prot · GP0936 · 2001-11-28 00:00:00 — Teknikbrostiftelserna har detfaktiskt knepigt , och de svävar i ovisshet, och detär inte bra för verksamheten.Beträffande den nattsvarta pessimismen hänvisarjag till vad påpekade. Vi ser nog attdet finns mycket gott, men det finns också skuggorsom behöver raderas bort.Anf. 145 () replik:Fru talman! Vad gäller EU:s sjätte ramprogramför forskningen vore det väl ganska märkligt om inteockså regeringen var ganska intresserad av den frå-gan, även om det inte står något om detta i proposi-tionen - som handlar om en omstrukturering av in-dustriforskningsinstituten. Både jag och andra kom-mer nog att se till att den på regeringsnivå - om detnu skulle vara så - som glömt detta får reda på det.Ska man göra den här satsningen på omstrukture-ring och satsa på att få fler och större institut att klarasig bättre i den internationella konkurrensen, så liggeri detta att också kunna vara med på arenan när detgäller det sjätte ramprogrammet.Beträffande teknikbrostiftelserna, , får nog börsnedgången inte skyllas på mig ochVänsterpartiet. Det är naturligtvis beklagligt att vi harsådana här viktiga verksamheter som är beroende avhur börsen går upp och ned. Alla vet vi ju att en börsgår uppåt och nedåt. Det är helt vansinnigt att tro bara kan räkna med en uppåtgåendebörs och att inget speciellt inträffar på vägen. Det trorjag att man även hos teknikbrostiftelserna har fulltklart för sig. De ska få besked före år 2007.Också jag tycker att detta med i mycket god tid ärviktigt. Vi har väl ingen anledning att misstro vadregeringen där säger i propositionen.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! Jag hoppas att har rättom det här med och detta med . Jaghoppas alltså att det sker i verkligt god tid.Jag har inte skyllt börsnedgången på LennartBeijer. Det vore väl att tro Vänstern om lite förmycket.Här nämndes att vi är så rädda för att industri-forskningsinstituten blir för stora. Jag är inte räddvare sig för att de blir för stora eller för att de blir försmå. I stället är det fråga om att ha en lämplig storlek.Jag har hållit fram och tryckt på Glasforskningsinsti-tutet i , som är ett litet institut som lyckats häv-da sig trots sin litenhet. Det är inte alls säkert att man,om det var 500 män - eller kvinnor - som forskade,hade varit särskilt mycket bättre eller hade haft sär-skilt mycket lättare att göra sig hörd och påverka iEU-sammanhang. Jag tror faktiskt inte det. I stället ärdet kompetensen som det handlar om. Se nu till attinte storlekssjukdomen gör att kompetensen kvävs!Det är en viktig fråga för mig.Anf. 147 () replik:Fru talman! Det är riktigt att storleken inte heller idet här sammanhanget betyder allt. Klart är dock,som vi tydligt sett, att de drygt 30 institut som finns iSverige har en tendens att bli för små. Framför alltinom de branscher där kanske inte heller branschensom sådan är särskilt stark kan det också gå ut överinstituten.Men jag ser nog trots allt fördelarna med att få inäven svagare branschers forskning i ett större gemen-samt institut som kan föra de mindre och svagarebranschernas forskning framåt. Ni pratar om stora ochsmå företag. Kanske är det här bra - det är ju vad vihoppas på - och kanske hjälper den här omstrukture-ringen till när det gäller att underlätta tekniköverfö-ring till små och medelstora företag. Man får ju störrekraft att just kunna genomföra detta.I övrigt, fru talman, är vi antagligen överens omatt det är fel att så att säga lägga så här viktiga ut-vecklingsfrågor i beroende av en aktiebörs.Anf. 148 ():Fru talman! Forskning, utveckling och innovatio-ner är av fundamental betydelse för ett lands utveck-ling och för välståndet. Det är orsaken till att de flestaländer nu lägger alltmer av fokus på de här frågorna.Inom näringslivet är det de kunskapsintensiva verk-samheterna som växer snabbast.Den konkurrenskraftiga forskningsbas som i inom de svenska universiteten och högskolornaliksom hos företagen spelar en mycket stor roll förutvecklingen både av det svenska innovationssystem-et och av företagen.Jag är väldigt glad över att bland målen för denbehovsmotiverade forskningen nu finns med forsk-ning och utveckling för en hållbar utveckling. Dels ärdet naturligtvis mycket viktigt för att vi ska få enmiljö att leva i som vi trivs med. Dels blir företagenmer konkurrenskraftiga och mer lyckosamma om deär bra miljömässigt. Många analyser har visat att detfaktum att de har en miljömässigt bra inriktning är avstor betydelse för om de ska lyckas som företag.Detta är alltså viktigt, och jag är glad att det kom medsom ett mål.Jag hade väl också önskat att utvecklingen beträf-fande inhemska råvaror skulle finnas med bland må-len, men