prot · GP0915 · 2001-10-19 00:00:00 — Men trots allt är detden stora regionalpolitiken som är den betydelseful-laste, och där är just näringslivsklimatet det viktiga.Jag hinner inte svara på fler frågor.Tack, herr talman!Anf. 8 ():Herr talman! Regionalpolitik är viktigt för helalandets välbefinnande. När jag ser på talarlistan ver-kar det som om det är frågor som i första hand intres-serar ledamöter från skogslänen. Vi har procentuelltsett färre ledamöter än tätortsregionerna, trots det ärmer än hälften av debattörerna inom området regio-nalpolitik just från skogslänen.Vi har haft möjlighet att motionera medanledning av propositionerna Regional samverkanoch statlig länsförvaltning och En politik för tillväxtoch livskraft i hela landet. Jag vill lyfta fram en delsynpunkter som vi i har tagit fram i våramotioner om regionalpolitiken och regional samver-kan. Jag kommer också att knyta an till mitt egetnatursköna län som jag hoppas kommer att få enpositiv framtid.Utveckling kan inte kommenderas fram utanmåste ta sin utgångspunkt i de lokala och regionalaförutsättningar som finns. Tillväxten skapas under-ifrån genom att enskilda människor tillåts att växa, taansvar och även besluta om sitt eget närområde. Oli-ka regioner har olika behov och förutsättningar för attutvecklas. Av den anledningen tycker Centerpartietatt fördelningen av medel för regionernas utvecklingska ske på det lokala planet.Mitt län, , har för-lorat medborgare på grund av att de har flyttat till iförsta hand . Kommunpolitikerna i länethar förslag på hur man ska vända trenden, men dåmåste man ju själv få ansvara för regionens utveck-ling. Statens ansvar är att undanröja hinder och skapaförutsättningar för människor och regioner att ut-vecklas och växa. I har allakommuner därför ansökt om att få bilda ett region-fullmäktige, och det var med bestörtning som vi togdel av propositionen om regional samverkan ochstatlig länsförvaltning som vill ta ifrån de lokala poli-tikerna möjligheten att utveckla sitt län. Det är ode-mokratiskt, och min förhoppning är att det blir enmajoritet för avslag på den propositionen. Det skullevara intressant att höra vad demokratiministern tyckerom det där förslaget.Herr talman! I den svenska naturen finns gott omorörd natur som kan erbjuda många upplevelser förturister. I måste vi bli duktigare på att ut-veckla den turistnäring som naturens resurser kanerbjuda. Andra europeiska länder, bl.a. , harutvecklat sin natur till en resurs för landsbygdsturism.De länder som tar till vara den möjligheten skaparförutsättningar för många nya företag som kan etable-ra nya produkter, nya sysselsättningar och nya be-söksplatser, vilket ökar sysselsättning och tillväxt iregioner som verkligen behöver tillväxt.För att utveckla landsbygdsturism måste vi ocksåse till att jordbrukare har förutsättning att få lönsam-het i sina företag. Om inte jordbrukare finns somhåller landskapet öppet kommer vår landsbygd attväxa igen, och det gör den väldigt snabbt. Då minskarockså intresset för turister att besöka landsbygden. Avden anledningen bör jordbrukare i stödområde A fåsamma möjligheter som andra företagare att drivasina företag. Förslag finns om en nedsättning av soci-ala avgifter för småföretagare i just stödområde A,och det tycker jag är bra, men det bör gälla ocksåbåde jord- och skogsbrukare.Herr talman! Kvinnors företagande är viktigt förCenterpartiet. På vårt initiativ har det inrättats sär-skilda företagarlån för kvinnor. Dessa lån har haftstor betydelse för framväxten av flera kvinnliga före-tagare. Mycket mer finns att göra på det området.Bl.a. bör man permanenta det projekt som fanns un-der med resurscentrum för kvinnor och kvin-nolån. Om dessa möjligheter erbjuds finns ocksåmöjlighet att kvinnor startar företag på landsbygden.Det är välbehövligt, för i ser vi hur kvinnori högre grad än män flyttar till storstäderna. Väl kändär väl kvinnobristen i , men de problemen finnsockså i Ådalen.Centerpartiet har skissat på många olika modellerför att gynna företagande