prot · GO0991 · 2001-04-04 00:00:00 — Förtroendet för att skattesystemet är rätt-vist och för att det behandlar alla lika är för oss soci-aldemokrater grundläggande för vår syn på de frågorsom tas upp i betänkandet.Vidare har vi skatter för att fördela kostnader ochvälfärd mellan generationer och över tiden för enskil-da människor, men också mellan människor i olikainkomstlägen.Ett övergripande mål för skatteförvaltningen är attskatt ska tas ut i den omfattning, med den fördelningoch i den tid och den ordning som åsyftas med gäl-lande skatteförfattningar. För detta krävs att skatte-området vilar på regler som är förståeliga, rättvisaoch enkla och också på att det är möjligt att kontrolle-ra tillämpningen av reglerna; detta bl.a. för att all-mänhetens och företagens tilltro till att skattemyndig-heten hanterar skattefrågorna rättvist och till myndig-hetens förmåga att bekämpa skattefusk ska upplevassom tillfredsställande.Det är i skärningspunkten mellan å ena sidan kra-vet på enkelhet och å andra sidan kravet på kontroll-möjligheter som det kan uppstå svårigheter när detgäller att tillgodose de båda målen. Detta belysesockså i några av de avsnitt i betänkandet där reserva-tioner mot majoritetsförslaget har lämnats in mendetta har belysts tidigare i debatten.Med rättvisetänkandet som bakgrund känns detinte helt tillfredsställande att i sinsenaste årsredovisning anger att kontrollverksamhe-ten har försämrats. Det är bara att hoppas att de posi-tiva effekter som förväntas med den nya kontrollin-riktningen ger avsedda effekter.Redan nu har kontrollen blivit mer oförutsägbar.Bedömningen är att detta ska öka den förebyggandeeffekten. Målsättningen är, som vi tidigare uttalat ossför här i kammaren, att skattekontrollen ska återstäl-las till nivå. I det syftet har skattemyndig-heterna fått ökade anslag.Även om jag målat en något mörk bild av skatte-kontrollen kan jag konstatera att revisionen av de 300största koncernerna har kunnat behållas på sammanivå som tidigare liksom att det varit möjligt att ökaantalet ekobrottsrevisioner.För att gå in på några punkter i betänkandet -detta har ju debatterats mycket - vill jag ta upp frå-gan om utfärdande av F-skattsedel och startande avegna företag. Jag vill framhålla att förutsättningarnaför att starta nya företag i på det hela taget ärmycket goda. Vi har ett bra företagsklimat, vilketverifieras av de senaste årens tillväxt samt minskningav arbetslösheten. Detta är bra och ligger väl i linjemed att vi behöver stimulera och få fler företag.De nu gällande reglerna om tilldelning av F-skattsedel har genom den senaste ändringen utvidgatsså att alla som bedriver, eller avser att bedriva, nä-ringsverksamhet har möjlighet att få en sådan skatt-sedel, såvida det inte finns anledning att anta att nä-ringsverksamhet varken bedrivs eller kommer attbedrivas. var totalt drygt 400 000 personerregistrerade för F-skatt. Antalet nyregistrerade var38 000, och totalt avslogs endast 873 ansökningar.Man kan alltså säga att i stort sett blev alla ansök-ningar tillstyrkta.Enligt utskottsmajoritetens uppfattning bör pröv-ningen av om näringsverksamhet bedrivs inte vara såsummarisk att syftet med F-skattsedeln går förlorat.Det skulle föra för långt om alla som begär F-skattsedel automatiskt skulle tilldelas en sådan. Yt-terligare uppluckring av reglerna för att erhålla F-skattsedel kan t.o.m. äventyra förtroendet för skattse-deln.I det sammanhanget vill jag också påminna omBranschsaneringsutredningen, som i sitt huvudbetän-kande har föreslagit en skärpning när det gäller F-skattsedel för den som bedriver verksamhet i vissabranscher samt att skatteavdrag alltid ska göras frånersättningar till underentreprenörer vid vissa arbeten,dvs. även om mottagaren har en F-skattsedel. Dettavisar att har lagt fram en synpunktmen också har haftsynpunkter i detta avseende.Jag vill gärna understryka vikten av att handlägg-ning av ärenden om F-skattsedel inte i onödan drar utpå tiden. Med målsättningen att förenkla registrering-en av företag