prot · GO0958 · 2001-01-31 00:00:00 — Vi behöver ingen utredningslångbänk eller ut-värdering av skogspolitiken för att vidta en sådanjuridisk och fastighetsrättslig åtgärd. Det är vår upp-fattning från . Det gäller alltså att kopplaansvaret för dessa återväxtåtgärder till fastigheten ochinte till, som , ägaren. Jag hoppas att beredd att ge en förklaring till den negativa inställ-ningen till just den här förändringen.Fru talman! berörde viltskador-na, och det är helt rätt i sak att de är ett stort problem.Jag tror dock personligen att de insatserna, de föränd-ringarna, ska lösas i lokala samråd. Vi har nämligenså enormt stora variationer över landet, och centraladetaljregler kan slå fel. Det är en kommentar till justde tankegångarna.Fru talman! Även reservatsfrågorna har behand-lats i betänkandet och i debatten här. Jagska bara kort ge uttryck för några synpunkter. I acce-lererande fart berör dessa frågor mängder av mark-ägare. En del kallar det reservatshysteri, och jag ärberedd att i vissa stycken hålla med om detta. Detsom är mest anmärkningsvärt och allvarligt är myn-digheternas framfart och bemötande av enskildamänniskor. Det är icke värdigt detta . Jag harfått exempel från hela landet som talar om att det ären mycket märklig hantering av frågorna.Omfattningen måste också ifrågasättas för vissaområden i landet. Min partikamrat ,som var anmäld till debatten, har fått förhinder. Honskulle också ha berört dessa frågor, men är som sagtförhindrad.Reservatsavsättningarna ska bygga på invente-ringar. Precis som sade har vi fåttden avslutade inventeringen av nyckelbioto-per, som pekar på att man har uppskattat fel med400 %. Det är en ganska stor avvikelse. Det är alltsånu som är avsatta och har nyckelbio-topskydd.Jag har ytterligare en siffra som pekar på omfatt-ningen. I en av kommunerna i mitt hemlän Väster-botten är av ytan belagd med någon form avförbud mot markanvändning. Jag påstår att en dödhand över stora områden inte föder någon bygd. Förnorra del vill jag klart uttala att vi har fåttnog av reservat. Jag hoppas, också för den biologiskamångfaldens skull, att avsättningarna sprids bättreöver hela landet när det gäller reservaten.Carl G , bl.a., har tidigare berört gräns-dragningen mot den fjällnära skogen. Det är helt rätt.Tyvärr är reservationen skriven på ett sådant sätt bara har tagit med en liten del av den faktiskaskogsgränsen. Om det inte vore så skulle jag ha varitberedd att stödja reservationen.Med det anförda yrkar jag bifall till reservationer-na 1 och 3.Anf. 78 ():Fru talman! Med viss stolthet kan vi från Sverigessida påstå att vi vid en internationell jämförelse skogsindustri - det gäller också skogsägarna -som är mest miljömedveten och mest miljöengagerad.Vi kan med stolthet påstå att skogsindustrin till stordel har skapat välstånd och att den årligenskapar stora nettointäkter. Vi är i denna bemärkelsenästan en bananrepublik.Jag har sagt detta i tidigare debatter, och jag villupprepa det , men jag har också sagt attskogsvårdslagens formuleringar om att miljömåletska jämställas med produktionsmålet inte har kunnatrealiseras.En ny skogspolitik måste därför innebära ett vid-synt sätt att se på skogen, där skogen som råvarupro-ducent är en del. En ny skogsvårdslag borde i stället igrunden vara en lag som karakteriseras av hänsyn tillett fungerande skogsekosystem. Skogsbruket, medden nya biobränsleverksamheten, borde kanske merregleras av en lag som kopplas till just skogsindust-rins verksamhet. Jakt och övrig rekreation bör ocksåregleras i en ny lag.Skogsstyrelsen har ett förslagtill kalknings- och vitaliseringsprogram mot försur-ning av skogsmarken. De huvudmål som man har sattupp är att skogsmarkens uthålliga produktionsförmå-ga ska bevaras, att skogarnas vitalitet ska behållas, attskogsmarkens läckage av bl.a. aluminium till yt- ochgrundvatten ska minska och att försurningens negati-va effekter på flora och fauna ska motverkas.Under en lång följd av år har en storskalig sats-ning på skogsmarkskalkning drivits