prot · GP0945 · 2001-12-11 00:00:00 — Att små företagsällan växer till stora borde oroa regeringen. Närstorföretagen som startades kring förra sekelskiftetsäljs till utlandet och flyttar sina viktiga funktionernågon annanstans, vad ska vi då leva av ?Sverige behöver entreprenörer, men om entrepre-nörskap ska bli en karriärväg, som vill, måste något börja hända på regel-förenklingsområdet och skatteområdet. Då måstemisstroendet mot företagare upphöra. Regelverketsom omgärdar företagandet är enormt. Den totalaomfattningen av företagsregler uppskattas till ca20 000 sidor, och de ökar för varje år.Den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegatio-nen lade fram 81 konkreta förslag till regelförenk-lingar 1998. , ,är två tredjedelar av dessa förslag inte genomförda.Kristdemokraterna anser att de flesta av delegationensåterstående förslag kan och bör genomföras skynd-samt.OECD har gjort beräkningar som visar på kostna-derna för de svenska företagen när det gäller att ad-ministrera reglerna inom skatte-, arbetsmarknads- ochmiljöområdena. Exempelvis kostar det ett mindreföretag med 1-19 anställda ca ochanställd att bara administrera reglerna inom dessaområden, vilket jag tycker är oacceptabelt.Vad behöver göras? Vi kristdemokrater harmånga konkreta förslag. Låt mig få nämna några avdessa.För det första: Sänk skatten på arbete. Skattesys-temet måste ge incitament för arbete. Principen omlika lön för likvärdigt arbete får inte via skatte- ochbidragssystemen resultera i principen om lika inkomstoavsett om man arbetar eller ej. Skattereformens målom enkelhet och en maximal marginalskatt på 50 %måste få gälla. anser att grundav-draget måste höjas. Det är orimligt att beskatta lågin-komsttagare så hårt som vi gör i Sverige.För det andra: Sänk arbetsgivaravgifterna. Förframför allt små företag med endast ett fåtal anställdainnebär arbetsgivaravgifterna en betydande kostnad iverksamheten och om man skulle vilja nyanställa.Kristdemokraterna vill att arbetsgivaravgifterna redu-ceras med totalt på löneunderlagupp till om året.För det tredje: Underlätta generationsskifte i fa-miljeföretagen. Mer än hälften av företagen i familjeföretag. Orimliga skuldbördor uppstår dåföretaget överlåts inom familjen med resultat att denya ägarna tvingas ta lån för att betala arvsskatten.För många blir alternativet att sälja till utomstående,inte sällan till utländska intressen. Kristdemokraternavill avveckla skatten på bundet kapital vid arvs- ochgenerationsskiften av familjeföretag. Dessutom börde orättvisa reglerna för och beskattningen av få-mansbolagen, de s.k. 3:12-reglerna ändras.För det fjärde: Avveckla förmögenhetsskatten. Nuflyr kapitalet landet, eftersom vår förmögenhetsskattär högre än EU-genomsnittet. Regering-en har redan indirekt erkänt problemet genom attskapa ett skattefrälse för 17 av landets 18 rikastemiljardärer som slipper förmögenhetsskatt på sinaaktier.Dessutom bör vi avskaffa dubbelbeskattningen, såatt pengar som satsats i företag beskattas med sammaskattesats som pengar som placeras i räntebärandepapper.För det femte: Öppna upp för tjänstesektorn. Inomdet som kallas tjänstesektorn skulle tusentals nyaarbetstillfällen kunna skapas om det inte vore förregeringens ideologiska låsning. I när mångagår arbetslösa och arbetsbördan för andra ökar genomdubbelarbete är det hög tid att underlätta för tjänsterinom hushållssektorn. vill införaden modell som vi presenterat i en motion tillsam-mans med , . Deninnebär att en 50-procentig skattereduktion införs vidköp av hushållstjänster per år.Fru talman! Jag inledde mitt anförande med att re-ferera till de många varslen, de stora företagsned-läggningarna och till att alltfler huvudkontor flyttarut. Allt pekar på att vi måste få ett bättre företagar-klimat. Vad som måste göras för att förbättra företa-garklimatet är väl känt genom otaliga utredningar,samarbetsgrupper och internationella jämförelser. Enefter en har de alla kartlagt vad som är pro-blem. senast har vi hört förslag tillskattesänkningar