prot · GO0967 · 2001-02-15 00:00:00 — Vi har uppfattatparlamentet som en allierad.Nu ska vi sy ihop en lösning under vårt ordföran-deskap där vi också får med dem som har väldigtolikartad uppfattning om detta jämfört med den vioch parlamentet har. Det är den svåra politiska ba-lansgången vi ska försöka att åstadkomma.Det skulle förvåna mig mycket om parlamentetunder den processen skulle börja hylla dem som sökernågon typ av kompromiss. Man kommer naturligtvisatt hålla på sin ståndpunkt och driva den stenhårt, såtydligt och kraftfullt som möjligt, för att få den lös-ning eller den kompromiss vi kommer fram till sånära sin egen uppfattning som möjligt. Så fungerardet, och den processen har jag respekt för. Jag kännerännu ingen oro, men jag kan inte säga att jag betrak-tar detta som en lätt uppgift. Den är svår - kanske densvåraste vi har under det svenska ordförandeskapet.FastighetsskattenAnf. 33 ():Fru talman! Min fråga till statsministern är: Påvilket sätt blir det lättare för en barnfamilj medchockhöjd fastighetsskatt att ha råd att bo kvar i sittsmåhus i eller bara för att en annanbarnfamilj, t.ex. i eller i , får sänktfastighetsskatt?Anf. 34 Statsminister ():Fru talman! Hela den här skattediskussionen somModeraterna driver utgår ju från att vi ska ta ut så liteskatt som möjligt. Vi har uppfattningen att vi ska ta utden skatt vi behöver för att täcka ett generöst väl-färdssamhälles åtaganden.För en barnfamilj i och en i ärdet viktigt att vi har en skola som fungerar. Det ärviktigt för barnen, oavsett var de växer upp, att ha enskola av samma höga kvalitet. Den skolan betalar vi istor utsträckning med hjälp av skatter, och de skatter-na tar vi ut på ett sådant sätt att vi fördelar bördornaoch bärkraften över landet. Vid en total sammanväg-ning ger det här en samhällsmodell som har visat sigfungera någotsånär väl. Den kan bli bättre. Men attställa mot , som gör, ären kortsiktig politik. Möjligen går det att få stöd förden i några mycket rika Stockholmskommuner, menjag tvivlar på att landet i övrigt tycker att det är enklok väg att gå att på det här viset sätta olika landsän-dar mot varandra.Anf. 35 ():Fru talman! Jag konstaterar att jag inte fick någotsvar. Det kanske inte var väntat heller, för svaretfinns inte i någon logik eller verklighet utan mera inågon ideologisk värld. Det var också vad statsmi-nistern tog fram.Skälet till att jag ställer den här frågan är attstatsministerns finansminister vid åtskilliga tillfällenhar uttalat just att han ser dem som bor i småhus somett kollektiv. Det är inte människor av kött och blodsom blir tvingade att flytta, utan det är omfördelningav ett kollektiv det handlar om. Jag måste säga att jagfinner det ganska cyniskt att se på oss medborgaresom ett kollektiv: Man tar inte ut mer skatt totalt, mennågon förlorar på det och någon vinner på det. Så,statsministern, tycker jag inte att man kan se på en-skilda människor i Sverige.Anf. 36 Statsminister ():Fru talman! Vi har en politik i där vihjälps åt att bära bördorna och där vi fördelar eftermöjlighet att ta bördan och ansvaret. Mot den politi-ken har ständigt opponerat. Släppte viloss er politik och lät den gå skulle vi få våldsammaklyftor i landet, och det vill vi inte ha.Det är rätt, på den punkten är jag överens medfrågeställaren, att det här är ideologi. Det är ett ut-tryck för solidaritet och sammanhållning. Vi kommeratt se till att de hushåll som har en svag ekonomiskställning skyddas vad gäller fastighetsskatten. De somhar större marginaler betalar. kommer vi attse till att inom landet fördela om möjligheterna attfinansiera den gemensamma sektorn. Mot det harModeraterna invänt. Den striden får vi ta i kommandevalrörelse. Jag är nyfiken inte på var stårutan mer på vad tilltänkta regeringsun-derlag tycker i den frågan.MiljöforskningenAnf. 