arbetar Patent- och registreringsverketsamt med att ta fram en gemensamInternetbaserad lösning för företagsregistrering hosbägge myndigheterna. Detta kommer att förkortahandläggningstiderna och att ge en utökad informa-tion till företagen.Såväl i IT-propositionen som i den förvaltnings-politiska propositionen understryks också vikten avatt myndigheterna utnyttjar de möjligheter som in-formationstekniken ger till att öka servicen gentemotmedborgare och företag.De behov som framförs i reservationerna i frågaom ytterligare utvidgningar av de aktuella reglernaför att erhålla F-skattesedel förefaller mot den bak-grund som jag har angett varken nödvändiga ellerlämpliga. Förenklingar när det gäller att registrera nyaföretag är också uppmärksammade och under utveck-ling hos myndigheterna.De förslag till regelförenklingar på skatteområdet,särskilt för småföretagare, som tas upp i reservatio-nerna 4 och 5 har aktualiserats medstort engagemang i . Frågan är väl upp-märksammad inom och hos Riks-skatteverket.En uppräkning som inte gör anspråk på att varakomplett ser ut enligt följande i min sammanställ-ning:· Regeringen ska lämna en redogörelse omregelförenklingsarbetet.· Regeringen har i uppdrag att göra en avstämninggentemot Småföretagsdelegationens samtliga för-slag.· En statssekreterargrupp har särskilt ansvar förarbetet med regelförenklingar.Bland utredningarna på skatteområdet - ett arbetesom syftar till att åstadkomma regelförenklingar försmåföretag - kan följande utredningar nämnas:Förenklingsutredningen har i uppdrag att se överregelsystemet för enskilda näringsidkare och delägarei handelsbolag. Uppdraget omfattar både skatteregleroch redovisningslagstiftningen.Skattekontrollutredningen har lämnat ett förslagtill en ny lag om självdeklarationer och kontrollupp-gifter.Vidare har i en promemoriaföreslagit bl.a. en utökad förtryckning av uppgifter påsjälvdeklarationsblanketten. En proposition i ämnet äraviserad till maj 2001.Utredningen om reglerna för beskattning av ägarei fåmansföretag kan också nämnas.Riksskatteverket har offen-sivt bedrivit förenklingsarbetet avseende mindreföretag och beslutat att genomföra en förstudie och attta fram underlag för beslut om en omfattande utred-ning kring möjligheten att starkt schablonisera före-tagsbeskattningen för mindre företag.För att göra det lättare för de minsta företagen attdeklarera har på sin hemsida lagt utinteraktiva deklarationsblanketter.Riksskatteverket kommer att bedriva en försöks-verksamhet och att erbjuda ett stort antal företag enmöjlighet att gratis lämna in sina månatliga skatte-deklarationer via Internet.Slutligen pågår inom en utvärde-ring av skattekontoreformen.Jag har haft ambitionen att påminna om det om-fattande arbete som pågår för att åstadkomma för-enklingar och mindre byråkrati för framför allt små-företagen.Förenkling av reglerna är dock ingen lätt uppgift.Det gäller, som jag sagt, att klara två saker:enklare regler men också bibehållen säkerhet. I av-vaktan på pågående arbeten behövs av naturliga skälinga tillkännagivanden.Jag vill också säga några ord om nordiskt gräns-samarbete. Eftersom jag är med i den svenska dele-gationen av vet jag att detta är frågorsom ofta kommer upp till diskussion. Inom rådet haren arbetsgrupp arbetat med frågan.Vid skatteutskottets besök i kom också frå-gan upp främst ur två aspekter. Den ena var det sam-arbete som finns mellan myndigheterna för att geservice till allmänheten. Den andra var frågan omgränsgångarnas skattehemvist.Det vi nu kan se är att arbetet med att förbättraförhållandena för utbytet av varor och tjänster ochstimulera till ökad rörlighet generellt inom Nordenhar intensifierats under senare år.De norska och svenska regeringarna beslöt i sep-tember 1999 att närmare granska de gränshinder somfinns mellan länderna.Regeringen gav därefter iuppdrag att göra en inventering av förekommandehinder. En norsk-svensk arbetsgrupp för ökad integ-ration tillsattes för ändamålet. Arbetsgruppen redovi-sade Handlingsplan för en