för att rädda företagen, bl.a. genomslopad förmögenhetsskatt, slopade fåmansbolagsreg-ler och sänkning av arvs- och gåvoskatten för attförenkla generationsskiften i familjeföretag.Frågan är om viljan till förändring finns. Detskulle vara välgörande om företrädarna för majorite-ten ville förklara hur de ser på förslag.Anf. 53 ():Fru talman! Först ska jag säga att en hel del redanhar sagts, så jag kommer att fatta mig rätt kort i dettainlägg. Det är också många av oss som har debatteratunder förmiddagen här i kammaren.Det är klart att verkligheten är främst när det gäl-ler att beskriva situationen i näringslivet. Som vi ser och som vi sett har företag lagtsned, inte bara stora utan även små och medelstoraföretag som har mycket stor betydelse lokalt ochregionalt. Ett högt kostnadsläge inklusive höga före-tagsskatter är en av förklaringarna. Vi från de fyraborgerliga partierna har i näringsutskottet begärt att fåen offentlig hearing om just anledningen till att före-tagen och huvudkontoren flyr landet.Vad som också är allvarligt är att nyföretagandethar minskat liksom investeringsviljan, enligt den allrasenaste småföretagarbarometern.Vad kan vi då göra? Och det är ju egentligen merintressant att tala om vad vi kan göra än att enbart senegativt på det som är.Fru talman! Om människors entreprenörskap skaväxa måste vi bejaka den initiativkraft och skapar-glädje som finns hos dem som vill starta egna företag.Mångfald, decentralisering och ett spritt personligtägande behöver stimuleras. Småföretagaren somstartar upp måste ges tid att utveckla sina affärsidéer.Det är först när företaget börjar gå med vinst somföretagaren kan betala för hjälp med de administrati-va tjänsterna. Näringspolitiken måste underlätta förden enskilde att utveckla sin kreativitet i själva af-färsidén i stället för att ägna tiden åt att kryssa runt iett snårigt regelverk och olika myndighetskontakter.Byråkratin och administrationen tar en mycketstor del av den enskilde företagarens tid i anspråk. Delagar och regler som styr företagens villkor är inteanpassade till småföretagare utan är inriktade på destörre företagen och deras behov.Jag vill ange några konkreta uppgifter om justdetta med situationen på myndighetssidan. Det är nukartlagt att vi har totalt sett 75 myndigheter somsamlar in uppgifter från företagsamheten. De hartillsammans 1 150 blankettyper, och fick dein 73 miljoner ifyllda blanketter. är fantas-tiskt!Ytterligare konkreta fakta: Vi kallade till vår par-tigrupp just före semestern företrädare för Simplex-gruppen och påminde då om att det från många länuttalades ett behov av regelförenklingar i tillväxtav-talen. , detta år,hade inte ett enda tillväxtavtal inskickats till Simp-lexgruppen, enligt deras egna uppgifter.Enligt mening, fru talman, ska nä-ringspolitiken ge förutsättningar för arbetstillfällenoch tillväxt och inrymma likvärdiga möjligheter attdriva företag i hela landet, och staten måste utförasina åtaganden på ett korrekt sätt. Det handlar omgoda kommunikationer, som framkomliga vägar, ettfungerande järnvägsnät, väl utbyggda flygförbindel-ser och en utbyggnad av IT-infrastrukturen.Kraven på grundläggande samhällsservice i formav el-, tele- och postinfrastruktur är nödvändiga fören god leveranssäkerhet. Lika viktigt är det med till-gång på utbildad arbetskraft och möjligheter till enförbättrad gymnasial lärlingsutbildning. Den kvalifi-cerade yrkesutbildningen kommer att få stor betydel-se i takt med att den viktigaste produktionsfaktornkommer att vara kunskap och kompetens.Fru talman! Många nya företag är inte lika bundnaav traditionellt kapitalkrävande investeringar efter-som de producerar tjänster i form av kunskap ochkompetens i stället för varor och produkter. Nya me-toder måste utvecklas för att även tillgångar i form avintellektuellt kapital blir grund i redovisningen för attfå en mer rättvisande beräkning av värdet av tjänste-företaget. Kompetenshöjande utbildningar för medar-betare måste kunna jämföras med investeringar imaskiner och