igenom. Man haranvänt olika larmrapporter som dykt upp som före-vändning för att försurningen är orsaken och kalk-ningen lösningen. Det gäller också ökade barrförlus-ter, kådflödessjukan, älgsjukan, risk för skogsdödosv. När forskare har pekat på svaga eller kanskerentav obefintliga samband har man använt nya ar-gument för att få igenom kalkningen.En grupp forskare vid SLU i skriver såhär i en rapport: Vi kan inte se att skogsmarkensproduktionsförmåga eller skogarnas vitalitet hotasinom den närmaste framtiden.Man skriver vidare att skogsbrukets bidrag tillmarkförsurningen är lika stort som bidraget från luft-föroreningar och att skogsbrukets andel kan förväntasöka med ökad tillväxt och ökat uttag av biobränsle.Kanske var det en från början omöjlig uppgift attjämställa produktionsmålet med miljömålet. Detta varnågonting som miljöorganisationerna varnade för.Man varnade för att naturvården skulle bli den storaförloraren.Om man ser lite på historien kan man konstateraatt de krav på förändringar i skogsbruket som fältbi-ologerna förde fram är helt till-godosedda. hävdade att borde kunna avstå avskogsmarken för naturvård. Det var omöjligt ochorealistiskt, trodde många. vet vi bättre. Forska-re hävdar att av skogsmarksarealen måsteavsättas för naturvård.Det har från talarstolen tidigare hänvisats till enfärsk nyckelbiotopsinventering. Jag vill citera från detsenaste nyhetsbrevet från LRF Skogsägarna, där manskriver om detta att det tidigare uppskattades att detfanns nyckelbiotoper på knappt ilandet, medan den genomförda kontrollinventeringenindikerar att det är . Differensen ärstörst i norra , skriver Skogsägarna. Manskriver vidare i brevet: "Mot bakgrund av kontrollin-venteringen vill LRF Skogsägarna gärna diskutera enomprövning av begreppet nyckelbiotop så att man iskogsbruket fångar upp och skyddar områden medhöga naturvärden. En rimlig arealandel för nyckelbi-otoper kan vara någon procent av den produktivaskogsmarken, dvs. den andel som skogsvårdsorgani-sationen tidigare uppskattade som s.k. värdekärnor.För lägre prioriterade objekt i nyckelbiotopsinvente-ringen bör rådgivningen inriktas mot särskild hänsyntill naturvärdena. "Det här är intressanta rader från skogsägarna.Fru talman! Jag vill beröra också växthuseffekten,som i hög grad rör debatten om skogspolitik. Växt-huseffekten är det kanske mest allvarliga miljöhotsom vi nu ser. Utsläppen av olika växthusgaser måstekraftigt reduceras. har i förhandlingar förtfram det svenska skogsbruket som en stor kolfällaoch sagt att det binds mycket kol när organiskt mate-rial tillväxer. har forskare dock presenteratresultat som pekar på att skogsbruket på våtmarkersom dikats och sedan beskogats inte ger en nettoin-bindning av kol, utan mer koldioxid avgår i stället vidnedbrytningen av organiskt material jämfört med vadsom byggs in i tillväxande trädbiomassa. Samtidigtfinns risken för att också andra växthusgaser kan avgåvid nedbrytningen.I har vi dikat stora arealer för både jord-och skogsbruk. Våtmarker är en brist i mångaområden, speciellt i södra och mellersta Sverige.Frågan om avsättningen, som vi vid varje debatthar anledning att beröra, är en fråga som dåoch då får kritik för. Jag tänker på avsättningen tilldet gemensamma naturvårdsprogrammet i ,Natura 2000. Det är alltså viktigt att vi klarar av det. Idessa dagar ska kommunerna till länsstyrelserna läm-na in förslag på områden. I det arbetet ska kommu-nerna ta endast naturhänsyn. Åtminstone om jag sertill inventeringen i mitt eget län har jag anledning attvara tveksam till om man bara tar den hänsynen.Det finns också ett stort behov av reservat för vårarekreationsmöjligheter. Några riktigt stora skogsom-råden borde tillskapas i södra och mellersta Sverigedär man kan få uppleva tystnaden och som primärt äravsatta för människans behov.Men det problem som uppstår för skogsägarna vidde här avsättningarna, fru talman, har också berörtshär i talarstolen. Jag läste i hemmatidningen, UNT, om hur skogsägare förtvivlat påstår att denu tvingas lämna