prot · GP0943 · 2001-12-07 00:00:00 — När samtliga utredningenspolitiker föreslog att högskolans ersättning för di-stansutbildning och utlokaliserad utbildning ska räk-nas upp, så att full kostnadstäckning ges för såvälhögskolans som kommunens kostnader, avvisade handet kravet och framförde i ett särskilt yttrande farhå-gor för att sådan kostnadstäckning skulle riskera attmedföra minskade resurser för den reguljära utbild-ningen och därmed en kvalitetsförsämring.Jag var en av dem som drev den här frågan hårt iutredningen, och självfallet är tanken inte att man skaminska resurserna för utbildningen på universitets-och högskoleorterna. I stället bör Utbildningsdepar-tementet anslå extra resurser. Jag anser att det är ihögsta grad orimligt att redan fattiga kommuner skastå för de extra kostnader som utlokaliserad utbild-ning medför.Om vi ska leva upp till talet om att Hela Sverigeska leva, måste vi göra mer än bara prata. Vi måste geförutsättningar också i form av ekonomiska resurser.Därmed är det min förhoppning att den regering somkommer att finnas efter nästa val kommer att ge öka-de resurser för utlokaliserad utbildning.Nu kan någon invända att jag inte har hela mittparti med mig på den här ståndpunkten. Sanningen ärden att det är vad alla vi som bor i upplever.Vi är totalt 48 ledamöter, och vi skulle alltså även omvi gick rakt över alla partigränser och gjorde gemen-sam sak bara utgöra en sjundedel av . Där-för tar jag tillfället i akt att använda den här dagen åtatt missionera lite bland alla partier. Jag hoppas, somsagt var, att vi kan komma någonvart med det här.Tillåt mig beröra frågan om studentbostä-der. Jag vill understryka att vi i i vårtbudgetförslag hade 50 miljoner mer än regeringen förstudentbostäder. Jag vill också, precis som SofiaJonsson, efterlysa ett långsiktigt system för att åstad-komma fler studentlägenheter.Anf. 69 ():Herr talman! En allmän reflexion är att i vårtmångfasetterade samhälle har högskolan och utbild-ningen där en stor och växande betydelse. Högsko-lans sätt att fungera och ge en god allmän utbildningeller yrkesutbildning kommer att återspegla sig i enrad samhällsfunktioners möjligheter att utvecklas iframtiden.Den utbyggnad som skett under det senaste de-cenniet har varit en tyngdpunkt för de regionala hög-skolorna. Dessa högskolor har inneburit att de varitmera nåbara för regionens studenter. De har ocksåfyllt de krav som högskolor längre bort haft svårt attklara.Jag kan som exempel nämna Stiftelsen , som har tagit intressanta steg med godaerfarenheter i sin egen dynamiska miljö. Det harinneburit att man har avancerat från sjuttonde tilltredje plats i listan över populära studentorter. Tid-ningen rankade t.ex. högskolatill en andra plats i , dvs. lika och delad posi-tion med och . Förstahandssök-ningen hade ökat med hela 40 %.Intressant är att företrädare för statliga högskoloroch universitet eftersträvar de plusposter som de friahögskolorna har. Det egna ansvaret och en störrefrihet att utveckla pedagogik med vetenskaplig grundsynes vara skälet. Det är en viktig del av poängen.Ett praktiskt pedagogiskt grepp är att blivandeentreprenörer och företagare redan under pågåendehögskolestudier kan starta eget företag.Det finns vidare en het önskan om att få rätt attexaminera doktorer i den humanistisk-samhällsvetenskapliga disciplinen. Här handlar detinte om mer pengar. Det handlar om att ge ett förtro-ende för en kapacitet som redan finns.Något annat slående - rentav imponerande - ärden stora globala kontaktyta som ger ett studentutbytesom berör varje kontinent.Nu har man examensrätt på fyra ämnesområden.Som jag sade önskar man en utbyggd kompetens ochfler rättigheter på detta område.Herr talman! Vissa delar av det jag nu har sagt omJönköpings högskola skulle kunna sägas om fler nyahögskolor - även de dynamiska lärosäten som funge-rat väldigt väl. Mitt val av interiör vägleds av att mittsenaste högskolebesök förlades till just denna Små-landsmetropol.Fru talman! Även om stiftelsehögskolorna intekommer