prot · GO09108 · 2001-05-10 00:00:00 — Har YvonneOscarsson funderat på att stödja någon av dem?För att vi inte ska komma ifrån att det är det härbetänkandet vi behandlar skulle jag vilja be YvonneOscarsson att nämna åtminstone någon av reservatio-nerna - det behöver inte vara - somhon känner sympati för.Anf. 32 ():Fru talman! Tack, för den frågan.När vi har diskuterat det här i samarbete med re-geringen och har vi tittat på andra parti-ers motioner och försökt göra avvägningar och kom-ma fram till vad vi tycker. Så brukar vi jobba. Jag troratt andra partier jobbar på liknande sätt.När det gäller strategier för stöd till brottsofferfinns det reservationer från alla borgerliga partier. Vihar tittat på reservationerna och funnit att de är klokaoch bra, men det handlar, som jag inledningsvis sade,om att utskottets förslag ger lite mer och är lite snab-bare och kanske lite tydligare. Vi tycker att vi harlandat väl i den skrivning som utskottet har kommitöverens om.I detta sammanhang kan jag även ta upp motions-förslaget av m.fl., , omen "nollvision" för bl.a. våld mot kvinnor. Den tan-ken är jättebra, och det är väl ingen av oss som tyckerannorlunda. Men det handlar också här om att det skagå lite snabbare. Jag litar på att de som arbetar meddessa frågor inom jobbar så snabbtsom de kan.Jag kommer här in på den debatt om stress somfördes av . Jag utgår från att mantar i anspråk den tid som behövs för att man ska fåfram bra förslag.Min talartid är slut, så jag får återkomma.Anf. 33 ():Fru talman! säger att utskottetsförslag är lite tydligare och snabbare, men det är intespeciellt angeläget eftersom deras genomförandekanske ändå tar den tid som det tar. Det är inte såbråttom, och vi kommer att få rätt.Anf. 34 ():Fru talman! Man kan inte alls utgå från att det inteär bråttom, men eftersom det är så viktigt måste detkanske få ta den tid det tar. Jag kan som exempelpeka på brott mot barn. var inne påhur man behandlar barn i förhörssituationer, och detär oerhört viktigt. Expertisen är inte alltid överens omvad som är bäst för ett barn, men viktigare än någotannat är ändå vad som är lämpligt och klokt för bar-net. Det är detta som måste ligga till grund för vuxnamänniskors sätt att arbeta med barn.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )4 § Övergångsbestämmelserna till polisdatala-genFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU22Övergångsbestämmelserna till polisdatalagen (prop.2000/01:91).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 10 §. )5 § 7 kap. rättegångsbalkenFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU237 kap. (prop. 2000/01:92).Anf. 35 ():Fru talman! Det här ärendet gäller förändringar iåklagarväsendet och bl.a. jävsförhållanden för åkla-gare. Vi i har motionerat om detta ochhar nu avgivit en reservation. Förhållandena är litespeciella när det gäller åklagare i detta sammanhang.Vi har i en regel om jävsförhållandeför domare. Vi har också regler för jävsförhållandenför andra grupper, men för åklagarjäv hänvisar man irättegångsbalken till domarjävet. Domarjävet är väl-digt speciellt, eftersom domaren i en rättegångspro-cess är helt opartisk och enbart ska döma på de faktasom framkommer från de olika parterna i målet. Dethär ger givetvis effekter på jävsfrågan, och det fram-hålls i regleringen att även om man när det gälleråklagare hänvisar till domarjävet kan domarjävet intefullt ut tillämpas på åklagarväsendet, eftersom åkla-garen i processen också är en part i målet.Vi i ser det som ett ganska stortproblem att man inte har reglerat jävsfrågan för åkla-gare i en egen paragraf, eftersom de har en mycketspeciell situation.Ett problem när man hänvisar till domarjävet äratt domaren bara deltar i själva domstolsprocessen,medan åklagaren deltar i hela förundersökningspro-cessen, där domaren inte alls är inblandad. Förunder-sökningen gäller det som ska tas fram före rättegång-en och som åklagaren ska bygga sitt åtal på, och