prot · GO0982 · 2001-03-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:82Tisdagen den 20 marsKl. 14.00 - 16.2318.00 - 20.34Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 13 och 14 mars.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som ledamot i skatteutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:324Till riksdagenInterpellation 2000/01:324 av () om situationen i Burma.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 april 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 16 mars 2001UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2000/01:313Till riksdagenInterpellation 2000/01:313 av dagbarnvårdarna och den allmänna förskolan.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 18 april 2001.Skälet till dröjsmålet är inbokade arrangemangsamt att det varit svårt att finna debattdatum sompassar både ministern och interpellanten.Stockholm den 16 mars 2001UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 2000/01:316Till riksdagenInterpellation 2000/01:316 av () om svensktillverkad alkohol.Interpellationen kommer att besvaras den 30 mars2001.Skälet till dröjsmålet dröjsmålet är att inbokadeengagemang innebär att det inte finns någon annan tidsom passar mig.Stockholm den 15 mars 2001FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:320Till riksdagenInterpellation 2000/01:320 av ()om momsutredningen.Interpellationen kommer att besvaras den 2 maj2001.Skälet till dröjsmålet är att inbokade engagemanginnebär att det inte har funnits någon annan tid sompassar både interpellanten och mig.Stockholm den 16 mars 2001FinansdepartementetBosse Ringholm4 § Svar på interpellation 2000/01:298 om ar-betsfördelningen i regeringenAnf. 1 Vice statsminister ():Fru talman! har frågat statsmi-nistern vilka åtgärder han avser vidta för att skapa entydligare och mer konsekvent, dvs. mer transparent,arbets- och ansvarsfördelning som gör det möjligt förriksdagen att utföra en av sina huvuduppgifter, kon-trollmakten, på ett tillfredsställande sätt. Interpella-tionen har överlämnats till mig.Det är fast praxis att en interpellation besvaras avdet statsråd vars verksamhetsområde den hör tillinnehållsligt. Detta gäller oavsett vem interpellatio-nen är ställd till. Statsrådens verksamhetsområdebestäms av regeringen och statsministern. Regeringenfördelar grupper av ärenden mellan departementen.Statsministern utser statsråd och departementscheferoch bestämmer vilka ärenden eller ärendegruppersom ett annat statsråd än departementschefen skaansvara för.När en interpellation faller inom flera statsrådsverksamhetsområden samråder de berörda statsrådenom hur svaret ska utformas och om vem som skalämna svaret. Oavsett vem som lämnar svar är svaret,på samma sätt som ett regeringsbeslut, ett uttryck förregeringens gemensamma ståndpunkt.I det aktuella ärende som är utgångspunkt för in-terpellationen - inrättande av s.k.logistikcenter - berörs inte mindre än tre statsråd avfrågeställningen. Först och främst berörs det ansvari-ga statsrådet för socialminister . Därutöver berörs det ansvariga statsrådetför både konkurrensfrågor och regionalpolitiska frå-gor, , samt näringsminister , som ansvarar för insatser med anledningav försvarsomställningen.Det svar som lämnade till MargitGennser i kammaren var berett medövriga statsråd och uttryckte regeringens samladeställningstagande i frågan. har där-till under den muntliga frågestunden den 22 februariytterligare redogjort för regeringens inställning ifrågan.Det ankommer inte på regeringen att pröva omApoteket beslut att inrätta logistikcenter står istrid med gällande konkurrenlagstiftning. Initiativetatt inrätta logistikcentrena kommer från och grundar sig på dess bedömning därigenom kan effektivisera verksamheten ochpressa kostnaderna. Frågan prövas av Konkur-rensverket.Regeringen har alltså vare sig av regionapolitiskaskäl eller för att klara försvarsomställningen tagitinitiativ till att upprätta dessa