att dominera i svenskt högskoleväsende ärde intressanta spjutspetsar i ett i övrigt uniformt hög-skolesystem. En tydlig iakttagelse är att vissa hög-skolor har haft svårt att ta emot alla studenter som harsökt, som andra har haft svårt att rekrytera iden utsträckning som var tänkt i den utbildningsplansom godkändes sedan.Fru talman! Så vill jag ge några synpunkter kringde fristående teologiska högskolorna. De teologiskahögskolorna inom frikyrkan är relativt unga. Ingen ärsärskilt stor, men skolorna, som är lokaliserade tillStockholm, och , växer just . In-tresset från andra teologiska lärosäten tilltar.Även teologiska fakulteter har fått en breddningav det ekumeniska utbudet. Människor från frikyrkan,där man saknar egen högskola, och blivande prästerinom har i betydande utsträckningsökt sig till dessa frikyrkliga lärosäten, som snart harett dussintal år på nacken.Motionärer från i princip alla partier har under se-nare år aktualiserat frågan om att dessa små högsko-lor i hög grad finansieras av sina huvudmän, dvs.Svenska , Svenska Missionsförbun-det - det gäller THS i - och , som finansierar verksamheten iUppsala. - samverkanhar sin högskola i . Man borde på dessa ställenfå rättvisa villkor.Tillstånd att utfärda högskoleexamen efter teolo-gisk utbildning har man haft . Under sena-re tid har t.ex. THS i fått behörighet attexaminera teologistuderande. De erhåller teologiekandidatexamen om 140 poäng.Vi har också påmint om att det i THS lärarkårfinns ett femtontal som har doktorerat. Därför harman på denna högskola - för övrigt också på de tvåandra högskolorna - en mycket hög vetenskapligstatus inom grundutbildningen. Det är relativt ovan-ligt att man förfogar över så goda lärarkrafter på såsmå högskolor med så förhållandevis tunga ekono-miska åtaganden.Nu kommer dessa tre högskolor att tillföras ettökat antal helårsstudenter. Det sker i enlighet medplaneringsförutsättningarna, men har fort-farande ingen avsikt att fastslå detta. Ett antal motio-närer från olika håll har krävt att dessa högskolor skabehandlas på samma sätt som andra vad gäller eko-nomin.Reservanterna i utskottet - de kommer från åt-minstone fyra partier - säger att det statsfinansielltinnebär så lite att förändringen torde rymmas inom degivna ramarna. Det skulle innebära ett gott tillskottför dessa högskolor och att högskolorna skulle kunnabli fler. De skulle få en ekonomisk grund för att fun-gera väl.Vid senare års budgetbehandling har denna frågavarit uppe, och det har uttalats ett ökat stöd för tankenatt dessa högskolor skulle jämställas med andra. Viddet senaste var det snubblande nära att ensådan beställning hade sänts i väg till regeringen.Majoriteten, som avvisade förslaget, har visserligensagt sig vara allmänt positiv men inte velat sätta denpress på regeringen som ett positivt riksdagsbesluthade inneburit.Trots att det är småbelopp i ett statsfinansielltsammanhang, och trots att beloppen med lätthet tordekunna rymmas inom ramarna, har man inte kunnatexpediera detta.Det har av och till genom uppvaktningar, riks-dagsmotioner och utskottspåpekanden erinrats om atthuvudmännens organisationer och deras medlemmarger stora frivilliga bidrag till dessa högskolor. I de-batten har också pekats på att andra huvudmän videnskilda högskolor inte avkrävts personliga offerin-satser. Det är hög tid för staten att rätta till sådanaorättvisor. Det kan knappast finnas något sakpolitisktmotiv för att hävda något annat.Det ekonomiska stödet från staten skulle kunnainnebära ett tillskott med några per hel-årsstudent och att jämlikhet och rättvisa i ett ekono-miskt avseende erhålls. Det känns närmast genant atten sådan till synes marginell fråga inte har kunnatredas ut, trots att det har påpekats från iolika omgångar och vid uppvaktningar i departemen-tet.I motionen har vi sagt att det är bra att statsrådoch politiker uttalar sin sympati för dessa högskolor,men att det ekar ihåligt om man motsätter sig en eko-nomisk rättvisa och låter bli att undanröja de olikhetersom fattiga nya högskolor omotiverat drabbas av.