prot · GP0941 · 2001-12-05 00:00:00 — De behövde alltså samverka för attindividen skulle få hjälp. hade påden tiden särskilda personer som kom till rehabilite-ringsmöten ute på arbetsplatserna, men denna verk-samhet har på många håll mer eller mindre dött ut.Försäkringskassan har inte tid med nuvarande resur-stilldelning.Det är för mig obegripligt hur regeringen tänkersig att företagen först ska betala en sjukförsäkrings-avgift för vilken de sedan inte kan förvänta sig någotstöd i rehabiliteringsarbetet. Kassan har heller integetts några incitament att arbeta med rehabilitering.De kassor som arbetar bra med rehabilitering och hargjort besparingar inom sjukförsäkringen har intebelönats. De har ofta i stället drabbats av besparingar.Om inte staten anser sig klara uppdraget att arbetamed rehabilitering, bör man då inte hellre abdikeraordentligt och låta uppdraget läggas ut på privataaktörer i stället?Det regeringen nu gör - leka svälta räv med för-säkringskassorna och slå på arbetsgivarna - kommerinte att vara en lyckosam väg. Det upphöjda elva-punktsprogrammet är också i många delar feltänkt.Några förslag är nog bra, men jag skulle ändå viljafråga majoriteten: Hur snabbt avser ni att se resultatpå de skenande sjukskrivningskostnaderna med hjälpav elvapunktsprogrammet?Ett område där jag dock tycker att utskottsmajo-riteten kommit framåt är det som gäller tillkännagi-vandet till regeringen avseende begäran om att rege-ringen ska återkomma med ett förslag om finansiellsamordning för fyra olika aktörer: socialförsäkringen,, hälso- och sjukvården samt länsarbets-nämnden. Om dessa kan samverka runt individen fårvi ett ramverk med en helhetssyn på individen, vilketär mycket positivt - även om jag tror att den model-len i storstäder kan vara lite svårare att tillämpa kon-kret i varje ärende eftersom det är så många olikaaktörer i en storstad. Man har inte bara en försäk-ringskassa och en arbetsförmedling utan många olikaförsäkringskassor och många olika arbetsförmedling-ar, och det gäller att hitta ett bra samarbete för indivi-den.Fru talman! Vi kristdemokrater har många förslagsom handlar om hur man ska minska kostnaderna isjukförsäkringen. Vi föreslår alltså bl.a. en ny rehabi-literingsförsäkring fr.o.m. i enlighetmed modell i den offentliga utred-ningen SOU 2000:78. Kostnaderna för genomföran-det balanseras första året av utgiftsminskningar isjukförsäkringen. beräknas be-sparingarna vara större än utgifterna i reformen.Den av regeringen aviserade höjningen av takettror vi inte är lämplig när kostnaderna fortfarandeskenar i sjukförsäkringen. Men måste fråganlösas. Hur det ska ske bör lösas i särskild ordning.När det sedan gäller försäkringsläkarnas situationhar vi en reservation till förmån för en utredning somska se över hur de problem som finns inom det för-säkringsmedicinska området ska lösas. Många harkritiserat att försäkringsläkarna inte står under tillsynav någon myndighet. Försäkringsläkarna kan inteheller ställas till ansvar enligt lagen om disciplinpå-följd inom hälso- och sjukvårdens område. Derasbedömningar kan alltså inte bli föremål för veten-skaplig värdering, kritik och ansvar. Jag yrkar därförbifall till reservation 23.Slutligen, fru talman, finns det i betänkandet SfU5Vissa socialförsäkringsfrågor en reservation frånkristdemokraterna som handlar om kompensation förorgandonatorer. Det gäller inkomstbortfall för dona-torn och kompensation för arbetsgivaren som harkostnader för sjuklön. Vi ser med en viss oro på rege-ringens förslag, som innebär att skillnaden mellansjuklön och faktisk lön samt andra merkostnader skakompenseras av respektive landsting. Vi menar att detriskerar att medföra att olika kommer attbehandlas olika. Risken är att inte alla kommer attkompenseras fullt ut. Företagen kompenseras fullt ut,men för individen finns det inga garantier för detta.För dem som eventuellt får komplikationer senaretycker vi att lagtexten borde