prot · GO09107 · 2001-05-09 00:00:00 — Jag hoppas att det ska kunna bli en tidtabell förutvidgningen i . Jag tycker att det är litebekymmersamt att och har krävtde långa övergångstiderna när det gäller människorsrörlighet. På något sätt måste människor i ansökar-länderna känna det lite grann som ett slag i ansiktet.De kanske tänker: Vi blir inte delaktiga, vi får intevara med och vi kan inte åka till väst och söka jobb.Jag tror i och för sig inte att så många vill göra det,men det är ju ett hinder att man har en stoppregel.Ser några sorters möjligheter för attdenna inställning kommer att mjukas upp i den fram-tida processen? Jag vet hur det ser ut , men kan detmöjligen bli någon ändring?Det finns ett ansökarland som är lite speciellt. Dethandlar om och dess brist på mänskliga rät-tigheter. Om det blir en tidtabell - hur kommer den iså fall att se ut för räkning? Det är oerhörtviktigt att man inte på något sätt gör avkall på de kravsom finns på mänskliga rättigheter i , samti-digt som man bejakar ansökan om komman-de medlemskap. Det får inte ske på bekostnad avmänskliga rättigheter.Anf. 22 Utrikesminister ()replik:Fru talman! För att svara på frågornaom tidtabeller och om så tror jag inte att vi nuska försöka få tider för när de olika länderna kommeratt bli medlemmar i . De olika länderna har nämli-gen fortfarande ett antal frågor som måste bli klarainnan de kan bli medlemmar i . Att nu säga: Dukommer att bli medlem det året, och du kommer attbli medlem det året! gör att de fortsatta förhandling-arna inte längre får någon betydelse. Det tror jag inteskulle vara bra för utvidgningsprocessen.Vi ska i stället försöka få en tydligare tidtabell förnär de första länderna - utan att behöva specificeravilka de är - kan bli medlemmar och på andra sättförsöka göra en tydligare tidtabell för hur utvidgning-en ska drivas vidare. Det är det som kandidatländernahar efterlyst för att de ska se att vi också är tydligareoch konkretare från medlemsstaternas sida än vi varnär vi sågs senast, i i i december.När det gäller så måste landet förstås upp-fylla kraven på mänskliga rättigheter och demokratiinnan det kan få påbörja den typ av medlemskapsför-handlingar som de andra länderna har. Därmed är detalldeles för tidigt för att våga spekulera i när Turkietskulle kunna bli EU-medlem.Jag håller med om att det är beklagligt att mångaländer nu reser upp ett antal olika hinder i utvidg-ningsprocessen. ska vi komma ihåg att detär fullständigt naturligt. Vi har ju vetat omatt när vi närmar oss de riktigt svåra kärnfrågorna såkommer alla nationella intressen upp på bordet - bådefrån kandidatländer och från medlemsländer. Det somSverige som ordförande försöker göra är att hittalösningar så att vi ska kunna komma vidare i proces-sen och kunna lösa de här svåra knäckfrågorna, somhandlar om nationella intressen.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! När det gäller den senare frågan är detklart att dessa intressen kommer upp. Det inser viallihop. Frågan är om de kanske kommer att tonasned i processen. Man börjar förstås med en inställ-ning, och sedan kan det hända att det blir kompromis-ser - som så ofta annars. På så vis kan det också bliförändringar under resans gång. Det är den proble-matiken som jag vill ha belyst lite grann.Jag begärde ingen tidtabell för enskilda länder.Jag förstår mycket väl att man ska tala om de förstaländerna - det är helt riktigt.Jag förstår också att det inte går att säga någontidpunkt för . Men det kan ändå vara bra att haett tryck på när kraven på mänskliga rättigheter skavara uppfyllda för att snabba på processen, och merkonkret än vad man gör tvinga att agera.I dag pratar man mycket, men man gör så att säga inteså mycket på marken när det gäller att implementerade krav som EU har på . Jag vill att man skakunna ha någon sorts krav, och när kraven skavara uppfyllda. Det kunde vara intressant.Anf. 24 Utrikesminister ()replik:Fru talman! EU har lagt fram en plan där man ta-lar om vad vi vill se på kort