kan-ske framför allt där är jävsreglerna oerhört viktiga.I en process måste alla parterna kunna känna attdet inte förekommer några jävsförhållanden, och dethar funnits fall där det har ifrågasatts om åklagarenmed sitt sätt att agera under en förundersökning skakunna betraktas som ojävig. När man då har tittat påregleringen i lagstiftningen har man inte kunnat tyd-ligt säga om det föreligger jäv eller inte. Man haröverlåtit till riksåklagaren och dennes kansli att tafram etik- och moralregler för åklagarväsendet, och vianser att detta är långt ifrån tillräckligt.Det är i många frågor ganska typiskt att vi inte haren tydlig reglering. Vi har ett bra och fungeranderättsväsende, och det förekommer eller nästanaldrig fall av korruption eller att aktörerna inom rätts-väsendet handlar på ett sådant sätt att de åsidosätterrättssäkerheten. Det förhållandet att vi har ett ganskaväl fungerande system gör att vi inte heller har någratydliga regleringar.Detta framgår också när man läser följande i be-tänkandet:"Utskottet konstaterar att domares och åklagaresolika roller och arbetsuppgifter i rättsväsendet tordeinnebära att resultatet av en jävsprövning inte alltidblir detsamma för åklagare som för domare trots attdet i grunden rör sig om samma regler om vad somutgör jäv. Några problem med detta sätt att reglerajävsgrunderna har såvitt utskottet känner till inteförekommit. "Det är just detta som vi i syftar på.Man ska inte vänta tills det framkommer klara ochtydliga fall där man säger sig: Oj, här skulle vi habehövt en bättre och tydligare reglering! Rättssäker-heten kräver att man är tydlig i lagstift-ningsarbetet, att man har rättssäkerheten som denhögsta principen och har tydliga regleringar.Detta är anledningen till att har av-givit reservation 1, där vi kräver att det ska ske enöversyn av jävsreglerna och att en utredning skakomma fram till ett system där jävsfrågan för åkla-garna regleras i en egen paragraf, utifrån den roll somåklagaren har både i förundersökningssituationen ochunder själva domstolsprocessen.Anf. 36 (mp):Fru talman! yrkar bifall till reserva-tion 1. Jag håller med föregående talare och behöverinte upprepa hennes argument. I reservationen begärsen utredning som fördjupar sig i frågan om åklagar-nas jävsförhållanden och överväger en särskild regle-ring av dessa.Anledningen till reservationen är att sammabestämmelser för jäv gäller för domare och åklagare,trots att dessa yrkeskategorier har olika roller irättsprocessen. Enligt vår åsikt kan dessa inte jäm-ställas. Visserligen innebär regeringens nu framlagdaförslag att bestämmelsen om jäv för åklagare ändrasså att den också gäller vid fullgörandet av andra åkla-garuppgifter än åtgärder eller beslut strikt enligt rät-tegångsbalken. Man behöver dock ytterligare fördju-pa sig i detta.Vi avstyrker inte regeringens förslag, som syftartill en modernisering och en reglering av hurjävsprövning ska gå till, men vi yrkar som sagt bifalltill reservation 1.Anf. 37 ():Fru talman! Som sagts behandlar utskotteti detta ärende bl.a. förslag från regeringen om änd-ringar i bestämmelser om åklagar-väsendet. Förslagen bygger på Riksåklagarens pro-memoria En översyn av 7 kap. ochremissbehandlingen av densamma.De grundläggande bestämmelserna i 7 kap. rätte-gångsbalken om åklagare och polismyndighet harändrats i mindre omfattning under de senaste decen-nierna, detta trots att åklagarväsendet har reformeratsflera gånger. Vi konstaterar att regeringens förslaginnebär en modernisering såväl i sakligt som i språk-ligt hänseende. Det tycker utskottet är bra.Det har fogats en reservation till betänkandet, somockså har nämnts här. Reservanterna begär att fråganom jäv som rör åklagare ska utredas i syfte att åstad-komma en separat reglering.Precis som sade tidigare i sitt anfö-rande konstaterar utskottet att domares och åklagaresolika roller och arbetsuppgifter i rättsväsendet tordeinnebära att resultatet av jävsprövning inte alltid