förtydligas så atthögriskskyddet gäller även dem.Jag yrkar således bifall till vår reservation i SfU5.Anf. 4 () re-plik:Fru talman! Jag kunde konstatera att det ställdesen fråga till oss i om hur vi ser på enförlängd sjuklöneperiod. Om hade varit lite uppmärksam när jag gjorde mittinlägg hade hon hört att jag försökte markera att vi iVänsterpartiet är tveksamma till att förlänga sjuklö-neperioden till exempelvis . Vi tror att detkommer att öka selekteringen på arbetsmarknaden, attvi får det A- och B-lag som vi kan se redan i dag.Desirée pratade i sitt anförandemycket om rehabiliteringsfrågor. Jag tror att ni krist-demokrater väckte en partimotion vad gäller rehabi-literingsfrågor även . Det var ungefär sammamotion som ni har väckt . Den kom efterdet att hade gjort klart sin utredningom rehabilitering. Jag var ganska förvånad över att nikunde väcka den motionen så snabbt, men ni tycksvara effektiva inom ert parti.Desirée pratade ganska positivtoch offensivt om rehabilitering. Men när jag tagit delav era motionsförslag har jag funnit att ni anvisar litemer än mindre än majoritetensförslag vad gäller anslaget till sjukpenning och reha-bilitering. Det är besparingar som jag tror drabbarväldigt många människor. Ni gör bl.a. besparingargenom en ny modell för trafikförsäkring, beslut attinföra en andra karensdag och ny beräkningsgrundför SGI. Den ska beräknas på snittinkomsten för desenaste 24 månaderna. Det är alltså ganska storaförändringar.Hur ställer sig till andra refor-mer, t.ex. takhöjningen i arbetsskadeförsäkringen?Kan ni utveckla det lite mer.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag hoppas att det svar som Vänster-partiet nu ger kommer att hålla i sig så att vi intekommer att få se förslag om en förlängd sjuklönepe-riod, utan att vi kan lita på det säger.När det gäller rehabilitering och de minskadekostnaderna i vårt förslag är det så att vi försöker hittaandra sätt att minska kostnaderna i sjukförsäkrings-budgeten. Trafikförsäkring enligt en finsk modelltycker vi vore väldigt intressant att pröva. Vi har settatt man i har kunnat sänka kostnaderna. Detinnebär att man för över kostnaderna till trafiksektornså att den bär mer av sina egna kostnader. Det jagbetalar in till ett försäkringsbolag i trafikförsäkrings-avgifter kommer sedan också att kunna användas tillrehabilitering. Försäkringsbolagen är själva intresse-rade av det här, så vi förstår inte varför man inte ärintresserad av att titta närmare på den modellen.Utskottet säger att man kan avvakta och kanskeåterkomma i den här frågan, men att man inte nu ärpositiv. Det är synd att inte hardrivit frågan om att kanske i alla fall titta på den härmodellen som ett sätt att spara pengar i sjukförsäk-ringen.Vi tror inte att en takhöjning är realistisk just nu.Jag uppfattar att man även i utskottstexten har skrivitatt ni i majoriteten inte ser det som möjligt att höjataket . Ni säger ju nej till ett folkpartistiskt förslagom att höja taket. Jag uppfattar det som att niinte är intresserade av att höja taket . Det ären tydlig markering. Vi tror inte att det är realistiskt,framför allt inte när sjukskrivningskostnaderna fortfa-rande skenar. har sagt att maninte ser någon hejd än på sjukförsäkringskostnadernasökningstakt. Så det går inte.En andra karensdag har vi, men vi har tio dagarshögriskskydd, precis som ni har i ert förslag.