prot · GO0999 · 2001-04-25 00:00:00 — Viborde också från svenskt håll jobba med detta för attkunna visa på möjligheterna att få ett fungerande FNinför , för att FN också ska kunna jobbamycket mer med att minska spänningar och konflik-ter, värna mänskliga rättigheter och i större utsträck-ning kunna jobba förebyggande för att lösa konflik-terna.När man tittar på det här betänkandet i stort kanman säga att det för oss i utskottet har varit ett oerhörtintressant arbete. Vi har fåtttränga in i vissa av dessa frågor på en lite djupare basän vad vi normalt hinner när vi behandlar motioner iutskottet. Det har varit givande på många sätt. Jagtycker också att betänkandet i stort är mycket läsvärt,att där finns mycket att läsa och ta till sig och somman har nytta av när de här frågorna diskuteras.Jag tänkte ta upp lite grann om våra reservationeri betänkandet. Jag börjar med att yrka bifall till reser-vationerna 3 och 10.Reservation 3 tar upp det som jag tror är en nöd-vändig framtidsåtgärd, nämligen att vi får en interna-tionell miljödomstol som aktivt kan arbeta för att setill att vi undviker miljökonflikter i bemärkelsen i domstol kan komma till rätta med dem i tid.Det här har utskottet tyckt inte behövs i det här läget,men jag är helt övertygad om att det är någonting därSverige borde vara mer pådrivande. Jag tror att vifrån kommer att få rätt i vår kamp för eninternationell miljödomstol som får större kraft änvad nuvarande möjligheter ger.Den andra reservationen, reservation 10 som jagockså har yrkat bifall till, berör konfliktförebyggandearbete. Där tycker jag att vi från svenskt håll skullekunna göra mycket mer genom att jobba mer med detkonfliktförebyggande arbetet. Det är här vi har vårkunskap och kompetens, som vi bättre borde ta tillvara på än vad vi gör i dag.Det är också intressant hur representanten förFolkpartiet i sitt inlägg betonar vikten av Natomed-lemskap. Där har vi en helt annan uppfattning änFolkpartiet. Vi från tycker inte att Sveri-ge ska bli medlem i Nato. Det gör vi bl.a. med moti-veringen att om blir medlem i Nato har viinte någon större internationell roll att spela. Men sålänge är alliansfritt kan vi spela en viktiginternationell roll just i konfliktsituationer, där det efterfrågas väldigt mycket av medlare som kanarbeta utifrån att man inte har någon allianstillhörig-het. Det här tror jag att skulle kunna blimycket starkare på och bidra med mycket mer om vivar tydliga och sade att det här är frågor som vi kanoch vill arbeta mer med framöver.Naturligtvis stödjer jag våra övriga reservationeroch särskilda yttranden, men jag tänker inte för tidsvinnande yrka bifall till dem i det här läget. Meninnehållsmässigt har de väldigt stor relevans. Debygger på de motioner som vi har lagt. Det här pake-tet innehåller en stor mängd motioner som vi harbehandlat. De varierar utifrån att alla partier kanskeinte har lagt motioner på samma område som därmedinte finns med på samma sätt i behandlingen. Men såfungerar utskottsarbetet att vi lägger våra motionerunder den allmänna motionstiden, och sedan ska deberedas och behandlas. Vi har kanske inte i lika storutsträckning som en del andra partier skrivit motionerpå säkerhetspolitiken som behandlas i det här betän-kandet.Jag skulle vidare ta upp miljöhoten lite djupare,eftersom jag känner att den roll som Miljöpartietganska ofta får spela i utskottet är att lyfta fram miljö-frågorna och miljöhoten som en viktig del i säkerhet-sarbetet. Där borde utskottet ha varit tydligare med atttala om att vi har stora miljöhot som kommer attpåverka säkerheten framöver. Vattenfrågorna är t.ex.ett sådant hot. Två tredjedelar av jordens befolkningkommer att ha vattenbrist 2025. Man kan fundera liteöver den svindlande situation som vi står inför. Vi vetatt vatten är ett av de viktigaste livsmedel vi har, enav de viktigaste förutsättningarna för att vi ska kunnaodla på vår jord. Vad händer då? Kommer människoratt tvingas att i allt större utsträckning fly av miljö-skäl? hade vi 25 miljonermiljöflyktingar