prot · GO0969 · 2001-02-20 00:00:00 — Arbetsgruppens promemo-ria En utveckling av gymnasieskolan har överlämnatstill den parlamentariska kommitté som ska utredagymnasieskolans framtida studievägar - 2000 - för att behandlas inom ramen fördess uppdrag. Kommittén har fått tilläggsdi-rektiv och förlängd tid till . Jagrekommenderar att även framför sinasynpunkter till sitt partis representant i kommittén.Jag avvaktar nu utredningens redovisning och harför närvarande därför inte för avsikt att vidta någraytterligare åtgärder med anledning av arbetsgruppensförslag.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill tacka skolministern för ettsnabbt svar på min interpellation.Skolministern säger att det är bra att gymnasie-skolan diskuteras, vilket vi är helt överens om, liksomatt det är viktigt att satsa på utbildning, att alla män-niskor har rätt till en bra utbildning. Jag har ingenannan uppfattning. Däremot skiljer vi oss åt när detgäller vilken utbildning alla gymnasister ska få. Vitror inte att alla ungdomar ska läsa precis sammakärnämnen på precis samma nivå - helt enkelt därföratt ungdomar, precis som vuxna, är olika. Det betyderdock inte att vi vill sänka den allmänna ambitionsni-vån i gymnasieskolan.Min fråga gällde: Behöver vi ett nytt kärnämne igymnasieskolan, dvs. ett nytt ämne som är obligato-riskt på alla nationella program? Jag är inte så säkerpå det. Framför allt är jag väldigt tveksam till detförslag som har lagts fram av arbetsgruppen ochsom diskuterar.Skolministern hänvisar i sitt svar till Skolverketsredovisning av regeringsuppdraget att granska under-visningen historia. Jag har tagit del avden rapporten, och den är väldigt bra. Men man kanknappast av den få fram ett besked om att man ska haett nytt kärnämne där historia är ett moment av femolika ämnen.I rapporten står det att man definierar begreppetnutidshistoria som tiden och att man intehar hunnit med det avsnittet så mycket i skolan - delspå grund av bristande tid rent allmänt, dels på grundav att man har korta lektioner. Jag gissar att det är 40-minuterslektioner, vilket är ett konstigt sätt attorganisera undervisningen i skolan. Gymnasielärarnasäger däremot att eleverna i nian kan ganska myckethistoria. De kan även 1900-talets historia fram tillandra världskrigets slut, dvs. 1945, men sedan är detproblem med kunskapen. Hur man ska råda bot på detgenom att slå ihop historieämnet med fyra andraämnen tycker jag är svårt att förstå. Jag är väldigttveksam till att man ska begränsa historieämnet till1900-talet i det här gemensamma kärnämnet.Läser man vidare i den här rapporten finner manatt problemet är att eleverna inte har lärt sig att varakällkritiska. De sväljer all information okritiskt, sägerlärarna. Därför borde historieämnet och dess källkri-tiska metoder vara en stor tillgång. Men så är det intei dag, sägs det i rapporten.Jag tror inte att dagens undervisning i sig läggerhinder i vägen för att studera historia och andra äm-nen källkritiskt. I stället är problemet bristen på tid,som man säger i rapporten.Jag tror inte att vi egentligen är oense om målen.Det är medlen jag är tveksam till.Arbetsgruppen på harlagt fram ett förslag om det nya kärnämnet, ett förslagsom tydligen skolministern ställt sig bakom eftersomdet är ett tilläggsdirektiv till kommittén. Det här äm-net väcker stora förväntningar. Det ska skapa me-ningsfulla sammanhang och stimulera till reflexionöver religiösa, etiska och moraliska frågor och vaddet innebär att ta ansvar som medmänniska och sam-hällsmedlem. Man ska lära sig lösa konflikter ochutveckla sociala färdigheter. Man ska få respekt förkvinnor. Man ska få respekt för kulturarvets kopplingtill skolans värdegrund - och mycket, mycket mer.Jag talade med en gymnasielärare om dethär förslaget till nytt kärnämne. Han sade: I minaämnen tar vi upp de här frågorna. Ändå undervisarhan inte alls i något av de ämnen som ska ingå i detnya kärnämnet. Det är viktigt att de här ämnena finnsmed i hela gymnasieskolans verksamhet, i