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! Apropå trafikförsäkringen kan jag be-rätta för att jag är ledamot iPersonskadekommittén, så jag har också tittat på dethär förslaget. Det är klart att det medför en överföringtill trafikskadepremien. Det kommer att innebärahöjningar på för dem som betalar trafikför-säkring, och det gör alla som har bil och som är bero-ende av sin bil.På något sätt måste dessa kostnader betalas. Det ärinte så att försäkringsbolagen efterskänker det och avsolidaritetsskäl fixar rehabilitering. De vill ha vinsterpå det här. De vill kanske också luckra upp den väl-färdsmodell vi har i vårt samhälle. Regress på de härsystemen tror jag inte är jättebra.Frågan är om man kan spara så mycket pengarsom säger när det gäller rehabilite-ring. Det måste också byggas in att det gäller att ut-bilda människor. Det gäller att få det att fungera, attfå fram bra rutiner för ett rehabiliteringsarbete. Detgör man nog inte så snabbt.Desirée nämnde också att detfinns väldigt många utredningar på gång. Jag in-stämmer naturligtvis i det. Men det är också kompli-cerade och oerhört stora frågor. Vi vet att det behövsmer kunskap i de här frågorna.Jag hoppas också att regeringen under vårenkommer att ta avstamp med en bra proposition kringohälsoproblemen. Vi behöver sätta ned fötterna.När det gäller arbetsskadeförsäkringen får i allafall jag signaler från väldigt många kvinnor som ärkritiska. Hur ser på det? Har ni inteockså väljare som är bekymrade och tycker sig orätt-vist behandlade? Har ni tittat närmare på en reforme-rad arbetsskadeförsäkring?Anf. 7 () replik:Fru talman! De besparingar som ligger i vår bud-get utgår från förslag. Vi har i stortsett tagit de beräkningar som finns i den utredningen.De beräkningsförslagen är nog väl grundade. Vi vetatt varje satsad krona på rehabilitering ger tillba-ka. Det har olika utredningar visat. Jag tror inte att vihar överskattat de besparingar som vi tror oss kunnase . Vi säger att det blir en balans första året,och sedan börjar man kunna se besparingar komman-de år.När det gäller trafikförsäkringen har vi spekulerati att man förmodligen måste minska delar av denkostnad som betalas in i trafikförsäkringen för att pånågot sätt kompensera den enskilde. Men vi tror påoch jag hoppas att även är intresseratav att titta närmare på det här förslaget. Det blir i allafall mer raka rör vad gäller de skador som ändå upp-står inom trafikförsäkringens område.Vi tror att det här är ett förslag som går att genom-föra. Eftersom det har funnits i ,och fungerar mycket väl, borde det kunna fungeraäven i Sverige.När det gäller arbetsskadeförsäkringen har vi ingadirekta skarpa förslag . Det finns väldigtmycket kvar att göra på det området. Vi återkommergärna i den frågan.Anf. 8 ():Fru talman! vill ha en total översynav hela socialförsäkringssystemet.Många står utanför dagens socialförsäkringssys-tem. De som inte kommit in på arbetsmarknaden harvare sig rätt till sjukpenning, a-kassa eller tjänstepen-sion. Socialförsäkringssystemen är inte anpassade tillde tillfälliga och mer osäkra anställningsformer somhar blivit allt vanligare . Många utri-kes födda är diskriminerade på arbetsmarknaden.Även studenter måste, under de perioder de står tillarbetsmarknadens förfogande, kunna få en grundläg-gande ekonomisk trygghet.Samtidigt som många står utanför de generellatransfereringssystemen förekommer ett överutnytt-jande.En utredning bör göra en genomgripande analysav framtidens behov och ge förslag till nödvändigaförändringar för att socialförsäkringarna ska anpassastill den nya tiden.Centerpartiet anser att trygghetssystemet bör byg-ga på följande principer.En grundläggande ekonomisk trygghet bör ga-ranteras som personen stimuleras att klarasin egen försörjning. En stor del av tryggheten skaligga i systemets konstruktion med enkelhet, hållbar-het, tydlighet och förutsägbarhet. Ett långsiktigt ochhållbart trygghetssystem bör skapas som ger männi-skor stort utrymme att påverka sin egen livssituation.Risker som inte går att påverka måste spridas mellanindivider så att alla människor kan få en ekonomisktrygghet utifrån sina egna villkor.Ett långsiktigt hållbart trygghetssystem ska intepåverkas av hög- eller lågkonjunktur eller vara käns-ligt för demografiska förändringar. Detta är särskiltviktigt med hänsyn till den budgetlagstiftning somreglerar nivån på de statliga utgifterna genom utgift-staket.För att ett framtida ekonomiskt trygghetssystemska vara långsiktigt hållbart förutsätts