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion nr 7 vad avser beslutspunkten 21.Anf. 70 ():Fru talman! Utbildningsminister sig varm för den öppna och fria akademin fören halvtimme sedan. Det tyckte jag var utomordent-ligt bra. Den öppna och fria akademin måste vara enledstjärna och ett verktyg, precis som den regionaladecentraliserade högskolan är det, i arbetet med attgöra det möjligt för många att ta del av akademiskutbildning i hela landet och höja kunskapsnivån iSverige.Jag vill därutöver argumentera för en annanmycket viktig ledstjärna. Det rör sig om ett verktyg iarbetet för att utbildningspolitiken ska få genomslaginte bara på de orter där högskolan är etablerad utan ihela landet - även i de glesbefolkade delarna. Jagtalar om distansutbildningen och det flexibla lärandet.Det finns inget sätt att bryta igenom klasstruktureroch sociala skiktningar som är effektivare än denmetoden. Om man lyckas attrahera dem som kännertvekan inför utbildning och kanske vill bo kvar hem-ma kan man få många fler att söka sig till högre ut-bildning.Ett land som har kommit väldigt långt i detta av-seende är , vars största open universityligger i , som jag har besökt fem gång-er. Jag har följt det under många år.I dag har man 70 000 inskrivna elever och 2 500medarbetare. Man utvecklar pedagogiska verktyg ochmetoder som är anpassade för denna sorts undervis-ning. Man använder sig naturligtvis av informations-tekniken som stöd. Man har elever från hela Storbri-tannien - också från och . Elevernakan läsa hemma.I dag föreslår regeringen via betänkandet att viska knyta ihop alla våra lokala studiearenor till ettnätverksuniversitet. Jag tycker att det är en utomor-dentlig idé. Det är en svensk idé på samma tema somdet som tillämpas i . Verksamheten ärdock inte koncentrerad, som den är där.Detta kräver många funderingar. Därför vänderjag mig till utbildningsutskottet. Varför har ni intebemödat er om att argumentera kring min motionUb544? Det finns inte ett argument. Den handlarändå om detta.Motionen tar sin näring ur den undersökning somUrban , professor emeritus i , ochuniversitetslektorn har gjort bland 1 000nya högskolestuderande i mitt hemlandskap . De konstaterar att väldigt många av dem somhar sökt sig till högskolan har kommit ur arbetarklassoch miljöer där utbildningsnivån är låg. De väljer attbo hemma. Hade denna nätverksbaserade distansun-dervisning inte funnits inpå knuten hade de inte gåttin i högskolemiljön. Naturligtvis åker de till Högsko-lan i eller till någon annan högskola och fårviss undervisning, men de har också informationstek-nologin som stöd hemma.Jag tycker att det här är viktigt. Jag anser att nät-verksmyndigheten borde ligga mitt i , t.ex. imitt län, där man har störst erfarenhet av att brytasocial segregering - det är en hälsning till utbild-ningsutskottet.Den här delen av utbildningspolitiken anser jagför närvarande vara den absolut viktigaste spjutspet-sen för att alfabetisera Sverige.Utbildning och universitetsforskning (förslag 1-18)Anf. 71 ():Fru talman! Förväntningarna på skolan är högabåde från samhället och från och ska såvara med tanke på den uppgift som skolan har attsvara för.Det är nämligen i grund- och gymnasieskolan somgrunden för det livslånga lärandet läggs. Ett miss-lyckande här följer i många fall sedan individernalivet ut.En viktig förutsättning för att skolan ska ha möj-ligheter att klara sina uppgifter är att satsningarna påutbildning fortsätter. Att så är fallet visar internatio-nell statistik som säger att tillhör de ländersom per capita satsar mest på utbildning. Men vart tarpengarna vägen? Vi måste också konstatera att detsamtidigt finns ett missmod i skolan - bland eleveroch lärare, bland föräldrar och allmänhet. Det är ettmissmod som har sin grund i att skolan inte klarar avatt leva upp till de förväntningar som ställs. År efterår debatterar vi skolans situation utifrån rapportersom visar att skolans resultat inte når upp till målen.Det är rapporter som visar