prot · GO0976 · 2001-03-08 00:00:00 — Den utredningen har ganska bred uppslut-ning här i riksdagen.När det gäller vindkraften är splittringen större.Moderaterna tycks tycka illa om vindkraft och villha starka restriktioner för utbyggnaden.Centern däremot är glad tillskyndare av vindkraf-ten och har den vällovliga ambitionen att underlättautbyggnaden.Folkpartiet är mer ambivalent och tycks ha kom-mit till den slutsatsen att det finns röster att hämta påGotland.Kristdemokraterna hade ingen reservation förraåret när det gäller vindkraft, men störs man av attvindkraften lagmässigt definieras som miljöfarlig. Iövrigt delar man utskottsmajoritetens uppfattning.Även i vindkraftsfrågan måste man fråga sig: Vil-ken vindkraftspolitik skulle en borgerlig regeringföra?Även om ännu inte fått någon proposi-tion om vindkraften så har regeringen inte varitoverksam.Man har tillsatt en arbetsgrupp som ska genomfö-ra en studie om vindkraftverk i havs- och fjällområ-den. Den har lämnat en delrapport som bereds i Rege-ringskansliet.Näringsdepartementet har gett i uppdrag att bl.a. ta fram områden medsärskilt goda förutsättningar för vindkraft och plane-ringsmål för den. Uppdraget ska redovisas inom kort.Man har också gett i uppdrag att göra enöversyn av verkets allmänna råd 1995:1. På motsva-rande sätt har länsstyrelserna fått i uppdrag att redovi-sa bl.a. vidtagna och planerade åtgärder för hur kom-muner med goda vindenergiresurser behandlar mark-och vattenanvändningsfrågor som rör vindkraften isina översiktsplaner.Därmed bör också den reservationen avslås.Reservation 8 är en gammal bekant som för framtill intet förpliktande krav om fler nationalstadspar-ker. Självklarheten att besluten om att inrätta natio-nalstadsparker ska vara lokalt förankrade förs ocksåfram. Jag delar naturligtvis den uppfattningen, menyrkar avslag på reservationen.I reservation 9 vill och Centernha en översyn av för att skapa bättreförutsättningar för en levande skärgård. Utskottet ärväl medvetet om skärgårdsproblematiken men ser inteatt reservanternas förslag innebär någon långsiktiglösning, snarare tvärtom.Reservationen om den kommunala vetorätten ärockså en gammal bekant. Vetot är ett uttryck förrespekten för det kommunala självstyret, som är enviktig beståndsdel i den svenska modellen. Men, frutalman, vi kan inte ha en ordning som kan innebäraatt ett problem som måste lösas inte kan lösas. Därförär det nödvändigt att ha undantag från vetorätten förkärnkraftsavfall.Reservanterna kräver att regeringen ska förtydligaunder vilka förutsättningar regeringen avser att ut-nyttja vetoventilen. Jag har svårt att förstå det kraveteftersom lagen är glasklar. Det är också utskottetsskrivning.Regeringen har rätt att i vissa undantagsfall be-sluta om lokalisering av anläggningar av stor natio-nell betydelse, med eller utan folkomröstning. Så stårdet i betänkandet.Det är också en självklarhet att ingen regering gören sådan åtgärd utan tvingande skäl. Varför skulleman göra det?Den sista reservationen handlar om vattenrättenmed utgångspunkt i de allvarliga översvämningarsom ägt rum . Man frågar sig omöversvämningarna beror på växthuseffekten eller inte.De lärde tvistar om det. Men nog tror jag att det ärväxthuseffekten som ligger i botten.Det är inte det som diskussionen gäller . Vihar att ta ställning till den vattenrättsliga aspekten avproblemet.Jag tror att alla är överens om att vi måste före-bygga översvämningar så långt som det står i mänsk-lig makt. Om de ändå inträffar måste beredskapenoch förmågan att minimera skadorna vara god. Det ärsjälvklart regeringens ansvar.Jag är glad att kunna säga att regeringen tar pro-blemet på allvar och att den förutom det nationellaoch internationella arbetet har tagit flera initiativ.Räddningsverket har i regleringsbrev fått i upp-drag att redovisa uppbyggnaden av de regionala re-sursdepåerna.SMHI har redan lämnat en rapport till regeringensom utvärderar träffsäkerhet och kvalitet i prognoseroch varningar. Den bereds nu.Efter kontakter med landshövdingar och Kam-markollegiet överväger till . Det är ingen tid-ningsuppgift, , utan det står i be-tänkandet.