prot · GO0956 · 2001-01-25 00:00:00 — Än så länge finnsdet inte något förslag om detta, men det är lika bra attvi förbereder oss på att vi får ta en sådan diskussion.För att kunna möta en sådan utmaning och göradet möjligt att anpassa våra skattesatser i någon månmåste vi skärpa alla de instrument vi faktiskt förfogaröver, när det gäller utskänkning, handel, ålderskon-troller och annat.Vi har utlovat att komma med en radförslag som gäller just våra kontroller över försälj-ning och utskänkning. De förslagen kommer vi tillba-ka till senare under våren.Anf. 122 ():Fru talman! Socialministern säger att vi bör efter-sträva att nå fram till balanspunkten. Utan att försökavitsa är ju den minst sagt flytande.Socialministern säger att vi är överens om en heldel när det gäller åldersgränser osv. och att vi behöveren klok politik. Det är inte svårt att skriva under pådet.Problemet är ju att vi inte är helt samstämda närdet gäller vad den åtgärden skulle vara.Fru talman! Jag tycker t.ex. att tillgängligheten äralldeles för stor också i grupper som socialministernotvetydigt menar - jag uppfattar det så - inte ska hatillgång till att köpa eller konsumera innan det ärlagligen tillåtet.I kommentaren till Systembolagets verksamhetsade socialministern inte något om det som jag togupp, nämligen om lusten att expandera volymernaoch om bristen på sådant socialt tänkande som manhaft i tidigare ledningar för Systembolaget. Det skullevara bra om socialministern utan att utöva minister-styre kunde erinra om detta.Det har här talats om att vi var tvungna att läggaoss för EU:s införselkrav. Vi var långt ifrån ense omhur det var med detta här i . Men när vi frånSveriges sida backade på den punkten är det väl dagsför en framgång för oss. Varför inte mycket hårt drivadet rimliga i att driva prisinstrumentet? Flera andraländer erkänner dettas betydelse. Det vore dags att deövriga länderna i den harmoniseringsiver som före-kommer kunde höja sina priser.Slutsatsen är ändå att det är viktigt att skyddaungdomar från alkoholen. Socialministern ger migrätt i att debutåldern är på tok för låg och att det gälleratt höja den.På tal om EU visade det sig att det inte gavs någrasärskilt goda signaler vid mötet i . Plöts-ligt utanordnades särskilda utskänkningstillstånd föratt medge ett mer flödande alkoholutbud än i vanligafall. Jag tror att det är fel signal. Jag undrade i bröd-texten till min interpellation hur det skulle vara omsocialministern och den prokla-merade en vit vecka i Europa.Någon kan säga att detta är utopiskt, men detskulle onekligen väcka debatt. Det skulle vara en klarsignal om att önskar en återhållsamhet i så-dana här frågor. Det handlar självfallet inte om någottotalförbud, men beslutsfattare och andra, vuxnamänniskor, kan inse att det flödar alldeles för myck-et. Vi har den goda föresatsen att skydda barn ochungdomar från en debut i tidig ålder, något som är såförödande. Jag uppskattar att socialministern liksomjag är helt entydig på den punkten.Vi får också rapporter om smuggelsprit. Vi harsenast i går och fått rapporter om att det före-kommer gränsöverskridande verksamhet. En tullarehar sagt att av smuggelspriten är avsedd förNorge. Den delas i upp i småposter för attsmidigare kunna tas över gränsen. Jag tror att tullenoch polisen behöver få ett stöd som kan leda till attvanliga vuxna avhåller sig från att bli smuggelkurirer.Socialministern har säkerligen i rockärmen någotmer att berätta för kammarens ledamöter som skullekunna vara till vägledning också på den kommunalanivån. Det är där som mycket av alkoholutvecklingenoch andra drogproblem har sin utgångspunkt i detpraktiska vardagslivet.Anf. 123 Socialminister ():Fru talman! vet troligen att vi justnu bereder propositionen om de resterande delarna avalkoholpolitiken, alltså frågan om kommunernastillsyn, möjligheterna att etablera en effektiv tillsyn,frågor om åldersgränser, utskänkningstillstånd o.d.Jag ber därför att få återkomma relativt snart medförslag på dessa punkter. Vi