att många elever i grund-och gymnasieskolan inte når de kunskapsmål som ärsatta.Företeelser som att elever stämmer huvudmannen,att undervisning avbryts på grund av hotfulla situa-tioner, att lärare och elever förs till sjukhus efter inci-denter i skolan, ja t.o.m. mord, och att väktare sätts inpå skolor visar att situationen på många håll rent utsagt är dålig på det svenska utbildningssystemetsmest grundläggande nivåer.Men vi ska inte glömma bort att det även finnsframgångsrika skolor som visar på bra resultat ochframgångsrika initiativ. Jag tror att det tål att uppre-pas eller förtydligas att det är som antarregler som påverkar skolan. Här beslutas om lagaroch förordningar som rör skolans alla delar och sompåverkar skolans möjligheter. Det är i rollsom högsta beslutande organ som vi debatterar sko-lans situation. För min del är det dessutom utifrånuppfattningen att skolans roll är central i samhälletoch av strategisk betydelse för våra möjligheter.I de moderata förslagen med anledning av budge-talternativet redovisas vad vi tror att skolan behöverför att den ska ges bättre förutsättningar att klara denkomplexa uppgift som den har.För det första är det skolans inre arbetsklimat somi mycket avgör hur framgångsrik en skola är. Dåligordning, sena ankomster, ovårdat språk, mobbningoch brist på respekt skapar en dålig arbetsmiljö somslår hårdast mot elever med inlärningsproblem. Enavgörande faktor för att vända den utveckling som viser är att man vid lärarutbildningen måste lägga störrevikt vid den studiesociala miljön och relevanta ledar-skapsutbildningar. Vi anser även att skriftliga omdö-men ska användas för att informera föräldrar omelevens resultat. Utformningen kan vara en fråga förvarje enskild skola. Vi anser även att enskilda skolor,om de så önskar, ska ha en möjlighet att införa lokalabetyg i ordning och uppförande.För det andra anser vi att resultatredovisningenmåste bli bättre, inte minst för att elever, föräldraroch lärare ska veta vilka resultaten är på enskildaskolor. Tyvärr är det många huvudmän som slarvarmed denna uppgift . Lagar och förordningar gerdem dessutom den möjligheten, eftersom uppfölj-ningar och utvärderingar inte följs upp av dem somhar det som sin uppgift . ansvarar föruppföljning, utveckling, utvärdering och tillsyn avden svenska skolan. Bl.a. utifrån Riksrevisionsverketsgranskning av tillsynsverksamhet finnsdet anledning att ifrågasätta om skötersina viktiga uppgifter. Av bl.a. den anledningen före-slår vi ett inrättande av ett oberoende nationellt kva-litetsinstitut med uppgift att löpande utvärdera sko-lans resultat. Institutet ska stå fritt från dem som haruppgiften att driva skolor och fritt från den politiskasfären. förtjänar det att påpekas att inrät-tandet av ett kvalitetsinstitut inte innebär att skolornages möjlighet att undandra sig sin egen årliga kvali-tetsredovisning. Delar av nuvarandeuppgifter och anslag överförs till det föreslagna kva-litetsinstitutet.Jag sade i min inledning att vi inte får glömmabort att det även finns framgångsrika skolor. Låt ossmed en förbättrad uppföljning, utvärdering och re-sultatredovisning ge dessa skolor den uppmärksamhetsom de förtjänar.I dagens tidning kan vi läsa att för första gångenhar en skola, i , tilldelats Utmärkel-sen Svensk Kvalitet. Jag tycker att det är ett bra ex-empel på hur man via kvalitetsmätningar och redo-visningar kan lyfta fram goda resultat. Det är ocksåhelt i överensstämmelse med att vi lägger fram för-slag om inrättande av ett nationellt kvalitetsinstitut.Det intressanta är dessutom att skolan ligger i enkommun, kommun, som regeringen titt somtätt har ganska hårda diskussioner och skriftväxlingarmed om hur respektive skola och huvudman ska kun-na utveckla sina skolformer. Hitintills måste jag sägaatt kommun leder över regeringen.För det tredje föreslår vi att det kommunala an-svaret för att finansiera skolan överförs till staten. Detinnebär naturligtvis inte att staten ska driva skolor.Den nationella finansieringen ska skapa