i hela landet, och det pre-senterar vi i flera motioner, bl.a. i den regionalpolitis-ka motionen.En förutsättning för att företag ska vilja byggaupp sin verksamhet utanför tätorten är också att in-frastrukturen fungerar, och då menar jag all in-frastruktur: vägar, järnvägar, digitala vägar osv. Iregeringens infrastrukturproposition finns mångaförslag som jag innerligt hoppas kommer att förverk-ligas, men jag skulle knappast vara en oppositionspo-litiker om det inte skulle vara så att jag också ärmissnöjd med vissa delar av den.Västernorrlands län är ett län som bevisligen till-hör de län som har den sämsta infrastrukturen. Jag harträffat flera människor som under sin semester valt attåka till för att titta på vårt nyavärldskulturarv. Omdömet efteråt har varit: Vilkenfantastisk natur, men vilka dåliga vägar ni har! Nukommer inte jag att klaga på vägarna hemma! har vi blivit lovade resur-ser för att öka bärighet och tjälsäkra vägar, men vi iCenterpartiet anser att det behövs ännu mer resurserför att klara det. Vi har under de närmaste tre årenavsatt 6,4 miljarder mer än regeringen för att ta igeneftersatt underhåll, förstärka den regionala in-frastrukturen och bygga bort flaskhalsar på riks- ochEuropavägar.För del är det väldigt viktigt attjärnvägen får de resurser som behövs för att den nyaBotniabanan ska bli lönsam . Det innebäratt pengar måste avsättas för att rusta frånNyland och ned genom och att det byggstriangelspår mellan och för att fåmöjlighet att på ett smidigt sätt binda ihop Stambananmed . Det behövs för att förbindelsernaska fungera både i nord-sydlig riktning och i öst-västlig. Vi har lite lätt i att byggainfrastrukturen så att den bara fungerar i nord-sydligriktning. När infrastrukturen är i gott skick ochförutsättningarna för att starta företag har förbättratsär jag övertygad om att befolkningen kommer att ökai mitt län och även i övrig glesbygd.Till sist, herr talman, vill jag ta upp detta: I sam-band med försvarsnedläggningen lovades de ortersom drabbades att de skulle få ersättningsjobb. Änhar vi inte sett mer än ett fåtal jobb av de utlovade tillSollefteå. vill vi snabbt se att regeringen tar sittansvar och utlokaliserar jobb. Det finns många statli-ga verk och myndigheter som mycket väl skulle kun-na flytta ut från . har listatbefintliga verk och myndigheter som helt eller delviskan utlokaliseras till andra delar av landet.Vid frågestunden i går sade kulturministern, somhade på sin lott att svara på övergripande frågor, attregeringen i alla lägen försöker hitta andra placering-ar än i de överhettade områdena när det gäller place-ring av verk och myndigheter. I ser vifram emot att dessa ord kommer att bli verklighet.Anf. 9 ():Herr talman! När vi satte i gång med att funderapå arbetet kring den regionalpolitiska propositionenvar vi tvungna att försöka tänka ut: Vad är det allraviktigaste nu för att vända situationen, som ju är väl-digt allvarlig? Vi i kom fram till att detfinns fyra oerhört viktiga strukturella områden somman måste satsa klokt på. Det gäller infrastruktur, detgäller utbildning, det gäller företagens villkor och detgäller servicen i glesbygden.När det gäller infrastrukturen handlar det om olikasaker, men ingen har kunnat misslyckas med att höranödropen från glesbygden framför allt, nu när klimat-försämringarna, som det verkar, gör satsningar påvägnätet ännu mer nödvändiga än vi någonsin hartrott förut.Vi har tagit fasta på dessa nödrop och har velatsatsa väldigt mycket på landsbygdens vägnät. Vi harockså fått igenom, i budgetpropositionen, åtgärdersom syftar till att människor ska kunna komma framåret runt på hela vårt vägnät och att industrin skakunna köra sina transporter när de behöver och öns-kar det.Vi har alltså åstadkommit ett landsbygdspaketsom föreslår stora satsningar, men det som har gåttigenom i infrastrukturpropositionen tycker vi inte ärtillräckligt. Vi vill alltså där ha mer pengar till tjälsäk-ring, bärighet och rekonstruktion.Våra förslag på det här området inriktar sig