i världen. Det påverkar naturligtvisframtidsmöjligheterna om vi inte har en hållbar mil-jösituation. Vattenfrågorna tror jag kommer att bli enav de svåra och stora konfliktfrågorna framöver, omman inte i förebyggande syfte försöker att göra nå-gonting för att undvika de konflikter som kommer attuppstå.Så till kampen om naturresurserna. För inte sålänge sedan hade jag en interpellationsdebatt omSudan här i kammaren. Det är ingen tvekan om attoljan i konflikten spelar en viktig roll. är ettannat sådant land. Det finns andra naturtillgångar sompå grund av det internationella intresset för att få delav dem också skapar konflikter och bidrar till attbibehålla konflikterna i många områden. Det härtycker jag är frågor som i alltför liten utsträckning tasmed när man talar om säkerhetsordningen. Det blir sålätt den militära säkerhetsordningen som blir dendominerande. Därför skulle jag vilja att vi i störreutsträckning framöver jobbar med dessa övergripandeöverlevnadsfrågor, som också har relevans för säker-hetsordningen i framtiden.Med detta yrkar jag alltså bifall till de här två re-servationerna. I övrigt stöder jag våra övriga reserva-tioner.Anf. 27 ():Fru talman! I den här debatten kommer BirgittaAhlqvist senare att ta upp Europaavsnittet, och jagkommer att ägna mig åt övriga delar av betänkandet.Fru talman! Svensk säkerhetspolitik har gått in iett nytt skede. De har vår omvärldoch därmed säkerhetspolitiska läge föränd-rats radikalt. Borta är det med dess för-hållandevis förutsägbara situation. I stället har vi enny och ovan situation att utgå ifrån. Sedan Sovjet-unionens och fall har vi successivtbyggt upp en ny säkerhetspolitik, byggd på dagensoch inte gårdagens hot.Det har varit en smärtsam process. Många är desom fortfarande sitter fast i det tänkande,som inte förmår att ta till sig att världen har föränd-rats. Två tydliga exempel på detta är Högerns tro påmilitärallianser och fastklamrande viden otidsenlig neutralitetsdoktrin.Dagens säkerhetspolitik måste utgå från ett myck-et bredare säkerhetsbegrepp än gårdagens. Säkerhethandlar inte längre bara om militär säkerhet utifrånstaternas behov utan om människors säkerhet. De hotoch risker som framstår som akuta är inte bara denfysiska säkerheten utan även brott mot mänskligarättigheter, naturkatastrofer, miljöförstöring, svält ochmycket annat som direkt och indirekt hotar männi-skors säkerhet och trygghet. En säkerhetsordning för2000-talet måste bygga på denna nya och breddadesyn på säkerheten.För oss handlar säkerhet också om att sammanfo-ga den globala, den europeiska och den nationellasäkerheten till en helhet. Vår värld hänger samman,mer än kanske . Denna gemen-samma säkerhet kräver nya verktyg och ett nytt sättatt arbeta för att fungera. Den kan bara skapas avstaterna tillsammans. Men detta "tillsammans" krävermycket även av oss. Vi har en lång tradition att inomFN:s ram arbeta förebyggande och fredsbevarande.Vi har varit en av de mestaktiva staterna i detta arbete. Därför är inte dettasamarbete något nytt. också inom EU:s ram bidrarvi aktivt till att konfliktförebyggande och konfliktha-tering med civila och militära medel blir en del avunionens arbete. Det innebär att vi fullföljer ensvensk tradition på detta område. måste vigöra det inom ramen för en ny världsordning och medhjälp av delvis nya verktyg.Fru talman! I regeringens skrivelse Att förebyggaväpnade konflikter pekas på behovet av det förebyg-gande arbetet. Det här är en skrivelse som det finnsanledning att stanna upp vid . Jag önskar attkammarens alla ledamöter ville läsa den från pärm tillpärm.Katastrofer som dem i , i och i Kosovo visar tydligtpå behovet av ett förebyggande arbete innan våldetbryter ut. Detta förebyggande arbete handlar om attarbeta på flera nivåer. Det kanske viktigaste är attreagera på de tidiga varningssignalerna och att sedanha instrumenten för att kunna agera.Genom ett ökat samarbete med MR-organisationer och med universitetens fredsforskarekan vi förbättra vår kunskap om konflikthantering.Många