alla ämnenoch även i den verksamhet som sker vid sidan avschemat.Tror verkligen skolministern att det nya kärnäm-net är svaret på de här frågorna och problemen? Jagär, som sagt, mycket tveksam.Anf. 10 ():Fru talman! Det är en viktig fråga vad våra kär-nämnen i gymnasieskolan ska innehålla och vilkenomfattning de olika kärnämnena ska ha. Från Folk-partiets sida har vi inställningen att man ska ha alter-nativa kärnämneskurser, men vi slår vakt om att detska finnas ett antal kärnämnen som alla elever ska hagrundläggande kunskaper i.Nu säger skolministern visserligen att det här för-slaget är överlämnat till . Menjag menar att diskussionen om ämnen här i kammarenockså är viktig, innan en politisk majoritet i en kom-mitté lägger fram ett förslag som sedan bara går vida-re. Jag tror över huvud taget att vi behöver mer avden här typen av allmänna, principiella diskussionerhär.Skolministern tycks anse att ett nytt ämne behövs.Det har tidigare kommit uttalanden, se-dan, om ett nytt kärnämne som skulle omfatta socialkompetens. Motiveringen är att etik, social kompe-tens och sådana frågor inte uppmärksammas tillräck-ligt mycket i skolan. Då blir min första reaktion först borde se om dagens kursplaner behöverändras på något sätt, om man kan tillfredsställa de härbehoven inom det nuvarande antalet kärnämnen.Det talas mycket om ämnesövergripande läsning iskolan, och det är naturligtvis väldigt viktigt att inseatt verkligheten inte behöver följa ämnesgränserna.Men det är också viktigt att förstå att vissa baskun-skaper behövs som grund för ämnesövergripandestudier och för t.ex. problembaserat lärande. Kärnäm-nena är ju skolans definition på vilka områden someleven behöver grundläggande kunskaper i för attkunna gå vidare till ämnesövergripande studier m.m.Fru talman! Jag är själv med i Gymnasiekommit-tén som representant. Jag kommer natur-ligtvis att lyssna på olika förslag med en öppen attitydoch komma med förslag själv. Men jag vill ändåredan nu säga att med det här förslaget, som det ser uti dag, om ett nytt blandämne löper ämnet en väldigtstor risk att bli ett konturlöst ämne. Vi har alltså me-dier, etik, social kompetens, samhällskunskap, religi-on och lite historia i samma ämne. Jag kommer atttänka på svenskämnet i , som på 80-talethade stora problem när man plockadein så väldigt mycket att eleverna inte riktigt fattadevad ämnet handlade om och tyckte att det var ettkonturlöst ämne.Dessutom finns det med det här förslaget en väl-digt stor risk att samhällskunskap och religion tunnasut. Samhällskunskap innehåller ändå väldigt mycketom olika statsskick, nationalekonomi osv. Religioninnehåller mycket om olika länders religioner, tradi-tioner och högtider.Det är som sagt viktigt att detta diskuteras ävenutanför utredning. I verklighe-ten skickar ju ändå regeringen ett förslag som man pånågot sätt är intresserad av, även om det inte är defi-nitivt. När nu ministern verkar inse att ämnet historiaborde få större utrymme kan jag inte riktigt förståvarför inte ministern också har övervägt att helt en-kelt göra historia till ett nytt kärnämne. Det finns ettökat intresse bland människor för historia, men sam-tidigt visar sig bristen på historiska kunskaper alltmertydlig.Avslutningsvis anser jag att det finns mycket godaskäl att pröva om ämnet historia också skulle kunnabli ett kärnämne i den svenska gymnasieskolan. Jagtycker att det är synd att ministern inte i det här sam-manhanget också vill pröva det förslaget.Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Det finns någonting som är ganskaunikt för oss i , nämligen den öppna processvi har innan vi kommer fram till ett beslut som fattas iSveriges riksdag. Jag har jag varit mi-nister talat med ministrar från andra länder och frågathur de bereder utvecklingen på t.ex. skolområdet. Justden här långa processen som vi har i är väl-digt specifik för oss. Jag uppskattar att det här med öppenheten och möjligheten tilldialog och att säger att vi kanske harsamma mål men olika vägar till målet.Nu är vi i inledningen på en lång process. Somminister ska jag givetvis ha tankar om hur det går attföra saker och ting vidare. Den här gången har tan-karna uttryckts i en arbetsgrupp på departementet.Den prövar frågan om vi kan ha ett nytt kärnämneinom gymnasieskolan. bereds frågan i en kom-mitté där alla partier kan vara delaktiga. Alla lärarerunt om i landet kan höra av sig till departementet föratt få veta mera om promemorian. De kan kontaktakommittén. Kommittén ska arbeta fram till våren2002. Därefter kommer det att bli en bred remissom-gång, för att detta ska komma tillbakatill . Kanske kommer den nya gymnasie-skolan att träda i kraft eller hösten 2005.Det är mycket tid framför oss.Det är angeläget att lyfta fram frågan och funderaöver den när vi ändå ska skapa den nya gymnasie-skolan som ska verka . Ska vi ha ämnensom ska se ut precis som innan? Eller ska vi vågatänka annorlunda? Detta är inte på något vis att för-ringa eller förändra i den bemärkelsen ämnena sam-hällskunskap och religionskunskap. De finns där ochkommer inte att försvinna, inte heller historia somkaraktärsämne.Vi vet när vi tittar på kursplanerna att flera avmålformuleringarna är mer eller mindre identiska.Man går mot samma mål i sökandet just när det gällerdemokratisynen. Den finns med i samhällskunskapen.Den finns med i religionskunskapen. Den finns med iämnet historia.Är då detta ett sätt att kunna närma ett samarbetemellan t.ex. lärare som har dessa olika ämnen? Kan vihitta en gemensam kärna som gör att vi fördjupar ossoch underlättar t.o.m. den praktiska hanteringen iskolorna, dvs. schemaläggning osv.? Vi ska få mertid. Det är fråga om arbetssätt och samverkan. Ökarden öppning som arbetsgruppen har lagt fram pådepartementet möjligheterna?Jag låser mig inte. Det kan man aldrig göra när detkommer fram tankar och idéer från en arbetsgrupp.Nu är processen i gång. Båda deltagarna i interpella-tionsdebatten säger att det är viktigt att ha en diskus-sion. Hur ser vi på förändringar? Hur stora eller småsteg ska vi kunna ta? Det viktiga är att vi inte är låstafrån början, utan att vi kommer att levamed intrycken, lyssna, ta till oss, ta del av remisserna,innan vi gör det politiska ställningstagandet. Då för viutvecklingen vidare.Anf. 12 ():Fru talman! Det är en lång process innan manändrar kärnämnen i gymnasieskolan. Det är bra meden öppen debatt. Det är viktigt att frånbörjan spelar en aktiv roll i den debatten.Jag delar en tveksamhet med många inom skolansvärld till att man kan begränsa studiet av enskildaviktiga ämnen i ett stort tvärvetenskapligt ämne. Detblir väldigt "styckevis och delt".Vi hade en föredragning i utbildningsutskottet förett tag sedan av professorer från . De tog upp frågan om tvärvetenskap. Ävenom detta inte formellt är tvärvetenskap i gymnasie-skolan, är detta ett förstadium till tvärvetenskap påhögskolan. De sade att för att klara tvärvetenskapligastudier måste man vara duktig i varje enskilt ämnesom ingår i de övergripande ämnesstudierna. Fråganär om inte de som inte har ämnena i övrigt utan baralär sig dem i det eventuellt nya kärnämnet får väldigtlite av detta.Ingegerd säger att hon inte låser sig.Det är bra. Det kanske kan bli ett bättre beslut såsmåningom än det förslag som finns i . sade i sitt förstasvar till mig att jag ska prata med min partivän iGymnasiekommittén om detta. Det gör jag gärna.Men jag tycker att det är viktigt att vi redan på etttidigt stadium har en diskussion i kammaren.Jag lyssnade på vad Riksdagskom-mittén kom fram till. Man sade att man ska skapainsyn och öppenhet och allmän debatt i kammaren.Riksdagen ska vara en central debattarena. Då är detviktigt att vi har den debatten innan beslut är fattade.När vi sedan fattar beslut i kammaren - som utgångs-punkt har vi ett utskottsbetänkande - är alla positio-ner redan låsta. Debatten är mycket ett spel för galle-riet. Ingen ändrar sig i en sådan debatt och voterar påett annat sätt på grund av att ett annat parti har sagtnågot annat. Det är därför