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till hem-ställan i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 184 () re-plik:Fru talman! Jag vidhåller att vill tabort de undantag som finns från älvskyddet, även omdet gäller relativt små anläggningar. I min hemkom-mun har jag blivit väldigt uppskrämd av partikamra-ter till som har velat nagga de härbestämmelserna i kanten. Det gör att jag inte tänkerändra mig.Det ska visserligen inte debatteras energi ,men vi tycker att det är bättre att stoppa vattenkraftentotalt och tillåta forskning på kärnkraftsområdet. Jagvet att inte alla delar den uppfattningen.När det sedan gäller tilläggsdirektiv har i varje falljag i betänkandet läst att ärendet är under beredning idepartementet, inte att man har lämnat några tilläggs-direktiv. Det må vara rätt eller fel.Bengt-Ola undrar vidare hur de fyra bor-gerliga partierna ska kunna bilda regering. Vi kansäkert göra på samma sätt som ni gör . Om vårafyra partier får majoritet kommer vi att tala oss sam-man om de viktiga frågorna, men som det är just nuhar vi all rätt att ha olika uppfattningar - annars be-hövde vi inte var fyra partier.Anf. 185 () re-plik:Fru talman! Mina partikamrater i hemkommun råder inte över lagstiftningen,och den är mycket restriktiv. Men den ska naturligtvisinte vara auktoritär, så att det inte går att göra någon-ting. Det skulle vara självbindning, och det är inte brai en demokrati.Jag kan nyansera mig något när det gällertilläggsdirektivet. Det övervägs tilläggsdirektiv, ochhar man sagt det från regeringen, är det omöjligt attbacka från det. Vi kan alltså betrakta det som ettfaktum att det kommer tilläggsdirektiv.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! Det låter väldigt bra. Då hoppas jagockså att att man kommer att tillåta omprövning avgamla domar och inte bara riktar in sig på den nyalagstiftningen.Anf. 187 () re-plik:Fru talman! Det finns redan nu vissa möjligheteratt ompröva gamla vattendomar, men det är möjligtatt det är alltför komplicerat att komma fram till det.Man bör nog ta ett helhetsgrepp i den här frågan.Anf. 188 INGA () replik:Fru talman! Jag vill replikera till vindkraften. Jag skulle vilja ha svar på följandefråga: Vad vill och hans partiegentligen i vindkraftsfrågan? Det skulle vara mycketintressant att få veta det. gömmer sig Bengt-OlaRyttar bakom att det pågår utredningar men angerinte med ett ord vilken inställning han och hans partihar för egen del.Vi kunde under utskottsarbetet konstatera att dettaär en mycket komplicerad fråga. Det pågår dessutomen teknisk utveckling. Jag pekade på att det å enasidan fanns fördelar, å andra sidan nackdelar. Jagundrar om håller med denne uttalar att det hade varit intressant att få enmycket kraftig vindkraftsutbyggnad. De siffror somjag nämnde var . Att integöra några konsekvensbeskrivningar av en sådanutbyggnad vore alldeles fel. Det är därför som jag hartagit upp den här diskussionen och menar att det ärväldigt viktigt att man har väl definierade gränser i enlagstiftning för framtida vindkraftsetablering.Anf. 189 () re-plik:Fru talman! Jag kan väl erkänna att jag gömmermig bakom utredningar i den här frågan. Mingrunduppfattning - och därvidlag tror jag att jag ock-så talar för partiet - är att vindkraften bör utvecklasoch stå för en större del av vår energiförsörjning. Vihar kunnat se att det har blivit ettgenombrott för viljan att etablera ny vindkraft. Menvi ska naturligtvis för att skydda väsentliga värdenoch för att utnyttja den resurs som vinden är ha såmycket fakta på bordet som möjligt innan vi tar slut-lig ställning till hur det ska gå till.Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Det var intressant att höra replikväx-lingarna både mellan folkpartisten och ochmellan moderaten och . Såvitt jag kan förståverkar det som om moderater, socialdemokrater ochcenterpartister när det gäller energikällor är ganskaeniga om en satsning på vindkraft, och det kännsganska bra. Däremot är jag lite förvånad över replik-skiftet mellan folkpartisten och . Detskulle jag naturligtvis prata med folkpartisten om,men det kan jag göra en annan gång.Vad känner egentligen - som ärdalmas och såvitt jag förstår kommer från en ganskasund miljö med goda luftförhållanden uppe i Dalarna- när han kommer ned till och inandasdofterna här? Såvitt jag förstår tycker man att det ärbra med nationalstadsparker men yrkar ändå avslagpå vår reservation. Varför det?Anf. 191 () re-plik:Fru talman! Det är inte första gången som vi dis-kuterar nationalstadsparker. Jag tror att det måstefinnas ett klart dokumenterat lokalt intresse för attgenomföra sådana. Regeringen spretar inte alls i denhär frågan. Tvärtom har den varit ganska så entusias-tisk för att få till stånd nya nationalstadsparker. Menatt inrätta en sådan park är en väldigt ingripandeåtgärd, som man måste ha lokal förankring för. Detfinns faktiskt inget större tryck runtom i landet för attinrätta nationalstadsparker. På nivå vetman att sådana begränsar handlingsutrymmet.Anf. 192 () re-plik:Fru talman! Jag kan konstatera att Bengt-OlaRyttar och jag närmar oss varandra ganska bra även iden frågan. Det skulle inte alls vara oävet om tänkte till ytterligare en gång och yrkadebifall till min reservation. säger atttrycket måste komma underifrån, men det är viktigtatt framhålla att det är väsentligt med gröna lungor ien stad.Anf. 193 () re-plik:Fru talman! Det är viktigt med gröna lungor bådei stad och på landet. Med tanke på min bostadsortskulle jag ha kunnat ha rena lungor, men av olikaomständigheter har jag inte alls fått rena lungor. Där-för får jag stå ut också i staden.Anf. 194 ()replik:Fru talman! undrar varför vi intereserverat oss mot älvskyddets utformning. Vi harvisat den respekten mot regeringen, eftersom har utarbetat och redovisat förslag till detfortsatta miljövårdsarbetet. Verkets redovisning harhandlagts av den parlamentariska beredningen ommål i miljöpolitiken, och vi väntar på en proposition.Detta innebär inte att vi har ändrat uppfattning.Vidare förstår jag inte riktigt varför Bengt-OlaRyttar vill sätta likhetstecken mellan att vi inte harreserverat oss mot älvskyddets utformning och att vivill underlätta småskalig vattenkraft. Det har till vissdel med älvskyddet att göra, om vi anser att vatten-kraften ska byggas ut, men så har vi inte sagt. Detfinns redan småskalig vattenkraft som inte är i brukoch som kan tas upp igen. Det är detta som vi villarbeta för.Sedan blir vi anklagade för att inte tidigare ha ta-lat om vindkraft. Det har vi gjort i många samman-hang, inte minst i näringsutskottet. Jag är i och för sigväldigt glad över att så uppmärk-samt intresserar sig för politik ochför vårt samarbete bland de borgerliga. Jag undrar nuhur ställer sig till att vindkraften skaklassas som miljöfarlig verksamhet. Har ni från Soci-aldemokraterna, diskuteratihop er om detta, om ni vill att vindkraften ska kunnabyggas ut ytterligare?Anf. 195 () re-plik:Fru talman! Det är inte så att jag har uppmanatUlla-Britt och att reser-vera sig när det gäller älvskyddet. Jag har bara kon-staterat den logiska följden av att Kristdemokraternastår bakom reservation 3. Det gör att det inte är lo-giskt att följa i fråga om älvskyddet.När det gäller att vindkraften är miljöfarlig verk-samhet ser jag det som en juridisk teknikalitet. Det äringången i tillåtlighetsprövningen. Det är inget vär-deomdöme om vindkraften som sådan, som jag serdet.Anf. 196 ()replik:Fru talman! Vad anser då omden juridiska teknikaliteten? Tänker någonting åt den?Sedan vill jag ytterligare en gång säga att det intefinns något likhetstecken mellan älvskyddets utform-ning och småskalig vattenkraft i det fall det inte ärtänkt att vi vill bygga ut den småskaliga vattenkraftenintill älvarna.Anf. 197 () re-plik:Fru talman! Jag respekterar helt och fullt att ni haravträtt folkpartikravet och förenar er med närdet gäller den småskaliga vattenkraften. Det tyckerjag är ett steg framåt.Jag kommer inte ihåg den andra frågan. Jag berom ursäkt, . 