olika insatser kan bli aktuella, och mycketskrivs om detta i regeringens skrivelse. Det kanhandla om alltifrån samtal, analys och medling tillrena biståndsinstatser och stöd till rättsvårdande in-stitutioner. Det handlar om att främja en kultur för detförebyggande arbetet, att stärka det internationellanormsystemet, att stärka det internationella institutio-nella ramverket och att stärka egen kapacitetatt bedriva förebyggande arbete.Helheten måste prägla delarna på samma sätt somdelarna präglar helheten. Kampen för säkerhet,mänskliga rättigheter eller en god miljö i fjärran län-der är också direkt och indirekt en kamp för vår egensäkerhet. Jag tror att exemplet med den upp-blossande konflikten i iår speglar dagens arbete för säkerhet och stabilitet ivår omvärld på ett bra sätt.När det stod klart att albaner på båda sidor om denmakedoniska gränsen underminerade stabiliteten isåväl Kosovo som tog utrikesutskottetsnabbt ett initiativ för att utöka den svenska insatsenoch vidga det geografiska mandatet för våra KFOR-förband i området. På detta sätt kunde till-sammans med övriga världssamfundet bidra till attminska spänningarna i området. är den militärasäkerheten i huvudsak återställd, och måste viarbeta vidare med den civila utvecklingen och med attförebygga fortsatta konflikter. Som ett led i dettakommer regeringen att stödja etableringen av univer-sitet i Tetovo. Det tycker jag är ett gott exempel på enkonfliktförebyggande åtgärd.Fru talman! Det sätt som vi i utskottet har arbetatfram detta betänkande på är unikt. Vi har tittat påsäkerhetsfrågorna ur en rad olika perspektiv ochbyggt vårt betänkande på fem skrivelser från rege-ringen och på inte mindre än 350 motionsyrkandefrån den allmänna motionstiden under de tre senasteåren. Det är ett stort och omfattande arbete som liggerbakom att sammanfoga allt detta till en helhet somspeglar bredden i svensk säkerhetspolitik. Ett nackdelmed detta arbetssätt är att arbetet har kommit ta enosedvanligt . Men vår säkerhet är en helhet,och därför måste också vår säkerhetspolitik vara det.Vad jag tidigare sade om vår syn på säkerhetmåste hänga ihop med den globala, europeiska ochnationella nivån, och det måste prägla vårt sätt attarbeta. Detta betänkande, vars arbetsnamn har varitMillenniebetänkandet, är ett uttryck för hur samman-satt svensk säkerhetspolitik måste vara.De reservationer som har inkommit mot betän-kandet är i flera fall helt onödiga. Reservanterna villatt utskottet ska tillstyrka ett motionsyrkande här ellerha en något starkare skrivning där, men i sak innebärdet inte någon större skillnad i förhållande till denförda politiken. sade t.o.m. i sittinledningsanförande att man kanske var ganska över-ens, men att man vill reservera sig ändå.Vanligen handlar det om att reservanterna vill attregeringen ska göra lite till av vad den redan gör ellerge högre prioritet åt vissa områden, utan att man förden skull konkretiserar i vad detta skulle bestå.Fru talman! Svensk säkerhetspolitik har en breda-re säkerhetspolitisk förankring än vad antalet reser-vationer och särskilda yttranden indikerar. På någrapunkter finns det dock stora principiella skillnadermellan partierna. Jag skulle vilja sammanfatta dessaunder fyra olika områden.Det handlar om synen på militär alliansfrihet ochneutralitet, om synen på Natomedlemskap, om fråganom rätten för vissa länder att utan FN-mandat göras.k. humanitära interventioner och om synen på hurman ska gå till väga vid FN:s reformering. Här ärskillnaderna mellan partierna stora.Frågan om den militära alliansfriheten och neut-raliteten är just nu föremål för partiledaröverlägg-ningar om den nya säkerhetspolitiska doktrinen. Frå-gan om Natomedlemskap hänger samman med denna,men verkar ännu så länge mest vara en fråga somFolkpartiet diskuterar med sig självt, även om ocksåmoderaterna slirar lite på frågan.I dagens uppmanar modera-terna att genomföra en intern omröstning om Nato-medlemskap. Det är förstås inte min sak, men om jagvore i kläder skulle jag