sikt, vad vi vill se på litelängre sikt och vad som räcker att vi får se på ytterli-gare lite längre sikt.Nu vill vi se det som vi har krävt på kort sikt ochsom handlar om många av de avgörande frågorna föratt ska bli en demokratisk stat som följermänskliga rättigheter. är det upp till attbevisa hur snart landet faktiskt lyckas genomföra det.Turkiet har lagt fram svar som säger att man är be-redd att genomföra detta på kort sikt precis som vi harkrävt, dvs. får vi hoppas och troatt också klarar det.När det gäller den fria rörligheten för arbetskraf-ten var och första krav sju år.Det skulle gälla för alla länder. Sedan har vi sett ettkompromissförslag från där mantalar , men också om möjlighet till betydligtkortare tid för andra länder.Vi får se hur långt vi kommer. Det här innebär juatt och är tvungna att också tonaned sina krav om vi ska kunna hitta en kompromiss.Anf. 25 ()replik:Fru talman! Jag ställde en fråga om utrikesminis-terns vision när det gäller EU. Jag välkomnar denöppna attityd som utrikesministern visar här. Men jagtycker att det målas upp ganska många svårigheter.Jag tog t.ex. upp detta med en kompetenskatalog ellernågon form av konstitution, men då säger utrikesmi-nistern att en kompetenskatalog måste kunna föränd-ras. Den kan inte vara statisk. Vem har sagt att denska vara det? Man kan naturligtvis ändra även i enkompetenskatalog framöver. Jag sade tidigare att EUofta tar två steg framåt och ett steg tillbaka. Det gälleräven de här frågorna.Sedan gällde det överstatligheten. vä-jer inte för att även i EU-sammanhang tala om någonform av federation. Jag tycker att man kan ha enöppen attityd också till detta och diskutera vidare. Nuförordar regeringen den här mellanstatligheten, menjag undrar om det inte egentligen i förlängningenbetyder att det är de stora och starka staterna som tarför sig mer i ett sådant system än i någon form avfederalt system.Slutligen skulle jag vilja kommentera en sak. Jagställde en fråga om antalet medlemmar. När det blir25-30 medlemmar fordras det någon form av konsti-tution för att klara detta. Då säger utrikesministern attföreträdare för 28 länder träffades runt ett bord i , och att det gick alldeles utmärkt. Men det ärju detta som är problemet för människor utanför. Destår där med sina plakat och undrar vad som egentli-gen pågår i det där rummet där 28 personer sitter ochpratar. Efter mötet i kom regeringsföreträdarna,ministrarna och presidenterna, rödögda ut ur rummetpå morgonen och sade att man var överens. De var t.o.m. lite osäkra på det i det fallet.Detta ska naturligtvis ske öppet. Därför tror jag måste ha någon form av konstitution som klararut de här sakerna.Anf. 26 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Jag svarar ja på flera av de här frå-gorna som gäller en förenkling av fördragen, en kom-petenskatalog och liknande. Jag svarar ja på frågornaom man ställer dem så enkelt. Men om vi ska föra endiskussion är det också viktigt att vi är klara över attdet inte är så enkelt. Det finns en antal ytterligarefrågor som vi då måste ställa oss och även bevaka, såatt vi inte faller i de enkla falluckorna.Vilket system vill vi då långsiktigt se? Jag tror attett federalt system gynnar just de stora länderna. Detär ett skäl till att jag också är tveksam till ett federaltsystem. Jag tror att det gynnar de stora länderna, ochdärmed också ger mindre makt till de mindre länder-na och deras medborgare.När det gäller frågan om man ska ha en konstitu-tion tycker jag att det beror lite grann på vad manmenar med en konstitution. Ser man en konstitutionsom något slags överordnad grundlag som skapar ettfederalt , är en klar majoritet här i kammarenemot en konstitution. Kallar man dagens fördrag ochen förenkling av dem samt något mer av en kompe-tenskatalog för en konstitution, är en konstitution intesärskilt dramatisk.Det är därför jag säger att en konstitution inte ärsaliggörande i sig, utan att det handlar om vad vi villuppnå med de kommande fördragen i EU. Vilken