37 ():Fru talman! Min fråga ställer jag till miljöminis-tern.Miljöforskning och finansiering av miljöforsk-ning, liksom vilja till miljöforskning, håller på att blien het politisk potatis - äntligen, skulle jag vilja säga.För några dagar sedan anlände ett brev till riksdagensledamöter från en grupp professorer inom miljöområ-det. Det gäller växtekologi, försurning, tungmetaller,fauna, markvetenskap, korrosion, geologi, ekologi,ekotoxi, marinbiologi osv.De påpekar att 14 professorer vilkas fasta tjänster,tillsatta offentligt och finansierade efter avtal medrespektive universitet - från början från , sedan dribblade över till stiftelsen sedan till för miljö - nu inte harnågon finansiering . Det är alltså någramånader kvar och sedan handlar det om att de härtjänsterna inte längre finns. Frånsett allmänna frågorom att hålla skriftligt ingångna avtal och om tvist-och arbetsrättsligt skydd också för miljöforskare,något som väl ändå är anständigt - avser miljöminis-tern att drastiskt skära ned svensk miljöforskning?Anf. 38 Miljöminister ():Fru talman! Jag är liksom väldigt gladöver att sambandet mellan forskning och miljö harblivit allt starkare. Jag tror att det inte finns någotområde, något politiskt område, som är mer forsk-ningsberoende än miljöpolitiken. Det är också detsom ligger bakom att vi har stärkt resurserna till mil-jöforskningen väsentligt , inte minstgenom ett gott samarbete mellan regeringen, Väns-terpartiet och Miljöpartiet.Vi har också bildat ett särskilt forskningsråd förmiljöfrågor och areella näringar, som precis harbörjat träda i kraft. Vi har stora resurser inom MIST-RA. Vi har givit ökade resurservarav vi har tagit en del till det nya forskningsrådet.Nu blir det de här nya forskningsfinansiärernasuppgift att prioritera forskning och bedöma hur manska fortsätta att utnyttja de mycket framgångsrikaforskare som frågan avsåg.Anf. 39 ():Fru talman! Det gäller forskare spridda på vårastörsta universitet på tjänster tillsatta efter myckethård konkurrens. De är verkligen duktiga. är detså att jag i min skrivelse har brev från både och där man avsäger sig finansi-eringsansvaret för de här forskarna, likaså från . Dessa utgör tillsammans bulken i svenskmiljöforskning. De har tidigare agerat internationelltför att stödja våra förhandlare vid internationellamiljökonferenser av stor vikt och tyngd.De här förberedande arbetena akutfinansieras nuav och för att få fram underlag tillviktiga internationella miljöförhandlingar. Min frågablir då: Har miljöministern för avsikt att handgripli-gen frånta en ledande position inom det härområdet i och med att ingen av de här institutionernahar påtagit sig finansieringsansvar? Utländska rege-ringar får alltså kliva in för att akutbetala vissa insat-ser.Anf. 40 Miljöminister ():Fru talman! Självfallet har jag inte den ambitio-nen. Det som har skett nu är en förändring när detgäller forskningsansvaret och finansieringen avforskningen. Med den förändringen kommer också ettansvar för det nya rådet, för och förMISTRA att göra sina prioriteringar när det gällerden här forskningen. Jag är övertygad om att mankommer att klara av att göra en sådan prioritering ochskapa bättre möjligheter än för denmycket framgångsrika miljöforskning som bedrivs iSverige.Jag kan tyvärr inte gå in i detalj på det ärende somLena Ek har tagit upp och t.ex. kommentera de brevsom har kommit eftersom den här frågan formellt settligger hos utbildningsminister . Menjag kan som miljöminister garantera att jag kommeratt göra vad jag kan för att fortsätta öka resurserna tillden svenska miljöforskningen och fortsätta markeradet starka sambandet mellan en framgångsrik miljö-politik, en framgångsrik politik för hållbar utveckling,och starka insatser på forskningsområdet.FörsäkringssystemenAnf. 