sina jord- och skogsbruk av den häranledningen. Visst är det viktigt att man får en över-syn av ersättningsreglerna. Om jag har förstått det rättkommer vi att presenteras en sådan översyn inomkort. Det hoppas jag.Sedan några år har ett sektor-sansvar för skogsmarken och naturvården. På mångahåll råder dålig överensstämmelse mellan länsstyrel-sernas arbete och skogsvårdsorganisationens verk-samhet. För skogsägaren är det frustrerande att statenkommer med olika signaler från två närstående myn-digheter som båda ska företräda naturvård. För natur-vården vore det bäst om man lade ansvaret underlänsstyrelsen. Vi har sagt det här tidigare från vårtpartis sida.Fru talman! Nuvarande skogsvårdslag är redanföråldrad. Vi ser fram emot att vi ,inom en inte alltför avlägsen tid, får diskutera en nylagstiftning. I en reservation, fru talman, pekar jag påstatens ansvar vid köp av skogsmark. Jag vill yrkabifall till reservation nr 6 som berör den frågan.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag önskar närmast ett förtydligande.Harald säger att produktions- och mil-jömålen inte har realiserats. Jag önskar då höra påvilket sätt de inte har realiserats. De frivilliga avsätt-ningarna för miljö- och naturvårdsändamål, som ärmellan 5 och i både privat- och storskogsbruket,är alltså inte tillräckliga, enligt mening.Jag har förstått att man vill ha ytterligare stora reser-vatsavsättningar. Är det riktigt? Det är den ena frå-gan. Den andra frågan är: Är det rätt uppfattat attHarald också önskar en ny lag med fleradetaljregler för skogsbruket?Anf. 80 () re-plik:Fru talman! Svaret på den första frågan är ja, ochsvaret på den andra frågan är nej.Anf. 81 () replik:Fru talman! Det var inte särskilt belysande ellerinnehållsrikt.Om man påstår att produktions- och miljömåleninte har realiserats måste man rimligen mena någon-ting. Mina kunskaper om och erfarenheter av inrikt-ningen på rådgivningsverksamheten gör att jagär ytterligt tveksam och förvånad över uttrycket, somsagt. Som jag förstår framkommerdet inget annat än att man vill ha flera detaljregler.Man pekar på rekreationsbehovet och vill ha ytterli-gare stora reservatsavsättningar, men får jag då hän-visa till att vi har en mycket unik allemansrätt i dethär landet som vi också bör utnyttja.Anf. 82 () re-plik:Fru talman! Det är rätt uppfattat att vi vill avsättamer mark. Det är helt rätt.Vi är inte ute efter detaljregleringarna, men vi ärute efter att få en lagstiftning som gör det lättare attnå upp till både produktionsmålen och miljömålen.Det är inte vi som har hittat på att vi inte lyckasleva upp till både-och, utan det är forskarna somsäger att vi inte har lyckats leva upp till de produk-tionsmål och de miljömål som vi har satt upp och skanå upp till. Det har man konstaterat. Det tror jagCentern också har kunnat notera.Anf. 83 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 9. Vi från sida står naturligt-vis även bakom den andra reservationen som vi har.Jag vill också säga att vi kommer att stödja reserva-tion 2 från Vänsterpartiet.En ny skogspolitik efterlyses av flera talare. Påsätt och vis kan man faktiskt säga att vi har fått det,med tanke på de pengar som avsätts både till re-servat och till nyckelbiotoper.Jag kan med glädje konstatera att det är en av destora framgångarna för mitt parti i budgetöverens-kommelsen att vi har fått upp siffran så mycket närdet gäller skogsreservat. Siffran för året är 500 miljo-ner. Det ska jämföras med 1998, då vi inte fanns med,då siffran var 190. Vi har också fått upp siffran förskydd av nyckelbiotoper från 1998 till135 miljoner . Det här gör att myndigheternahelt plötsligt har möjligheter att gå in och skyddaskog då de känner att det är nödvändigt.Jag kan dela den uppfattning som har framförtsom att det är dags att skydda skog även i södra . Jag skulle vilja hävda att det är ettproblem att vissa länsstyrelser inte prioriterar skogs-skyddet på det sätt som andra gör. Det är kanske detsom gör att vi har så pass stora skillnader i landet.Från