blirdetsamma för åklagare och domare trots att det, somAlice också sade, i grunden rör sig om samma reglerom vad som utgör jäv.Man har inte kunnat se att det har varit några pro-blem med att reglera jävsgrunderna på detta sätt.Frågan har också varit föremål för översyn i denpromemoria som ligger till grund för just dessa för-slag. Inte heller där framkom några behov av föränd-ringar i den delen.Det förslag som ligger innebär förbättringar avreglerna på detta område. Framför allt blir det nutydligt vem som ska pröva frågan om jäv hos åklaga-re. Utskottet ser i varje fall inte någotbehov av en ny översyn av jävsreglerna.Alice nämnde här tidigare att man inte skavänta på att det ska hända något för att man ska skaparegler. Men man kan heller inte skapa regler för uti-fall någonting skulle hända. Med det, fru talman,yrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandetoch avslag på reservationen.Anf. 38 ():Fru talman! Jag har två undringar. Den ena gälleratt man inte ska skapa regler för reglernas egen skull.Man ska givetvis ha regler som är anpassade. Menjust när det gäller rättsväsendet och rättssäkerhetenhar vi och strävar efter att bygga upp ett sårättssäkert system som möjligt för den enskilda med-borgaren. Det är därför det är så viktigt att se till attinte ens en enda medborgare ska behöva råka illa utdärför att vi har en otydlig reglering.Jag har en andra undran till här är en promemoria som Riksåklagaren självhar arbetat fram. Jag har väldigt stort förtroende förRiksåklagaren. Men det är också väldigt viktigt att seatt det är inom åklagarväsendet självt som man hartagit fram den och arbetat fram underlaget. Vore detinte viktigt att få en utredning där inte bara åklagar-väsendet självt ska titta på och utreda om det behövsspeciella jävsregler för åklagare?Anf. 39 ():Fru talman! Rättssäkerheten för medborgarna isamhället är självklart oerhört viktig. Där håller jagfullständigt med . tror jag inte att vilöser alla eventuella rättssäkerhetsproblem genom attyrka bifall till den reservation som ochMiljöpartiet har gemensamt i detta ärende. Men rätts-säkerheten är som sagt väldigt viktig.I det här läget ser inte vi något be-hov av någon ny översyn av jävsreglerna. Jag stårkvar vid mitt första yrkande om bifall till utskottetsförslag i betänkandet och avslag på reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 40 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Kammaren återupptar sina ajournerade förhand-lingar. Det är nu dags för frågestund. Följande stats-råd kommer att delta: kulturminister ,försvarsminister , socialministerLars , statsrådet och justi-tieminister besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde inomregeringen. Frågor till övriga statsråd förutsätts berö-ra deras ansvarsområden inom regeringen.Jag vill erinra om att såväl frågor som svar förut-sätts vara korta, dvs. vardera en minut.Lösningsmedlet GBLAnf. 41 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljustitieminister är det sommar och med den följer festivalerpå olika orter i , och det är ju väldigt roligt.Men det finns också tråkigheter som att droger flore-rar då.Förra sommaren kunde vi se hur amfetamin,ecstasy, hasch och inte minst GHB missbrukades. Dethär är narkotiska preparat som vi vet hur vi ska hante-ra. Men sedan finns då lösningsmedlet GBL som mantillverkar av. Det kan tas in som det är, ochmänniskokroppen omvandlar lösningsmedlet tillGHB.Jag har debatterat detta tidigare ikammaren, inte minst med socialministern, och dåfått svaret att man avvaktar att EU fattar beslut ochsätter upp det på precursor-listan. har jag interiktigt tålamod att vänta på det längre när jag vet vadsom riskera att hända. GBL är ett väldigt miljövänligtlösningsmedel, så man vill ju inte ta bort det frånmarknaden.Det som jag då funderar över är om justitieminis-tern är beredd att verka för att lösningsmedlet GBLkommer upp snabbt på precursor-listan och atteventuellt också ett