41 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till statsmi-nistern. Det gäller våra gemensamt finansierade för-säkringssystem. Jag tänker på sjukförsäkringen ochpå a-kassan. Det är ju en diskussion om vi ska fort-sätta ha den här typen av system och om de har entillräcklig legitimitet, om de som är med och betalarfår ut tillräckligt mycket av dem. Det kommer ocksåförslag från andra partier, från borgerliga partier, omatt vi ska byta system och gå över till privatiseradelösningar. Jag tror, och hoppas att vi mellan Social-demokraterna och Vänstern är överens om, att vi skaförstärka de här systemen. Vi har ju fört en diskus-sion, och kommer att föra en diskussion nu i förhand-lingarna om vårbudgeten, om att bl.a. höja taken.Nu har det också kommit upp en diskussion somgäller just a-kassan, att utöka tillträdet till den för fler.LO har lanserat en idé om att också stärka gol-ven, dvs. höja lägsta ersättningen i a-kassan för att pådet sättet människor ska bli befriade från att sökasocialbidrag. Min fråga till statsministern är hur hanreagerar på det här.Anf. 42 Statsminister ():Fru talman! Och jag gör det med enviss glädje, faktiskt. För vi är i ett läge i dåvi kan ta oss an den tredje fasen av återhämtningen:Först få ordning på ekonomin, sedan knäcka arbets-lösheten och använda resurserna för att förbättravälfärden.A-kassan har vi börjat med. Där har vi redan tagitde första stegen. Det kommer vi att fortsätta med.Men vad jag tycker är ideologiskt intressant är att nuta oss an uppgiften med de andra sociala försäkring-arna. Det gäller inte minst taken. Enklare uttrycktgäller det att höja det försäkringsbelopp som är för-säkrat så att också inkomsttagare som har bättre in-komster kommer in i dessa system. Det är viktigt. Detär inte minst viktigt för att vi då också möter en privatförsäkringsmarknad som annars kommeratt vara basen för en privatisering av sjukvården.Så vi kommer att komma tillbaka med dessa för-slag. Om det blir till vårbudgeten eller om det ärhöstbudgeten som är rätt tillfälle återstår att se. Detannonserades i en artikel itidningen kan jag för övrigt tala om.Anf. 43 ():Fru talman! Jag tycker att det är skönt att höra attvi är överens om tagen när det gäller de här försäk-ringarna och att vi ska försöka undvika en privatise-ring av den här delen av välfärdssektorn. Jag kan välockså tolka det här som att det är en tydlig signal tillde förhandlare som ska påbörja vårens förhand-lingar så att de vet att det finns positiva signaler idetta politiska signalsystem.Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Ja, det är positiva signaler. Men exakthur förhandlingarna bedrivs får vi se. Vi ska se vilketutrymme vi har och allt detta. Dock är det ju så att desociala försäkringarna är väldigt effektiva. De ärbilliga att hantera. De omfattar alla. De är bra för denenskilde. Det är oerhört viktigt att man har en upp-slutning kring dem från breda grupper i samhället.Det är därför vi vill förbättra dem.Samtidigt är vi, som jag sade förut, inte särskiltglada över att det växer fram privata försäkringslös-ningar som ska betala för en sjukvård där de som harråd går före i köer. Jag tror att vi möter också ensådan utveckling, en sådan erodering av försäkrings-systemen, genom att höja de s.k. taken.Vad gäller LO:s förslag kommer vi tillsammansmellan partiet och LO att diskutera det här. Sedankommer regeringen tillbaka.Förändringar i utlänningslagenAnf. 45 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till statsrådetMaj-Inger . fattade vi i riksdagenett beslut om anknytningar. Jag ska läsa innantill frånsjälva beslutet. Där står: "Ett tidsbegränsat uppe-hållstillstånd ges normalt två gånger . Om ett förhållande upphört under denna peri-od ska fortsatt uppehållstillstånd trots detta kunnabeviljas om sökanden eller sökandens barn utsatts förvåld eller för handlingar som innefattar allvarligkränkning av sökandens eller barnets frihet eller frid. "Det andra i det här beslutet var att: "Regeln om attuppehållstillstånd ska ha beviljats före inresa här ilandet ska behållas. Undantag ska dock kunna görasom utlänningen har stark anknytning till en i Sverigebosatt person och det skäligen inte kan krävas attutlänningen återvänder till ett annat land för att ge inansökan där. "Lagändringen gällde från . ef-terföljs inte den här regeln. Har statsrådet tänkt göranågot åt detta?Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Det här var ju viktiga förändringar iutlänningslagen, och de var efterlängtade av många.Det var en fråga som också hade diskuterats myckethär i kammaren. Det som är självklart när vi nu harstiftat en ny lag är naturligtvis att vi följer upp omtillämpningen stämmer överens med lagstiftarensmening. Så här gäller nu att vi följer resultatet av denförändrade lagstiftningen väldigt noga.Anf. 47 ():Fru talman! Gång på gång får vi brev och samtalom att kvinnor, och även barn, som är utsatta förmisshandel ska utvisas. Det finns flera fall även blanddem som har stark anknytning. Jag undrar vad som ärstark anknytning när det gäller dessa fall, eftersomdet ofta handlar om en kvinna som väntar barn medmannen, och de är kanske gifta sedan ett eller två årtillbaka, och de har fått ett utvisningsbeslut. Jag und-rar om statsrådet kommer att agera i denna fråga,eftersom lagen måste följas.Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Avsikten med denna förändring varatt stärka skyddet för kvinnor och barn. ärdet därför viktigt att vi följer effekterna av den för-ändrade lagstiftningen. Den har ju inte varit i kraftsärskilt . Därför är det naturligtvis oerhört vik-tigt att vi noga följer detta. Och om effekterna inteblir de avsedda, så får vi naturligtvis göra en pröv-ning. Men jag anser inte att vi är i den situationenriktigt . Lagstiftningen måste få fungera någotlängre innan vi kan göra ett sådant ställningstagande.Underhållsskyldiga föräldrarAnf. 49 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Den gäller underhållsskyldiga föräldrar somoftast är pappor. De gör sitt yttersta för att deras barnska ha det bra där de bor. De är angelägna om attbetala underhåll för sina barn. De vill också att derasbarn ska bo hos dem så ofta som möjligt, och de villgöra något bra när barnen bor hos dem. De vill kunnagå på bio, gå till badhuset eller göra någon annanaktivitet tillsammans.De pappor som jag träffar och som är underhålls-skyldiga känner att de har ett oerhört skuldtyngt liv.De har en relativt hög hyra, eftersom de vill att bar-nen ska ha en egen vrå, kanske inte ett eget rum, menhelst ett eget rum när de bor hos dem. De kännerockså en oro för framtiden inför det eventuellt kom-mande förslaget om att underhållsstödet ska höjas.Har statsrådet något svar till dessa pappor?Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Det finns flera sätt att stödja ensam-försörjarhushållen, och det är den diskussionen somhar varit föremål för debatt . Då har vi en möjlighet, och det är att räkna upp underhålls-stödet. Om vi väljer denna möjlighet är det självklartatt vi också tittar på inkomstgränserna för dem som ärunderhållsskyldiga. Utgångspunkten är ju att bådaföräldrarna ska sörja för sina barn.Jag är medveten om det som tarupp. Och om vi nu går in i underhållsstödet för attjustera upp hushållsekonomin i ensamförsörjarfamil-jerna då måste vi också titta på de inkomstgränsersom gäller i underhållsstödsreglerna. Det kan finnasandra sätt att stödja ensamförsörjarhushållen. som kommer att lämna sittbetänkande har behandlat också dessafrågor.Men på fråga kan jag svara att omvi höjer underhållsstödet så måste vi också justerainkomstgränserna.Anf. 51 ():Fru talman! Jag tackar för det. Det känns säkertbra för dem som hör det svaret.Jag träffar metallare på i . De harstartat en kamratstödjarförening. De träffar bl.a. dessapappor. Man tycker att metallare ändå har hyfsat brabetalt, men ändå har de denna svåra ekonomiskasituation när det gäller att betala sitt underhåll ochklara av sin egen situation. Det gäller att tänka pådessa underhållsskyldiga pappor framöver.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar beskrivningoch önskan om att man ska stödja dessa pappor. Vifår inte glömma bort att hela utgångspunkten fördiskussionen är barnen och att både mamma ochpappa har ansvar för att försörja barnen. Det är viktigtför mig att stryka under att min utgångspunkt när vinu tittar på hushållsekonomin för både dem som ärunderhållsskyldiga och dem som är ensamförsörjar-hushåll är att det är barnens situation som är i fokus.Men som en förlängning av det är det båda föräldrar-na som ska ha möjlighet att umgås med sina barn.Hälsoundersökning av soldater i FN-insatserAnf. 