påfem huvudsakliga delar. De är till att börja med fram-komlighet året runt på alla vägar för lätt trafik. Beho-vet där, kan man säga om man nu ska sammanfattadet, bedöms vara . Det är full bärig-het året runt på viktiga näringslivsvägar. Det är bä-righetshöjning på dem, och den beräknas till 3 miljar-der kronor. Det är upprustning och tjälsäkring somberäknas till . Sedan har vi be-gränsning av tjälrestriktioner till max perår på övriga vägar, och behovet där har vi sett som2,5 miljarder. I det ingår beläggning av prioriteradegrusvägar. Vi har bedömt behovet på det området till2 miljarder kronor.Slutligen har vi anpassning av äldre huvudvägartill dagens trafiklaster. Man lastar betyd-ligt mer på de tunga bilarna än vad man tidigare gjort,och det får effekter på vägnätet. Vi har beräknat me-delsbehovet för att anpassa vägarna till 5 miljarderkronor.Sammantaget innebär det här ett åtgärdsbehov omca under planeringsperioden.Detta borde ingå i den ekonomiska planeringsramen istället för de som är föreslagna.Vi menar att godstrafiken på järnväg behöver sto-ra investeringar. Det handlar framför allt om kapaci-teten på det nord-sydliga huvudstråket genom Sveri-ge. har ju en nyckelroll i miljöanpassning-en av trafiksystemen, och därför vill jag också påpekavikten av att Norrbotniabanan byggs så snart sommöjligt och av att samordningen mellan trafikslagenförbättras.Det är givet att de orter som ligger norr om får ett mycket sämre konkurrensläge innanockså Norrbotniabanan blir färdigbyggd. Den vägsom vi nu följer är dock egentligen omöjlig, för bådegods- och persontrafikarbetet ökar mycket.Miljöpartiet vill naturligtvis att så många människorsom möjligt ska ha tillgång till bra och effektivakommunikationer, men inte till priset av global miljö-förstöring och lokala problem som att dör,luftrörsproblem, buller, försurning, marknära ozonosv. Därför vill vi investera i nya system innefattandeeffektiva alternativ för medborgarna med omedelbarverkan.Ett förslag som jag har försökt driva i den regio-nalpolitiska propositionen med liten men dock någonframgång är att samordningen av transporterna i gles-bygden måste förbättras. När man besöker en liten bypratar människorna där om att det passerar massormed biltransporter men att de inte är tillgängliga.Varje transport har sitt eget mål och sitt eget syfte.Det gäller både för varutransporter och för person-transporter av olika slag.Kloka personer i befolkningen funderar över ominte detta går att samordna, så att dessa transporterkan utnyttjas också av andra som behöver dem. Var-för ska varje företag ha sin egen transport, som deandra inte kan utnyttja?Jag har lyckats få in dessa tankar i , som ska titta på möjligheterna tilleffektivare samordning på det här området. Det hargjorts betydande insatser i form av goda experimentpå det här området, bl.a. genom något som kallasKruxa. Man har där lyckats att till oförändrad kostnadi hög grad höja servicegraden genom att på ett bättresätt utnyttja de transporter som redan sker. Det härmåste vi titta på.Jag vill också peka på vikten av att miljövänligakoldioxidneutrala drivmedel får komma fram. Reg-lerna har förhindrat framväxten av koldioxid-neutrala drivmedel, utom i vissa små nischer och hosvissa producenter som regeringen har favoriserat.Regeringen har pekat ut vissa produkter, den biogassom produceras av kommunerna, några tillverkare avRME och ett par etanolproducenter. Dessa produ-center har fått befrielse från både energiskatt ochkoldioxidskatt. Övriga producenter som velat kommain på marknaden har inte fått någon skattelättnad alls.En sådan här politik är förkastlig. Vill man ha enutveckling på området måste man skapa öppna förfa-randen och rättvisa regler, som gör att alla producen-ter har chansen att delta i konkurrensen för att få framdrivmedel med de miljöegenskaper som samhälletbehöver.Drivmedelsområdet har skötts på ett oerhörtmärkligt sätt. Jag hoppas för miljöns och framtidensskull att detta nu rättas till. Vi har, som ni säkert harlagt märke till, fått en öppning för detta i budgetpro-positionen. Det har där uttalats att alla koldioxid-neutrala drivmedel ska befrias från koldioxidbeskatt-ningen. Vi fick löfte om ett sådant framsteg redan1999, och ska det väl äntligen bli så att regeringensätter i gång med detta. Vi har också fått ett löfte omatt pilotprojektdispanserna för alternativa drivmedelska få rimliga regler, vilka inte som utestängermajoriteten av producenterna och favoriserar en litengrupp.Jag hann inte gå in på den regionalpolitiska pro-positionen.Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag håller fullständigt med IngegerdSaarinen om att det är oerhört viktigt att de här driv-medlen ses över och att vi får fram alternativen. MenRom byggdes inte . Jag har en fråga tillIngegerd Saarinen. har aviserat att manvill höja bensinpriset väldigt kraftigt. Hur förklararMiljöpartiet det för alla dem som bor i glesbygd ochsom är starkt beroende av sin bil på grund av att detdär inte finns någon kollektivtrafik? De måste ut-nyttja sin privata bil för att ta sig till sina jobb osv.Jag tänker inte bara på jobbresor, som man kangöra avdrag för, utan även på pensionärer, arbetslösa,barn som ska skjutsas osv. Det blir stora kostnader fördem i glesbygd.Anf. 11 () re-plik:Herr talman! I budgetpropositionen krävde vi enkompensation för glesbygdsbor för detta. Vi fick inteigenom det. Jag vill också säga att det som BirgittaSellén pratar om är ett av skälen till att jag är utomor-dentligt upprörd över situationen för alternativa driv-medel och hur den har hanterats. Det som vi villkomma fram till genom höjning av drivmedelskost-naderna är naturligtvis att de alternativa koldioxid-neutrala drivmedlen ska få bättre villkor och bli kon-kurrenskraftiga.Men så länge staten med konstiga och dåliga reg-ler faktiskt förhindrar framväxten av alternativadrivmedel når vi ingen framgång på det här området.Därför måste vi se till att reglerna för förnyelsebaraoch miljövänligare drivmedel förbättras, samtidigtsom vi arbetar med höjningar av fossila drivmedel.Man måste arbeta tillsammans med detta. Så harhittills inte skett, och det beklagar jag djupt.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag håller fullständigt med också ide avseendena. Även vi i jobbar meddetta. Men jag fick inget svar på hur Miljöpartietförklarar att man vill höja bensinpriset så kraftigt. Detgäller även för dem som bor långt upp i ochsom behöver kunna ta sig till olika platser med hjälpav bilen. Det ska vara möjligt för dem att ta bilen. Deska inte känna att de inte kan göra det därför att detblir alldeles för dyrt.Anf. 13 () re-plik:Herr talman! Till att börja med har bensinprisetvisserligen ibland höjts av bensinbolagen, men dethar inte höjts skattevägen. Det som hände förra åretvar att det lades ytterligare på dieseln. I vårskatteväxling, tanken att arbete ska beskattas lägreoch att t.ex. fossila drivmedel som stör miljön ska fåhögre skatt, ingår att miljöförstörande produkter somfossila drivmedel ska bli dyrare. Men skaandra saker bli billigare. Det är tänkt att det ska gåjämnt upp. Det är väldigt viktigt att detta fungerar.Innebörden av skatteväxlingen är att utvecklingen påde här två områdena följs.Anf. 14 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Vi har talat om regionalpolitik, ochvi har också kommit in på frågorom infrastrukturen och vikten av att ha framkomligavägar. Jag vill använda detta tillfälle till att diskuteraoch lyfta fram frågan om finansieringen av vägarna,inte minst mot bakgrund av infrastrukturpropositio-nen, som vi från oppositionen i går tog upp i olikamotioner.Enligt budgetlagens huvudregel ska byggandet avvägar och järnvägar finansieras med anslag överstatsbudgeten. Långsiktiga investeringar ska alltsåbetalas med statens löpande inkomster.Riksdagen har dock utnyttjat enundantagsparagraf och beslutat om finansiering avinfrastrukturen på ett annat sätt än genom anslag. Låni och på kreditmarknaden harjämte avgiftsfinansiering och samfinansiering gjortatt dessa