logistikcenter, vilketfelaktigt antyds i interpellationen. Däremot välkom-nar självklart regeringen att med ut-gångspunkt i företagsekonomiska bedömningar anseratt det är lämpligt att förlägga logistikcenter till bl.a.Boden, och Sollefteå.Anf. 2 ():Fru talman! Tyvärr har jag fått besvära kammarenmed Apoteksfrågan . Det beror faktisktpå regeringens inte helt moderna arbets- och ansvars-fördelning. Här har vi ett statligt bolag som driverföretagsverksamhet inom det sociala området. Detbetyder att tre ministrar är inblandade i det hela, ellermöjligtvis fem.För att vi här i ska kunna få frågan kor-rekt belyst måste vi ha svar inte bara av socialminis-tern, som naturligtvis har en väldigt snäv inriktningpå frågorna. Regeringen och harhär valt att ge mig ett mycket formellt svar och talaom vad jag vetat. I det utdelade tryckta svaret kalla-des t.o.m. för Apoteksbolaget, vilketvar det gamla namnet. Detnamnbytet gjorde man, vilket kan vara intressant attveta, för att monopolisera själva ordet . Vadjag inte har fått reda på är: Vilka blir effekterna avdistansapoteken, de logistiska centrerna, för effekti-vitet, priser, konkurrens och för framtiden för de 700anställda i partihandeln?Här hade jag hoppats att regeringen hade tänkt tillom ansvarsfördelningen, men det är inte fallet. Rege-ringen är kollektivt ansvarig, men avsäger sig samti-digt ansvaret, för man har ju blandat in ett bolag. Detär som fattar besluten. Om de är klokaeller inte är inte regeringens sak att bedöma, i varjefall inte . Det är bekvämt men demokratiskt oac-ceptabelt.Medborgarnas möjlighet att få insyn, kontroll-makten, är viktig i en demokrati. Öppenhet hotas påmånga sätt och mycket ofta genom statliga bolag. Detgäller inte bara här utan också i utlandet. ellersenare blir det affärer. Låt mig nämna några. Detfranska , det tyska Flick och det svenska Apoteks-bolaget, när det hette Apoteksbolaget.Apoteket driver tydligen regionalpolitik nu-mera. Det framgår av interpellationssvaret. Det tyckervi är ganska bra. Om regeringen eller tagitinitiativ är som den gamla frågan om hönan och äg-get. Vi vet aldrig vilket som kom först.För de anställda inom den privata partihandeln in-nebär däremot politiken deras död för att levereraregeringens bröd till orter med nedlagda regementen.Vad har alla dessa duktiga i privata företag gjort föront? Varför ska 700 människor förlora sina jobb föratt regeringen ska kunna säga: Vi skapade nya jobb iBoden, , och ?Till sist: Vilka företagsekonomiska bedömningarhar gjort? Det verkar märkligt att denbästa lokaliseringen tycks finnas på orter med ned-lagda regementen, företrädesvis långt upp i norr medgles befolkning, få apotek och få farmaceuter. Hur serde kalkyler ut som man har gjort? Hur ser de lokalise-ringsteorier ut där målet egentligen är två saker, ettutökat monopol omfattande partihandeln och ingredi-enser av regionalpolitik?Statsrådets svar var innehållslöst. Varför vill rege-ringen inte öppet redovisa sina ställningstaganden förriksdagen? Inser inte regeringen att en ny tid behövernya former för ansvars- och arbetsfördelning?Varför gömma sig bakom formalia? Är inte rege-ringen intresserad av att skattepengar används påbästa sätt? Vad ska jag säga till de Tamroanställda iMalmö när de förlorar jobbet? Vilka företagsekono-miska bedömningar har gjort?Anf. 3 Vice statsminister ():Fru talman! Det första jag vill säga är att MargitGennser nog får acceptera att vi har ansvarsområden iregeringen. Vi kan inte dela upp dessa ansvarsområ-den utifrån den fråga som ställer.Nästa gång är det en annan ledamot som ställer enannan fråga och vill ha ett helhetsperspektiv. Dåskulle vi få göra om ansvarsfördelningen så att detpassade den ledamoten. Vi måste dela upp ansvar-sområdena i regeringen så att vi kan hantera denverklighet som vi har att hantera. Så är fallet. Närflera statsråd berörs av ett ärende samråder vi. Debesked som , och jaghar givit står hela regeringen för. Det är så arbetet gårtill i