prot · GO0975 · 2001-03-07 00:00:00 — Jag tycker att det hade varitalldeles utmärkt om man hade haft en författnings-domstol som hade kunnat klara ut den här frågan.Den blev ju väldigt krånglig och inflammerad justdärför att man inte visste hur de formella förutsätt-ningarna var när det gällde att få skatteutjämnings-systemet att stämma överens med den kommunalasjälvstyrelsen. När jag var kommunalpolitiker underden tid då det här infördes kände jag det som ett väl-digt starkt behov.När det sedan gäller vår inställning till författ-ningsdomstol finns det naturligtvis, precis som i allaandra partier, olika synpunkter på detta. Jag kan intese att det här står i strid med den liberala ideologin.Det kanske t.o.m. finns en och annan inom KennethKvists eget parti som tycker att det vore alldeles ut-märkt att ha den möjlighet till en säkerhetsventil somen författningsdomstol ändå kan innebära.När det gäller våra ungdomars krav på att införarepublik finns det naturligtvis även vuxna folkpartis-ter som anser detta. Som jag sade accepterar jag dockmonarkin, eftersom jag förlitar mig på det som Ken-neth så ofta talar om, nämligen folkviljan. Detär alldeles uppenbart att folket vill ha monarki. Låtoss, , i det här avseendet respekterafolkviljan.Anf. 68 () replik:Fru talman! Här i företräder vi, om viinte har särskilda samvetsbetänkligheter och särskiltanger det, våra partier och deras majoriteter, inteminoritetsgrupper i partierna.Helena inställning är ganska beteck-nande. En komplicerad fråga med klara politiskaspänningar mellan höger och vänster vill hon inteavgöra i den politiska processen och sedan låta väl-jarna ta ställning i ett politiskt val. I stället vill honskicka upp den till en domstol som ska slita den poli-tiska tvist som det ändå till syvende och sist handlarom.Detta är problemet med den inställning man harnär det gäller författningsdomstol: En ovanför politi-ken stående expertis ska ta ställning i ibland kompli-cerade politiska frågor. Det är bättre att fårgöra det och att de politiska partierna sedan får sinaställningstaganden prövade av folket i valrörelsen ochfår vädja om förtroende för vad man har gjort och intehar gjort.Anf. 69 () re-plik:Fru talman! Som jag sade i mitt förra anförandehar hela frågan om det kommunala skatteutjämnings-systemets överensstämmelse med grunderna för denkommunala självstyrelsen varit väldigt debatterad. Vikommer i vår nästa debatt här att komma in på fråganom den kommunala självstyrelsen. Jag ser inte någotproblem här. Jag ser tvärtom att en författningsdom-stol här kan fungera som en säkerhetsventil när detgäller att bedöma frågan om förenligheten medgrundlagen. Det är ju inte fråga om ett politiskt ställ-ningstagande utan om en bedömning av förslagetsförenlighet med grundlagen.Anf. 70 PER ():Fru talman! Vi har här fått en rad lektioner i histo-ria och statskunskap, både av av och även av fick vi också en redogörelse för religionsfri-heten av . Allt var väl och bra sagtpå många sätt. Jag tänker inte försöka upprepa ellerkonkurrera med de här lektionsanförandena. Det härbetänkandet, som så riktigt påpekade,innehåller förfärligt mycket. Man har att välja på attkoncentrera sig eller att väldigt ytligt beröra de olikarubrikerna. Jag tänker försöka ta upp de rubriker somjag finner mest angelägna utifrån den hållning somMiljöpartiet har.Först skulle jag vilja nämna detta med rösträttsål-dern. Här har sedan lång tid tillbakahävdat att vi måste sänka rösträttsåldern till . Viär inte ensamma om det. Många ungdomsförbund ochutredningar talar för detta. Varför ska man göra det?Jo, det är självklart för att bereda ungdomarna plats idet politiska rummet och ge dem tillfällen att varamer delaktiga i politiken. är av defolkvalda i kommunerna . Det säger en delom hur politiken bedrivs och vilka olika ämnen somblir aktuella. Därför är det väldigt viktigt att vi låterungdomarna komma till. Vi sätter en 16-årsgräns förrösträtten, men vi anser att själva valbarheten skafölja myndighetsåldern. Det har