byggnader. måste företagensmöjligheter att bygga upp riskkapital förbättras. Sommotivation för detta måste företagaren få ekonomiskavkastning för egen del.Vi vill förändra reglerna, så att en större del avvinsten kan periodiseras, och förändra beskattningenav eget kapital, så att fler företag stimuleras att byggaupp egna kapital. Riskvilligt kapital kan också skapasi regionala entreprenörsfonder, som vi återkommertill i morgondagens debatt.Slutligen, fru talman, vill jag beträffande anslags-posterna inom detta utgiftsområde för det första hän-visa till vårt särskilda yttrande och för det andra yrkabifall till reservationerna 1 och 2.Anf. 54 ():Fru talman! Sju magra år för företagsamhetenmed den socialistiska regeringen, en kraftfull offensivmed Folkpartiet.Fru talman! Det råder en stor frustration bland fö-retagarna i över att ingenting händer inomföretagspolitiken. I delar vi denna frustra-tion. Det tycks ofta råda en bred enighet över parti-gränserna om att företagsamheten i vårt land hindrasav onödigt krångel och byråkrati, och ändå händer istort sett ingenting för att göra det lättare och merlönsamt att starta och driva företag.Sverige har upplevt ett nyttslags industrialiseringsvåg där landet stått i framkantmed att utveckla ny teknik och nya tekniska produk-ter, vilket har inneburit att industrin har gått på hög-varv. Denna våg har så sakteliga ebbat ut och kon-junkturen faller alltmer.Under första halvåret i år gick 4 143 företag ikonkurs i . Det är en ökning jäm-fört med . Detta visar statistikfrån den statliga myndigheten . ökarnu varslen och uppsägningarna. Orderingången mins-kar hos företagen, och enligt färska siffror från SCBhar hushållens pessimism om ekonomi ökatkraftigt.Tidningen , som vi alla får här i riks-dagen och många andra i vårt land, har en rubrik somheter Bortglömd hjälte i det senaste numret. Där pra-tar man med en enskild småföretagare som berättarjust hur det är att vara småföretagare i i dag.Man ställer bl.a. frågan: Tycker du att något för-ändrades då småföretagaren kallades förhjälte? Den här småföretagaren svarar: Ja, i så fall tilldet sämre. Det har inte hänt något positivt såvitt jagkan minnas. Han säger också: Det kommer hela tidennya krav som vi måste leva upp till. Jag tycker attsmåföretagarpolitiken är vansinnig. Minst en gång imånaden undrar jag vad jag egentligen håller på med.Som sagt: Det är hårt och svårt att vara hjälte iSverige med socialdemokratisk regering har visatsig bli sju magra år för företagsamheten i Sverige.Företagare möts alltför ofta med stor skepsis hosmajoritetspartierna - långt ifrån be-vingade ord om att företagaren är vår tids hjälte. Re-sultatet är ju faktiskt ett helt annat.Högkonjunkturen, med IT-sektorn i spetsen, med-förde inte att långsiktiga strukturproblem pånågot sätt trollades bort - tvärtom. Strategiska led-ningsfunktioner i många storföretag flyttades tillandra länder, t.ex. huvudkontor till London.Andelen företagare i är fortfarande låg ijämförelse med hur det är i många andra länder, ochnyföretagandet sjunker stadigt enligt färsk statistik.Antalet förvärvsarbetande i offentlig sektor är stort.Andelen unga människor med teknisk eller naturve-tenskaplig utbildning är förhållandevis låg, och in-tresset för dessa utbildningar är fortfarande, dessvär-re, litet.Vi i menar att de välståndsbildandekrafterna, som vi kallar företagen för, är en förutsätt-ning för att välfärden och sysselsättningen ska kunnatryggas också . Därför måste vi ha ett gottföretagsklimat i Sverige.Mot den bakgrunden föreslår vi en kraftfull offen-siv för att förbättra företagsklimatet i - enoffensiv som innebär bl.a. sänkta arbetsgivaravgifter,förenklade regler för fåmansbolagen och möjligheteratt skjuta upp bolagsskatten i exempelvis , omvinsten investeras i det egna företaget. Vi anser attKrångel-Sverige inte får sätta stopp för företagsut-veckling.Vad innebär då detta? Ja, det handlar t.ex. om attsänka arbetsgivaravgiften. Det måste bli billigare attanställa - helt enkelt att ha