inte lyssnasärskilt mycket till det rådet. När egnaopinionsundersökningar och den egna interna om-röstningen visar att knappt en femtedel av de egnamedlemmarna står bakom syn i Natofrå-gan skulle jag tro att man inte är en särskilt god råd-givare. Jag skulle akta mig för att lyssna till det rådet,och talman! Låt mig klart slå fast att den principsom utskottet utgår ifrån är att även fortsätt-ningsvis ska vara militärt alliansfritt. Frågan om Na-tomedlemskap är inte aktuell. Precis som jag teckna-de i början av mitt anförande ser jag inget behov avatt skulle gå med i någon militärallians. Vihar helt enkelt inget att vinna på det.Resultatet om vi skulle gå med i Nato är att viförlorar vår möjlighet att bedriva en självständigsäkerhetspolitik. Resultatet skulle också innebära enosäkrare omvärld. Säkerheten i norra skulleinte gynnas om vi gick med i Nato. Tvärtom skulle viäventyra den positiva utveckling som vi ser runtÖstersjön. Natomedlemskap, kära kolleger, är enomodern form av säkerhetspolitik.Med frågan om humanitär intervention är det an-norlunda. Här är vi överens om målet, men inte ommedlen. Målet är att grova och omfattande kränk-ningar av mänskliga rättigheter, politisk och religiösförföljelse samt folkfördrivning aldrig ska kunna sessom en stats inre angelägenheter. Detta är också nå-got som få av världens regeringar går emot.Människors rättigheter får ett allt större värde påstaters bekostnad. Detta är en utveckling som vi väl-komnar.Men, och det vill jag särskilt betona, humanitärintervention är något som måste ske i FN:s regi. FNär den enda aktör som med folkrättslig legitimitet kanintervenera i andra länder.I flera reservationer hävdar och Cen-tern, men också att skaändras och att möjligheten till humanitär interventionska skrivas in. Men det har inte varit somhittills har varit hindret utan det har varit den politis-ka viljan.Jag vill fråga om han och Folk-partiet, som envist driver en ändring av FN-stadgansom en fråga som ska driva, omhan vet hur en ändring av går till, kanföreställa sig hur det skulle kunna ta i allrabästa fall. Jag skulle gärna vilja höra om har den insikten.Nej, låt mig i stället påminna om vad när FN fyllde , och det är fortfarande aktu-ellt. Han sade så här:"Låt oss inte göra FN till syndabock för problemsom återspeglar våra egna brister. Det är inte FN sominte nått upp till oss. Det är vi som inte har nått upptill höga ideal. Det är genom attförbättra oss själva och vår politik som vi kan förbätt-ra . "själv säger det, och FN-kännare ochfredsforskare som exempelvis häv-dar att ger möjlighet till mi-litär intervention i humanitära fall. En ändring av är därmed onödig och skulle i alla fall inteskapa den nödvändiga politiska viljan. Det är bara enomständlig och energikrävande process som enbarttar fokus från det egentliga problemet. Vår väg attstärka FN går i stället genom att fortsätta den redanpåbörjade reformeringen av FN. Vi vill att ska utökas för att få större legitimitet ochatt vetorätten, genom frivilliga överenskommelser,ska begränsas till att endast gälla frågor som rör denegna nationens säkerhet. Därmed skapar vi en vetofrikultur som gör FN mer kraftfullt och effektivt.Moderaterna pläderar för att vi i förväg ska defi-niera situationer där säkerhetsrådets beslut helt kanavvaras även vid fredsframtvingande insatser. Detvore verkligen att underminera hela FN-tanken. VadModeraterna egentligen menar är att vissa länder ellergrupper av länder skulle ges rätt att ingripa i andraländer utan ett mandat från FN:s säkerhetsråd.I dag råder ett generellt våldsförbud enligt . Det finns bara två typer av situationer därvåldsanvändning är legitimt. Den ena situationen ärsjälvförsvar, när länder enskilt eller kollektivt utövarsin urgamla rätt att försvara sig mot väpnade angrepp.Den andra situationen är när det finns ett mandat frånFN:s säkerhetsråd. Att tillåta humanitär interventionutan mandat från säkerhetsrådet skulle öppna entredje möjlighet att använda våld - inte byggd på deninternationella