kommer under vårenmed en proposition på de här områdena, som framgårav handlingsplanen. Jag tror att vi då kommer att fåanledning att föra en debatt. I många frågor skulle jagtro att och jag kommer att stå tillsam-mans på samma sida om barrikaden, eftersom vi görsamma bedömningar. Till de enskilda frågorna skajag alltså be att få återkomma.Däremot vill jag till att börja med kommenterafrågan om Systembolagets ledning. Jag har inte haftanledning att kritisera Systembolagets nya ledning.Jag tycker att den sköter sitt uppdrag. Det som den nuska göra är att leva upp till ambitionen om en balansmellan tillgång och efterfrågan. Den har haft i upp-drag att genomföra försöket med lördagsöppet och attse till att Systembolaget lever upp till de krav påtillgänglighet som har ställts. Jag har alltså ingenanledning att framföra kritik mot Systembolagetsledning.Vad gäller EU är det säkerligen för många i densvenska alkoholpolitiska debatten överraskande att såmånga länder i EU faktiskt är intresserade av en dis-kussion med "svenska förtecken". Man möter pro-blemen på samma sätt som vi. Vi har en ambition attpå hälsovårdsministermötet kunna ta ettbeslut om en resolution om en gemensam strategi föratt förebygga alkoholskador i . Vi vill ocksåatt rådet där ska uttala sig för behovet av en störreharmonisering på skattesidan. Vi utgår från att att degemensamma minimiskattenivåerna ska kunna höjasför att man ska kunna möta problemen. Det är klartatt om vi får en utveckling i där man gemen-samt höjer alkoholskatterna till en gemensam nivå,blir det också lättare för oss att hantera våra utma-ningar.Så länge som det är mycket stora differenser ris-kerar vi dock att få ett inköpsmönster som vi inteönskar oss. Det långsiktiga målet måste vara att vi seralkoholfrågan som en europeisk fråga. Det gäller attövertyga det övriga om att inta samma princi-piella hållning till problemet som vi ganska fram-gångsrikt har hävdat här i Sverige.Anf. 124 ():Fru talman! Jag nickar instämmande till den sena-re delen av appellen. Jag skulle återigen vilja sägavad jag har sagt till socialminis-tern, att han med sitt bästa budskap i socialpolitiskmening faktiskt borde gå ut och föra fram det utanförden här kammaren i sammanhang där det är fler lyss-nare. Det betyder väldigt mycket vad ett ansvarigtstatsråd säger.Vi har sett att statsministern tagit till orda och sagtvad han tänker om kött och fläskkorv. Genast uppstodstor oro, och försäljningen sjönk dramatiskt. Lek medtanken, socialministern, att ni gör något motsvarande!Jag tror inte att någon kommer att kritisera statsrådetEngqvist om han kunde säga att man på Systembolaget har sålt betydligtmindre. Det skulle vara en god puff för folkhälsan.Det låter intressant och jag bejakar den uppfatt-ningen att det i EU-länderna finns ett intresse försvensk och nordisk alkoholpolitik, eftersom den harvarit framgångsrik. Socialministern hänvisar till detmöte som ska hållas framöver. Man behöver egentli-gen inte göra mycket mer än hålla sig till slutsatsernafrån i . De var mycket långtgåendeoch socialt progressiva. Det kan väl också passa braatt att använda den typen termer i statsrådsproklama-tioner. Problemet var inte vad man skrev - det varfantastiskt bra - utan att man stannade vid att bliresolutionens hörare, inte dess görare. Hade manblivit det, skulle jag tro att det redan hade satt sinaspår.Rekommendationen blir alltså närmast: Dacapo påParismötets slutsatser, och skrid sedan till verket!Anf. 125 Socialminister ():Fru talman! Bara en liten kommentar till det allrasista. Jag har varit EU-vän. Jagmenar att bör spela en aktiv roll i den euro-peiska gemenskapen. Jag har blivit alltmer befäst imin hållning när jag har sett hur EU fungerar när EUär som bäst. När EU väl bestämmer sig för att ut-veckla en strategi som följs av handlingsplaner och avdirektiv är det effektivt. Det som vi nu ska strävaefter är att se till att ministerrådet ger kommissionen iuppdrag att utarbeta en strategi och komma tillbakamed