majoritetens sida har vi försökt komma tillrätta med det här genom att anslå medel till länssty-relserna, just för att de ska kunna använda dessapengar på ett bra sätt. Men som ni vet bestämmerändå länsstyrelserna internt var de ska lägga resurser-na. När det gäller vissa länsstyrelser, framför allt isödra , kan vi se att de skulle kunna görabetydligt större insatser. Naturligtvis är det ocksåibland svårare i , dels eftersom stateninte äger särskilt mycket skog som man kan bytamed, vilket man ofta gör lite längre norrut, dels därföratt där framför allt finns mindre privata markägare.Finns det då inga problem med de här pengarna?Jo, vi har uppmärksammat ett problem som jag hop-pas att vi kan komma till rätta med i nästa budgetom-gång. Det gäller de storlekar på marker som liggermellan 5 och , det som ligger mellan nyck-elbiotoper och naturreservat. Vi kan se - och vi fickockså höra det från under den senasteuppvaktningen på utskottet - att dessa marker inteskyddas på det sätt som de borde skyddas. Jag hoppasatt vi i majoriteten kan komma till rätta med det häreftersom och Socialdemokraternaliksom har visat stort intresse för attavsätta skogsmark, vilket jag är glad åt.Den internationella naturvårdsunionen säger ju attvarje land ska spara av de biotoper somfinns i landet. Skogen är en viktig biotop i Sverige.Det blir naturligtvis väldigt generande när vi kräveratt många ska spara djungel men inte att viska spara skog här. Det blir inte logiskt.Det finns 1 662 rödlistade arter, dvs. hotade arter,som är beroende av skog. av dem är beroendeav produktiv skogsmark. Det innebär att vi, om vi skaha en chans att spara de här rödlistade, hotade, arter-na, måste avsätta skog. Naturligtvis måste ambitionenhela tiden vara att man ska göra det här på ett sådantsätt att markägarna känner att de inte blir överkörda.Och om man kan göra byten av mark är det naturligt-vis att föredra.Jag håller med om det som sägerom att det har skett en förändring i synen på skogs-bruk. Det är riktigt. De allra flesta sköter skogenannorlunda jämfört . Tyvärrhar vi också, som har sagts i debatten, fått in ett antalnya skogsägare som inte bor på landet utan som kan-ske är vad vi kallar trottoarskogsägare. Man kan sägaatt de har skogen som en ekonomisk mjölkko. Deavverkar ibland på ett felaktigt sätt. De är inte nogamed återväxten. De återplanterar inte som de ska. Degallrar inte som de ska.Jag misstänker att det var många av de här skogs-ägarna som gjorde att den utvärdering avskogsvårdslagen som kom med 1998tyvärr visade att man varken nådde produktions- ellermiljömålen. undrade på vilket sättman inte hade klarat miljömålen. Jag säger: Läs ut-värderingen! Det står mycket klart där i procent hurmånga som hade klarat att spara frötallar, hur mångasom hade sparat marker i närheten av våtmarker osv.Jag har tyvärr inte utvärderingen med mig, men dethär finns svart på vitt.Det har också diskuterats om skogsvårdslagenkontra . Det här är en diskussion som viinte har . Från sidaskulle vi gärna se att skogsvårdslagen arbetades in imiljöbalken.Vi menar också att det i det betänkande som han-terar de lagar som har koppling till miljöbalkenmycket tydligt klargörs hur man ska tolka det hela.Den här debatten tror jag att vi får återkomma tillnågon annan gång, eftersom det nu sker en översynav . Naturligtvis kommer det då också attses över hur kopplingen till annan lagstiftning funge-rar.Från sida har vi två reservationer idet här betänkandet - reservationer som handlar omhur vi hanterar den biologiska mångfalden. Det ärnaturligtvis så att om vi ska klara en biologisk mång-fald och de 1 662 rödlistade arterna som finns i pro-duktiv skog, måste den vanliga skogsskötseln skemed biologiska förtecken. Man måste ta hänsyn heltenkelt.I dag tar man alltmer hänsyn i skogen. Det är rik-tigt. Men fortfarande kan vi se att man avverkar inärheten av dammar, tjärnar och mindre sjöar på ettsätt som hotar de mycket hotade groddjuren som vihar kvar i landet.Ibland krävs det ganska lite åtgärder för