198 () replik:Fru talman! Det gäller frågan om vetoventilen.Det förefaller som att tycker att dethela är väldigt klart. I själva verket råder det en vissotydlighet om under vilka förutsättningar regeringenhar rätt att utnyttja vetoventilen.I många kommuner framförs ståndpunkten att re-geringen aldrig kommer att utnyttja den. I SKI:s skriftFrågor och svar framkommer dock att regeringen harrätt att gå emot ett fullmäktigebeslut under förutsätt-ning att noggranna undersökningar har gjorts påminst två platser. SKI:s tolkning av vetoventilen äralltså att regeringen har rätt att använda den efterprovborrningarna.Jag undrar om det är ansvarsfullt att det finns såolika tolkningar av vad vetoventilen innebär.Anf. 199 () re-plik:Fru talman! Det är alltid beklagligt om lagstift-ning uppfattas på olika sätt. Jag tror att jag sade i mittanförande, och det framgår väldigt klart i utskottetsbetänkande, att oavsett om man har haft folkomröst-ning eller inte har regeringen den lagliga rätten att gåin och bryta vetot.När man diskuterar de här frågorna ute i kommu-nerna ser man naturligtvis till vad som är politisktmöjligt. Utifrån det drar man slutsatsen att regeringeninte kommer att göra det. Men det har ingenting medlagstiftningens kvaliteter att göra. Den är som jag serdet alldeles otvetydig.Anf. 200 () replik:Fru talman! Uppenbarligen är det inte så otvety-digt. Det är därför som vi tycker att regeringen börförtydliga under vilka förutsättningar man avser attutnyttja vetoventilen.Anf. 201 () re-plik:Fru talman! Jag har svårt att förstå detta. Möjligenkan ansvarig minister i ett svar på en fråga understry-ka hur det förhåller sig och kanske också belysa frå-gans politiska karaktär, för det har den naturligtvis.Lagstiftningen kan inte vara klarare än vad den är,och utskottets skrivningar kan inte vara klarare än vadde är.Anf. 202 ():Fru talman! har genom sitt medlemskap iEU ställt sig bakom gemenskapens målsättning iolika frågor. När det gäller utsläppen av växthusgaserhar genom Kyotoprotokollet åtagit sig att isamverkan med övriga medlemsländer minska sinautsläpp med till perioden 2008-2012.Detta kan verka lovärt, men vad hjälper det omman importerar el från smutsiga kolkrafts-baserade elverk i exempelvis i stället för attutnyttja inhemska förnyelsebara energislag som vat-tenkraft. Detta ökar växthuseffekten, vilket är ett avnutidens största hot mot biologisk mångfald.Sverige har ett uttalat mål att främja produktionoch utnyttjande av förnybar energi. Denna målinrikt-ning måste ta sig mera konkreta uttryck genom underlättar för dem som vill satsa på förnyelse-bar energi.Ett exempel är etableringen av småskaliga vatten-kraftverk där det behövs klarare och en mera positivinställning till förutsättningarna för deras verksamhet.Lagstiftningen och myndigheters handläggning ska imöjligaste mån utformas så att en ökad produktion avförnyelsebara energikällor underlättas och så attoklarheter för den enskilde i planeringsförfarandetundanröjs. Vi har därför en reservation om småskaligvattenkraft i betänkandet.Fru talman! Den svenska skärgården är speciell.Vi har här en ovärderlig nationell tillgång som upp-skattas långt utanför vårt lands gränser. Det finnsdärför i 4 kap. 2 § angivet vissa områ-den som riksintresse där turismen och det rörligafriluftslivet särskilt ska beaktas vid bedömningen avexploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön.Staten har angivit att kustområdet och skärgården iBohuslän från norska gränsen till är just ettsådant unikt område.Under senare år har just detta område satts underhård press genom att framför allt fastigheter för året-runtboende har omvandlats till fritids- eller turisthus.Detta leder till allt högre och i mångafall orimliga fastighetspriser med svårigheter föråretruntboende att konkurrera med kapitalstarka kö-pare som söker ett fritidsboende. Detta i sin tur ledertill allt färre åretruntboende, med allt