ju inte varit någrastatiska åldrar här över tiden, utan det har förändrats.Därför tycker jag att det finns anledning, med tankepå den utveckling vi har, att ge ungdomarna den härmöjligheten. På nivå, landstingsnivå, na-tionell nivå och EU-nivå bör 16-årsgränsen gälla.Miljöpartiet har en reservation om detta, reservation3, som jag härmed vill yrka bifall till.Nu är det så att har en reservationom rösträttsålder vid med kalenderår. Det därhar varit ett andrahandsalternativ för . Detär ju orimligt att ungdomar ska behöva vara 21 årinnan de får rösta första gången. Det beror på före eller efter valdagen. Jag är lite ledsenöver att inte yrkade bifall till den re-servationen. För att inte tillhöra dem som yrkar bifalltill många reservationer, för att i stället försöka hållanere detta, yrkar jag bara bifall till reservation 3. Mensjälvklart skulle jag i andra hand ha velat stödja re-servation 2.När det gäller valsystemet och småpartispärrenhar gjort en bra utläggning om det,så det ska jag inte upprepa. Självklart är det så att härfinns en fallucka och en tröskel som inte är bra fördemokratin. Det handlar om att förstärkaoch fördjupa demokratin. Då borde man kunna seöver den här spärren och se om man inte i ställetkunde hitta t.ex. ett intrappningssystem. Jag tycker attdet låter som en möjlig väg för att förstärka demo-kratin. Det finns många andra modeller som manockså skulle kunna titta på. Huvudsaken är att manutreder det här, precis som det sägs i reservation 5som har yrkat bifall till. Det ärVänsterpartiet, och kd som ställer sigbakom detta.När det i övrigt gäller antalet riksdagsledamötertycker jag definitivt inte om att man sänker antalet iden här . Det menar jag går emot demokra-tin. Det ökar avståndet mellan folk och folkvalda.Sedan har ett intressant förslag om atttidsbegränsa uppdragen till tre mandatperioder. Dettahar praktiserat, och vi har det också i vårtpartiprogram . Men jag tror inteatt man kan tala om för andra partier att de ska göraså här. Jag tror inte att man kan ha den inställningen.Det bästa är väl om man ser till att det sker i ens egetparti. Gör alla partierna det blir det en bra rotation.Då tror jag att vi får en vital demokrati. Det är en braidé, men håll den inom partiet och låt den inspireraalla andra partier! Så försöker vi göra i har diskuterat frågan omvaldagarna, och vi avvaktar den. Vi har lagt fram enmotion om skilda valdagar. Vi vet att t.ex. var positiv till det. Det är först i april2002 som vi får ett svar. Det är tråkigt att det dröjerså . Skilda valdagar är ett sätt att vitalisera de-mokratin. Jag vet att både socialdemokratin ochVänsterpartiet är emot det. Det skulle vara intressantatt diskutera frågan i ett bredare perspektiv, just uti-från att partistrukturen i håller på att kracke-lera. Det är kris för partierna. Det vore intressant attse hur man skulle kunna vitalisera demokratin, bl.a.genom att göra de lokala frågorna ännu viktigare förfolk.Det finns en majoritet för att utreda folkomröst-ningsinstitutet. Jag behöver inte ägna mig mer åt det.Det är intressant att vi kom fram till en majoritet ifrågan. Som någon sade tidigare, kunskap är intefarligt. Kunskapen är snarare viktig, och vi ska bejakaden.Folkomröstningsinstitutet har inte fungerat så brahittills. har idéer om hur det skulle kunnase ut, både på nationell och lokal nivå. Dem har vipresenterat i våra motioner. Jag ska inte dra det här,för det går att läsa i våra motioner.Bestämmelsen om behörighet som statsråd är enav anakronismerna i vår grundlag. Det är märkligt ska behöva vara svensk medborgare in-nan man får bli statsråd. Jag hoppas att frågan aktua-liseras i en utredning, så att vi kan få ett upphävandeav regeln. Den stämmer dåligt med vår modernademokrati och vårt sätt att se på människor. Det är enmänniskosynsfråga. Det är lika tokigt och anakronis-tiskt som bekännelsekravet för kungafamiljen, somHelena tog upp. Självklart ska det varareligionsfrihet för alla, även kungafamiljen.Det finns en viktig reservation