förslag. När verkligen har fåttdet uppdraget och sätter i gång ett arbete, leder det tillresultat.Man kan säga att det som möjligtvis skiljer EUfrån andra internationella samarbetsorganisationer äratt EU är effektivt. Jag hoppas därför att vi ska kunnafå ett beslut om en gemensam strategi på alkoholom-rådet innan vi avslutar vårt ordförandeskap. Får vi detvet vi att det sätts i gång en apparat som faktiskt ärmycket effektiv.Jag skulle önska att vi får en utveckling i Europadär man bestämmer sig för en gemensam strategikring några grundläggande principer. Vi är ganskaoptimistiska om att få det, just därför att det övrigaEuropa ser att vi har varit relativt framgångsrika.Även vi har mycket stora problem, och vi ska inteförhäva oss, men på många områden har vi varitframgångsrika, och man vill gärna lyssna till våraerfarenheter.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2000/01:168 omfinansieringen av äldreomsorgenAnf. 126 Socialminister ():Fru talman! har frågatfinansminister om vilka åtgärder hanavser att vidta för att klara finansieringen av äldreom-sorgen på kort och på lång sikt om det inte föds flerbarn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Inledningsvis vill jag påminna om den demogra-fiska utveckling som har genomgått under desenaste två decennierna. har antaletäldre ökat och de över 80 årmed . Enligt prognoserkommer antalet äldre att öka med 33 %fram och de att öka med 13 %.Det innebär att ökningen av de äldre harvarit större än vad pro-gnoserna visar för de kommande tjugo åren. Trotsdenna mycket stora ökning av antalet äldre över 80 åroch 1990-talets ekonomiska kris har klarat attäven solidariskt finansiera äldre-omsorgen med skattemedel.Den förbättrade ekonomiska situationen i Sverigehar genom bl.a. ökad sysselsättning medfört ökadeskatteintäkter för kommunerna. Det är regeringensbedömning att detta tillsammans med de ökade stats-bidragen ger kommunerna bättre förutsättningar attklara av finansieringen av nuvarande och framtidabehov inom äldreomsorgen.När det gäller det långsiktiga perspektivet beslu-tade regeringen, som till, om direktiv till en par-lamentarisk äldreberedning som fick i uppdrag attskapa förutsättningar för en långsiktig utveckling aväldrepolitiken. Beredningens analyser och förslag skautformas utifrån förhållanden i samhället som beröräldres situation och åren därefter.Uppdraget omfattar ett stort antal områden som beröräldres livssituation, däribland vård och omsorg. Be-redningen ska redovisa resultatet senast den 1 maj2003.Avseende de låga födelsetalen beslutade regering-en att tillsätta en arbets-grupp som ska analysera vilka faktorer som påverkarbarnafödandet. Arbetsgruppen har till uppgift attsystematisera befintliga kunskaper och fakta om vilkafaktorer som påverkar barnafödandet, och då särskiltde faktorer som samhället kan påverka. Arbetsgrup-pen ska vara färdig med sitt arbete den 30 juni 2001.De senaste rapporterna om antalet födda visar enlångsam ökning. Det finns därmed tecken på att vi påsikt kan nå prognosen om 1,8 barn per kvinna i frukt-sam ålder.Möjligheterna att klara finansieringenav välfärd för äldre, och för barn, är inte enbart bero-ende av födelsetalen. Även andelen av befolkningen iförvärvsarbete och den faktiska pensionsåldern äravgörande faktorer.Anf. 127 ():Fru talman! Det var stora rubriker i Aftonbladetden . Det stod: . Skaffa fler barn, annars blir det kris. står det mycket om finansiell kris och svå-righeter att klara äldreomsorgen . Därförställde jag interpellationen till medtanke på att det inte bara handlar om äldreomsorgenutan också om färre skattebetalare. Men jag accepte-rar naturligtvis att socialministern och jag tar den härdebatten.Socialministern inledde sitt svar med att presente-ra en statistik över äldre. Vi är helt överens. Födelse-talen sjunker, och medellivslängden ökar. Det är nogett känt faktum för allihop. Vi får en obalans när alltfärre ska försörja alltfler. Låt mig påminna om att detår 1970 fanns elva förvärvsarbetande