regeringen.Jag tror att är irriterad över atthennes förutfattade meningar om regeringens ageran-de här inte stämmer med verkligheten. Det är interegeringen som har tagit initiativ eller fattat beslut omApoteket . Det görs i det bolaget. Man har gjort debedömningar som man har att göra. Jag har ingenanledning att recensera det. Vi brukar ju normalt intediskutera bolags bedömningar från talar-stol. Man får ta den diskussionen helt och hållet medApoteket direkt. Det får de anställda göra, och detkan vi också göra som allmänhet. Men regeringen skainte lägga sig i det.Sedan är det en helt annan sak att när ApoteketAB eller privata företag väljer att lokalisera sin verk-samhet till orter som behöver regionalpolitisk upp-märksamhet är det något som vi ser positivt på frånregeringens sida. Det gäller naturligtvis i allra högstagrad också orter som är föremål för försvarsomlägg-ningen. Jag tycker också att den insikten, att de härorterna är bra att satsa i, borde delas av hela riksda-gen. Det är ju ett statligt ansvar som vi har i en sådanhär omställningsprocess.Anf. 4 ():Fru talman! Jag har inga förutfattade meningar.Men jag har råkat utreda Apoteksbolaget, och jag harföljt dess verksamhet. Jag måste säga att först har viproblemet med statliga bolag. Staten bör driva sinverksamhet i andra verksamhetsformer, inte i pri-vaträttsliga. Det är där vi har en av knutpunkterna.Frågan borde vara: När ska man sälja ut ApoteketAB? Det vore det bästa.Det andra är att staten nu har statliga bolag. Dåhar man en ägarpolicy. Man borde kanske också haen uppförandekod. Det brukar man kräva av det pri-vata näringslivet, de multinationella företagen osv.Här har vi faktiskt anledning att göra det. Väldigtmycket av det agerande som vi nu har sett från Apo-teksbolaget handlar just om att man försöker utökamonopolet. Vi ser det t.ex. på att när de diskuterarmed försöker de felaktigt säga attde har tagit upp förhandlingar med den privata parti-handeln. Det lär inte vara rätt. Då vill man helt enkeltföra bort det här avgörandet från Konkurrensverketsom annars måste ta ställning till monopolet, vilketman inte vill ska komma på fråga.Jag anser att statliga bolag måste hålla sig medmycket stora säkerhetsmarginaler i förhållande tilllagstiftningens gränser. Därför tror jag att det ärmycket väsentligt att vi också ser över de statligabolagens regler för uppförande, och jag efterlyser enuppförandekod - precis som ni gör för det privatanäringslivet. Är regeringen beredd att göra detta?Regeringen kan ju inte bara säga att det här bolagethar vi inget ansvar för beroende på att det är pri-vaträttsligt. Det driver statlig verksamhet, och detdrivs av skattepengar. Det är inget privat företag. Jagkan inte gå och köpa aktierna i . Det hardessutom ett detaljhandelsmonopol.Är det verkligen på det viset att vi inte har någonriktigt ansvarig alls här? Jag har alltid varit rädd förorganisationer utan ansvar, och är ty-värr en sådan. Det lärde jag mig när jag utredde dethär under ett antal år.Anf. 5 Vice statsminister ():Fru talman! Det är väl så i grunden att vi har olikaåsikter om det nyttiga i att ha apoteksfrågorna i ettmonopol. Sedan kommer vi till olika slutsatser. Jagtycker nog att är orättvis mot . Hon pådyvlar dem bara negativa åsikter. Jagtror att de som andra företag drivs av att det ska fun-gera effektivt. Såvitt jag förstår är det här ett led idetta.Sedan måste de naturligtvis också leva upp till ettuppförande som stämmer överens med näringslivet iövrigt. Eftersom detta nu är ifrågasatt prövas det ju avKonkurrensverket och . Så detkommer vi att få svar på så småningom.Jag tycker inte riktigt att det är i talarstolen i Sve-riges riksdag som man ska recensera vad olika bolaggör. Jag tycker att det handlar om allmän policy förstatliga bolag, men inte om enskilt agerande från dehär företagen. Där började, nämligenatt det här på något sätt skulle försvåras av arbetsför-delningen i regeringen, tycker jag inte alls