angående monarkioch republik. Jag ska inte ta upp den här. Det gör minpartikollega senare.En del i reservationen handlar om apanaget förkungafamiljen. Den bygger på en vänsterpartimotion,men tog inte upp den. Den går ut på attdet ska vara genomskinlighet. Det ska vara möjligt attrevidera en del av apanaget, förutom den rent privatadelen till kungafamiljen. Det är viktigt att det blirgenomskinlighet. Jag stöder reservationen också i dendelen.Jag ställer upp på majoritetens skrivning om enförstärkt lagprövningsrätt. har motioneratom en författningsdomstol. Vi ser det som ett viktigtsteg att undersöka hur man ska kunna förstärka lag-prövningsrätten och fasa ut eller ta bort uppenbarhets-rekvisitet. Det har genom utredningar visat sig att detinte längre anses fungera. Då ska man inte heller hadet. Det är inte bra för demokratin. Även den fråganska tas upp av en utredning. Det är inget farligt. Det ger kunskaper och förmodligen enutveckling av demokratin.Jag känner till det motstånd som finns. Jag hördenyss nämna att det var emot folksuve-räniteten. Det vara bara domstolar som skulle få denviktiga makten. Domstolsväsendet, den dömandemakten, skulle degraderas. Sedan sade att vi bör revidera nuvarande lagprövningsrätt.Visst behövs en viss maktdelning. Jag kände att detinte var ett motstånd rakt över. Det fanns en litenöppning. Det betyder att en utredning skulle kunnavara nyttig och ge incitament till ställningstaganden.Man kunde gå djupare in i demokratidiskussionen ommaktdelningslära och folksuveränitet, som KennethKvist tog upp.I betänkandet behandlas också en motion angåen-de och ett sista klipp när det gällerförhållandet mellan staten och kyrkan. Det är envänsterpartimotion som resulterar i en reservation.Jag stöder den men yrkar inte bifall till den. Det äruppenbart att den process som vi startade , som resulterade i att kyrkan ochstaten skildes, har kvar en del anakronismer sombehöver rättas till - ju förr desto bättre.Här finns också en motion om adeln och riddar-husordningen. Jag ställer mig givetvis bakom den. Viär ett enigt utskott. Men jag tror att vi tolkar det olika,utifrån den utgångspunkt vi har i dessa frågor. Ken-neth var inne på det. Vi skriver tillsammans attvi ska pröva förutsättningarna för och konsekvenser-na av en ändring av nuvarande reglering. Jag menaratt det betyder en avreglering, och så hoppas jag attdet är för de flesta. Jag hoppas att utredningen, somkommer att ge oss olika svar, kommer fram till att dethandlar om en avreglering och ingenting annat.Fru talman! Jag vill inte förlänga i onödan utanyrkar bifall till reservation nr 3.Anf. 71 () replik:Fru talman! Som ofta finns det mycket sympatiskti det Per säger. Vi har också kunnat enas inågra reservationer. Vi har av tidsskäl inte yrkat bifalltill dem. Men Per har kanske missuppfattat mignär det gäller att revidera lagprövningsrätten. Jag villgå rakt motsatt väg mot honom. Lagprövningen ska isista hand ske i och ingen annanstans.Det här med en författningsdomstol är egentligenkonstigt. har ju en bra inställning när detgäller EMU. Då argumenterar man precis som vi, tycker att det är fel att en del av politiken lyftsbort och i stället beslutas av s.k. oberoende experter iform av en direktion för en riksbank, och i falletEMU t.o.m. på europeisk nivå i den europeiska cent-ralbanken. Detta är ett demokratiskt problem.Men varför är inte detta ett demokratiskt problemnär det gäller överprövningen av lagbe-slut? Det är väl också ett demokratiskt problem att tabort den från de folkvalda och överföra den till oav-sättbara domare? Det är ju där som inställningenhaltar. Jag menar att ni borde vara, och ofta är, an-hängare av folksuveränitetstanken. Men ni halkaribland omkring när det gäller principerna och har intepå ett konsekvent sätt gjort dem klara för er.Anf. 72 PER () replik:Fru talman! Jag vet inte om vi halkar omkring,. Vi försöker sätta ned foten där denbör sättas ned i förhållande till den utveckling som vihar när det gäller den dömande och