per 80-åring. har vi fem sex personer som arbetar per 80-åring.När jag kommer att bli säger statistiken att detkommer att finnas ungefär två personer. Det är intekonstigt att man talar om kris.Statistiska centralbyrån prognostiserar också attdet framtida födelsetalet ökar från dagens 1,5 till1,83. Det är långt ifrån dagens. Vi kan också konsta-tera att SCB:s befolkningsprognos har underskattatmedellivslängden förr, så varför inte också dennagång?Just nu befinner vi oss på en demografisk platå.Därför har också kostnaderna, som socialministernsäger i sitt svar till mig, kunnat hållas på en rimlignivå. Däremot har vi sett neddragningar av persona-len, t.ex. inom hemtjänst. 30-talskullarna är små, och40-talisterna väntar på sin pension. Först omkring år2008 sätter det fart.Kombinerar vi SCB:s prognos om ökad livslängdmed antagandet om det lägsta antalet födslar - Tysk-land har t.ex. 1,3 - kommer en fördubbling av äldre-försörjningskvoten att ske i jämförelse med . Dessutom finns det nya siffror somvisar att så många som hälften av alla 60-åringar hartrappat ned arbetet inför pensionen.Vi vet att det egna företagandet upphäver pen-sionsåldern. Därför vore det intressant att i dettasammanhang också titta på småföretagens villkor ochhur man kan underlätta för dem.Den förra uppgången av antalet pensionärer vi ha-de klarade vi ekonomiskt genom arbetskraftsinvand-ring, kvinnornas intåg på arbetsmarknaden och attsambeskattningen slopades. Jag kan fråga mig hursocialministern tänker sig att vi ska klara det dennagång, när vi inte har detta att tillgå. Barnafödandetoch antalet förvärvsarbetande kommer inte att slånågon all time high i tillväxt, och inte heller ekono-min.Vad säger man om tillväxten i ekonomin i framti-den? Vi kan bl.a. titta i dagens . Där framför gene-raldirektör sina farhågor om finansie-ring av äldreomsorgen . Det är inte förstagången som hon deltar i debatten. Hon satt som ord-förande för en som togs fram, 2000:13.I den rapporten beskrivs hur framtidsutsikterna serut ekomomiskt. Tillväxten är nu stark, men denkommer att plana ut och bli negativ. Inflationen är nunegativ, men det är risk för boom när 40-talisternabörjar ta ut sina pensioner. Bytesbalansen är nu posi-tiv, men den kommer att försvagas. jobbarallt färre och alltfler blir äldre. Hur ska socialminis-tern förbereda för ett sådant scenario?Anf. 128 Socialminister ():Fru talman! Befolkningsförändringarna och denförändrade demografin har under skapaten ganska förvirrad diskussion om vad de innebär.Det första misstaget debattörerna gjorde var att tro attvi lever därför att vi är sjuka . Isjälva verket lever vi längre därför att vi är friskaunder längre tid.De 80-åringar vi diskuterar är ett annat slags 80-åringar än de jag mötte när jag var ung. Det är heltenkelt i högre grad friska personer som inte alls harbehov av samma tunga omvårdnad eller tunga om-sorg. Det som sker är en förändring av befolknings-sammansättningen. Det blir fler äldre, men de flestablir faktiskt också friskare. Det är därför de blir äldreoch lever under en längre tid.Detta är ett viktigt konstaterande. När regeringenförra året presenterade sin långtidsutredning komp-letterades den med en bilaga med lite djupare studierom vilka utmaningar vi faktiskt står inför. Det är litesynd att , som visserligen inte alls äransvarig för finansieringen av äldreomsorgen, menändå är ansvarig för försäkringssystemen, inte hartagit del av det fylliga material som redovisades iLångtidsutredningen förra året.De som tror att äldreomsorgskostnaderna skulleöka fram , som jag sade tidiga-re, kan konstatera att den sannolika beräkningen är attkostnadsökningen som följd av de demografiskaförändringarna kommer att ligga på . Med enrimlig bedömning av den ekonomiska utvecklingenoch med en hygglig utveckling av sysselsättningsgra-den och också när det gäller födelsetal kan man görabedömningen att vi klarar att finansiera en äldreom-sorg med det system vi har i dag.Det finns inga skäl att laborera med