att det ärså. I så fall tror jag att ska ta en dis-kussion specifikt om statliga bolags policy eller någotsådant. Då finns det en minister som kan svara på det.Anf. 6 ():Fru talman! uttalade sig här-omdagen om svensk prispolitik inom detaljhandeln.Vad man framför allt tryckte på var faktiskt att läke-medelspriserna var höga. Man var inne på de härfrågorna. Jag är ledsen att jag återigen berör apoteketoch läkemedelsdistributionen, men det är ju ämnet.Jag hade också kunnat tala om andra statliga bolagspecifikt. Vi måste kunna göra detta, för det är statli-ga pengar i dem och de ägs inte av några andra.Det är alldeles riktigt att ska setill att konkurrensen fungerar för statliga och privataföretag. Här har vi en lagstiftning och en EU-lagstiftning. Vad jag tog upp var en annan sak. Detdär som ligger mer på det informella planet, ellermellan det informella och det formella planet, är inför har försökt hävda, tydli-gen felaktigt, att partihandeln var villig att förhandladirekt med Apoteksbolaget om det här som helt klartär ett sätt att utvidga sitt monopol.Detta är vad jag kan se skadligt ur konkurrens-synpunkt, för då får vi inte den där principiella pröv-ningen av monopolet och monopolutvidgningen. Dentypen av agerande bör ett statligt bolag avhålla sigfrån. Jag tycker att det är allvarligt, för det är mycketviktigt att vi har bra konkurrens.Anf. 7 Vice statsminister ():Fru talman! Det blir ju väldigt tydligt när manbörjar tala om , ledningen för det bola-get, och dess förhållande till partihandeln. Vi kan intehär i gå in i detalj i sådana frågor. Det ärnågot som andra måste se på, och Konkurrensverketoch kommer att göra det. Det vidäremot borde vara eniga om är att vi behöver billiga-re läkemedel i vårt land. Det är ju utifrån det önske-målet som ett försök att effektivisera logistiken kanvara bra. Sedan måste det balanseras med andra sa-ker, det inser jag. Men i den delen tycker jag att vialla med tillfredsställelse skulle hälsa försöken atteffektivisera.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:244 om folk-bokföringslagens konsekvenser för Försvarsmak-tenAnf. 8 Finansminister ():Fru talman! har frågat försvarsmi-nister om vilka åtgärder han avseratt vidta för att få till stånd en förändring av folkbok-föringslagens bestämmelser om bosättning till förmånför anställda inom Försvarsmakten. Han tar också uppvissa skattekonsekvenser för dessa anställda.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Reglerna om folkbokföring vid tillfällig vistelsepå annan ort ändrades i samband med att den nu gäl-lande folkbokföringslagen infördes den 1 juli 1991.Den möjlighet som fanns att på grund av tillfälligtarbete vistas på annan ort än den där man har sitthemvist utan ändring i folkbokföringen togs då bort.Numera gäller i stället att man kan vistas under en påförhand bestämd tid, upp , på någonannan ort än sin egentliga hemort, utan att behövaändra sin folkbokföring. Detta gäller oavsett om vis-telsen är föranledd av arbetet eller inte.I princip ska alltså folkbokföringen ändras vid entillfällig vistelse över på annan ort änden där man har sitt egentliga hemvist. Skälet tilldetta är att folkbokföringen ska grundas på en personsfaktiska vistelse. Den tidigare bestämmelsen ledde tillkyrkobokföring på fel ort.För att så långt som möjligt hålla samman famil-jen i folkbokföringshänseende infördes en särskildbestämmelse som gäller folkbokföring av personervars familj bor kvar i den ursprungliga bostaden.Denna bestämmelse innebär att en person i dessa fallfår behålla sin folkbokföring även om en tidsbestämdvistelse på annan ort är avsedd att vara änsex månader.Roy tar också upp reglerna om folkbok-föring av personer som studerar på annan ort än dendär de har sin bostad. Den gamla folkbokföringslagenmedgav att en vuxen studerande i princip hade möj-lighet att välja om han skulle anses ha kvar sitt egent-liga hemvist i föräldrahemmet eller inte och därmedmöjlighet att välja