mindre underlagför service, och en negativ spiral startar. Företag villinte etablera sig i en bygd som erbjuder dålig service,och utveckling går mot att bygden under stora delarav året är "död".Detta kan inte ha varit lagstiftarens intentioner atthela bygden som klassas som riksintresse för turismoch det rörliga friluftslivet inte kan erbjuda en drägligtillvaro för sina åretruntboende.För att skärgården ska vara intressant som rekrea-tion och för turism krävs att det för skärgården gesförutsättningar att vara levande året om. Det är kan-ske dags att även klassa en levande skärgård som ettriksintresse.Jag yrkar bifall till vår reservation som vi har till-sammans med , reservation nr 9.Till sist vill jag ta upp vår reservation som berörsommarens översvämningar. har ien motion uppmärksammat problemet och kommitmed ett antal konkreta förslag som om dessa realise-ras kan minska risken för framtida översvämningarsom de vi upplevde i somras.De flöden och de nivåer som uppmättes är påinget sätt extrema. Statistik som förts i mer än 100 årvisar att sommarens översvämningar måste beaktassom regelbundet återkommande höga flöden. Land-skapen kommer alltså att drabbas av höga flöden äveni framtiden. Skillnaden är att översvämningarna undersenare år har haft en tendens att inträffa allt oftare.Då översvämningarna är frekvent återkommandeoch dessutom kan drabba mycket stora geografiskaområden bör staten ansvara för och investe-ra i ett antal regionala översvämningsförråd i landetmed gemensam utrustning för att på ett bättre sättklara av kommande översvämningar.Bättre flödesprognoser är nödvändiga med ensamlad prognosbild för att kommunerna lättare skakunna vidta lokala förebyggande åtgärder.Dagens vattendomar måste också ses över. Desom finns är ålderstigna och tar inte hänsyn till helaälvsystemet utan gäller ofta damm för damm.För att förebygga framtida översvämningar ochden skada som åsamkas av dessa bör en utredningtillsättas med uppgift att utreda konsekvenserna av deföreslagna åtgärder som nämnts.Anf. 203 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga ett par ordom den småskaliga vattenkraften, eftersom den harvarit upp här. Om man bygger ut den så ger den ettverkligt minimalt tillskott till elförsörjningen. Förstö-relsen av biotoper och livsformer blir däremot jätte-stor. Så det är verkligen ingen lösning på våra energi-problem att använda den småskaliga vattenkraften.Däremot kan vi ställa till stor skada.Jag gick upp för att prata lite grann om en del avreservationen om det kommunala vetot, nämligen detsom handlar om en allmän översyn av folkomröst-ningsinstitutet som ett instrument för människor attpåverka sin livsmiljö.Jag vill illustrera otydligheten i detta, och därtillvikten av att man får ett förtydligande av vad sakeroch ting handlar om.SKB har nämligen föreslagit att platsundersök-ningar ska genomföras i , Östhammaroch . Regeringen ska efter ett remissförfarandeyttra sig över SKB:s förslag till fortsatt arbete i loka-liseringsprocessen för en lämplig plats för djupförva-ringen av det använda högaktiva kärnbränslet. Menprocessen kring förundersökning och platsundersök-ningar är inte övertygande. Det hela är inte hellertillräckligt demokratiskt förankrat.Dessutom visar det som har hänt i Väster-botten att kärnavfallets placering är en ytterst bränn-het fråga. Både i och i har folkom-röstningar genomförts efter förstudierna. I Storumansade av befolkningen nej till ytterligare verk-samhet, och i sade nej och ja. Trotsatt befolkningen i båda dessa kommuner så tydligtsagt nej går och de berörda kommuner-na in och engagerar sig aktivt för att återigen fåkomma in i sökprocessen. och Malåskommunledningar har alltså trots folkomröstningsre-sultaten uttalat vilja att återigen söka samarbete medSKB för att komma in i sökprocessen! Landshöv-dingen har satt till en arbetsgrupp med uppgift attarbeta med frågan om kärnavfallshantering i Väster-botten.Det är inte regeringens uppgift att föreslå lämpligaplatser för en slutförvaring, men