fördju-pad integration mellan och . Motsva-rande handlingsplaner finns för Öresundsregionenoch i förhållande till Finland.Näringsministern anförde i en interpellationsde-batt att enligt hans bedömning skulle enhel del av problemen i gränspendlingen komma attlösas av och inom ramen förde diskussioner som förs.Det är, som jag ser det, angeläget att vi får reglersom ger förutsättningar för bra gränssamarbete. Medpågående samverkan mellan regeringarna förutsätterjag att de frågor som tas upp i motionerna kan tillgo-doses utan tillkännagivande.I fråga om åtgärder mot skattebrottsligheten villjag kraftigt understryka vad sagtom att skattebrottsligheten är ett stort problem somundergräver solidariteten i samhället och att den där-för måste bekämpas med stor kraft. Frågan är högtprioriterad. Skattemyndigheterna har fått förstärktaresurser och utvecklar ständigt nya metoder för attbekämpa skattebrottslighet och ekonomisk brottslig-het.I reservation 9 av och Folk-partiet föreslås en skattereduktion på hushållstjänsterför att minska svartarbetet. Jag tolkar reservationen så- kanske det är en övertolkning.Visst är vi inom Socialdemokraterna väl medvet-na om problemen med svarta arbeten, men vi är inteberedda att lösa skatteundandraganden genom att geefter för dem som fuskar. Vi vill i stället stärka kon-trollen och öka insikten om den svarta sektorns skad-liga effekter. Det handlar om att förebygga, upptäcka,utreda och lagföra brottslighet. Det handlar inte omatt ge efter för kriminalitet.I fråga om tullens verksamhet vill jag påstå att ef-fektiviteten ökat efter EU-inträdet. Beslagsmängdernaav alkohol, narkotika och tobak är fortsatt höga. Ge-nom förstärkt lagstiftning och ökat internationellttullsamarbete förbättras också tullens möjligheter.Vid utskottets besök vid Lernacken demonstreradesockså ny teknik och narkotikahundens förmåga attavslöja försök till smuggling. Själv fick jag ett gottintryck av tullens arbetssätt.Skatteflyktslagens generalklausul brukar ge upp-hov till debatt här i kammaren, så också . Frånutskottsmajoritetens sida anser vi att det finns ettstarkt behov av en lagstadgad tolkningsanvisning somger möjlighet att angripa förfaranden som inte kanmotverkas genom annan lagstiftning. Det handlar omundandragande av skatt genom sofistikerad och kvali-ficerad skatteplanering och skatteflykt.I den proposition som föregick återinförandet avgeneralklausulen angav regeringen att några negativaeffekter av den tidigare lagen inte kunnat påvisas.Justitiekanslern, som haft till uppgift att granska till-lämpningen av lagen från rättssäkerhetssynpunkt, harfunnit dels att lagen tillämpats med stor försiktighet,dels att tillämpningen inte åsidosatt kraven på rättssä-kerhet och förutsebarhet för de skattskyldiga. Där-emot hade lagen enligt regeringens bedömning haftväsentlig preventiv funktion och utgjort ett betydelse-fullt redskap för att förhindra skatteflyktsförfaranden.Med Justitiekanslern i ryggen vågar jag påstå attde farhågor som framkommer i reservation 11 intehar någon som helst grund.Herr talman! Det finns naturligtvis mycket mera ibetänkandet som jag kanske borde ha berört. Jag ficksju frågor av av vilka jag har berörtnågra. Men kommer säkert att säga attjag inte har svarat på alla, och jag tror att så är fallet -jag kommer att ge honom rätt i det. Vi får väl åter-komma i ett replikskifte. Det skulle ha tagit alltförmycket av kammarens värdefulla tid om jag hadeberört allt det som jag här känner för att lyfta fram.Jag vill därför just nu avsluta med att yrka bifalltill förslaget i skatteutskottets betänkande nr 16 ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 152 () re-plik:Herr talman! Jag ska ge Per chan-sen att ta upp en av de saker som han inte berördemen som är en högaktuell fråga, och det gäller skat-tetillägget. Kommittén har lagt fram sitt betänkande,och mina frågor är i anslutning till det betänkandet.Hur ställer sig Per och den social-demokratiska gruppen i skatteutskottet till den för-ändring som här föreslås, att