detta kom inte med där. Däremot kom detmed som en prioriterad fråga att arbeta med, någotsom jag tycker är mycket viktigt.Många här har uttryckt bekymmer över träforsk-ningen, och jag delar det engagemanget. Trä ochsnickerier har en otrolig potential. Vi vill ju inte attvåra skogsbygder ska bli råvaruexportörer. Menmånga trä- och skogsföretag läggs ned, och detta ärväldigt olyckligt. Det måste alltså till en utvecklingpå området. Det finns stora möjligheter till det om viär villiga att satsa på det. Därför är det bra att in-hemska råvaror finns med som en prioriterad del avforskningen.En annan sak i sammanhanget är, precis som Ha-rald pratade om, att det kan finnas en vissfara i en alltför stor centralisering av forskningen. Vivet ju att det behövs en omstrukturering som görindustriforskningsinstituten mer konkurrenskraftiga,men det kan också finnas en fara i detta. Vid en sådanomstrukturering av institut kan nämligen risken varastor att kompetens inte följer med utan försvinner ochgår förlorad i den nya strukturen. Den risken måstenog tas på allvar.Jag menar att den här omstruktureringen nog ärbåde viktig och nyttig, men hoppas jag inte glömmer att den regionala närvaron är väl-digt viktig. Det gäller att ta till vara den kompetenssom finns regionalt och i befintliga kluster. Ävenforskningsresurser kan vara till stor nytta genom attligga där den regionala kompetensen finns. Vi har fåttin en liten passus i propositionen om detta. Jag hop-pas verkligen att detta kommer att leda till att centra-liseringen i varje fall inte går alltför fort. Min för-hoppning är också att ska prioriteraträforskning, så att våra bygder kan utvecklas och inteavvecklas.Anf. 149 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka utskottetför den positiva skrivningen rörande motion N347 omforskning och utveckling inom stålindustrin. Utskottetskriver att stålindustrin har stor betydelse för svenskekonomi, och efterfrågan på stål ökar.I finns forskningsinstitutet , ett nor-diskt center för metallurgisk industri. Där arbetar 75personer, och omsättningen är perår. MEFOS är ett av världens ledande forskningsin-stitut på sitt område och samarbetar med tek-niska universitet - en av viktigaste stöd-punkter för teknisk utveckling. Både MEFOS ochuniversitetet betyder mycket för oss i norr och natur-ligtvis också för hela och EU.MEFOS har arbetat fram ett forskningsprogrammed visionen att vidmakthålla och utveckla Sverigesvärldsledande position när det gäller stål. Det är frågaom att skapa en stålindustri utan deponeringsbehovoch med de lägsta utsläppen i världen av koldioxid.Det är viktigt att vi, riksdag och regering, utvärde-rar och gör kontinuerliga uppföljningar så att dentypen av forskningsprojekt som håller mycket högkvalitet och har hög relevans kan bedrivas och säker-ställas. På så sätt kan försvara sin tätpositionpå stålmarknaden i världen.MEFOS är också engagerat i olika EU-projekt,men måste möjligheterna blir större intebara för MEFOS utan för alla forskningsinstitut. Föratt det ska kunna ske måste instituten få hjälp medfinansiering. De kommande stora forskningspro-grammen inom EU måste hanteras snabbt så att detinte blir vare sig väntetider eller oklarheter för insti-tuten. Annars blir det svårt för oss i att varamed på . De regionala tillväxtmedlenbör också ses som en möjlighet till finansiering närdet gäller den typen av program.Avslutningsvis: Vi får alltså inte glömma bort attvi är beroende av det vi kallar våra basnä-ringar. Dessa näringar måste kunna utvecklas ochkopplas till såväl IT som elektronik, mikroelektronik iallmänhet och bioteknik. Det finns inget motsatsför-hållande mellan de nya och gamla näringarna. De nyateknikerna betyder mycket när de utnyttjas i de gamlabasnäringarna.Både stålindustrin, som finns medtagen i motio-nen, men också skogsindustrin är för oss i Norrlandav stor betydelse och måste utvecklas med hjälp avforskning.Anf. 150 ():Fru talman! Vi har hört hur viktigt det är medforskning inom olika områden. Jag vill tala om viktenav forskning inom kommunikationsområdet.Det krävs utveckling och forskning om de in-frastruktursatsningar vi gör, och för all del kommeratt göra, ska bidra på ett effektivt sätt till de trans-portpolitiska målen vi har satt upp om ett tillgängligttransportsystem, en positiv regional utveckling, enhög transportkvalitet, en säker trafik och en god mil-jö.Vinnova har bland alla andra arbetsuppgifter attansvara för den övergripande forskningen om trans-portslag liksom att ansvara för forskningen om kol-lektivtrafik. har också sektorsansvar förforsknings-, utvecklings- och demonstrationsprojektinom sjöfart och luftfart. Det var de arbetsuppgifternaverket