här landet. Denstatliga utredningen har anvisatdenna möjlighet. Det är absolut inget konstigt. Det ärett av tre förslag som redovisas som ni i regeringsun-derlaget inte tar vara på eller ens diskuterar seriöst. Viser ju hur allt mindre pengar går till grundutbildningoch forskning på våra lärosäten.Anf. 32 () replik:Herr talman! fickjag en väldigt tydlig och klar bild av skillnaden mel-lan den kristdemokratiska och den socialdemokratis-ka synen på den utländska studenten. För oss handlardet om en möjlighet till internationalisering och ökatutbyte av erfarenheter och kunskaper mellan studen-ter. Internationaliseringen är huvudmotivet för oss.Men huvudmotivet för och Yvon-ne är att vi ska importera studenter unge-fär som vi importerar olja. Utländska studenter skavara ekonomiska mjölkkossor för våra svenska uni-versitet och högskolor. Där finns skillnaden i synsättmellan kristdemokrater och socialdemokrater. Jagskulle vilja säga att den är oöverbryggbar.Anf. 33 ():Herr talman! De betänkanden som vi diskuterarbehandlar flera olika propositioner, och förslagenberör både den högre utbildningen och forskningen.Låt mig börja med att säga några ord om de förslagsom handlar om den högre utbildningen.De ekonomiska resurserna har i stora drag redandiskuterats och beslutats i i anslutning tillvårbudgeten. Det handlar om att tillskjuta medel föratt finansiera den fortsatta utbyggnaden av högskolan.Det är kostnader för det ökade antalet platser igrundutbildningen och höjningar av kostnader föradministrationen, t.ex. de ökade resurserna till CSNför att få en smidigare hantering av studiemedel tillde studerande.De här resursförstärkningarna är aviserade i tidi-gare års propositioner och följer en angi-ven kurs för utvecklingen av den svenska högskolan.De flesta partier är överens om att vi ska ha den härutbyggnaden. Det är väl bara ochKristdemokraterna som har deklarerat att man intetycker att den här utvecklingen är bra.Utöver budgetförslaget lägger regeringen fram enrad förslag till regler och lagar i de två propositioner-na Den öppna högskolan och Likabehandling avstudenter i högskolan. Vi kan erinra oss hur det varunder den förra mandatperioden. Också då talade manom den öppna högskolan. Högskolan skulle öppnas utmot samhället, och då handlade det om att öppnahögskola och universitet mot näringslivet, det somkallades högskolans tredje uppgift.De nya förslagen handlar om en helt annan formav öppenhet. Högskolan ska vara öppen för alla, ochhinder och svårigheter för olika grupper att studeravid högskolan ska elimineras. Förslagen till föränd-ringar avser såväl rekryteringen och antagningen avnya studerande som de villkor som gäller för stude-rande inom högskolan.En sant öppen högskola kräver att den socialasnedrekryteringen avslutas, att all diskrimineringinom systemet upphör, att pedagogiken och undervis-ningsmetoderna anpassas efter de nya grupperna avstuderande och att tillgängligheten blir likvärdig förolika befolkningsgrupper, vilket också har regional-politiska konsekvenser.I propositionerna ges en rad olika förslag för attåstadkomma allt detta. Det handlar om förändringarav antagningssystemen, en särskild delegation somska arbeta för att bredda rekryteringen, ett nätuniver-sitet för att öka tillgängligheten, införande av college-år, ökade krav på den pedagogiska skickligheten hoslärarna och en pedagogisk utbildning för högskolelä-rare. Dessutom framläggs en rad nya lagförslag motdiskriminering av studerande efter kön, etnisk bak-grund och funktionshinder.Regeringens förslag har utarbetats i samverkanmed och , och vi står na-turligtvis bakom förslagen och utbildningsutskottetsbetänkande i de här avseendena. Det förvånar mig attUlf inte tydligare tar ställning för de härförslagen. svävar på målet och glider övertill att tala om att kraven sänks och att det inte blir ettfritt val för de studerande. Det handlar i själva verketjust om att öka friheten, friheten för de många attkunna välja högskola. Det är en ytterst viktig reformmed alla de här åtgärderna när de väl är omsatta iverksamheter, och den syftar just till att öka frihetenatt välja att studera vid en högskola.När det så gäller forskningsresurserna fortsätterförstärkningen i budgeten, om än med relativt måttli-ga anslagsökningar. När det gäller forskningsresur-serna skulle jag vilja beröra några principiellt viktigafrågor. Den nya organisationen för forskningsfinansi-ering består av med tre ämnesinrik-tade forskningsråd samt forskningsråden FAS ochFormas för forskning inom sociala och miljörelatera-de områden.Detta är alltså den organisation för finansiering avforskning som vi har att arbeta med. Enheterna inomdenna nya forskningsorganisation har just påbörjatsina verksamheter, och de är inne i den första fasenav medelstilldelningen till olika forskningsprojekt. Dehär forskningsråden disponerar i runt tal 3 miljarderatt fördela . Totalt i landet forskas det för 40-50miljarder , varav huvuddelen naturligtvis ärtillämpad forskning, och en stor del finansieras avnäringslivet. Det är alltså av landetsforskningsresurser som styr via forsknings-råden.