att det finns enbred politisk majoritet, i likhet med den överens-kommelse som ingicks i samband med reformeringenav pensionssystemet.Trygghetssystemet ska bygga på arbetslinjen ochställa krav på att de som får ersättning aktivt ska sökaarbete för egen försörjning. Det måste skapas ekono-miska incitament för båda parter, och den nödvändigaaktiviteten ska sättas in i ett tidigt skede. Genom attrenodla trygghetssystemets olika ersättningsnivåeroch skapa ett enhetligt system bli det också mer för-utsägbart för såväl den enskilde som för staten.Alla människor ska garanteras en ekonomiskgrundtrygghet som kompletteras med en obligatoriskinkomstbortfallsförsäkring. Det måste också finnas enkoppling mellan den insats i form av avgifter som denenskilde betalar in i systemet och den ersättning manfår ut när man anlitar försäkringen.Fru talman! Inom utgiftsområde 10 finns det an-ledning att känna oro för den enorma ökningen avkostnaderna för sjukskrivningarna. beräknassjukförsäkringen ersätta kostnaden för över 100 mil-joner sjukskrivningsdagar, och detta är mer än enfördubbling av kostnaderna . Bara ökning-en motsvarar 35 000 arbetstillfällen.Denna utveckling ger verkligen anledning att kännaoro.En av ledande stressforskare, LennartLevi, sammanfattar i fem punkter hur det goda arbetetska vara utformat för att undvika stressrelateradesjukdomar.· Arbetet ska vara meningsfullt och utvecklande.· Man ska ha en rimlig arbetsbelastning.· Man ska känna trygghet, tillit, rättvisa och re-spekt.· Det ska vara lagom medbestämmande,"vardagsmakt".· Det ska vara en belöning som motsvarar den an-strängning man gör.En av de viktigaste utmaningarna för framtidensarbetsliv och samhälle handlar därför om att stödjaindividen och att skapa balans mellan stress och åter-hämtning. Det handlar om att stärka individens maktöver vardagen, om att kunna styra över sin tid, om attbegränsa andras makt och inflytande över det egnalivet.Under de senaste åren har vi sett hur sjukskriv-ningarna har ökat och att alltfler har drabbats avlångvarig frånvaro från jobbet. Vi har gåttfrån hög arbetslöshet till hög sjukfrånvaro. Kostna-derna ökar, vilket i sig är bekymmersamt. Men det ärockså bekymmersamt att så få människor får rehabi-litering och att antalet långa sjukskrivningar ökar.Dessutom ökar förtidspensioneringarna i en takt sominte har upplevts på länge.Rehabiliteringsreformen som genomfördes i bör-jan av 90-talet hade till syfte att minska sjukfrånvaronoch få till stånd tidiga och aktiva rehabiliteringsinsat-ser. Reformen har inte åstadkommit det som var av-sikten. Arbetsgivaren har ett stort, men otydligt, an-svar för de anställdas rehabilitering, och i praktikenhar ansvaret flyttats från arbetsgivaren till fyra olikasektorer, som i sin tur har olika finansiärer; hälso- ochsjukvården, , arbetsförmedlingen ochförsäkringskassan. Eftersom rehabiliteringsansvarethar blivit otydligt och sektoriserat har de gemensam-ma målen blivit oklara. Den enskilde individen harklämts mellan olika regler och finansieringskällor.Individen har inget inflytande över rehabiliterings-processen. Det är nödvändigt att individen får rehabi-litering mycket tidigare än och dessutom möj-lighet att själv vara med och påverka rehabiliterings-åtgärderna.Fru talman! När vi debatterade det härutgiftsområdet hade vi förhoppningar att det skulleske förändringar till det bättre under det här året, attvi skulle få förslag på våra bord till enmöjlighet att i hela landet införa finansiell samord-ning enligt modell Finsam.Centerpartiet, och hade enuppgörelse med regeringen om en handlingsplan somvar ett viktigt steg mot finansiell samordning. Rege-ringen hade krav på sig att skyndsamt återkomma tillriksdagen med ett förslag till finansiell samordning avhälso- och sjukvården, och socialför-säkringen i syfte att underlätta samarbete för attåstadkomma ökad hälsa och färre sjukskrivningar.Lokala lösningar skulle uppmuntras. Finansiell