kräkningsmedel tillsätts så inte kan ta in det.Anf. 42 Justitieminister ():Herr talman! Det är ingen tvekan om att manmåste sätta in alla resurser man kan när det gällerungdomar och droger. Det är bara det att det är rättperson och rätt myndighet som ska göra det. När detgäller den fråga som tas upp, dvs. om GBL skaföras upp på listan, är det inte regeringens sak att göradet , utan vi avvaktar den utredning som pågår ochfår återkomma.Anf. 43 ():Herr talman! Återigen ska vi avvakta. Jag tyckerinte att vi i ska behöva avvakta och avvakta.Vi vet att det skulle vara brottsförebyggande om viförsökte att få bort det. Vi vet att många unga grabbarblandar den här drogen i drinkar till flickor och sedanvåldtar dem. På så sätt luras de in i drogvanor som desjälva inte har valt. Vi vet också att man somnar väl-digt lätt när man har tagit den här drogen. Och vemav oss vet när vi kommer att möta en GHB-påverkadbilförare som krockar med oss. Det kan leda tilldödsolyckor. Utan att kunnat bevisa det vet polisenatt det har förekommit. Men drogen går dessvärre såfort ur kroppen att man inte alla gånger hinner taprover och därför inte kan åtgärda det här. Det ärdärför som jag nu är skriande om hjälp. Vi måste göranågonting!Jag kommer från en ort utanför där vivid gatufesten fick frakta in tolv ungdomarakut till sjukhuset.Anf. 44 Justitieminister ():Herr talman! Det är inte så att vi avvaktar. Är detnågonting som vi arbetar med på flera olika departe-ment så är det just ungdomar och narkotika. Menfrågan som tas upp är under arbete i EU. Därför ärvi tvungna att avvakta det för att sedan vidta de åt-gärder som är nödvändiga.Ett fritt vårdvalAnf. 45 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministern.Som socialministern känner till har de fyra nordli-gaste landstingens samverkansdelegation rekommen-derat landstingen, som alla är socialdemokratisktstyrda, att besluta att människor i regionen som behö-ver vård inte ska få utöva sitt fria vårdval på sammasätt som övriga invånare i . Det sätter med-borgarna i de fyra nordligaste länen i en negativ sär-ställning i landet. För den norrländske patienten gällerinte vård på lika villkor. Den socialistiska majoritetenlåser på det sättet fast länsmedborgarna i långa vård-köer. Trots att det finns kapacitet för t.ex. gråstarrs-och höftledsoperationer på andra platser i landet,tvingas de norrländska patienterna att fortsätta attvara sjukskrivna och till onödigt lidande på grund avpolitiskt fattade beslut.Mot denna bakgrund vill jag fråga vad socialmi-nistern tänker göra för att patienterna i skakunna få utöva ett lika fritt vårdval som övriga svens-kar kommer att få.Anf. 46 Socialminister ():Herr talman! Bakgrunden till frågaär otroligt spännande. På initiativ av den socialdemo-kratiska ledningen i har rekommenderat samtligalandsting att fatta beslut om att införa ett fritt vårdval.Detta ska gälla från . Beslutet är en uppfölj-ning av den överenskommelse som regeringen harträffat med inom ramen förDagmaröverläggningarna.Jag har stött denna utveckling. Jag tror att det äralldeles utmärkt, inte bara för sjukvården som organi-sation utan faktiskt också för patienten, att man fårdetta fria vårdval.Det som är bekymmersamt är att några landstingängslas över ekonomin på det sättet att de säger: Omvi ställer upp på detta riskerar vi att för-öda ekonomin.Jag tycker att det finns anledning att lyssna liteallvarligt på dem. Det är på ett sätt också glädjandeatt det finns landsting som faktiskt bekymrar sig omekonomin. Till skillnad mot partikam-rater här i , som ju faktiskt struntar i eko-nomin och därmed riskerar att föröda sjukvården pålång sikt, säger man i : Låt oss noggrantundersöka förutsättningarna för detta.Vi ska fortsätta dialogen, och jag är alldelesövertygad om att vi kommer att få ett fritt vårdval.Jag tror att mina partikamrater uppe i de norrländskalandstingen överdriver sin ängslan när det gäller eko-nomin. Men man ska respektera