rättens solida grund utan på enskildastaters godtycke. Om var och en skulle kunna ta sigrätten att intervenera i en annan stat upplöses detgenerella våldsförbudet. Resultatet av detta är i dagoöverskådligt.Inom parentes sagt kan det tyckas lite märkligt attModeraterna, ett parti som i vanliga fall säger sig ståför lag och ordning, här förespråkar denna något uddatyp av civil olydnad - eller kanske militär olydnad ärett bättre uttryck. Det är något som Moderaternagärna får förklara närmare i debatten. Problemet medModeraternas anarkistiska modell är i grunden sam-ma problem som med medborgargarden. Genom sätter de gemensamma spelreglerna ur funktionöppnar man för anarki och godtycke. Den gamladevisen "Land ska med lag byggas" borde vara själv-klar även i den internationella rätten. Därför kommerSverige även fortsättningsvis att kräva FN-mandat förfredsframtvingande insatser.Fru talman! Det betänkande som vi diskuterar i kammaren bär namnet En säkerhetsordning för2000-talet. Jag tycker att det lever upp till sitt namn.Vår nya säkerhet måste bygga på mer än kulor ochkrut. Den måste bygga på en förståelse om att vårvärld är gemensam. De hot och risker vi stårinför står vi inför tillsammans, och tillsammans måstevi lösa dem. Då duger det inte att sitta och vänta tillskonflikter bryter ut. Vi har alla ett ansvar för att bidratill en konfliktförebyggande kultur.Det är som uttrycker det: Endast uren nyfödd känsla av globalt ansvar kan växa ett sys-tem av instrument att möta alla hot som mänsklighe-ten själv har skapat. Ett stilla liv på randen till envulkan är illusoriskt. I dagens värld angår allt alla.Fru talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till ut-rikesutskottets förslag i betänkandet och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 28 () replik:Fru talman! K-G Biörsmark kommer att beröraFN-frågor, så han kommer att svara på den fråga somViola Furubjelke ställde om humanitär intervention.Jag vill kommentera detta med att Natomedlem-skap skulle vara omodernt. Varför har då tolv ländersökt medlemskap i ? Varför deltar 25 länder iPFP-samarbetet? Varför har sex länder i Nordafrikagått in i Medelhavsdialogen med Nato? Varför om-fattar det euroatlantiska partnerskapsrådet 43 länderinklusive ? Nato är den viktigaste säkerhets-strukturen i , och har ett förtroende-fullt samarbete med Nato.Problemet med argumentationbåde här och i några tidningsartiklar är att genomsocialdemokratins nej till fullvärdigt medlemskapförsöker man demonisera Nato på något sätt. San-ningen är att den utrikespolitik som här i innebär ett mycket närasamarbete med Nato. Så varför klassa ut Nato somomodernt när vi vet att det i högsta grad är en dyna-misk faktor i europeisk utrikespolitik?Sanningen är också att när man talar om kärnva-pennedrustning finns det ingen kraft i världen som ipraktiken har åstadkommit så mycket skrotade kärn-vapen som just Nato på grund av att organisationengenom sin existens framtvingade den europeiskakommunismens kollaps. Självfallet kan vi som Na-tomedlemmar fortsätta att mycket aktivt driva va-pennedrustning.Jag skulle gärna vilja att förkla-rade varför en organisation som vi har så tätt samar-bete är fullständigt utesluten för fullvärdigt svensktmedlemskap?Anf. 29 () replik:Fru talman! Det ska bli mig ett nöje att reda ut dehär frågorna för . Han har tydligenfått dem helt om bakfoten. deltar mycketaktivt i Natorelaterade aktiviteter. Men vi vill inte haömsesidiga försvarsgarantier med Nato. Vi vill inteha fullt medlemskap och omfattas av Natostadganskapitel 5, eller artikel 5 kanske det heter.Skälet till detta är att vi faktiskt vill bygga någon-ting nytt. Vi anser att det i det nya millenniet är tid attbörja arbeta konfliktförebyggande, att använda andrametoder, och tydligare metoder, för konflikthanteringän dem som Nato förfogar över. Nato förfogar övermilitär konflikthantering. Det kan komma att bli nöd-vändigt att använda sådan även , men dåvill vi att det ska underställas FN:s regi. Vi anser attdet arbete som