personal - och att expan-dera. Ett av de stora problemen i svenskt näringsliv är att vi har många småföretag som av olika an-ledningar inte vill, eller inte kan, växa. Vi bedömeratt den största potentialen för nyföretagande och flerjobb finns inom den privata tjänstesektorn. Därförriktar vi hela sänkningen i vårt budgetalternativ tilldenna sektor.Företag bör kunna få uppskov , så länge pengarna inte tas ut i företaget. Dettaunderlättar kraftigt för företagen när det gäller attväxa med hjälp av eget kapital, vilket är vad de allraflesta småföretagare önskar. En helt dominerandeandel av dem anser att bolagens egna vinstmedel ärden viktigaste finansieringskällan - före både banklånoch leveranskrediter. Uppskjuten bolagsskatt i fem årskulle betyda mycket för den lille enskilde företaga-rens förmåga när det gäller att vilja och kunna växamed sitt företag.De regler som styr fåmansbolagen måste själv-klart förenklas. De är alldeles för krångliga och utgören stor frustration för många företagare. Det är myck-et otillfredsställande att frågan har begravts i en ut-redning som knappast kan leda till någon sorts för-ändring förrän tidigast , om ens då.Det gäller att införa rejäla skattelättnader för hus-hållsnära tjänster exempelvis. Värnskatten måste bort,och dubbelbeskattningen på aktier måste slopas.Vi i kan sammanfatta det här kapitletgenom att föreslå en sänkning av företagsrelateradeskatter på 45 miljarder under de närmaste tre åren.Det är en kraftfull medicin!Fru talman! Regeringen tillkallade hösten 1996den s.k. Småföretagsdelegationen för att identifieraproblem och föreslå åtgärder för att undanröja hinderför mindre och små företag. Man har fortlöpande lagtfram förslag till regering och riksdag. Av det 80-talförslag som delegationen lämnade för mer än två årsedan återstår fortfarande över två tredjedelar attgenomföra. Problemet med regeringens bristandehandlingskraft i de här frågorna visas av de mångaturerna kring egen förenklings-grupp, den s.k. Simplexgruppen, som visade sig intekunna fungera när det gällde att åstadkomma resultati Regerignskansliets arbete. Visserligen har en litendel av förslagen analyserats, men regeringen göringenting för att verkställa dem. Det är den tristasanningen.Detta faktum visades tydligt genom att mer änhälften av de tillfrågade företagen enligt en enkätnyligen upplevde att antalet regler hade ökat. Såmycket som av företagen ansåg att reglerna varlika många som tidigare, eller fler. Detta var väl ändåinte målet för Simplexgruppens arbete?Inte ens när det gäller i stort sett kostnadsfria re-gelförenklingar - t.ex. förenklade blanketter, bokfö-rings- och deklarationspaket för egenföretagare, vet-tigare F-skatteregler eller en solnedgångsparagraf -gör regeringen någonting.Många företagare upplever administrationen kringden egna verksamheten som alltför omfattande. Detär krångliga regler, och ständigt ökade krav på uppp-giftslämnande ställer stora krav på kunskaper hosföretagarna. Många uppfattar det också som ett miss-troende och en misstänksamhet från myndigheternassida som är väldigt påfrestande.Sverige behöver många nya företagare. Då måstedet också bli lättare och lönsammare för människoratt göra verklighet av sina planer att starta eget. I ettsamhälle där det är naturligt att bli sin egen ska män-niskor inte behöva anlita revisorer för att fylla i enpreliminär deklaration. De ska inte behöva vänta imånader på sin F-skattsedel eller brottas med full-ständigt obegripliga blanketter från myndigheternasom är av det slaget att varken revisorn eller myndig-heten själv ibland kan svara och säga vad det egentli-gen innebär.Folkpartiet har ett antal förslag till förenklingar,närmare bestämt 20 förslag. Bl.a. gäller det förenkladdeklaration för företagare. Det måste bli enklare attregistrera företag. Alla som vill och som inte harnäringsförbud ska få en F-skattsedel. Stoppa förtidainbetalningar av skatter t.ex.! En solnedgångsparagrafmåste införas.Fru talman! Det räcker inte med enbart ett aldrigså bra företagsklimat