folkbokföringsort. Detta medfördeatt folkbokföringen för vuxna studerande på ettolämpligt sätt avvek från vad som i övrigt gällde.Därför ändrades reglerna så att de numera folkbok-förs enligt samma regler som den övriga befolkning-en.Folkbokföringens syfte är som sagt att återspeglavar en person faktiskt vistas. Precis som det inte finnsnågra skäl att ändra folkbokföringsbestämmelsernaför studerande finns det inte heller anledning att ändrareglerna för anställda inom försvaret.Vad gäller de skatterättsliga konsekvenserna ochavdragsrätten för ökade levnadskostnader vid tillfäl-ligt arbete på annan ort än bostadsorten eller vid dub-bel bosättning har detta inget direkt samband med varpersonen är folkbokförd. Vid tillfälligt arbete på an-nan ort än bostadsorten får avdrag göras om arbetetpågår eller är tidsbegränsat till sinnatur. fick avdrag göras under längst ,men en sådan gräns finns numera inte. gäller istället att avdragsrätten bedöms utifrån att arbetetendast pågår eller att det är tids-begränsat till sin natur.Avdrag för dubbel bosättning får göras om denskattskyldige på grund av sitt arbete flyttat till annanort men bostaden behållits på den tidigare bostadsor-ten på grund av makes förvärvsarbete, svårigheter atthitta en fast bostad på arbetsorten eller om det före-ligger någon annan särskild omständighet. Avdrag fördubbel bosättning får normalt göras under längst treår för gifta och sambor och för övriga.När det gäller avdragsrätten för dubbel bosättningkommer regeringen se till att dessa frågor utredsnärmare. Denna utredning ska belysa vilka effekter enutvidgning av avdragsrätten skulle kunna leda till iform av ökad rörlighet på arbetsmarknaden och för-bättrade möjligheter att bo och arbeta i glesbygd. Deaktuella frågorna övervägs inom Re-geringskansliet.Anf. 9 ():Fru talman! Jag tackar finansminister för svaret. hade jag ställt min interpel-lation till försvarsminister , efter-som det som jag tar upp i min interpellation berörförhållanden inom Försvarsmakten. Det gäller inteminst efter de omfattande förändringar inom Försvar-smakten som nedläggning av många förband harinneburit.Nu har finansminister i interpel-lationssvaret redovisat vilka generella regler somgäller, och det är säkert rätt. Jag har ingen anledningatt betvivla att eller handläggarna pådepartementet inte har läst eller skrivit av rätt. I ochför sig kunde jag själv ha läst vilka lag- och författ-ningsregler som gäller för folkbokföring.Fru talman! Det var inte detta som min interpella-tion handlade om. Min interpellation handlade omenskilda inom Försvarsmakten och de svårighetersom Försvarsmakten har med dessa generella regler.Som det nu är kommer enskilda officerare i kläm igällande regelverk när han eller hon fullgör sina skyl-digheter som anställd i Försvarsmakten.Nu har försvaret och av allt att döma kommerFörsvarsmakten att få ökade svårigheter att lösa före-liggande uppgifter eftersom regelverket för folkbok-föring inte är anpassat för de behov som Försvar-smakten har för hur Försvarsmaktens officerare måstetjänstgöra för att lösa de uppgifter som statsmaktenhar förelagt.Fru talman! Det hade därför varit en fördel om an-svarigt statsråd, försvarsminister ,hade lämnat interpellationssvaret och deltagit i de-batten . Det är ju försvarsministern som föreläg-ger Försvarsmakten uppgifterna, och då är det rimligtatt samma minister redogör för hur uppgiften skalösas.Fru talman! Jag beklagar att interpellationssvaretinte ger några svar på det jag har framfört i min inter-pellation. Ett besked ges här: "- - - finns det inteheller anledning att ändra reglerna för anställda inomförsvaret. "Detta får väl beskrivas som ett synnerligen fyr-kantigt svar. Svårigheter har påtalats av officerarnasfackliga organisation . I rapporterfrån enskilda förband har det påtalats svårigheter medrekrytering. Och enskilda officerare känner sig påpas-sade av skattemyndigheter. Då säger man från rege-ringen att det inte