typav maktdelning och vilken typ av demokrati är det vivill uppnå ? Där tror inte jag på det fede-rala . Där tror inte jag på att ge de stora län-derna mer makt och gå över från ett land-en röst tillbara en medborgare-en röst.Anf. 27 ()replik:Fru talman! Utrikesministern frågar: Vad vill viuppnå? Jag skulle vilja svara två saker på den frågan.Det är att de gränsöverskridande frågorna ska be-handlas med överstatlighet. Vi har t.ex. talat om mil-jöområdet. Där är det viktigt att man har klös i be-sluten genom majoritetsbeslut. Det är det ena.Det andra man ska uppnå med någon form avkonstitution är öppenheten som jag har talat om.Parlamentet kanske ska reformeras. Man ska kanskefundera på ett tvåkammarsystem där man har de valdai den ena kammaren och någon form av ministerråd iden andra kammaren. Detta ska vara öppet. Då skullemöten som det i och liknande diskussioner kun-na vara öppna så folk ser vad som pågår och inte barafår det carte på ett papper dagen därpå. Detvill jag att man ska kunna uppnå.Sedan är vi överens om att det inte är enkelt attförändra detta. Där är vi helt överens. Det är denprocessen som vi nu startar med diskussionen om dehär framtidsfrågorna. Jag tror att det är viktigt attpartierna, precis som här , klart och tydligt fram-för sina idéer och synpunkter och inte passar här.Diskussionen om huruvida ett federalt systemgynnar eller missgynnar stora eller små nationer skajag gärna fortsätta. Jag tror nämligen att mellanstat-ligheten där man träffas i de här rummen innebär attde stora och starka nationerna tar för sig mycket merpå de små nationernas bekostnad. Det finns en storrisk för detta. Jag tror att någon form av federalt sys-tem skulle vara bättre för de små nationerna.Anf. 28 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Vi får väl fortsätta debatten om fede-ralismen, och det är väl intressant.Jag tycker att miljöfrågorna är ett utmärkt exem-pel på var man ska ha överstatlighet, och det sade jagockså tidigare. Vi är också överens om att det är vik-tigt att man kan fortsätta att öka öppenheten steg försteg. Vi har tagit ett steg under det svenska ordföran-deskapet. Vi hoppas att det kan tas många fler steg.Vi hoppas att det ska bli betydligt öppnare när detgäller vad som sker på ministerråd och europeiskaråd.Samtidigt tror jag ändå att vi också ska vara ärliganog att erkänna att på samma sätt som det inte är alladebatter i riksdag som förs från den härtalarstolen - det förs också en hel del debatter påandra håll - kommer det att vara så även i EU i fram-tiden. Vi måste också se till att vi kan ha en kontrollav de processerna även i EU i framtiden.Anf. 29 PER () replik:Fru talman! Det är inte ett skräckscenario som jagmålar upp när det gäller utvecklingen av EU mot ettEuropas förenta stater, . Det är en verk-lighet. Den kritiska hållningen till EU delas av enmajoritet utanför det här huset. Det är väl om? Detta är inga fantasier. Det är verklig-heten. Till det kan läggas senasteförslag till federation. Där vill han göra kommissio-nen till en regering, ministerrådet till ett överhus ochEU-parlamentet till ett underhus.Jag ställde en fråga till i mitt hu-vudanförande. Det var: När kommer regeringen attställa upp på att fastställa ett datum för EMU-omröstningen? Jag vänder mig också indirekt tillandra partier här i kammaren. Är ni beredda att fast-ställa ett datum nu?Anf. 30 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Vi har sagt att vi ska återkomma tillfolkomröstningen om EMU när vi ser att de kriteriersom vi har ställt upp för ett EMU-medlemskap äruppfyllda. Vi vill också följa den svenska lönerörel-sen. När vi så har gjort och när vi ser att den svenskaekonomin är helt i fas med den europeiska återkom-mer vi till att diskutera tidpunkten för en svensk folk-omröstning om EMU.Låt mig sedan gå över till frågan om skräckscena-rier eller inte skräckscenarier. Inte ens GerhardSchröders förslag innebar att vi skulle bilda ett Euro-pas förenta stater. Men förslaggick t.o.m. så långt