förutsätt-ningar för mer likvärdiga villkor när det gäller attdriva skolor och bedriva undervisning. Som situatio-nen är varierar förutsättningarna beroende påkommunernas ekonomi, prioriteringar och politiskavilja. Detta är oacceptabelt om man menar allvar medlikvärdiga villkor. Vi har som första steg föreslagit ettinförande av en nationell skolpeng för grundskolanoch anvisat medel 2003. Den nationellaskolpengen ska finansiera kostnaderna för elevensutbildning. Det är viktigt att i detta sammanhang ävenklargöra att systemet ska ta hänsyn till att barn harolika behov.Finansiering sker genom att ett belopp motsva-rande kommunernas kostnader för drasin via det statliga bidragssystemet till kommunernaoch förs till anslaget för nationell skolpeng.För det fjärde måste detaljstyrningen av resurser-na upphöra. Regeringen lägger i årets budget framförslag om anslag till personalförstärkningar inomskolan. Vi har ställt oss bakom detta förslag för år2002 och anvisar där , eftersomtjänsterna är inrättade. Detta anslag avvecklar vi föråren 2003 och 2004, och de medlen tillförs anslagetför nationell skolpeng utifrån grunduppfattningen attstaten inte ska detaljstyra resurserna.Vi pratar väldigt ofta i debatten om Wärnersson-pengar och Perssonpengar, men det är skattebetalar-nas pengar, och den typ av öronmärkning som vi dagser bidrar inte till att ge verksamheterna möjligheteratt göra de nödvändiga prioriteringarna utifrån delokala förutsättningar som är och som varierar.För det femte genomför vi förändringar som inne-bär att elevernas ställning stärks. Utifrån en förbättradresultatredovisning och en nationell finansiering somföljer eleven till den skola som han eller hon har valtstärks elevernas ställning. Deras val blir avgörande.Kraven på att prestera bra resultat blir både tydligareoch större och en nödvändighet för varje skola.Vi ökar med våra förslag möjligheterna till mång-fald inom skolan. Erfarenheterna av att alltflerfriskolor etableras är övervägande goda. Skolansutveckling främjas av att fler alternativ ges möjlig-heter att bedriva verksamhet på lika villkor. Vi vill sefler driftsformer, profilskolor och skolformer. Mång-fald är något som berikar samhället. Det är något somupprepas i många andra sammanhang. Jag anser attdetta påstående även gäller skolorna.Vi anser att skolornas möjlighet att lägga ut un-dervisning på entreprenad ska utvidgas så att denäven omfattar och flertalet ämnen. säger i sin utvärdering Nationella kvalitets-granskningar 2000 - utbildning på entreprenad atterfarenheterna på många sätt är positiva. Låt oss då tavara på denna möjlighet!För det sjätte lägger vi fram ett förslag om att låtaundersöka möjligheterna att inrätta ett slags grund-skoleexamen och att en sådan ska ge behörighet tillfortsatta studier i gymnasieskolan. Sedan flera årväntar vi på regeringens utlovade förslag om en mo-dern gymnasieexamen. Jag hoppas att skolministernvid denna debatt meddelar när ett sådant förslagkommer. Avsikten med våra förslag under dennapunkt är att tydliggöra betydelsen av goda kunskaperbland elever och i skolan.Fru talman! Vi föreslår även för förskoletiden attnuvarande sexårsverksamhet, s.k. förskoleklass, fårutvecklas till en barnskola med tydliga pedagogiskaambitioner. Barnskolan ska, i likhet med sexårsverk-samheten, vara frivillig för föräldrarna, och det ärkommunerna eller godkända skolor som ska ha möj-lighet att utveckla förskoleklass i denna riktning.Vi föreslår även en kraftig utökning av antaletplatser i den s.k. KY-utbildningen. Vi har anvisatmedel för denna satsning i särskild ordning. Vi på-börjar även en avveckling av , medförbehållet att de som deltar i utbildningen ska hamöjlighet att slutföra densamma.