verkställandelagstiftande makten. säger att manlämnar över till domare som han förment menarskulle vara ofelbara medan folksuveräna riksdagenockså skulle vara ofelbar, utan citattecken. Vi i riks-dagen kan avsättas. Men vi kan också fatta fel beslut.Regeringen fattar fel beslut. Förordningar är intealltid sådana att de inte drabbar enskilda människorpå ett sätt som vi tycker väldigt illa om. Det måstefinnas möjligheter för människor att få upprättelse.Det måste finnas möjligheter att ställa den grundlagsom vi stiftar här i mot sådana beslut somfattas av t.ex. regeringen och leder till förordningaroch olika regleringar.Det är väldigt viktigt att denna möjlighet finns.Jag tror inte alls att dessa domstolar är helt ofelbara.Men de är ett komplement och en förstärkning av denlagstiftande makt som vi har.Anf. 73 () replik:Fru talman! Det är klart att vi fattar fel beslut, omjag får använda det uttrycket, eller beslut som är kon-troversiella. Men om dessa beslut är alltför fel elleralltför kontroversiella har människorna alltid möjlig-heten att se till att det kommer in en ny majoritet iriksdagen om de inte är nöjda med den politik somförs. Det är så att säga grundtanken. Men det är juannorlunda om vi ska ha domare som på grund av sinhöga utbildning eller höga meriter ska sitta över ochkunna styra när det gäller frågor där vi ju vet att grän-serna mellan vad som är politik och juridik är oerhörtflytande och där vi får höga ämbetsmän som skaavgöra frågor som är politiska frågor.Jag tog upp exemplet med det kommunala utjäm-ningssystemet som ett konkret exempel där det harvarit debatt om utjämningssystemets förhållande tillgrundlagen. Tycker Per verkligen att det ärdomare som ska avgöra huruvida rika kommunereller kommuner till vilka det har flyttat in människormed höga inkomster ska kunna hjälpa kommuner somhar stor utflyttning och en besvärlig åldersstrukturosv.? Huruvida det ska ske eller inte, ska det avgörasav en domstol? Är det inte i stället folkets valda organsom ska avgöra huruvida detta ska ske eller inte, ochär det inte folket som sedan ska göra sin bedömningom man tycker att detta folkvalda organ har gjort rätteller fel? Så måste det väl vara, och det måste välvara detta som också stämmer överens med Miljö-partiets grundideologi?Ni sätter naturligtvis ned era fötter var ni vill. Jaggör inga anspråk på att få vara med och påverka det.Men när jag tycker att ni sätter ned dem lite än häroch än där, om jag får uttrycka mig så, så gör ni ju detdärför att ni ofta står bakom en folksuveränitetstankemen sedan ibland utan vidare placerar er in i högerbu-ren och in i högerns traditionella författningstänkan-de.Anf. 74 PER () replik:Fru talman! Att sätta ned fötterna lite här och därär väl kanske inte det som utmärker vårt parti mest,som jag uppfattar det, utan det är väl snarare ett ty-piskt vänsterpartimärke, i alla fall under senare tid.Men när det gäller just en författningsdomstol somidé har den funnits med i partiprogramsedan vi startade vårt parti, så det är inte någon ny idéeller något tillfälligt.Sedan är det fortfarande som stiftar la-gar, och det är det viktigaste av allt. Det är ju vi sombestämmer vilka lagar som ska finnas i det här landet,ännu så länge, självklart med undantag av EU:s möj-lighet att styra alltihop, vilket vi ju är överens om ärgalet.Sedan är detta en utredning som ska titta på hurman kan ta bort uppenbarhetsrekvisitet, hur man kanförstärka lagprövningsrätten och Lagrådets ställningoch även titta på frågan om en författningsdomstol.Det är ju en kunskapsförstärkning i dessa frågor somvi behöver, eftersom det händer saker och ting undertiden, och behovet av att titta närmare på uppenbar-hetsrekvisitet är uppenbart. kanskeegentligen inte är så oerhört bestämd och säker i frågaom detta. Jag vill göra en egen tolkning här. Men jagförstår läget för i frågan i stort. Mendetta borde ju vara intressant även för Vänsterpartiet.Anf. 75 ():Fru talman! Som en av reservanterna känns detändå tillfredsställande att