i att utveckla ett överstatligt Eu-ropa att inte har fått stöd för det förslagetfrån en bred majoritet av andra medlemsländer. För-slaget om så mycket överstatlighet att man inte harfått stöd av andra medlemsländer, innehåller ocksåförslag om att man till de nationella parlamenten skaåterföra väsentliga frågor som fattas beslut om iEU.Det var en mycket förenklad skräckbild som PerLager gav i sitt första inlägg. Det står jag definitivtfast vid.Anf. 31 PER () replik:Fru talman! Jag tycker av olika orsaker att manska sluta att tala om när vi ska ha en EMU-omröstning. Vi måste kunna fastställa ett datum fören sådan. Den hederligheten kan man begära av osspolitiker och våra partier.När det sedan gäller min uppfattning om EU:s ut-veckling må det inte vara en majoritet av staterna somnu går i denna riktning, men hela utvecklingen av EUdrivs ju åt det hållet. Det verkar nästan som om utri-kesministern och jag har helt olika verklighetsupp-fattningar. Många forskare och andra talar just omden här utvecklingen. Man måste vara medveten omatt mer av överstatlighet leder till ett förentastater.Jag vet att regeringen verkar för det mellanstatligasamarbetet, men hur ska man till de nationella parla-menten kunna återföra t.ex. överstatliga beslut sominte gäller gränsöverskridande miljöproblem? Ettnationellt parlament är ju lagstiftande, men vi ser häri hur denna funktion mer och mer försvin-ner från oss. Hur ska vi kunna återföra den? Utrikes-ministern verkar ändå vara inställd på att de natio-nella parlamenten måste ha den rätta lagstiftandetyngden också i framtiden.Anf. 32 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att det ärden instans som kan påverka en fråga som fattar be-slut. Det allvarliga som vi har sett äratt olika politiska instanser har förlorat alltför mycketav sin makt. Det som vi måste se på är dels vad vi kangöra i den svenska för att se till att den kanhålla den politiska makten, dels vad vi kan ha svårtatt påverka i den svenska och som vi därförmåste fatta beslut om europeiskt. Det gäller t.ex.miljöfrågor när miljöförstöring sprider sig över grän-serna. Det hjälper då inte vilka beslut som vi fattar iden svenska , om vi inte gemensamt medandra länder kan fatta beslut om hårda miljölagar. Detmåste göras överstatligt, och det måste till majoritets-beslut för att inte det land som är allra sämst ska fåsätta ribban för oss allihop.Men det blir inte ett , PerLager. De som ville ha ett sadeefter Nicemötet att de nu ansåg det tydligtvara bevisat. En del var glada och andra var olyckligaöver att det inte blir någon utveckling mot ett Europasförenta stater.Slutligen: Det viktiga när det gäller EMU är att viska ha en folkomröstning om EMU-frågan. Regering-en har garanterat att svenska folket ska få avgöra denfrågan i en folkomröstning.Anf. 33 ():Fru talman! Den här debatten har disponerats pådet sättet att olika frågor i detta betänkande ska bely-sas från olika håll. Det som jag ska ta upp ryms . Jag är rädd föratt det kommer att bli en del återupprepningar avsådant som har sagts.Jag vill först och främst påminna om att Niceför-draget, som här har nämnts, ännu inte har ratificerats.Det är kanske lite märkligt att man precis när man ärklar med en regeringskonferens bestämmer sig för attutlysa en ny regeringskonferens, som ska kommamed nya förslag om , men är det så.Nicefördraget kommer för svensk del att ratificerasunder hösten, och vi får då återkomma till en debattom de här frågorna.I samband med det vill åtminstone jag framhållaatt jag tycker att den kritik som riktas emot Niceför-draget är mycket orättvis. Vi har hört något av denkritiken , och jag tycker att den är orättvis efter-som förhandlingarna inför gällde att tahand om de knäckfrågor som var olösta i sambandmed Amsterdamförhandlingarna. Det var svåraknäckfrågor, eftersom det handlade om renodlademaktförhållanden, dvs. fördelningen av röster i mi-nisterrådet och platser i parlamentet. Vi känner självafrån svenska förhållanden till hur svårt det är