53 ():Fru talman! Uppgifterna om att s.k. uranammuni-tion som användes i bidra-git till en kraftigt ökad cancerfrekvens både hos civil-befolkning och hos de FN-trupper som tjänstgjordedär är väl kända. Och finns det ocksåuppgifter om att samma sorts ammunition orsakatcancer hos civila och FN-trupper som tjänstgjort iBosnien och i Kosovo.Den svenska försvarsmakten har intagit en väldigtförnekande och nonchalant attityd, från att inga un-dersökningar alls skulle göras på de svenska FN-trupperna till att bara här iriksdagen förneka att det fanns några uppgifter om ettsamband mellan denna ammunition och ökad cancer-frekvens. hörde jag uppgifter i om att av de FN-svenskar som deltog iGulfkriget har drabbats av cancer.Min fråga till försvarsministern är: Vad avser mi-nistern att göra för att få Försvarsmakten att ta ettökat ansvar och bringa klarhet i denna fråga? Och vadavser ministern att göra för att FN-svenskar i framtidainsatser inte ska behöva riskera att drabbas av sådanahär följdverkningar igen?Anf. 54 Försvarsminister ():Fru talman! Jag anser att överbefälhavaren suc-cessivt har klargjort att Försvarsmakten har en aktivoch sökande inställning i denna fråga. Jag vågar nogsäga att detsamma har gällt i andra länder, där mankanske från början intog en position som innebar attdetta inte var vetenskapligt fastställt, eller rättare sagtatt det var fastställt att det inte förelåg några sam-band.Det förekommer undersökningar i flera länder.I vårt land har Försvarsmakten inlett ett arbete meden vetenskaplig undersökning för att klarlägga om detfinns risk för förhöjd cancerfrekvens eller inte hosvåra soldater. Och jag har själv sett till att de behörigamyndigheterna på detta område och Försvarsmaktenkommit fram till att ta dessa frågeställningar på all-var. Varje soldat som känner på sig att han eller honhar varit utsatt för någonting av detta kan söka sig tillFörsvarsmakten för att direkt få möjligheter till enhälsoundersökning.Anf. 55 ():Fru talman! Tack så mycket för beskedet att För-svarsmakten nu intar en mer aktiv inställning. Det ärnämligen oroande, eftersom svenskar som deltar iFN-insatser gör det frivilligt. Och om de möts av ennonchalans och drabbas av sådant som förnekas attdet över huvud taget existerar och inte känner tillriskerna så riskerar man ju att minska antalet frivilligai framtida FN-insatser.Jag skulle också vilja fråga vilka initiativ som mi-nistern avser att ta under det svenska ordförandeska-pet i EU för att få de få stater som har s.k. uranam-munition att sluta använda sådan?Anf. 56 Försvarsminister ():Fru talman! Det är riktigt att frågan först kanskekom att behandlas inom EU när den togs upp ochblev aktuell på nytt. Den har ju varit känd sedan tidi-gare, men den togs upp . Men egentligenkom alla våra internationella samarbetsorganisationerin på frågan. Och det fastställdes en arbetsfördelningsom innebär att det i första hand är Nato och Förentanationerna med sina underorgan som är ansvariga förframtagandet av vetenskapliga undersökningar omhur förhållandena kan ha varit, både när det gällergrundforskningsfrågeställningen och om soldater harutsatts för hälsorisker.Jag vill också säga att jag instämmer med LarsÅngström på en punkt, nämligen att om man skakunna rekrytera personal på frivillig basis, vilket detju handlar om, måste det finnas en trovärdighet i vadman från ledningen både själv får reda på och talarom för dem som rekryteras inför det att de ska kom-ma till ett missionsområde.Det svenska försvaretAnf. 