debatten bör vara öppenjust nu.Det vore bra om vi även kunde diskutera kärnäm-net lite mer ingående. Skolministern har skickat frå-gan om kärnämnet vidare som ett extra utskick tillkommittén. Vem ska undervisa i ett sådant kärnäm-ne? I arbetslaget säger man att det ska vara ett lärar-lag. Men skolan är dock kommunaliserad sedan tio år.Ska vi här i eller regeringen bestämma attdet ska vara lärarlag som ska undervisa? Klarar inteskolan av det på eget bevåg? Hur ska man sätta betygi ett sådant ämne? Det är en annan intressant fråga.Hur ska man kunna sätta betyg i ett ämne som disku-terar hur det är att vara medmänniska, att lösa kon-flikter? Vilka betygskriterier ska finnas? Kan de komma med betyg-skriterier i hur det är att vara medmänniska - att fåbetyget Mycket väl godkänd i att vara medmänniska?Jag är mycket tveksam till det.Vi måste se till dessa frågor. Innan man går vidareoch diskuterar ett enskilt ämne i gymnasiet behöverman se på hela problemet. Jag sade inledningsvis attjag är överens med skolministern om att etik ochmoral är viktigt. Det är också viktigt med den gemen-samma värdegrunden. Jag tror emellertid inte att mangynnar detta särskilt mycket med ett nytt kärnämnesom slår ihop fem olika ämnen.Anf. 13 ():Fru talman! Ämnesövergripande eller tvärveten-skapliga studier bygger dels på att det finns kunnigalärare som kan möta och ha idéer om att bedriva äm-nesövergripande studier, dels på att eleverna har brabaskunskaper i olika ämnen som sedan kan knytasihop. Så börjar man mer och mer arbeta i dagensskola. Den utvecklingen kommer att fortsätta.Som ämnesförslaget ser ut nu riskerar det att ska-pa ett konturlöst och svårfångat ämne, fast elevernabevisligen behöver en viss struktur i sina grundstudi-er. Det är inte så lätt att uppfatta vad ett ämne går utpå där man ena stunden diskuterar och läser 1900-talets historia och andra stunden diskuterar hur manuppträder socialt kompetent på en arbetsplats.Jag tror att många av frågorna kan aktiveras i deämnen som finns. Etiska frågor bör naturligenfinnas med i ämnet religion eller i diskussioner omlitteratur i ämnet svenska, osv.Jag återkommer till ämnet historia. Historia är ettsådant ämne som ger grundläggande kunskaper somkan anknyta till många olika ämnen i skolan somdessutom skapar en förståelse för samtiden. Därförvill jag ändå, utan att på något sätt begära att få ettdefinitivt svar, fråga om ministern över huvud tagethar reflekterat över att låta just ämnet historia få enstarkare ställning och bli kärnämne i gymnasieskolan.Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! Arbetsgruppens förslag grundar sigpå en lång rad i sig helt olika rapporter som inte ärberoende av varandra. Det är inte en slump att arbets-gruppen för fram förslaget. Det finns från det per-spektiv vi har haft uppföljningar av att arbeta medfrågan om skolans värdegrund. Den brister fortfaran-de. Det är inte så att alla lärare verkligen tar sig an demål som finns i läroplanerna i sina enskilda ämnen.Hade det varit så hade vi kanske inte haft de barn somi dag mår dåligt i skolan eller mobbning osv. - denyttersta konsekvensen av att man inte har hittat ettordentligt demokratiskt förhållningssätt. Den bristenfinns i skolan. Det har framkommit i rapporterna.Detta är ett led i att kunna fördjupa sig.En annan del i en annan rapport, som inte alls harmed detta att göra, handlar om betygen. Skolverketskritik i betygsrapporten är att det förekommer för fåstrukturerade och planerade diskussioner kring be-tygssättningen på enskilda skolor. Kontakter för attvalidera kunskapsbedömningar mellan skolor såväl iden egna som i andra kommuner förekommer spar-samt. Samverkan och samarbete runt betygssättninginskränker sig till någon eller några ämneskolleger.Det förs relativt lite resonemang kring vad det egent-ligen är som man mäter, hur man mäter och svararmot målen. Så även om inte ska styra såmåste vi ändå se till att det sker samverkan kring detsom har krävt i fråga om t.ex. betygssätt-ning.Detta nya