att klaraut sådana saker.Nu blev de här frågorna lösta i , och det skavi vara tacksamma för. ligger faktiskt vägen öp-pen för unionens utvidgning, och vi har möjlighet attgenomföra den historiskt viktiga uppgiften att förenaÖst- och med . Det är där-för också viktigt att kan ratificerasväldigt snabbt.Jag vill också påpeka något som ofta glöms bortnär man nu vitt och brett talar om att förhandlingspo-sitionerna för del var väl förankrade. Det varfaktiskt riksdag som hade lagt fast de svens-ka förhandlingsståndpunkterna. Det gjordes i ett sär-skilt betänkande, som behandlades här i kammarenföre Amsterdamförhandlingarna. Därefter har riksda-gen varit involverad i processen fram till Niceför-handlingarna. Vi har diskuterat den öppet i kamma-ren, och vi har haft möjlighet att i närafölja förhandlingarna inför Nicemötet.Det var inte så, som en del försökte framställa det,att ett antal stats- och regeringschefer plötsligt sattoch förhandlade i och kom fram till detena och det andra. För svensk del var förhandlingspo-sitionerna genomarbetade. Det fanns ett brett samför-stånd omkring dem, och vi hade från möjlighet att på plats i följa för-handlingarna och kunde under dagarnas lopp prickaav de olika ståndpunkterna. Detta innebär att GöranPersson hade ett klart riksdagsmandat att luta sigemot.Det är så vi arbetar i , och på det sättet ar-betar också några andra medlemsstater. Jag tycker attdet är viktigt att framhålla att den svenska riksdagenfaktiskt är med i EU-arbetet, i nära samråd med rege-ringen.Inför nästa regeringskonferens behövs det natur-ligtvis både bredd och djup i debatten. I det samman-hanget har idéer om ett konvent lanserats. Det är enidé som väldigt mycket omhuldas av EU-parlamentetoch kanske också av kommissionen och andra organ iBryssel. Vi ska vara medvetna om att det är en gans-ka snäv syn som de institutionerna predikar. Vad dethandlar om är att de vill få större inflytande överdebatten om det nya fördraget.Jag vill upprepa att EU inte främst är synonymtmed kommissionen och . Europe-iska unionen är så mycket mer. Den består av med-borgarna, de nationella parlamenten, de lokala sam-manslutningarna och regionerna. Därför måste denhär debatten vara mycket bredare än så. Vi ska ocksåha klart för oss att det är medlemsstaterna som ärfördragets herrar. Det framgår också med all tydlighetav dagens betänkande.I betänkandet framförs också synpunkten att viska utnyttja de organisationer som redan finns ochsom är mer eller mindre fördragsfästa. Bakom detmärkliga namnet COSAC döljer sig sammanslutning-en av motsvarigheter till . Inom COSACpågår ett samarbete mellan medlemsstaternas natio-nella parlament. Det är ett utmärkt organ att användaunder åren inför den nya regeringskonferensen.I COSAC ingår representativa delegationer frånvarje medlemsstat. Det finns också med delegationerfrån kandidatländerna, och även ärrepresenterat. Eftersom COSAC skiftar med ordfö-randelandet finns det alltså möjlighet att få in olikanationella synpunkter. Regeringschefer och utrikes-ministrar inbjuds regelbundet att vara med på CO-SAC. Då kan man få en ganska bra bild av det enskil-da landets synpunkter, som därmed kan berika de-batten inför nästa regeringskonferens. Det är ocksådärför som utskottet rekommenderar att ett konventmed fördel bör baseras på COSAC-modellen. Det ärglädjande att utrikesministern här har deklareratatt hon delar den uppfattningen och att regeringen ärberedd att driva denna fråga inför mötet i det här räcker naturligtvis inte för en fram-tidsdebatt. Debatten måste föras brett inte bara i Sve-rige utan också utanför . Det är viktigt att denätverk som pekade på i sitt anfö-rande också kommer att utnyttjas för denna viktigaframtidsdebatt. Vi i har naturligtvis ettansvar för att den debatten förs djupt i . Rege-ringen har tillsatt en parlamentarisk kommittésom ska stimulera den svenska debatten. Det är bra.Vi hoppas naturligtvis att den ska leda till att vi fården här fördjupade debatten i , men vi får intedra