att maninte ska hota den biologiska mångfalden. Det är na-turligtvis oerhört viktigt att sprida kunskap om åtgär-der som kanske inte ens kostar. Det kanske handlarom brister i kunskap, inte nödvändigtvis hos skogsä-garen utan kanske hos maskinskötaren. Det gäller dåatt kunskaperna blir praktisk verklighet.Vi har också tagit upp det faktum att man brännerskog - något som också är viktigt för en succes-sion av många arter. Det finns många arter, svedjenä-van t.ex., som inte kan växa om inte fröet har utsattsför brand. Men vi kan också se exempel på tillfällendär den här typen av skogseldningar varit myckethänsynslös. Man har helt enkelt anlagt branden i encirkel, och allt som har funnits där innanför har intehaft en chans att ta sig ut. Man har bränt fågelungar,tjäder t.ex. Det här har känts mycket märkligt för osssom är intresserade av naturvård. Vi vill också ska kunna bränna i skog, men att man gör det påett sätt som inte skadar och dödar mer än nödvändigt.Det här är säkert bara en av alla gånger som vidiskuterar skogspolitiken här. Jag kan med glädjekonstatera att det finns mycket vilja hos den majoritetsom tillsammans lägger fast budgeten att komma tillrätta med problemen. Men visst har vi en del kvar,t.ex. frågan om länsstyrelserna, hur vi ska klara om-råden mellan nyckelbiotoper och reservat och framförallt den stora utmaningen som visar att vi har be-tydligt mer nyckelbiotoper än vad har trott.Det är i och för sig inte så förvånande eftersom detfanns många marker som inte var inventerade. Mendet här är naturligtvis en utmaning för majoriteten föratt kunna öka skyddet ytterligare.Anf. 84 () replik:Fru talman! Det är alltid intressant att lyssna påGudrun . Jag skulle bara önskat att hon hadefått ta del i en del praktiskt skogsbruk, så att det intebara blir lösryckta exempel som grund för krav påmer lagstiftning.Jag har en fråga. Finns det någon övre gräns förreservatsavsättningar i det här landet? Vi har medråge passerat en miljon hektar. Ska vi avsätta tvåmiljoner hektar eller tre miljoner hektar? Har inteMiljöpartiet begärt någon utvärdering av de lokalaoch regionala konsekvenserna av detta? Det är enintressant fråga.Vi har alltså, som flera av oss här har sagt, fåttmer småskaliga skogsbruksmetoder. Stor hänsyn tasoch ny teknik ger möjligheter till mycket stor anpass-ning. Jag vill då tala om att det inte alls går till på detsätt som talar om när man avverkarmot vattendrag osv. Vid varje avverkningsanmälanfår man en detaljerad föreskrift om vad som ska spa-ras osv. Vi kan ju inte utmåla skogsbruket så att detinte stämmer med verkligheten.Med anledning av den entusiasm med vilken Gud-run beskriver avsättningarna vill jag fråga:Finns det någon övre gräns? Vi kanske ska avsätta50 % av allt skogsbruk i det här landet till reservat.Är det tillräckligt? Vad tycker ?Anf. 85 () re-plik:Fru talman! När det gäller vad som har klarats ochinte klarats av miljömålen skulle jag vilja hänvisa tillden utvärdering från som kom 1998.Det är en bra läsning. Den visar t.ex. att första åretsom en inventering gjordes hade man sparat det somdet stod att man skulle spara, men vardet borta. Det var därför som var såkritisk.När det gäller vilken gräns vi ska ha för avsätt-ningar har vi i sagt att vi tycker att 10 %av den produktiva skogen bör avsättas som reservat.Det är det som harantagit.Vi anser att vi nu ska satsa på avsättningar i södraSverige och i , därför att där saknas detreservat. Där är det väldigt lite som är avsatt. Vi hop-pas att länsstyrelserna söderut verkligen sätter fartmed avsättningar av naturreservat, för där behövs det.Vi kan t.ex. se på som har 40 områden som harvärden som gör att de skulle behöva skyddas, men detfinns ingen handläggare som kan ta hand om det hela.Detta är naturligtvis oerhört olyckligt.Det ser alltså olika ut över landet. Det är vi fulltmedvetna om. Och det behövs mest satsningar i södraSverige och i Mellansverige.