nu få delta i den här debat-ten. Och jag har naturligtvis som alla andra förberettett anförande. Även om det skulle vara frestande attockså kasta sig in i den debatt som har varit såska jag med hänsyn till de begränsningar av tid ochannat som tydligen gäller börja med mittanförande.Jag konstaterar att all offentlig makt i ut-går från folket. Folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbild-ning och på allmän och lika rösträtt. Den offentligamakten ska utövas under lagarna.Dessa viktiga principer inleder som alla väl nume-ra vet, i alla fall alla i den här kammaren, Sverigesregeringensform . Den bygger på folksuve-ränitetsprincipen som är grundbulten. Folkets vilja ival utgör grunden för det politiska beslutsfattandet.Under de som den nuvarande författ-ningen har varit i bruk så måste man kunna säga attden har fungerat väl. De som vill göra grundläggandeförändringar av författningen måste anföra andramotiv än att den inte har fungerat.Den debatt som har handlar omviktiga frågor om demokratins spelregler. Därför villjag erinra om de principer som är grundläggande försocialdemokraternas inställning i författningsfrågor.I två för Socialdemokraterna principiellt viktigafrågor har de borgerliga partierna tillsammans medMiljöpartiet majoritet. Den ena frågan handlar omden kraftiga utvidgningen av lagprövningsrätten,alltså möjligheten för en domstol att underkänna avriksdagen stiftad lag. Den andra frågan handlar omökad användning av beslutande folkomröstningar,särskilt för att försena eller förhindra genomförandetav ett riksdagsbeslut.Jag ska strax utförligare kommentera båda dessaförslag men vill redan nu säga att de är oförenligamed folkstyrelseprincipen. Båda har karaktären av attunderkänna väljarens suveränitet på valdagen. För-fattningen ska uppenbarligen , enligt de borgerligapartierna med stöd av , riggas så att detblir svårt för väljaren att direkt påverka politiken.Det finns tre grundläggande krav som måste upp-fyllas för att folkstyret ska leva. Det fastslår bl.a. dentidigare KU-ordföranden och författningsexpertenHilding i sin bok makt utgårfrån folket.Krav nummer ett är att man tillämpar en demo-kratisk styrelseteknik. Där är de grundläggande ele-menten de medborgerliga friheterna och den allmännaoch lika rösträtten.Krav nummer två är att vara trogen demokratin,alltså valutslag och omröstningsresultat i kammareneller i andra församlingar måste accepteras.Krav nummer tre är att folkstyret löser de på-trängande aktuella problemen. Ju bättre stat ochkommun förmår att tillgodose människors behov,desto mindre grogrund har missnöjet och de antide-mokratiska rörelserna. Vanmakt är ett hot mot folk-styret och kan bli förödande.Fru talman! Den nuvarande svenska författningenoch väsentliga förändringar av den har kunnatgenomföras under bred enighet. I strävan efter sam-syn på demokratins spelregler har olika partier gjortavkall på egna krav till förmån för helheten. Därige-nom har bärande delar av regeringsformen fått så storuppslutning att de inte riskerar att ändras vid skiftan-de majoritetsförhållanden. Samma synsätt har anlagtsfrån de politiska partiernas sida på viktiga regler förden politiska verksamheten som finns i vanlig lag,exempelvis vallagsregler.Även deklarerar partierna samma syn påändringar av författningen - åtminstone vid högtidli-ga tillfällen. Studerar man den praktiska verklighetenfinner man lätt ett annat resultat. Här är ett antal ex-empel:· Med en rösts övervikt i har borgerlig-heten och beslutat att utreda slopan-det av den gemensamma valdagen. Motståndetfrån s och v vägde lätt, även i ljuset av tidigareöverenskommelser.· I revisionsfrågan kördes socialdemokraterna överi riksdagsstyrelsen, och borgerligheten var bereddatt göra samma sak i . Fråns, v och mp föreslogs i utskottet då vissa modifie-ringar, vilket ledde till att utskottet kunde läggafram ett enigt förslag till . Vi gjorde av-kall på för oss viktiga principer i syfte att åstad-komma sådan enighet att den beslutade revisioneninte skulle behöva ifrågasättas vid ändrade majo-ritetsförhållanden.