oss undan vårt ansvar här i . Det ärviktigt att också utskotten och underåren framöver arrangerar olika former av offentligautfrågningar och ser till att debatten stimuleras.Jag nämnde, fru talman, att medlemsstaterna ärfördragens herrar. Så är det i Europeiska unionen ochså ska det naturligtvis förbli i fortsättningen. Därförär det också väldigt viktigt att vi inför nästa rege-ringskonferens kan göra på samma sätt som införAmsterdam, dvs. se till att regeringen levererar enskrivelse till med förslag till svenska för-handlingsståndpunkter som kan debatteras och läggasfast i . Därför innehåller också detta betän-kande ett förslag till tillkännagivande från riksdagenpå denna punkt.Anf. 34 PER () replik:Fru talman! Jag har bara en enkel fråga till SörenLekberg. Den handlar om och en folk-omröstning vad gäller . Är med på att vi borde ha en folkomröstning omNicefördraget precis som vi tidigare hade det omMaastrichtfördraget?Anf. 35 () replik:Fru talman! tror jag att Per blandar ihopsakerna. hade vi ingen folkom-röstning om. Vi var inte medlemmar i när det fördraget förhandlades fram. Det somNice handlade om, och det betonade jag, var de s.k.Amsterdamresterna, det som man inte klarade ut iAmsterdam. Vi hade ju en ingående diskussion omAmsterdam i . lade fast förhand-lingspositionerna inför . Så det behövsingen folkomröstning.Jag kan också upplysa Per om att ett landsom regelmässigt har folkomröstningar då det gällerfördragsändringar i unionen är . Men dans-karna har kommit fram till att de inte behöver hanågon folkomröstning eftersom de frågor som Nicegäller redan har klarats ut för dansk del.Anf. 36 PER () replik:Fru talman! Det innebär alltså att de förändringarsom skedde med Amsterdamfördraget och medNicefördraget enligt inte är så stora attdet skulle föranleda en sådan folkomröstning somman har t.ex. i ?Anf. 37 () replik:Fru talman! kan jag inte uttala mig om ,men har en speciell konstitution som gör att demåste hålla folkomröstningar. Vi behöver inte det iSverige. är ju befullmäktigad att självkunna fatta sådana beslut.Jag vill betona att handlar om res-terna från , men det innebär inte att jagvill förringa . Det är ett oerhört viktigtfördrag eftersom det, som jag sade i mitt anförande,innebär att vägen ligger öppen för en utvidgning avunionen. När har ratificerats i samtligamedlemsländer öppnas den unika, möjligen historis-ka, möjligheten att förena de forna kommunistdikta-turerna i Öst- och med Västeuropa.Därför är viktigt. Jag hoppas att riks-dagen ska kunna godkänna fördraget och att detför svensk del därmed blir ratificerat.Anf. 38 ():Fru talman! Först vill jag säga att trots all debattom framtid och förberedelserna för nästaregeringskonferens får vi inte glömma Nicefördragetoch dess roll. var väl egentligen deförste som tog upp dess existens och påminde om det.Jag kanske är något mer kritisk till dess innehåll, mendet är ändå en förutsättning för att vi ska kunna fåEU:s utvidgning öster- och söderut. Därför är det enviktig uppgift för det svenska ordförandeskapet attdriva på så att det ratificeras av de 15 medlemslän-dernas parlament så snabbt att inte utvidgningenstidsramar av detta skäl skulle fördröjas.Jag vill fråga utrikesministern: regering-en att lämna över fördraget till i så god tidatt vi kan slutbehandla det ? Och kom-mer regeringen att vidta åtgärder för att påminna ävenandra regeringar om att de har en skyldighet i det häravseendet gentemot sina parlament?Utvidgningen har ju angivits vara den viktigastefrågan för det svenska ordförandeskapet. Allt oftarehör jag farhågor från kandidatländerna om att proces-sen ska försenas - något som på sina håll återspeglas isviktande opinionsstöd. Jag tänker då på att siffrornaför stöd till EU-medlemskap i vissa länder börjar gåned. Orsaken anges vara att de nuvarande medlems-länderna, länderna inom EU alltså, inte förmår samlasig till gemensamma positioner. En aktuell fråga ärpersoners fria rörlighet, där bl.a. och Öster-rike kräver långa övergångstider.