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag vill påstå att det har hänt mycketsedan 1995 till 1997, då utvärderingen gjordes.Att avsätta av den produktiva skogs-marksarealen, vilka ekonomiska konsekvenser fårdet? Har regeringskollegerna varit beredda att till-skjuta de medel som behövs för att svara mot de eko-nomiska konsekvenserna, eller ska skogsägarna självata den ekonomiska belastningen?Anf. 87 () re-plik:Fru talman! Om lä-ser budgeten framgår det ju helt klart hur mycketpengar som avsätts.År 1998, när Socialdemokraterna och till-sammans lade fast budgeten, var det 190 miljoner.Sedan har siffran gått upp till 340, 350 och är 500miljoner . Det beloppet är också reserverat ibudgeten för 2002-2003. Det är alltså de pengar somfinns.Sedan är det också så, vilket både jag vet, att många av de skogar som behöversparas i och i oftahar höga biologiska men också ekonomiska värden.Det innebär att det blir dyrt per hektar.Från sida är vi fullt klara över attdetta ska samhället betala. Om samhället anser att viska ha naturreserverat ska samhället bekosta det. Detska inte vara så att den enskilde skogsägaren drabbasekonomiskt. Det är också därför som vi har varit såangelägna om att höja dessa siffror. Naturligtvis ärdet bra om man kan komma överens om skötselplanersom gör att man kan ha skogsvårdsavtal som gertillräckligt skydd. Men där det inte är tillräckligt skadet vara samhället som går in med ekonomiska me-del. Det är vi fullkomligt klara över.Anf. 88 () re-plik:Fru talman! Det är väldigt mycket av det somGudrun har sagt som jag känner anledningatt instämma i. Dock vill jag fråga ett par saker.Jag har invändningar när det gäller resonemang kring procenttalen med anledningav den ställda frågan. Jag tror att man ska akta sig föratt binda sig vid procenttal. Det är inte procenten somär det viktiga, utan det är värdet i ett naturområdesom måste vara avgörande.Jag lyssnade också intresserat på anförandet, bl.a.för att få en kommentar till problemet med viltskador.Jag hörde ingenting om det. Vad menar att man måste göra för att minska de pro-blem som viltskadorna utgör?Anf. 89 () re-plik:Fru talman! När det först gäller siffran delar jagHarald uppfattning att det naturligtvis skavara högre biologiska värden av de skogar viskyddar. Det tycker jag är en självklarhet. Jag ärövertygad om att det också är myndigheternas själv-klara förutsättning. Problemet är väl inte att det intefinns skogar att skydda, utan att det finns så mångaskogar som har så höga biologiska värden. Och, fram-för allt, om vi ska kunna återskapa urskogar för fram-tiden, måste vi kunna skydda skogar som harhöga ekonomiska värden, t.ex. därför att tallarna ärstora, raka, breda och gamla. De här skogarna är dyraatt göra om till naturreservat, men det är absolut nöd-vändigt om vi ska kunna få urskogar tillbaka i landet.När det gäller viltskadorna är det här en ganskaintressant debatt. Jag brukar väl i jaktdebatter ansessom den som är restriktiv med jakten. Det är faktisktnågonting som jaktorganisationerna brukar diskutera.För några år sedan ville man öka älgstammen rejältför att det skulle finnas fler skottillfällen. Sedan insågman att det var lite tveksamt, då man hamnade i endiskussion om hur mycket skador älgen åstadkommeroch också om hur mycket trafikskador som vi skullefå. De förslag som finns på älgområdet tycker jag ärrätt så bra. Jag måste säga att jag inte riktigt kännermig hemma i den här diskussionen.Ett sätt kanske att reglera älgstammen ytterligarekunde vara om vi fick acceptans på den rovdjurspoli-tik som läggs fram och som säger att vi ska ha flervargar i . Det visar sig att vargen är en godälgjägare. Visst har vi gott om älg i många skogar.Visst är det så att älgen orsakar skador. Det är full-ständigt glasklart. Men älgjakten är, som HaraldNordlund vet, mycket reglerad i Sverige.Anf. 90 () re-plik:Fru talman! Jag räknade med att i denna andra re-plik få återkomma till rovdjursfrågorna. Jag är gladatt nämnde det. I propositionen kanvi dock inte se att man har de här aspekterna på rov-djursfrågan, att rovdjuren är viktiga även i det häravseendet.