sker inom PFP och i andra Natosam-manhang, t.ex. KFOR, är värdefullt och viktigt. Mendet är faktiskt så att Nato där har frångått sin traditio-nella roll. Nato har försökt att söka sig en annan rollän den militäralliansroll som man ursprungligen for-mades för.Vi har naturligtvis ingenting emot att pragmatisktsamarbeta med en organisation som har samma målsom vi själva. Men vi vill inte söka medlemskap iden, för den omfattar också ömsesidiga försvarsga-rantier. Den är högst begränsad i sin verkningsgradför fredsfrämjande arbete genom att den enbart har enmilitär struktur.De länder som söker medlemskap i har enhelt annan historia än vi har. De är fortfarande förla-made av rädsla för att åter ska slå tilloch att de ska komma under oket av kommunistlän-derna. De som har sökt sig till Natomedlemskap avdet skälet kommer förmodligen att inse attvärlden ser annorlunda ut. Jag är övertygad om attSveriges arbete som militärt alliansfritt land ocksåkan bidra till att en sådan situation skapas.Anf. 30 () replik:Fru talman! säger att de ländersom söker medlemskap har en annan historia. Jag villpåstå att vi har en gemensam europeisk historia.Václav har bl.a. åberopats som auktoritet inomutrikespolitiken av . Det var medstor stolthet som han som företrädare för sitt landinträdde i Nato häromåret.Det borde väl ringa en varningsklocka hos ViolaFurubjelke när partier med vitt skilda utgångspunkter,som t.ex. och , skildrarsvensk utrikespolitik på samma sätt när det gällervästmakternas intervention . Sanningen ärju att stödde de allierades aktion för att hjälpaKuwait. skickade ett fältsjukhus. Vänsterpar-tiet, som då fortfarande hette kommunisterna, varemot detta. Den accepterade Na-toalliansens ingripande i Kosovo. varemot.På de här punkterna stöder jag regeringens age-rande, men jag håller med t.ex. om att detär en omorientering av svensk utrikespolitik. Detnaturliga slutsteget i den processen, eller rättare sagten naturlig fortsättning på den processen, vore ettfullvärdigt svenskt Natomedlemskap. För vad innebärdet? Jo, att vi har beslutsrätt i en organisation som vihar gjort oss djupt beroende av.Anf. 31 () replik:Fru talman! ger uttryck för enexempellös fantasilöshet - vi kan bara lösa morgon-dagens konflikter med gårdagens metoder. Så anserinte vi att fallet är. Vi vill utveckla någonting nyttsom bygger på konfliktförebyggande, tidiga insatsermed olika medel och endast undantagsvis med militä-ra tvångsinsatser.Det är något märkligt när företrädarehär i talar om Natomedlemskap utan att haett uns av stöd vare sig hos det svenska folket, hossina partivänner eller kolleger bland samarbetsparti-erna, , eller från den egna medlemskret-sen. Det är av folkpartisterna som enligt ensen opinionsundersökning förespråkar ett svensktNatomedlemskap. Det är färre än i den svenska opi-nionen i övrigt som uppgår till . Det är avfolkpartisterna som är emot ett Natomedlemskap. Detär fler än i den svenska opinionen i genomsnitt.Jag tycker väl ändå, , att om manså kraftfullt talar för ett Natomedlemskap och omman upptar nästan hela sina talartid med detta, såborde man väl åtminstone ha sitt eget parti med sigeller förvissa sig om att man har en majoritet här ikammaren.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! En viktig fråga är hållningtill , och Natomedlem-skap. Statsministern har i sagt att Sverigestöder detta. är i sitt betänkande helttyst i frågan, medan utrikesutskottets ordförande, omjag förstod henne rätt, avråder. Hon sade att det varomodernt med Natomedlemskap. Då ställer jag frå-gan: Vad är det nu som gäller? Vilken linje är densom socialdemokraterna står för som parti? Jag kannotera tre varianter.Det andra gäller frågan om och principer. Jag tror att var och en inser att dethär finns en spänning mellan att försvara FN-stadgansprinciper och att följa beslutsregler. Detär ett dilemma, som ju ligger i sakens natur, att principer t.ex. handlar om att hindra folk-mord, medan det kan hända att intefullgör sina skyldigheter. Vi har ju sett detta.