ämne är inte tänkt att ta bort det somfinns. Det är kanske den främsta uppfattningen. Vi har religionskunskapen.Och den del av historieundervisningen som mantillför är just 1900-talets historia. Man ska utgå frånden. Man ska ha dessa kunskaper. Man ska inte be-tygssätta något som handlar om social kompetens,utan betyg ska ju sättas på elevernas kunskaper iämnet. Det är inget förslag som gäller någon kurs iform av allmän vett och etikett utan precis de demo-kratiska formuleringar och frågeställningar som finnsi samhällskunskapen, i religionen och i historien lyftshär fram för att kunna diskuteras tvärvetenskapligt.Men det är ju kommitténs uppgift att fundera överdetta. Jag vill inte ha något ämne som blir så att sägautarmat. Precis som ni fick redovisat så måste man juha en gedigen baskunskap om man ska kunna arbetatvärvetenskapligt. Det är vi helt överens om.När nu kommittén beaktar detta förslag är det justbaskompetensen som är viktig, men man måste se omman ändå inte så att säga kan lyfta det till ytterligareen nivå och kanske fördjupa det ytterligare.Arbetsgruppen har inte heller angett tiden, vilketär väldigt viktigt, utan det är också en bedömningsom kommittén har att göra. Det är något som vialltid måste göra i förhållande till andra ämnen. Omman ser att detta vore någonting som man skullekunna bygga vidare på, hur mycket tid ska vi då kun-na ge det för att inte tappa det som vi så att säga re-dan har men ändå kunna göra denna fördjupning?Många av de frågor som har ställts här är bra, ochdet är bra att vi diskuterar dem. Något som jag vill tafasta på var det som inledde med attsäga, nämligen att vi är överens om att dessa mål äroerhört viktiga. Jag ser det som angeläget att vi nulyfter diskussionen, och den kan föras på olika sätt.Många av de ämnen som vi har och deras kon-struktion har funnits . är vipå väg mot framtiden. Och jag tycker att det är viktigtatt vi som politiker också vågar fråga oss om vi kangöra det annorlunda.Anf. 15 ():Fru talman! Vi är överens om målen som gällerden gemensamma värdegrunden, att man i skolan skalära sig att använda ett vårdat språk, att man inte skaförnedra kamrater, bl.a. flickor, vilket tyvärr skeralltför ofta, att man ska lyssna på den som talar ochinte tala i mun på varandra, att man ska vara demo-krat och att man ska uppfostra i demokrati och ska respektera andras åsikter osv. Däremot är viinte riktig överens om medlen. Jag tror inte att dettaeventuellt nya kärnämne är svaret på alla dessa frå-gor. Jag undrar på vilket sätt det kommer att bidra tillatt man når detta mål.Skolministern säger att det har kommit mångaolika rapporter som har spretat åt lite olika håll. Se-dan har man ändå försökt samla detta i ett förslag tillett nytt kärnämne.Det är klart att vi ska diskutera betyg här. Men hurman ska genomföra undervisningen måste man jusköta på varje skola. Vi här i kan inte talaom att det nu ska vara ett lärarlag som ska fixa denhär undervisningen. Det är så att säga att trampa in påskolans område. Eventuellt kan man i kommunen,men knappast här i , diskutera vilka ämnensom ska ha vilka lärarlag.Kärnämnena ligger ju kvar, eftersom detta är etttillägg. Men de som inte läser historia, vilket ju inteär ett kärnämne , får bara undervisning historia, vilket inte är särskilt bra. Och det sägerjag inte bara som gammal historielärare. Det är ingenhistoria som börjar 1900. Om man inte har läst omfranska revolutionen så har man ingen aning om bak-grunden till det politiska spelet i demokratierna överhela världen . Det är en invändning mot dettakärnämne.Men låt oss ha en öppen och frisk debatt om dettai fortsättningen, så hoppas jag förstås att kommitténkommer med ett bra förslag som vi kan fatta beslutom i om ungefär ett år.