den har att prövaansökan om att få uppföra en slutförvaring som SKBså småningom lämnar in. Jag ställde en frågatill miljöminister kring detta. Jag fråga-de om regeringen kunde tänka sig att säga ja till loka-lisering av kärnavfall till en ort där befolkningen i enfolkomröstning har sagt nej till det. Han svarade attenligt SKB så bygger den platsvalsprocess som före-taget driver på frivillighet hos berörda kommuner.Företaget har också tydligt aviserat att platsundersök-ningar bara kommer att genomföras om kommunengodtar det. Ministern sade att han utgår från att enplatsvalsprocess baserad på frivillighet ska kunnagenomföras.Men vad är då frivillighet, om folket säger nej i enfolkomröstning och kommunledningen ändå sedansäger ja? Jag tycker att det är värt en utredning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Vissa indelnings- och länsstyrelsefrågorFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2000/01:BoU7Vissa indelnings- och länsstyrelsefrågor.Anf. 204 ():Fru talman! I indelningslagens 1 kap. 1 § står attläsa:Regeringen har att besluta om ändring i kommu-nindelningen. Vid prövningen ska särskild hänsyn tastill önskemål och synpunkter från den eller de kom-muner som berörs. Särskild hänsyn ska tas till be-folkningens önskemål och synpunkter.Jag vill också citera något. På s. 247 i SOU2000:1, En uthållig demokrati, står det:"I första hand menar vi att den svåra målkonflik-ten mellan ekonomisk bärkraft och effektivitet å enasidan och medborgarinflytande å den andra bör lösasgenom att dela kommuner. "Det vi moderater särskilt fäster oss vid när vi läser1 § i indelningslagen är biten som gäller "särskildhänsyn till befolkningens önskemål och synpunkter".Vi fäster oss också djupt vid många av resonemangeni , där man delvis pekar på bristpå samhörighet mellan kommuninvånare och deraskommunala förtroendevalda, som sitter lång borta.Därför anser vi att när det gäller ärendet om bil-dande av kommun blir det självklart attställa sig på den lilla partens sida. Allt är gjort enligtindelningslagens föreskrifter och allt talar för att dettaär bra för både och resterande delar avGöteborgs kommun. En mycket stor majoritet avbefolkningen i har sagt i en folkomröstningatt man vill bli sin egen. Men stora kom-mun, där är en mycket liten del, säger nej.Det andra ärendet handlar om en utredning för attse på förutsättningarna för att bilda kom-mun. Där har man efter en mycket summarisk utred-ning med ekonomin som bas avslagit att en utredningens ska göras. Framför allt vid det första ansöknings-tillfället fanns det i detta fall ingen som var emot atten utredning skulle göras - ingen mer än Kammar-kollegiet och regeringen. Vid det andra ansöknings-tillfället var utomstående parter inte lika positiva.Men grunden är att det i finns en drivkraftför att få bilda en egen kommun - eller åtminstone föratt få en utredning gjord.Jag finner det trist att regeringen i dessa frågorväger systemen mot befolkningens synpunkter och attden har funnit systemen som den tyngre parten - denman vilar mot. Detta har lett till att regeringen valt attinget göra.Utifrån den lilla parten och individen tycker jagatt det är trist att konstatera att i socialistiska systemså vinner alltid systemen över människan. Det är denenda förklaring som jag kan finna i de beslut somregeringen har fattat. Då en mycket övervägandemajoritet av befolkningen i vid en folkom-röstning tydligt förordade att de ville bilda en egenkommun anser jag att endast mycket tunga skäl kanföreligga om man säger nej. Dessa skäl är inte att enmånga gånger större kommun totalt säger nej, för detär inte att visa respekt för demokratin. Den så storakommunen får ju i praktiken möjlighet att lägga insitt veto. Det tycker jag är oacceptabelt.När det gäller möjligheten att bilda Ljungskilekommun tycker jag att handläggningen på något visblir som moment 22. Om man å ena sidan väljer attinte göra en utredning så kommer det alltid att hos grupp finnas ett utbrett missnöje över att man äröverkörd.