finns anledning att ändra någraregler.Fru talman! Jag kan bara konstatera att för rege-ringen är regler tydligen viktigare än enskilda indivi-der. Gällande regler är tydligen viktigare än att försö-ka anpassa verkligheten till det som regeringen åläg-ger myndigheter och organisationer. Det finns tydli-gen ingen tanke på att regler måste anpassas till verk-ligheten.Fru talman! Det finns emellertid ett bra besked iinterpellationssvaret, nämligen på s. 2 tredje stycket:"fick avdrag göras under längst , menen sådan gräns finns numera inte. "Detta är ett mycket välkommet besked till mångaofficerare. Det måste innebära att skattemyndigheterruntom i nu ska sluta jaga enskilda officerareom tidsgränser. Jag hoppas att statsrådet står fast viddet som står i interpellationssvaret.Avslutningsvis beklagar jag att inte den för verk-samheten ansvarige, statsrådet ,lämnar svar på min interpellation. Jag hade två frågor.Något besked om detta lämnas inte i interpellations-svaret. Möjligen kan i nästa anfö-rande redovisa hur diskussionen med försvarsminis-tern var då svaret på min interpellation förbereddes,för det har väl förevarit en dialog med ansvarigt stats-råd?Anf. 10 Finansminister ():Fru talman! Som framgick av den interpellations-debatt som föregick denna så är det naturligtvis så attde svar som ett statsråd lämnar är svar å hela rege-ringens vägnar. Därför är det inte avgörande om detär försvarsministern, finansministern eller någonannan minister som lämnar svaret, utan det är natur-ligtvis ett svar som gäller hela regeringen.Jag tycker att de två frågor som har ställts i inter-pellationen också har fått en utförlig belysning i mittinterpellationssvar. Vi kan självfallet inte ha ett regel-system när det gäller folkbokföring och de skattekon-sekvenser som det har som anpassas till enskildayrkesgrupper. Då skulle vi förmodligen få ett systemsom var bemängt med fler undantag än regler. Det ärdärför som jag utförligt har redovisat de regler somgäller. Jag har också i mitt svar redovisat att när detgäller t.ex. frågan om dubbel bosättning så sker ettsådant övervägande i . Det är inte såatt Försvarsmakten och försvarsverksamheten ärspeciell i annat avseende än att i mängder av andrabranscher så förekommer naturligtvis den typen avdubbel bosättning, den typen av tillfälliga bosättning-ar under kortare och som förekommer iförsvaret och i mängder av andra branscher. Ochsjälvfallet har alla dessa faktiska omständigheterockså legat till grund vid de överväganden som rege-ring och riksdag har gjort vid tidigare tillfällen när detgäller att fastställa de lagar som finns kring vår folk-bokföring och kring de skatterättsliga konsekvenser-na. Så där finns det inte någon särställning för För-svarsmakten, utan där har alla behandlats på sammasätt.Rimligen är det så att om man skulle ha särskildaregler för varje bransch, så skulle vi få ett oerhörtkomplicerat och oerhört söndersmulat regelsystem.Anf. 11 ():Fru talman! Jag inser att svaret kommer från helaregeringen. Men då borde det väl ha varit överlägg-ningar mellan de ansvariga statsråden, så att mansvarar på de frågor som framställs i interpellationenutifrån de behov som varje organisation har. Jag anserinte att detta är ett svar på de frågor jag har lämnat.Jag anser inte heller att svaret tillgodoser de behovoch intressen som Försvarsmakten har. Det gällersärskilt nu när man har genomfört den här stora om-läggningen som medför att många förband inte finnslängre. Den innebär att officerare måste kommende-ras till de kvarvarande förbanden.Försvarsmakten är speciell eftersom man har cent-rala instanser och centrala skolor. Jag vet att det t.ex.i är svårt att dels få lärare ditkommendera-de, dels få elever. Dessutom är tydligen skattemyn-digheten i särskilt nitisk när det gällerdetta.En annan organisation som har svårigheter ärSwedint. De har också nationell rekrytering över helaSverige för att få tag i lärare och officerare till utbild-ningen.