mer ellermindre begåvade alternativa system med privataförsäkringslösningar eller med att vi ska införa skattför dem som fyllt , eller något liknande.Det finns ingen grund för det. Däremot finns en all-varlig grund för att diskutera: Hur ska vi se till att fåen utveckling på arbetsmarknaden så vi har en syssel-sättningsgrad på ? Hur ser vi till att vi får enfamiljepolitik som innebär att vi får ökade födelsetal?Det är den stora utmaningen.Nu finns det tecken på att vi åtminstone när detgäller arbetsmarknaden kommer att gå en gynnsamutveckling till mötes . Detfinns också ett och annat tecken på att födelsetalenvänder.Jag menar att vi har möjlighet att erbjuda de äldreen god omsorg ifall vi har den politiska viljan till det.Det är fullt möjligt att finansiera en bra äldreomsorgmed det system vi har . Vi behöver inte skrämmamänniskor med att de måste ta privata försäkringarför att få vård. Vi ska inte behöva laborera med enalldeles ny princip för beskattning i , nämli-gen en åldersbeskattning. Vi kan, ifall vi sköter ossoch ifall vi anger en klar riktning för politiken, ga-rantera äldre människor i det här landet en fullgodäldreomsorg också om 10, 20 och 30 år.Anf. 129 ():Fru talman! I den om 40-talisternasuttåg som jag nämnde framhåller man också att det ärviktigt att man är medveten om att tillväxten kommeratt bromsas upp kraftigt. För att åstadkomma en lång-siktig stabilitet som ger trygghet för framtidens äldrebör vård och omsorg reformeras, säger man.Fru talman! Också , som var ordfö-rande i den kommitté som socialministern nu nämn-de, nämligen , skriver att det kanblir riktigt problematiskt när 40-talisterna börjar gå ipension från 2008.Nationalekonom ser tecken på be-gynnande kris - närmar sig.Det är helt riktigt som socialministern säger attdet finns något - och det är faktiskt det enda jag harhittat - som kommer att ge regeringen och socialmi-nistern en hjälpande hand. Det är bilaga 8, Kommerdet att finnas en hjälpande hand?, och den är utfor-mad på socialministerns eget departement. Där sägerman precis det som socialministern säger, nämligenatt det inte kommer att bli en sådan här kostnads-boom. Kostnaden kommer bara att öka med omkring22 %.Men man skickar med en brasklapp också, ochden nämnde inte socialministern. Det står så här: Detfinns lite statistik på hälsa och ekonomi. Det kommerinte att bli någon kostnadsboom om födelseantalet,som SCB förutspår, blir 1,83, om äldre kommer attstanna i arbetslivet, om arbetskraftinvandring-en ökar och om inte harmonierar sina skattermed övriga EU.Tror verkligen socialministern att alla dessa om-satser kommer att bli verklighet inom de 10-15 årsom vi har framför oss? Är det inte lite dumt att chan-sa? Det är ju lite sent när vi kommer dit om inte dettahar lyckats.Dessutom finns i bilaga 8 en skrivning om äldre-omsorgsgarantin. Där står det: Det är vår tydligauppfattning att det finns inget annat sätt att upprättaen trovärdighet till en sådan viktig verksamhet somäldreomsorg än att införa ett äldreomsorgskontraktmed väldefinierade insatser som faller under samhäl-let.Det finns äldreförsäkringar i och ,och man planerar sådana på många andra håll ochkanter. Är det någonting som socialministern villstudera vidare? Det finns ju ett förslag i bilaga 8 omett äldreomsorgskontrakt eller andra former för attgarantera vad man kan förvänta sig så att man kännersig trygg och att man kan räkna med att det ocksåfinns pengar till det.Anf. 130 Socialminister ():Fru talman! Bilaga 8 till ärspännande inte bara därför att den pekar på att tidiga-re bedömningar sannolikt har varit grundade på fel-aktiga prognoser och antaganden. Den är också spän-nande därför att den sedan låg till grund för en storOECD-konferens där forskare som sysslar med soci-alekonomi och med ekonomi överlag möttes för attgemensamt diskutera detta material. ledde fram till slutsatsen att tidigareantaganden om vad den demografiska förändringeninnebär när det gäller anspråk på sociala tjänster fak-tiskt har varit