57 ():Fru talman! Jag har också en fråga till försvarsmi-nistern. hände det mycket. Vi hadeutrikespolitisk debatt, och försvarsministern var sam-tidigt i . Då kunde vi i Svenska Dagbladetläsa rubriken klarar inte ett anfall. Tidning-en hänvisade till två framtidsstudier om det svenskaförsvaret som var beställda av högkvarteret och ut-förda av och av enamerikansk konsultfirma.Resultatet av studierna var att vid angreppinte har förmåga att klara sig utan militär hjälp uti-från. Efterverkningarna lät inte vänta på sig. För-svarsministern fick agera från . Han uttrycktesitt missnöje, och den ansvarige generalen fick hastigtlämna sitt uppdrag i Försvarsberedningen.Då frågar jag försvarsministern om han menar attdet inte är tillåtet att studera andra scenarier än demsom är politiskt korrekta och bästafallsalternativ?Anf. 58 Försvarsminister ():Fru talman! Vi bedriver ett planeringsarbete påbåde kort och för Försvarsmakten och iFörsvarsmakten. Det ska utgå ifrån det som överbe-fälhavaren fastställer som möjliga scenarier. Det finnsingenting i de scenarier som har varit i dessa rappor-ter som har sin utgångspunkt i det. Följaktligen bördet inte ligga till grund för Försvarsmaktens plane-ring.Nu kommer Försvarsmakten med sina perspektiv-planer , och där kommer det attfinnas scenarier som naturligtvis är uttryck för att detkan bli bekymmersamma förhållanden, risker ochväpnade angrepp. Det är självklart att sådant skastuderas. Men utgångspunkten måste vara det somöverbefälhavaren efter att ha ställt samman alla delarav högkvarterets arbete finner som riktiga utgångs-punkter.Anf. 59 ():Fru talman! Tack för det, försvarsministern. Jaghoppas att det inte är så som jag fick intryck av i , att frågan är så känslig för regeringen ochsocialdemokraterna att det inte ens är tillåtet att stude-ra de obekväma värstafallsalternativen, eftersom detskulle vara olyckligt om vi baserade hela vår plane-ring på önskvärd utveckling och inte på sådant somtyvärr kan inträffa.Anf. 60 Försvarsminister ():Fru talman! Det är absolut inte fråga om att vi harscenarier som endast uttrycker önskvärd utveckling.Hela försvaret bygger på att det ska finnas en möjlig-het att använda försvaret i en icke önskad utveckling.Däremot försöker vi ange vad som är realistiska situ-ationer. Min bedömning, grundad på både förutva-rande och nuvarande överbefälhavarens, är att vi harett försvar som förmår att avskräcka ifrån och be-kämpa den typ av väpnade angrepp som i ellerunder en period framåt kan tänkas riktas mot vårtland.Irlands ekonomipolitikAnf. 61 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern. Imåndags tillrättavisades av EU:s finansminist-rar för sin ekonomiska politik. I ett gemensamt utta-lande uppmanas att justera sin tilläggsbudgetför 2001. Därmed blev det första EMU-landsom fick svart på vitt på att man är fri attföra en självständig budgetpolitik efter en EMU-anslutning.Irlands ekonomi går bra, arbetslösheten har sjun-kit till , man har ett budgetöverskott ochminskande statsskuld. vill man satsa mer på denoffentliga sektorn. Det gillar inte EU, och Sverigestöder EU:s linje.Agerandet mot visar mycket tydligt att ettinträde i EMU innebär att man ger upp den nationellasuveräniteten över den egna statsbudgeten. Vi grönatycker att det är oacceptabelt att EU lägger sig i deenskilda EU-ländernas ekonomiska politik.Min fråga till statsministern är: Är det verkligenrimligt att accepterar och t.o.m. aktivt stöderatt får en tillrättavisning för att de i sin budgetvill satsa mer på offentlig sektor? Kunde vi inte åt-minstone ha markerat att statsbudgeten är en nationellangelägenhet genom att inte delta i beslutet?Anf. 62 Statsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är mycket rimligtmot bakgrund av vad EMU faktiskt är. har intebara ett stort överskott och kraftig tillväxt utan ocksåen stigande inflation. Den stigande inflationen i envalutaunion får de andra länderna i valutaunionen tabördan av. är en liten ekonomi, så det ska-kar inte valutaunionen. Hade det varit en stor ekono-mi som hade betett sig på så sätt hade de andra ome-delbart fått betala för det. Det är det sambandet somman hävdar från finansministrarnas sida. Är man medi den klubben och drar fördel som gör av lågaräntor ska man också ta sitt ansvar så att man inte fören politik som faktiskt driver upp inflationen ochdärmed förstör för andra länder. Det är så det hängerihop. Och detta har jag talat om .