att de faktiskt tänkerpå ekonomin. Det borde fler göra.Anf. 47 ():Herr talman! Jag får tacka statsrådet för svaretäven jag tycker att det är rätt defensivt. Jag tycker attdet bådar lite illa för de norrländska patienterna omman bara ska diskutera vidare.Det blir ju inte billigare att operera ochlåta patienter ta upp köplatser än att göra det genast,när det behövs. I stället kostar det i komplikationer, iförlängda vårdtider, i hemtjänst osv.Vi moderater har lagt fram ett utskottsinitiativ isocialutskottet för att komma till rätta med proble-men. Men socialministerns partikamrater visar välinte precis någon frustande entusiasm över möjlighe-ten att ge människor vård även i . Numåste statsrådet prata med sina partikamrater ochgöra klart för dem att nu är det allvar. gäller detatt människor ska vård när de behöver det. Det gårinte att negativt särbehandla stora patientgrupper ochgenom politiska beslut låta människor bli obehandla-de, kanske dö i kön i väntan på behandling som dehade kunnat få någon annanstans i landet.Jag förväntar mig att statsrådet inte bara diskute-rar utan agerar snabbt och kraftfullt, om så behövsmed lagstiftning, för att människor faktiskt ska fåvård i tid.Anf. 48 Socialminister ():Herr talman! Det är lite fascinerande att lyssna påLeif som så vill upphäva lands-tingens möjligheter att själva fatta beslut. Vi brukardiskutera den här frågan.I det här fallet tycker jag att det stora som har häntär att det förs en dialog bland sjukvårdshuvudmännenom att etablera ett fritt vårdval, initierat av den soci-aldemokratiska ledningen för Landstingsförbundet.Den dialogen pågår just . Jag har viss respekt förde landsting som säger: Vi vill inte se en situation därvår egen vård undergrävs beroende på att man sökervård på andra platser. Men jag tror att de har fel. Jagtror inte att de behöver ängslas för ekonomin. Menjag tycker att det är lite larvigt att här i sägaatt den som ängslas för ekonomin ska vi minsannlagstifta mot, de som inte bekymrar sig om ekonominstruntar vi i.Vattenfalls styrelseAnf. 49 ():Herr talman! En del berömmer för att va-ra ett jämställt land.I den nya styrelsen för sitter Dag, ,, , , , , , , , ,, , och som en liten ros på tårtanAnnette. Då undrar jag på vilket sätt regeringen harbedömt att det här skulle vara väldigt bra ur jäm-ställdhetssynpunkt och vilken bedömning man hargjort för att komma fram till denna representation.Anf. 50 Kulturminister ():Herr talman! Som rosen på tårtan bland de stats-råd som svarar på frågor i kammaren vill jaggärna säga att den beskrivning som SusanneEberstein ger är ett exempel på när det har fungeratväldigt dåligt. Det finns lite speciella förklaringar tilldet. Jag ska inte gå in närmare på dem. Däremot kanjag säga att i statliga bolagsstyrelser är av leda-möterna kvinnor i dag.I privata företags bolagsstyrelser är det av le-damöterna som är kvinnor. Vi strävar naturligtvis åtdet andra hållet, inte mot att närma oss dessa . Vihar satt upp ett mål om att det ska vara40 % kvinnor i de statliga bolagsstyrelserna. Dettaexempel från är naturligtvis väl-digt illa. Men det är inte regeln, utan det är ett väldigtdåligt undantag från regeln.Anf. 51 ():Herr talman! Det är i och för sig positivt att det är30 %, men det är som att säga att det lagom varmt omman sitter med den ena foten i iskallt vatten och denandra i kokhett. Då skulle man kunna tycka att det ärganska lagom.Det som gör mig ledsen är att det tidigare, innanden här nya styrelsen utsågs , faktiskt varflera kvinnor i styrelsen. Här måste man alltså sägaatt det är ett totalt misslyckande. Jag har många gång-er fått höra att vi nu ska jobba på det här, nu kommerdet att bli bättre. Jag måste säga att det känns väldigtsvårt att lita på att det kommer att bli en ändring. Jagskulle vilja ha mer konkreta förslag.Anf. 52 Kulturminister ():Herr talman! Nej, det är inte så att det är lagomnär man står med ena benet i varmt vatten och detandra i kallt. Det här