· , författningsutredning, mot-satte sig de fyra borgerliga partierna att läggafram förslag om en ändring av grundlagen beträf-fande ersättningsreglerna vid begränsning avmiljöstörande verksamhet. Att en enig riksdag be-ställt just ett sådant förslag spelade ingen roll förborgerligheten. Majoriteten i frågan - alltså s, voch mp - avstod i detta läge från att lägga framförslag därför att majoriteten för förändringen intevar tillräckligt bred.· I detta betänkande körs socialdemokrater ochvänsterpartister över i två andra väsentliga frågor,slopande av uppenbarhetsrekvisitet och införandeav folkomröstning som blockering och fördröj-ning av riksdagsbeslut.Fru talman! Av den här redovisningen framgårklart att borgerligheten inte på någon punkt sökt jäm-ka samman, utjämna motsättningar och skapa enighet.I äganderättsfrågan har de ignorerat ett enigt riks-dagsbeslut, men de skulle knappast för ett ögonblickacceptera att regeringen ignorerar exempelvis riks-dagsmajoritetens begäran om att utreda slopandet avden gemensamma valdagen. Principerna tycks varieramed hänsyn till det partipolitiska intresset för de olikaspörsmålen när det gäller författningsfrågor.Jag känner en viss skepsis och oro över det fort-satta arbetet författningsutredning, mot denbakgrund som jag här har skisserat med överkörning,bortseende från bred enighet kring väsentliga föränd-ringar.Nu över till lagprövningen. I regeringsformen in-fördes ett stadgande om lagprövning först ochförsågs då med det uppenbarhetsrekvisit som borger-ligheten och nu vill slopa. Dessförinnandiskuterades frågan i många olika utredningar, ochmeningarna var delade. tillsattes under ledning av tidigare mode-ratledaren . Utredningen ansåg inteatt det behövdes några sakliga ändringar av lagpröv-ningsrätten och ansåg att uppenbarhetsrekvisitet allt-jämt skulle gälla. Däremot ville utredningen skriva inlagprövningsrätten i författningen, vilket alltså dittillsinte hade skett.Både socialdemokraterna och , somi KU11 gemensamt reserverat sig mot att ge domsto-larna mer politisk makt, anser att ska varadet högsta beslutande organet i Sverige.Det är därför lätt att instämma i resonemang i forskar-volym Maktdelning. är prefekt vidstatsvetenskapliga institutionen vid univer-sitet och skriver i forskarvo-lym: "Politisk makt förlagd till domstolar och utövadav domare, och i särskild hög grad lagprövningsrätt,är artfrämmande för demokratiska system. - - - De-mokrati innebär att medborgarna är den politiskamaktens legitima rot. De ... institutioner, som gesförtroendet att på medborgarnas vägnar utforma deför alla bindande normerna, skall regelbundet tvingasredovisa sitt fögderi för medborgarna, utsättas förderas granskning och dom. Domstolars organisering-sprincip är den motsatta: avskärmning från påverkan,immunisering mot ansvarsutkrävande av såväl andrainstitutioner som av medborgarna själva. "Det här är för mig fundamentalt. De som fattar depolitiska besluten måste kunna ställas till ansvar ge-nom allmänna val.Att slopa uppenbarhetsrekvisitet i lagprövningeninnebär en förskjutning av makten från dem som valtstill dem som utnämnts till domartjänster de inte kanavsättas från. Jag tycker inte heller att de ska kunnaavsättas. Jag ser stora risker med en sådan politiseringav de opartiska domstolarna och en politisering avdomarutnämningar, som i USA.Fru talman! Under ledning har defem partierna enats om att än en gång utreda folkom-röstningsinstitutet. En huvudlinje ska tydligen bli attmöjliggöra för en minoritet i att försenaikraftträdandet av ett riksdagsbeslut och eventuelltupphäva riksdagsbeslutet genom en folkomröstning.En tredjedel av ledamöter ska, enligtförslaget som är utformat i den moderata motionen,alltså vinna över en majoritet! För mig är det ett likakonstigt förslag som att det skulle krävas två tredje-dels majoritet för att sälja egendom. Bådatankarna strider mot kravet på att vara trogen valre-sultatet och demokratin.