för att skapa fler jobb och före-tag. Det krävs också rent spel på marknaden. För attdetta ska ske måste åtgärder vidtas. Speciellt gällerdet åtgärder som syftar till att öka konkurrensen. Viföreslår ju bl.a. att de selektiva företagsstöden skaavvecklas eftersom de skapar en snedvridande kon-kurrens. Ofta innebär stöd till ett visst företag att jobbi stället försvinner hos konkurrenten. Statliga ochkommunala bolag måste säljas eller avvecklas. Speci-ellt de kommunala bolagen konkurrerar, med hjälp avskattebetalarnas pengar, ut små privata företag, kan-ske speciellt inom tjänstesektorn. Det finns mångaexempel på att statligt och kommunalt ägande sned-vrider konkurrensen genom en öppen, eller en dold,subvention och genom en diskriminerande offentligupphandling.Politiskt subventionerade konkurrenter skaparockså en extra osäkerhet för privata företag som försin försörjning är hänvisade enbart till att tillfreds-ställa kundernas efterfrågan och som inte kan fallatillbaka på att tillfredsställa politiska önskemål. I stortsett samtliga statliga företag agerar dessutom på enmarknad där det finns privata företag som är konkur-renter.De offentliga monopolen, fru talman, måste bry-tas. Få saker skulle betyda mer för t.ex. kvinnorsföretagande än om offentlig verksamhet som vård,skola och barnomsorg i större utsträckning lades ut påentreprenad.Fru talman! Utbildningsnivån hos befolkningenblir allt viktigare för att ett land ska kunna hävda sigoch utvecklas. Människor kommer attbehöva utbilda sig under sin livstideftersom metoder, teknik och kunskap snabbt blirinaktuella. Den hårda konkurrensen på exportmark-naden kräver dessutom att våra exportprodukter inne-håller en hög teknisk och kvalitativ nivå. För att klaradessa krav måste den högre utbildningen bli tillgäng-lig för fler så att vi i kan skaffa oss en högreallmänkompetens och specialistkompetens än genom-snittet i vår omvärld.Kunskapens roll som motor i den ekonomiska ut-vecklingen blir allt större. Det är nya idéer, kreativtentreprenörskap och innovationer som skapar förut-sättningar för tillväxt och välstånd. På kort sikt är dentillämpade behovsstyrda och mer industrinära forsk-ningen, som ofta bedrivs utanför universitetsvärlden,av avgörande betydelse just för att skapa ett dyna-miskt näringsklimat.Kontakterna mellan forskningsinstitut och institu-tioner, där resultatet ska omsättas i praktiken, måsteockså förbättras. Öppna och kreativa mötesplatser,där forskare, entreprenörer och beslutsfattare kanmötas, måste skapas. Den här entreprenörsutbildningsom finns vid några av våra högskolor har visat sigvara ett mycket viktigt inslag för ett bättre före-tagsklimat. Den utbildningen bör spridas till fler hög-skoleorter. Kunskapen om företagandet måste intro-duceras redan under grundskolan.Något som jag gärna vill lyfta fram som ett myck-et bra exempel är Snilleblixtarna, som börjar närbarnen är gamla.Fru talman! Det finns väldigt mycket att säga omnäringspolitiken. Sju magra år för företagsamhetenmed socialistisk regering vill vi byta mot en kraftfulloffensiv med . Med detta yrkar jag bifalltill reservation nr 2.Anf. 55 ():Fru talman! näringspolitik ska skapa för-utsättningar för utveckling, sysselsättning och väl-färd. Den ska också bedrivas på ett ekologiskt, eko-nomiskt och socialt hållbart sätt.Våren 2001 presenterade Näringsdepartementeten rapport med en internationell jämförelse som visa-de hur klarar sig näringspolitiskt. Av 45 indi-katorer som presenterades hör i 27 fall tilldem som hamnar på den övre tredjedelen på listan,vilket är glädjande. Men på några områden befinnervi oss rätt långt ned. Det gäller målen väl fungerandemarknad och effektiv konkurrens. Vi har också en lågandel företagare och en låg andel kvinnliga företagarejämfört med andra länder. Förhoppningsvis ser rege-ringen allvarligt på detta och verkligen försöker attgöra någonting åt det.Sverige har totalt sett ett hyggligt företagsklimat,men det kan bli bättre - speciellt för de små företa-gen. Det är inte