investeringar nu inte uteslutande belastarstatsbudgeten. Det finns ytterligare en möjlighet ge-nom att man upprättar ett partnerskap med den pri-vata sektorn, det vi brukar kalla för public-privatepartnership eller PPP.PPP är en finansieringsform som har många olikafördelar och som regeringen med dess stödpartierväljer att inte utnyttja, detta trots att det finns godaskäl att tro att näringsminister gillar idén.Han har talat för den, han har föreslagit den. Vi harfattat beslut i trafikutskottet om att man ska finansierapå detta sätt. Ändå händer ingenting.Vad är då erfarenheten av effektiviseringar genomPPP-lösningar?I flera länder, bl.a. och , harpartnerskap mellan den offentliga och den privatasektorn fungerat mycket väl i samband med in-frastrukturinvesteringar. Inte minst finns lärdomar attdra av byggandet av motorvägen mellan Helsingforsoch , där ett internationellt konsortium i hårdkonkurrens lyckades pressa såväl byggtiden sombygg- och underhållskostnaden väsentligt. Och manräddade människoliv. Ett av de viktigaste argumentenför att påskynda byggandet av motorvägen var att detvar en mycket olycksdrabbad sträcka.I fattade 1993 på den borgerligaregeringens initiativ beslut om att byggandet ochdriften av skulle ske i ett partnerskapmed det privata näringslivet. Den finansiella lösning-en innehöll ett antal komponenter: anslag, villkorslånfrån staten, riskkapital från offererande privata aktö-rer och lån på kreditmarknaden. Ett privat konsortiumsvarade för byggandet och äger nu rätt att driva Ar-landapendeln samt att ta upp avgifter för passageraresom reser till med andra aktörer än Arlanda-pendeln.Fördelen, utöver att privat kapital ställdes till för-fogande, var att riskerna för projektet fördelades påett mycket bättre sätt. Dessutom innebar modellenökad effektivitet i projekterings- och byggfasen ge-nom en hård konkurrens i upphandling där även ut-ländska aktörer fanns med. Tidsplaner och kostnads-ramar hölls på ett betydligt bättre sätt än i motsvaran-de helstatliga infrastrukturprojekt.I fråga om infrastrukturinvesteringar finns det enrad fördelar med ett partnerskap mellan staten och detprivata näringslivet i förhållande till den rena anslags-finansieringen som jag nämnde i början av anföran-det. Jag vill nämna följande faktorer:Det blir en jämnare fördelning av kostnader överanläggningens livslängd. Det blir en mer ändamåls-enlig fördelning av ansvar och risktagande mellanolika aktörer. Det minskar den risk som staten går ini. Det blir en ökad effektivitet i form av lägre kostna-der och bättre kvalitet. Det blir en bättre statlig styr-ning och kontroll över projektets kostnader. Dessalångsiktiga åtaganden skapar incitament för god kva-litet. Det blir ökade krav på god planering.Nackdelarna består främst av risken för högretransaktionskostnader i upphandling och finansiering,samt brist på erfarenheter av dylika finansieringsmo-deller. Men detta kommer med tiden att vara hanter-bart.Innan det genomförs nya infrastrukturprojekt ipartnerskap mellan staten och det privata näringslivetmåste staten förbereda sig mycket noga. Förarbetetinför genomförandet av PPP-projekt är tidskrävande.I exemplet med tog det från starttill dess att ett avtal var tecknat med ett privat kon-sortium. Men i gengäld gick det så mycket snabbareefter det att avtalet var tecknat.Kristdemokraterna anser att erfarenheterna avpartnerskap mellan staten och det privata näringslivetär så goda att ett mer omfattande och långsiktigt in-vesteringsprogram bör tas fram. Regeringen bör där-för tillsätta en speciell delegation för infrastrukturin-vesteringar med alternativa finansieringsmodeller.Den delegationen, menar vi, ska vara klart åtskildfrån , få till uppgift att utreda förut-sättningar för och uppläggning av nya alternativafinansieringsformer för den svenska infrastrukturen,samt ta fram ett investeringsprogram med denna typav finansiering. Därefter bör delegationen få till upp-gift att leda arbetet med genomförandet av program-met.De projekt som väljs