det ska föreligga ettuppsåt för att skattetillägget ska kunna beslutas?Vilka planer finns det i på att läggafram förslag med anledning av betänkandet. Är tan-ken att det ska komma , eller blir det så attdet dras i långbänk, i likhet med en del andra utred-ningar?Tycker Per att det är rimligt attden som vill ha ett ärende prövat i domstol först be-talar skatt, och därefter bestämmer man sig för omden skattskyldige har gjort rätt eller fel?Det är mina två frågor.Anf. 153 PER () re-plik:Herr talman! Beträffande skattetillägget är det så,som sade redan i sitt anförande, attdet alldeles har kommit en utredning omskattetillägget. Där finns det en del förslag till föränd-ringar och en annan syn på skattetillägget. skautredningen ut på remiss, och vad som kommer ut avremissförfarandet vågar jag inte sia om.Därför är det också väldigt svårt för mig att svararakt på de konkreta frågor som fram. Men så mycket kan jag säga attnaturligtvis kommer vi från Socialdemokraternas sidaatt se mycket seriöst på de här frågorna och ta del avbåde utredning och remissvar.Den andra frågan var om man först ska betalaskatt och sedan få ärendet prövat inför domstol. Ja,jag inser den problematik som fram. Å andra sidan finns det en problematik,som också har tagits fram i den tidigare debatten,nämligen de långa handläggningstiderna i skattemå-len.När vi från skatteutskottet besökte tog de spontant upp den frågan. Då ställde jagden raka frågan till : Är det ni somfördröjer handläggningen, eller är det de som har attbetala skatt? Det var en ensidig bedömning från att det inte var sombidrog till de långa handläggningstiderna.Därför menar jag att ett annat förfaringssätt än detvi har skulle ytterligare försvåra och förlängahandläggningstiderna till men för hela skattesystem-ets uppbyggnad.Anf. 154 () re-plik:Herr talman! Svaret på min sista fråga är tyvärr ettuttryck för Socialdemokraternas syn på balansenmellan den enskilde och myndigheterna, där Per ErikGranström mycket entydigt tar ställning för att det ärmyndighetsperspektivet som är det väsentliga, inteden enskilde.När det gäller vad som är orsaken till att en skat-teprocess drar ut , är det naturligtvis flerasamverkande faktorer.En sådan faktor är domstolar-nas resurser och möjlighet att få fram målen iden processen. Det är inte bara en fråga om huruvidaRiksskatteverket dröjer med sina inlagor eller om denskattskyldige dröjer med inlagorna.När det gäller skattetillägget tycker jag ändå att vikan tillåta oss ett resonemang kring den frågan, ävenom frågan är ute på remiss. Vi kan tillåta oss t.o.m.att ha en uppfattning såsom läget är . Visar sedanremissvaren och debatten att man behöver ändra sigkan man göra det.Min uppfattning är att en förändring av lagstift-ningen i linje med det förslag som nu har lagt fram, som bl.a. innebäratt uppsåt ska vara ett väsentligt rekvisit för att manska kunna besluta om skattetillägg, bör genomföras.Jag tycker att Per kunde kosta på sigatt ha en åsikt om detta. Han får gärna reservera sigoch säga att han kanske ändrar sig när remissvarenkommer, men någon liten antydan om vad Granströmsjälv tycker kunde vara uppiggande för debatten. Detblir lite trist om vi ska vänta på remissvaren, ochsedan ska vi vänta på propositionen. Sedan kommerGranström att stå här och säga att vi ska göra som detstår i propositionen, och så blir det ingen debatt nå-gon gång om denna fråga.Anf. 155 PER () re-plik:Herr talman! Det är lite uppfriskande, tycker jag,att föra denna typ av diskussioner om vad som kankomma framgent.Det är naturligtvis så att jag har synpunkter påskattetillägget. Det har ju funnits förslag om att detöver huvud taget inte ska finnas något skattetillägg.Jag tycker att det är väsentligt att vi har ett skatte-tillägg som fungerar på en bra grund.Jag kommer för min del att ta till mig utredning-ens synpunkter om uppsåt. Vad jag kommer att för-söka bedöma, framför allt, är om det är möjligt attgöra den distinktion som utredningen nu föreslår, såatt vi inte i det fallet bygger in några