ärvde efter KFB.Jag anser att forskning inom transportsektornmåste ges en mycket hög prioritet inom Vinnova.Därför väckte jag också en motion. behöverstrategisk forskning inom transportsektorn kringämnen som långsiktig hållbarhet, kollektivtrafikensbetydelse i samhället och modeller för planering,styrning och uppföljning.Vi behöver tillämpad forskning kring miljöanpas-sade transporter och drivmedel, offentligt betaldaresor, säkerhetsfrågor, logistik och samverkan igodstransportlösningar, transportinformation och nyametoder för drift och underhåll, m.m. Vi behöverbåde strategisk och tillämpad forskning för att uppnåde transportpolitiska målen.Transportforskningen är en grundbult om vi skalyckas uppnå de av uppsatta transportpoli-tiska målen såväl som miljömålen. Det krävs ocksåen god spridning av de rön som forskarna kommerfram till.Glädjande nog har jag med posten fått tid-ningen Magasin . Den innehåller några ax-plock om vad verket jobbar med. Det är första num-ret. Det är viktigt med rön och innovationer för attförbättra trafiksäkerheten. Det är viktigt att få lära signya metoder att bygga broar och att lägga mindre halasfalt. Men dessa metoder måste komma dem till delsom arbetar med frågorna.I svaret till min motion har utskottet anfört att IT,som är ett prioriterat forskningsområde, har stor bety-delse för transportsektorn. Jag håller med om att detär viktigt. Men det handlar inte bara om IT. Dethandlar också om forskning om asfalt och forskningkring vilka medel som finns för att bekämpa halkaeller hur trafikanterna uppfattar informationen bero-ende på hur vägskyltarna är utformade.Fru talman! Jag har inte något yrkande. Jag har imin motion pekat på vikten av transportforskning. Jagvill inte att vi i ska fatta beslut om hurforskning ska bedrivas eller exakt vilken forskningsom ska bedrivas. Jag har med min motion och meddetta anförande velat peka på vikten av forskninginom transportområdet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.13 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeKU1 Utgiftsområde 1 Rikets styrelsePunkt 4 (Avveckling av presstödet och )1. utskottet2. 1 (m)Votering:219 för utskottet68 för res. 162 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 35 kd, 14 c, 14 fp, 11 mpFör res. 1: 66 m, 2 -Frånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 2 fp, 5 mpPunkt 12 (Principer för utrikesrepresentationen)1. utskottet2. 4 (kd, m, c, fp)Votering:156 för utskottet130 för res. 463 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 11 mpFör res. 4: 65 m, 35 kd, 14 c, 14 fp, 2 -Frånvarande: 22 s, 16 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 2 fp, 5 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SkU1 Anslagen till skatteförvaltningen, Tullverketoch kronofogdemyndigheterna m.m.Punkt 3 (Folkbokföring av studerande)1. utskottet2. (c, fp)Votering:254 för utskottet32 för res.63 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 66 m, 36 v, 35 kd, 7 mp, 2 -För res. : 14 c, 14 fp, 4 mpFrånvarande: 23 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 2 fp, 5 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SkU3 En begränsningsregel för fastighetsskatten,m.m.1. 1 (m)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (fp)Förberedande votering 1:36 för res. 214 för res. 3237 avstod62 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:68 för res. 135 för res. 2184 avstod62 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:164 för utskottet68 för res. 154 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 8 c, 11 mpFör res. 1: 66 m, 2 -Avstod: 35 kd, 5 c, 14 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 2 fp, 5 mpKenneth () anmälde att han avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.SkU4 Kontroll av postförsändelserKammaren biföll utskottets förslag.SkU5 Beskattning av kostnadsersättningar tillstatligt anställda stationerade utomlands, m.m.Punkt 1 (Beskattning av kostnadsersättningar tillstatligt anställda stationerade utomlands)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (v)Votering:249 för utskottet37 för res. 11 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 66 m, 35 kd, 14 c, 14 fp, 9 mp,2 -För res. 1: 36 v, 1 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 2 fp, 5 mpPunkterna 2 och 3Kammaren biföll utskottets förslag.SkU8 Utländska företagares mervärdesskatt iSverigeKammaren biföll utskottets förslag.SkU9 Vissa punktskattefrågor, m.m.Punkt 1 (Förseningsavgiften i skattebetalningslagen)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, fp)Votering:203 för utskottet83 för res. 11 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 35 kd, 13 c, 10 mpFör res. 1: 66 m, 1 c, 14 fp, 2 -Avstod: 1 mpFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 2 fp, 5 mpPunkt 3 (Skatteinbetalningstidpunkt)1. utskottet2. 