felaktiga. Man måste nu anstränga sigför att göra en bedömning med den metodik somfinns redovisad i bilagan till Långtidsutredningen.Det var också av det skälet som en alldeles frikonstellation som heter Pensionsforum och som såvittjag förstår finansieras av de privata försäkringsbola-gen gav , tidigare socialministeroch ledamot av denna kammare samtfolkpartiledare, ett uppdrag. Det bestod i att försökagå igenom alla de idéer till finansiering som har pre-senterats i den svenska debatten men också som harprövats och är på väg att prövas internationellt.Det var en spännande skrift som redovisade . När han hade gått igenomalla system, inklusive det japanska, så sade han näm-ligen: Det finns nog inget bättre system med rimligareoch trovärdigare finansiering än det som vi har valt iSverige. Det finns inget bättre sätt att garantera engod äldreomsorg än via skatterna. ett intellektuellt och hederligt resonemang kringdetta och fastnar där såsom fortfarande liberal - antarjag, om inte som liberal politiker så i alla fall med enliberal hållning - vid att ändå rekommendera enskattelösning. Det är ganska viktigt. Om man sättersig in i problemställningen med ambitionen att verk-ligen öppet pröva alternativen så landar man nämli-gen på att det finanseringssystem som vi harär det effektivaste och det som ger den största trygg-heten.När författarna till bilaga 8 i förra årets långtidsut-redning talade om äldreomsorgskontrakt så handladedet helt enkelt om att försöka definiera vilka rättig-heter vi som äldre ska kunna hävda gentemot sam-hället. Det är först när man har en trovärdig redovis-ning av dessa rättigheter som man kan lita på att sam-hället ställer upp med den trygghet man efterfrågar.Författarna pläderar således inte för någon sorts pri-vata försäkringar eller för en försäkringslösning somden som argumenterar för, utan heltenkelt för en precisering av våra medborgerliga rät-tigheter och våra rättigheter som äldre. Jag tror att detär nödvändigt att vi utarbetar sådana.Kommunalarbetareförbundet har varit föregångarei detta arbete, och uppvaktade för någon vecka sedanmig med en beskrivning av hur en sådan här rättig-hetskatalog skulle kunna se ut. Jag tror att det är detarbetet som det handlar om. Ska vi skapa trovärdig-het, och inte underbygga någon sorts oro för att visom äldre inte ska kunna få den vård vi behöver såmåste vi som politiker tydligt ange vilka krav manska kunna ställa och även hur vi ska finansiera dem.Jag är övertygad om att vi klarar detta om vi politiska viljan. Vi klarar att finansiera det meddet skattesystem vi har. bedömningar, somhar varit lite alarmerande, är i allt väsentligt felaktiga.Anf. 131 ():Fru talman! skrivning liknar imångt och mycket bilaga 8. Men till skillnad från ibilaga 8 har han inte tagit med de brasklappar somskickades med av författarna till den.Jag ser fram emot en sådan här rättighetskatalog,som jag faktiskt tror kan bli ett kontrakt eller en formav garanti så att man kan ge trygghet till äldre.När det gäller det som socialministern svarade ibrevet angående Senior 2005 så har det funnitstillfälle för beredningen att träffas. Men jag vet attberedningen inte har någon uppfattning om att manska diskutera finansieringsfrågorna och2020. Direktiven handlar om 2005 och åren därpåföljande. Då har ju nästan inte krisen uppkommit!Dessutom tror jag inte att beredningen får kosta någrapengar - det brukar inte beredningar få göra.Statsministern går ut och säger att det låga barna-födandet är vårt största samhällsproblem. Det sadehan i , och fortsatte: Omutvecklingen fortsätter är välfärden hotad. Vi stårinför en framtida brist på arbetskraft som slår sönderekonomin om ingenting görs.Jag kan inte annat än att tyda socialministerns an-förande här som att det nog inte är så farligt och attdet nog kommer att klara sig. Jag tycker att det låterlite för vagt.Jag instämmer i att barnafödandet bör öka, men dåska vi också ge makt och möjligheter till föräldrar såatt det blir kul att vara föräldrar.