nya fällor somskulle kunna vålla bekymmer för oss framgent. Enviss öppning ska jag ge när det gäller attjag ska ta till mig den frågan.När det gäller min syn på myndighet gentemotmedborgare och företagare vill jag säga att jag tyckeratt det ska råda en bra balans mellan parterna, om viska kalla dem så. Men jag vet också att och jag kommer att ha olika åsikter på denpunkten även framgent.Anf. 156 ():Herr talman! Om regeringen hade skött sig vidförhandlingarna vad gäller tidigare ställningstagandenskulle vi kunnat ha en prövotid nu just angåendeavdragsrätt för hushållsnära tjänster. Men den för-handlingen gick, som är bekant för denna kammare,inte så särdeles bra. Jag skulle vara tacksam omGranström kunde kommentera det på något sätt. Detgäller reservation 9.Vad jag egentligen skulle vilja koncentrera minreplik på är hur ser på tullens verksamhetutmed . har man fått i uppdragatt kontrollera om folk har danska medsig över i stället för att koncentrera sig påbetydligt större risker, nämligen narkotika och drogerav olika slag. Tullen har ju en ambition att besparaoss från sådana attacker eller risker, men sysslarman med saker på lite lägre risknivå, tycker jag.Man hämtar folk från polisen och från sjörädd-ningen. Men kommer man att erhålla resurser så kan uppehålla detta gränsskydd, så att vi kankänna trygghet och våra ungdomarkan besparas narkotikainflödet utmed Öresundskus-ten?Anf. 157 PER ():Herr talman! Om menar att det ärmindre väsentligt att bekämpa mul- och klövsjuka fårdet stå för honom. I sådan gränsskyddande verksam-het händer det ibland saker som gör att man får lov attrikta om sina resurser, och det är precis det som hän-der när vi försöker hålla borta de bekymmer sommul- och klövsjuka skulle kunna åstadkomma i Sve-rige. Vi får hoppas att den inte kommer hit.När det gäller tullen i övrigt har vi från socialde-mokratisk sida precis samma ambitioner som krist-demokraterna och tycker att det är mycket angelägetatt vi har ett bra och väl fungerande gränsskydd. Jagsade också i mitt anförande att vi efter EU-inträdethar kunnat stärka vårt gränsskydd. Vi har kunnatutveckla samarbetet över gränserna.Vi har också tagit en del beslut här i riksdagenunder våren som har gett tullen ökade möjligheter attbedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt. Jag utgårifrån att vi kommer att följa utvecklingen vid grän-serna och se vad de beslut vi nu har tagit kommer attfå för konsekvenser och medföra för förbättringar.Frågan om avdragsrätten för hushållsnära tjänsterär ingen hjärtefråga för oss socialdemokrater. Viönskar den inte. Vi tror inte att den ger det sysselsätt-ningstillskott som andra ibland framhåller. Vi tyckeratt det är en dyr och kostsam åtgärd som ger väldigtlite. Dessutom tycker inte jag - nu pratar vi kontroll -att vi ska bekämpa svartarbete genom att sänka skat-terna.Anf. 158 ():Herr talman! Vi ska inte bekämpa svartsektorn pådet sättet, men måste ändå kunna erkännaatt det hade funnits en möjlighet att bekämpa densvarta arbetskraften om det hade varit en betydligtmindre skattekil mellan den svarta och den vita sek-torn och om gapet hade varit betydligt mindre.Jag tror egentligen inte att svensken vill utnyttjasvart arbetskraft. Jag tror inte att svensken vill arbetasvart eftersom man riskerar både försäkring och pen-sion.Det vore bra om vi hade kunnat få till ett försöks-projekt. vet jag att det inte är möjligt med tankepå EU-reglerna, men det skulle ändå vara intressantatt höra regeringens tydliga motivering till att man ärså avogt inställd till att pröva detta och försöka upp-muntra denna hushållsnära sektor.Anf. 159 PER ():Herr talman! Jag tror, precis som ,att det finns ett grundläggande drag i denna nation:Man vill göra rätt saker. Jag tror också, och det sadejag i mitt anförande, att vi måste jobba med förebyg-gande åtgärder, information och upplysning. Jag troratt det är väsentligt att vi gör det.Men det finns ett problem som är ganska stort idetta, och det gäller vad hushållsnära tjänster är. Hurgör man gränsdragningarna? Jag vill inte i skattesys-temet bygga in ett nytt problem, som vi har exempel-vis på momsområdet, som vi skulle kunna börja bota-nisera i. Det uppstår när man ständigt ständigt disku-terar var gränsen går.Men det grundläggande - anledningen till att visäger nej - är det att vi fortfarande har för dålig kva-litet i vår äldreomsorg. Vi kan inte dra undan pengarfrån våra omsorgsverksamheter för att skaffa frambillig arbetskraft till dem som är förmögna och harråd att anställa.