2 (kd)Votering:252 för utskottet35 för res. 262 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 66 m, 36 v, 14 c, 14 fp, 11 mp,2 -För res. 2: 35 kdFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 2 fp, 5 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.NU5 Omstrukturering av industriforskningsinsti-tutenPunkt 1 (Principer för behovsmotiverad forskning ochomstrukturering av industriforskningsinstituten)1. utskottet2. (kd, m, c, fp)Votering:156 för utskottet129 för res.64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 1 m, 36 v, 11 mpFör res. : 64 m, 35 kd, 14 c, 14 fp, 2 -Frånvarande: 23 s, 16 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 2 fp, 5 mpPunkt 2Kammaren biföll utskottets förslag.14 § Meddelande om votering torsdagen den29 novemberTalmannen meddelade att voteringen kl. 10.00torsdagen skulle utgå.Voteringen skulle äga rum samma dagenligt tidigare planering.15 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2001/02:58 Allmännyttiga bostadsföretag2001/02:59 Hets mot folkgrupp, m.m.2001/02:61 Individuella program i gymnasieskolanför ungdomar med svåra rörelsehinder2001/02:62 Kooperativ hyresrättFörslag2001/02:RR10 revisorers förslag angåen-de LantmäterietMotionermed anledning av prop. 2001/02:38 Bildande av ettfamiljemedicinskt institut2001/02:So7 ()2001/02:So8 m.fl. (v)2001/02:So9 ()2001/02:So10 m.fl. (m)2001/02:So11 m.fl. (c)med anledning av prop. 2001/02:53 Ändringar i val-lagen, m.m.2001/02:K20 m.fl. (s)2001/02:K21 Per m.fl. (m)2001/02:K22 m.fl. (kd)2001/02:K23 m.fl. (fp)2001/02:K24 Per ()betänkanden2001/02:KrU1 Utgiftsområde17 Kultur, medier, tros-samfund och fritid2001/02:KrU6 Förnyad riksdagsbehandling av vissaändringar i lotterilagen (1994:1000)16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 28 november2001/02:302 av () till nä-ringsminister inom inrikesflyget2001/02:303 av () till näringsminis-ter handläggningstider2001/02:304 av () till nä-ringsminister § 92001/02:305 av () till finansmi-nister av realisationsvinster2001/02:306 av () till statsministerGöran PerssonKastdiskrimineringFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 4 december.17 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 28 november2001/02:226 av () till miljöministerKjell LarssonLaxparasiten Gyrodactylus2001/02:227 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallÖvergrepp mot barn i Sydafrika2001/02:229 av de () tilljordbruksminister och kalvtransporter2001/02:230 av de () tilljordbruksminister för exporterade kalvar2001/02:231 av de () tillstatsrådet och statsbidrag2001/02:232 av () till utbild-ningsminister om könsrelaterat våld2001/02:234 av () till näringsministerBjörn RosengrenUtbyggnad till dubbelspår i Lund2001/02:235 av () till miljö-minister /02:237 av () till socialministerLars EngqvistTvångsvård av missbrukare2001/02:240 av () till statsrådet och statliga bolag2001/02:241 av () till statsrådetIngela ThalénFörsäkringskassan och långtidssjukskrivna2001/02:243 av () till miljöministerKjell LarssonLaxparasiten2001/02:244 av () till jordbruksmi-nister för att förhindra spridning av laxparasiten2001/02:245 av () till statsminis-ter och respekt2001/02:247 av () till jord-bruksminister i skolan2001/02:249 av () till statsrådet skolstyrelser2001/02:250 av () till utrikesministerAnna LindhHumanitär aspekt i asylärenden2001/02:252 av Per () till utrikesminister och asylpolitik2001/02:253 av Per () till utrikesminister arbetskraftsinvandring2001/02:254 av Per () till utrikesminister /02:255 av () till utrikesministerAnna LindhIdeella biståndsorganisationer2001/02:257 av () till miljömi-nister /02:258 av () till miljöministerKjell LarssonMyndighetsansvaret och stranderosion2001/02:261 av () till statsrådet och hyresavtal2001/02:262 av () tillstatsrådet och alternativa verksamheter2001/02:263 av () till social-minister för äldre och funktionshindrade2001/02:267 av () till statsrådetIngela ThalénEgenföretagare och sjukersättningen2001/02:269 av () tillsocialminister hjärtan2001/02:270 av () till utrikesministerAnna LindhKvinnors rättigheter i Afghanistan2001/02:273 av () till statsrådet till kvinnors val av arbeteSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 4 december.18 § Kammaren åtskildes kl. 17.15.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.5 anf. 42 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 93(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 133(delvis),av tredje vice talmannen därefter till ajourneringen ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.