minst bekymmersamt att små företagoch företag i glesbygd har så svårt att få tag på in-vesteringsmedel och kompetent arbetskraft. Ocksådetta bör regeringen titta noga på.Ett annat viktigt område är förenklingar för små-företagen och förnyelse av näringslivet. Det rör sig dåom teknikspridning, kompetensutveckling och inno-vationsfrämjande åtgärder. Lönsamheten i investe-ringar måste ligga på en rimlig nivå så att det intefinns hinder mot kapitalbildning för små företag sommotverkar att de kan växa. Det är viktigt både för småföretag och för konsumenterna att en bra konkurrensupprätthålls.Frågan om regelförenkling för de små företagen äroerhört viktig. Regeringen lämnar numera en årligredogörelse för detta, och vi har sett den tredje iordningen. Det pågår ett ambitiöst arbete på det härområdet, och det är väldigt viktigt att man fortsätteratt fokusera på det. Naturligtvis har man ännu integjort tillräckligt. Att nedbringa den tid och den kost-nad som en småföretagare måste använda för att upp-fylla olika lagar och regler är den helt överordnadeuppgiften.En annan viktig sak är att företagens uppgiftsläm-nande måste minskas. Staten måste visa återhållsam-het när det gäller krav på uppgifter från företagen.Även här pågår det ett ambitiöst arbete för att göranågonting åt det. Men jag vill betona att det är oerhörtviktigt att arbetet drivs vidare på ett seriöst och ambi-tiöst sätt.Jag vill beröra ytterligare en fråga, nämligen frå-gan om standardisering. Jag har skrivit en motion iämnet som tyvärr inte behandlas i det här betänkan-det. Men frågan om standardisering berörs ändå rättnoggrant i det.Problemet är att konsumenter, arbetstagare ochmiljöorganisationer har svårt att göra sig hörda på etteffektivt sätt i standardiseringsarbetet. Det är väldigtviktigt att de kan göra det, och då särskilt i internatio-nella sammanhang.Det kan bli oerhört farligt om konsumentorgani-sationerna inte kan göra sig hörda så att vi får etteffektivt konsumentskydd. Det står i betänkandet attregeringen avser att vidta särskilda åtgärder för attunderlätta dessa organisationers medverkan. Jag villverkligen betona att detta är mycket viktigt, inte barai utan också internationellt. Det får inte varaförtagen som i stort sett ensamma - som det nu nästanär - fastställer standard och regler för konsument-skydd. Då riskerar det att bli väldigt fel.Anf. 56 ():Fru talman! är ett rikt land med storamöjligheter. Medvetna satsningar på kunskap och demånga människornas kreativitet och arbetslust hargjort till en ledande forsknings- och IT-nationmed hög sysselsättning och med många framgångsri-ka företag. Välfärden är väl utbyggd, även om detåterstår mycket att göra, och den gemensamma eko-nomin är stark. Men vi får inte slå oss till ro med dethär. Vi måste gå vidare.Näringspolitiken är en viktig faktor för att främjatillväxt och sysselsättning, men jag vill betona att detbara är en del. Det handlar också om en väl fungeran-de infrastruktur, om forskning och utveckling, omarbetsmarknadspolitik och om en väl fungerandelönebildning.Den svenska samhällsmodellen med satsning påbåde utbildning och social utjämning har bidragit tillatt har vuxit sig starkt.Regionala högskolor har inneburit att människorhar fått en närhet till utbildning.Generösa skatteregler har gjort det möjligt för detstora flertalet att ha en dator, vilket förutom att detökar IT-kunnandet också har stärkt IT-industrin.En framstående hälso- och sjukvård har inneburiten trygghet för människorna på samma sätt som denhar gjort ledande inom medicinteknik.Våra arbetsmiljöregler har inneburit att människorskyddas från många faror, men det har också innebu-rit att har blivit världsledande på bl.a. hörsel-skydd.Stränga miljöregler har inneburit framstående fö-retag inom miljöteknik - ja, listan kan göras lång.Det är självklart att det hela hänger ihop när detgäller tillväxt, sysselsättning och välfärd. Om välfär-den fördelas rätt och om vi tar vara på de mångamänniskornas kunnande och engagemang får vi enökad tillväxt.