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Jag uppskattar i alla fall den öppenhetsom visar. Det är bättre än när jag hadedebatten med som sade att man sägernej redan från början.Min erfarenhet av utredningar är att man ofta hit-tar en kompromiss. Som exempel kan jag nämnaBetygsutredningen för . Ordförandeni utredningen frågade samtliga parlamentariska leda-möter om deras inställning till betyg. Någon tyckte attvi inte skulle ha några betyg alls, och någon tyckte attvi skulle ha ett betygssystem med 20 steg. Det var ensplittrad bild. arbete kom man fram tillatt vi skulle ha ett betygssystem med fem steg. Dettatycker jag är ett mycket bra exempel på hur ett or-dentligt parlamentariskt arbete med en öppen dialogoch möjligheter till synpunkter i och utanför riksda-gen kan påverka en process.Nu har jag lämnat över en stafettpinne, om jag fåruttrycka mig på det sättet, till en kommitté. Jag upp-skattar debatten här och hoppas att diskussionenska föras på alla nivåer.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:125 om al-koholskattenAnf. 17 Finansminister ():Fru talman! Per har frågat mig när jag ämnarge klara och tydliga besked i alkoholskattefrågan.Kommissionen har , i enlig-het med artikel 226 i EG-fördraget, överlämnat enformell underrättelse till angående de svenskapunktskatterna på öl och vin. Enligt kommissionensuppfattning överträder , genom sitt sätt attbeskatta öl lägre än vin, förbudet för medlemsstaternaatt indirekt genom beskattning missgynna varor frånandra medlemsstater.I svar till kommissionen har regeringen bl.a. an-fört att den svenska ölskatten, men inte vinskatten,sänktes . Härav följer att det nume-ra föreligger en viss skillnad mellan beskattningen avöl och vin.Av alkoholpolitiska skäl har beskattningen av al-koholdrycker i varit starktrelaterad till alkoholstyrkan i drycken. En alko-holdryck med högre alkoholinnehåll har beskattatsmer än en dryck med lägre alkoholinnehåll.Regeringen har därför förklarat sig beredd attöverväga en sänkning av skatten på vin så att skattenper volymprocent på vin i den mest sålda kategorinöverensstämmer med skatten per volymprocent påstarköl. Regeringen avser att återkomma till fråganom beskattningen av öl och vin i den ekonomiskavårpropositionen 2001.Anf. 18 PER ():Fru talman! Låt mig inledningsvis tacka finans-ministern för svaret, även om det tyvärr kanske integav mig eller tusentals, för att inte säga tiotusentals,människor som berörs av denna fråga så värst mycketmer kött på benen.Jag fick däremot svar på en fråga som jag inte ha-de ställt. Och det är bra att finansministern nu tycksvara intresserad av att harmonisera skatterna, så att vifår konkurrensneutrala alkoholskatter. Men det varinte riktigt det som jag frågade om. Vad jag och tu-sentals andra vill veta är: När tidigast kan vi få sänktaalkoholskatter, och ungefär hur stora sänkningar kanvi se fram emot?Omvärlden har förändrats snabbt. Vi har fått enökad globalisering. Vi har fått öppnare gränser. Vihar fått dagens EU. Vi har fått ändrade införselreglersom kommer att ändras ytterligare ett par tre gånger.Vi har sett kommunismens fall i . Och sam-mantaget ger detta jättestora förändringar för mångamänniskor och för många branscher. En av de bran-scher som verkligen har fått se stora förändringar äralkoholbranschen.Alla våra bryggerier runtom i , de drygt300 vin- och spritimportörerna, de tusentals och återtusentals anställda på Systembolaget och i stort setthela restaurangnäringen, alla berörs de av att billigalkohol, både laglig och olaglig, forslas över våragränser.De här förändringarna kostar jobb, och företag gåri konkurs. Det beror inte på att de svenska företagenär sämre, att de har sämre produkter, att de har sämremarknadsföring eller att de har dyrare produkter, utandet beror på att de har oerhört mycket högre skatt påsvenskt öl och vin som är inköpt i än om manåker ut och köper det.De här förändringarna har skett under en lång tidmen accelererat närinvigningen av skedde och de liberala-re införselreglerna för öl och vin infördes, samma dagdessutom. Alla trodde att man skulle få ennedjustering av de skyhöga svenska alkoholskatterna,men det fick vi inte.Osäkerheten har bestått. Det har gått ,det har gått till och snart ytterligare etthalvår.