ut för denna form av finansi-ering ska självfallet bidra till att uppfylla de av riks-dagen fastlagda trafikpolitiska målen och behöverdärför ingå i myndigheternas flerårsplaner. De skavara väl avgränsade och medge en sammantagenentreprenad av såväl byggande som drift och under-håll. Storleken på projekten måste vara sådan att detmotiverar de eventuellt något högre upphandlings-kostnaderna och att det därför blir intressant för ut-ländska anbudsgivare.Vi kristdemokrater vill peka på en lång rad intres-santa motorvägs- och järnvägsprojekt som lämpar sigväl för den nya PPP-lösningen. På vägsidan vill jagnämna t.ex. en ny E 4-sträckning mellan ochHedeby, Norrortsleden i , Förbifart Stock-holm, mellan och , E 6 inorra , E 4 i och E 22 genomBlekinge och i Skåne.På järnvägssidan vill jag nämna t.ex. Västkustba-nan, Norge-Vänernbanan, elektrifieringen av Ble-kinge kustbana, anslutning till Botnia-banan, Nyköpings- och Östgötalänkarna på Södrastambanan samt en järnvägstunnel i Göteborg.Allt detta finns tillgängligt, men regeringen väljeratt inte i ett enda projekt använda PPP-modellen. Dettycker vi kristdemokrater är ett oerhört slöseri medeffektivitet, med statens finanser och med människo-liv.Anf. 15 ():Herr talman! När jag sitter i min riksdagsbänk ochlyssnar på partiledardebatter och finansdebatter ochhör statsministern och finansministern tala om hur bradet går för och om att målet om arbets-löshet är uppnått undrar jag om hela det geografiskaSverige ingår.Högkonjunktur och ökade skatteintäkter har gi-vetvis givit staten bättre finanser, ja t.o.m. överskott.Men är ju inte enbart staten. Det finns männi-skor och företagare också. En del av dessa bor i englesbygd där klimatet är hårdare, avstånden långa ocharbetsmarknaden svag. Därför kommer jag att ta uppnågra exempel på hur verkligheten är för människoroch företagare som upplever problemen iden delen av landet.Vi har haft en negativ befolkningsutveckling inorra . 5 000-6 000 personer har flyttat frånde fyra nordliga länen . Regering-en har avsevärt försvårat möjligheten att bo och verkai den här delen. Man har dragit ned i första hand iglesbygden när det gäller försvaret, polisväsendet,domstolar, skattemyndigheter - ja, listan kan görashur lång som helst.Nedskärningarna har också drabbat infrastruktu-ren. resursbrist har drabbat väginvesteringar,men kanske framför allt drift och underhåll, vilket isin tur lett till ökade kostnader för både företag ochhushåll. Vägavstängningarna har i både tid och antalökat.Efter tre års väntan på den utlovadeinfrastrukturpropositionen var förhoppningarna stora.Men tyvärr blev resultatet otillräckligt.I Region talade vägdirektören för ett halvåreller kanske om att 7 miljarder kronorbehövdess enbart för att klara den eftersläpning somfanns förutom det dagliga driftunderhållet. Med dennu föreslagna propositionen kommer ibästa fall att hinna i kapp eftersläpningen fram till2007-2008. får människor och företagareleva med mer eller mindre oframkomliga vägar, vil-ket innebär sämre miljö, högre bränsleförbrukningoch ökade reparationskostnader.Herr talman! Tre regionalpolitiska utredningarunder har gemensamt kommit framtill att den förda regionalpolitiken med selektiva stödinte varit framgångsrik och inte givit valuta för deinsatser som gjorts. Den senaste som blev klar för ettår sedan konstaterade att kompensationspolitikenhade gjort sitt och att det krävdes förslag om stimule-rat företagande och entreprenörskap.Kortsiktiga sysselsättningsåtgärder måste ersättasmed grundläggande förutsättningar för företagsamhetoch långsiktig tillväxt. Utredningens förslag var braoch borde ha accepterats av regeringen och statsrådetMessing. I stället för regional utjämning för tillväxt ihela landet innefattar propositionen samma gamlaunderstöds- och kompensationspolitik som tidigare.Dessutom anser tydligen regeringen att stöd tillkommunerna och deras konkursmässiga bostadsföre-tag tillhör regionalpolitiken.Vilken regional utjämnings- eller utvecklingsef-fekt har detta?