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )10 § Uppehållstillstånd för adopteradeFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande2000/01:SfU12Uppehållstillstånd för adopterade (prop. 2000/01:66).Anf. 160 ():Herr talman! Det som är komplicerat ska man ab-solut inte förenkla. Det gäller delar av förslaget -proposition nr 66 - Uppehållstillstånd för adoptera-de. Regeringen föreslår att en bestämmelse förs in iutlänningslagen som reglerar möjligheten att ge up-pehållstillstånd på grund av adoption för barn under18 år.Att rätta till begränsningar eller felaktigheter ilagstiftningen som drabbat människor utan att det harvarit någon tanke bakom det är bra, och det är ett braförslag som regeringen kommer med.Det andra förslaget är att svenska domstolar alltidska inhämta yttrande från när detgäller adoption av en utomnordisk medborgare. Detär också ett bra förslag.Men, herr talman, alla goda ting är inte tre. Dettredje förslaget är inte bra, tycker vi. Det är att manefter att adoptionsbeslutet är fattat ska skicka in enbegäran om uppehållstillstånd till Migrationsverket.Trots att domstolen ska ta in ett yttrande från när det gäller att besluta om adoptionenska ärendet sedan till för avgörandegällande uppehållstillståndet. Trots att regeringenföreslår att inte får överpröva ettadoptionsbeslut fattat i svensk domstol ska göra just detta.Hur är det egentligen med regeringens tilltro tilldomstolarnas kompetens när det gäller att inhämtaoch analysera kunskap från annan myndighet eller förden delen med tilltron till föräldrarnas vilja och kom-petens när det gäller ansvarstagandet för sina barn?Migrationsverket ska ju beakta frågan om sökandenkan förväntas föra en hederlig vandel. Vad innebär"hederlig vandel" för ett barn mellan ?Det är ju det som ska beakta. Det ärväl föräldrarnas ansvar till dess att barnen är myndi-ga.Man hänvisar också till likabehandling för biolo-giska och adopterade barn och till att man får en olikabehandling om man inte gör på det här sättet. Dettycker jag talar för vårt förslag. De biologiska barnenbehöver ju bara gå igenom processen på . De adopterade barnen ska gå igenom tvånålsögon. Först ska de gå igenom nålsögat när detgäller domstolen och utlåtandet från Migrationsver-ket. Sedan ska de gå igenom nålsögat på . Det här gör ju att de adopterade får tvåprocesser att gå igenom medan de biologiska bara fåren. Om det ska vara likabehandling tycker jag att vårtförslag är det som borde gälla.I betänkandet finns det inga andra argument föratt ska överpröva ett adoptionsbe-slut fattat i svensk domstol. Det är inte tillfredsstäl-lande. Jag skulle vara tacksam om upplysa oss om varför denna överprövning ärså viktig. Till dess att har upplystoss är min inställning att denna del av ärendet tillhörkategorin "man ska inte förenkla det man kan komp-licera".Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till reser-vation 1 under punkt 1 i betänkandet. 161 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservation 1. För övrigt står jag självfallet bakomsamtliga kristdemokratiska reservationer.I dag ska vi diskutera uppehållstillstånd för adop-terade. Och vi kristdemokrater har en annan inrikt-ning i denna fråga än regeringen.I propositionen föreslås två olika tillägg i utlän-ningslagen. Det ena avser specifikt adopterade barnunder , och det andra avser adopterade rent ge-nerellt. Vidare föreslås att svenska domstolar alltidska inhämta yttrande från i adop-tionsärenden avseende barn som är eller äldre.Herr talman!