är ett väldigt dåligt exempel. Detär något som inte får upprepas. Det finns särskildaförklaringar. De kvinnor som hade tackat ja till attsitta i styrelsen valde i ett mycket sent skede att hop-pa av. Det är en förklaring till att det ser ut som detgör just i . Jag beklagar det djupt.Det ansvariga statsrådet beklagar det djupt.Vi kommer så snart det är möjligt att se till att detblir en bättre balans också i . Vårambition är alltså att se till att det sitterkvinnor i av de statliga bolagsstyrelserna. Detskulle vara tio gånger bättre än situationen i de pri-vata bolagsstyrelserna.FlygvapnetAnf. 53 ():Herr talman! förslag om flyg-vapnet är riktigt dåligt. Det stöds som förstahandsal-ternativ enbart av , något som ju i sig ärbisarrt när det gäller svensk försvarspolitik. Förslagetär dåligt eftersom det allvarligt skadar flygvapnetspersonalförsörjning vad gäller nyckelpersoner. Det ärockså dåligt ur nationell försvarspolitisk synpunkteftersom det lämnar hela och huvudstads-området utan enhet.Regeringens proposition är faktiskt bättre, men iutskottet har socialdemokraterna gått ifrån det försla-get, tydligen med hänsyn till farhågor att få ett avslagi . Min fråga till försvarsministern är: Omdet skulle framstå som helt klart att regeringens pro-position kan bifallas av , står regeringen ochsocialdemokraterna då fast vid att man i första handvill ha igenom sitt förslag, propositionen, i ?Anf. 54 Försvarsminister ():Herr talman! Jag har kommenterat det som skeddei försvarsutskottet med att det var positivt att det varfyra partier som stod bakom. Den tanke som möjligenföresvävar frågaren kunde Moderata samlingspartietha väckt tidigare, t.ex. i form av inlägg och agerande iförsvarsutskottet.Anf. 55 ():Herr talman! Jag vill inte diskutera de partipolitis-ka turerna nu utan ser det ur nationell försvarspolitisksynpunkt. Då har jag noterat att försvarsutskottetsvice ordförande har sagt i pressen att hon förordarregeringens proposition i första hand. Därför ställerjag min fråga till försvarsministern. Om det framstårsom helt klart att propositionen kan gå igenom i riks-dagen , det har ju förekommit en del efter för-svarsutskottets överläggningar, anser då försvarsmi-nistern att det är ett bättre förslag än det nu liggande?Anf. 56 Försvarsminister ():Herr talman! Ärendet ligger i . Det ärden socialdemokratiska riksdagsgruppen som fast-ställer hur gruppen ska handla. Regeringen har lagtfram en proposition som varit föremål för allehandamöjligheter till agerande ända fram till förra veckan.Moderata samlingspartiet har gång på gång undvikitatt yrka bifall till regeringens proposition.Sjukvården i NorrbottenAnf. 57 ():Herr talman! Jag vill fortsätta på till socialministern. Det är ju så att det påmånga håll i landet höjs röster om att sjukvården ärsjuk. Brist på personal gör att arbetsbördan för dem isjukvården är orimlig. De går på knäna.I har vi speciella problem med långaoperationsköer. har Socialdemokraterna i Norr-botten bestämt sig för att gå emot det fria vårdvalet.Min fråga till socialministern blir därför: Vilken me-dicinering vill ministern ordinera för att kapa opera-tionsköerna och återställa tryggheten i sjukvårdenockså för oss norrbottningar? Är det dialog och av-vaktan som gäller? Risk finns att patienten dör undertiden.Anf. 58 Socialminister ():Herr talman! Jag vet inte om kristdemokraternahar någon verksamhet i . Finns det ensådan vore det kanske bra om kristdemokraternadiskuterade med dem som är ansvariga för sjukvårdeni hur man ska prioritera verksamheten där.Det är inte sak och inte regeringens sak attavgöra hur man fördelar resurserna i länslandsting. Det är en viktig princip.Vad vi kan göra från regeringens sida är att skapavettiga spelregler för sjukvårdshuvudmännen och attge ett generellt stöd till sjukvårdens utveckling. Visatsar nu ett antal miljarder kronor som ska gå tilllandstingsvärlden, och således till sjukvårdshuvud-männen, för att korta köerna.