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 un-der punkt 1. Vi står naturligtvis bakom de övrigareservationerna, men för tids vinnande nöjer vi ossmed att yrka bifall under denna punkt.Anf. 72 ():Fru talman! Det vi nu diskuterar rör frågor omförskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, barn- ochungdomsutbildning och vuxenutbildning.Först och främst vill jag som vänsterpartist ut-trycka min tillfredsställelse över att vi nu fortsätter attåtgärda konsekvenserna av 90-talets svåra ekonomis-ka situation, en situation som betytt mycket negativtpå skolans område. som de ekonomiskaresurserna minskade ökade barnkullarna och flyk-tinginvandringen.Jag vill lyfta fram några av de saker jag trorkommer att ha en stor betydelse för att vi bättre skakunna arbeta mot visionerna om en skola för alla ochen möjlighet till livslångt lärande för alla. Förutomutbildningens betydelse för hela samhällets utveck-ling har ju utbildning och kunskapsnivå en centralbetydelse för demokrati och människors delaktighet isamhället. Jag kommer i mitt anförande att berörafem områden som jag som vänsterpartist ser somspeciellt viktiga: förskolan, resurserna, elevinflytan-det, jämställdheten och betygen.För det första behövs en kraftfull satsning på för-skolan. Att förskolan i likhet med skolan, föräldraför-säkringen, barnbidraget och hälso- och sjukvårdenska vara en del av den generella välfärden och erbju-das alla barn och barnfamiljer är en självklarhet föross i Vänsterpartiet.I budgetpropositionen anges bl.a.: "Förskolan ärbasen för samhällets insatser för att främja det livs-långa lärandet. Den är en miljö där barn med olikabakgrund och olika levnadsvillkor får möjlighet attutvecklas och lära tillsammans. "Vidare konstateras att det långsiktiga målet är enavgiftsfri förskola. Det är något som vi från Vänster-partiet länge har hävdat. Införandet av den allmännaförskolan för fyra- och femåringar, rätten till försko-leverksamhet för barn till arbetslösa och föräldraledi-ga samt en maxtaxa i förskoleverksamhet och skol-barnsomsorg är alla steg i en riktning som ligger väl ilinje med politik.En fråga som skulle vara intressant att höra skol-ministern kommentera är när nästa steg mot det lång-siktiga målet om en avgiftsfri förskola kan tas. Jag vetatt jag kan låta lite otålig med tanke på att större de-len av reformen inte blivit verklighet . Men minfråga tar sin utgångspunkt i regeringens egen skriv-ning i propositionen om maxtaxa och allmän försko-la: "Regeringen betraktar förslaget som ett förstasteg." Alltså: När anser skolministern att det är dagsatt ta nästa steg?Fru talman! Frågan om maxtaxan är en av de fåfrågor där det tycks finnas någon form av borgerligenighet. I övrigt måste jag säga att jag saknar etttydligt borgerligt alternativ. Det är i och för sig gans-ka talande att den borgerliga enigheten vänder sigmot ett förslag som handlar om att utveckla den gene-rella välfärden.Fru talman! För det andra behövs det mer perso-nal inom förskola och skola. Mer personal inom sko-lan är en av förutsättningarna för att kunna nå målen.Det är bra att regeringen inom ramen för budget-samarbetet nu kan fortsätta en satsning, faktiskt initie-rad av , på mer resurser i skolan. Urelevsynpunkt och med tanke på bl.a. den senastetidens debatt om mobbning och våld inom skolan ärbristen på elevvårdspersonal ett av de områden därdet behövs förstärkning. Det behövs fler vuxna iskolan, vuxna som är tydliga förebilder.I och med denna budget fortsätter den inleddafemåriga satsning som innebär att ungdomsskolanoch fritidshemmen tillförs resurser motsvarande ennivåhöjning på 5 miljarder. Bidraget är riktat tillutökning av personal. Kritik har ibland framförts omatt detta riktade bidrag skulle utgöra ett allvarligtintrång i det kommunala självstyret. Vänsterpartietmenar att en kraftsamling för att öka personaltäthetenär av yttersta vikt och att det är viktigt att vi faktisktvågar rikta resurserna. Den femåriga satsning vi nuinleder kommer att ha stor betydelse för skolans vik-tigaste ingrediens - eleverna.Fru talman! För det tredje måste elevinflytandetöka. Ska eleverna kunna uppnå både kunskapsmålenoch de demokratiska målen måste eleverna göras merdelaktiga i vad som händer i skolan.Regeringen säger: "Det måste upplevs som merstimulerande och meningsfullt att gå i skolan.