sam-ordning vet vi ger möjlighet att använda samhälletstotala resurser på ett effektivare sätt till fördel för denenskilde och för samhället som helhet.Centerpartiet känner stor besvikelse över att rege-ringen har förhalat frågan trots att både och har uttalatsig för den finansiella samordningen. Båda dessaaktörer vet vad de talar om.Trots den positiva utvärderingen av försöken medfinansiell samordning, trots den stora ökningen avsjukskrivningarna - dessutom ett sviket löfte, enuppgörelse, med tre andra partier - verkar det somom socialdemokraterna gör allt för att förhala attlägga fram ett förslag till riksdagen.Vad är det som har gjort att har valtatt acceptera att skjuta på genomförandet? Finns detnågot som talar för att vi den här gången kan lita påen beställning till regeringen att återkomma medförslag? Här finns alltså många frågetecken.Det finns många områden som kan lyftas framinom socialförsäkringsområdet, fru talman. Socialför-säkringarna måste på ett bättre sätt än vara jäm-lika mellan anställda och företagare. Under de förstaåren för en egenföretagare handlar det mycket om attetablera sig på marknaden. Om företagaren blir sjukeller väljer att bilda familj kandetta slå hårt mot företagaren. Företagaren befinnersig i ett känsligt uppbyggnadsskede som detär ett bekymmer att ersättningen beräknas annorlundaför företagaren än för anställda. Det är viktigt att detfinns både ekonomisk trygghet och rättssäkerhet förföretagaren. Det kan åstadkommas om företagaren fårförmåner på lika villkor som anställda.Fru talman! Jag står självklart bakom alla våra re-servationer, men jag yrkar bifall endast till reserva-tionerna 2, 9 och 13.Anf. 9 () re-plik:Fru talman! Jag kan höra av att hon är lite besviken över utvecklingen. Jagoch är klart tacksamma för den inrikt-ning som detta har fått. När vi läser utskottsbetänkan-det är vi glada för att arbetsmarknadens parter hartagits med i den finansiella samordningen. Vi ser detsom väldigt betydelsefullt. I våra studier ute i landethar vi tydligt sett att det finns ett stort behov av attarbetsmarknadens parter ska vara med i samordning-en.Ungefär 5 % av befolkning har en gans-ka hög ohälsa. De kan vara arbetslösa. Det kan varamänniskor med missbruk och andra svåra problem.De behöver ordentliga åtgärder.Jag hoppas att också inser att detär en grupp som behöver bra åtgärder. Därför vill jaghöra lite hur ser på utskottsmajori-tetens förslag.Anf. 10 () replik:Fru talman! Vi är inte på något sätt motståndaretill olika typer av samordning. Vi har olika försök,både Socsam, Frisam och Finsam. Det har visat sigatt Frisam, som har pengar till förfogande för attskynda på utvecklingen inom området, har gjort stör-re framgångar än inom de andra försöken, men detfinns ingenting som talar för att man inte ska fortsättamed dem.Det är oerhört viktigt att man gör allt vad man kanför att samordna resurserna omkring olika personer såatt de inte som ibland faller mellan stolarna,som man säger, på grund av att det inte alltid är såsjälvklart var man hör hemma någonstans. Därför ärdet viktigt att man samordnar verksamheter inombåde kommunen, arbetsförmedlingen, staten ochförsäkringskassan, som lyfterfram här. Jag tror att det finns mycket att göra när detgäller att samordna de resurser som behövs för att fåfler människor i arbete och fler människor att kännaatt de har en plats att fylla på arbetsmarknaden.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Det är glädjande att med majoriteten här och ser betydelsen avatt vi ska samarbeta på ett bra sätt. Det är kanske justden här gruppen på som vi måste rikta in mycketav vårt arbete på. Det säger många utredningar.Även vi i kan se att det självfalletfinns olika lokala förutsättningar. Man kan inte sägaatt ett visst projekt är dåligt eller bra, utan det kanfinnas många goda projekt. Man får också se till utvärderar de projekt som är på gång.Jag tror att liksom jag ochmånga andra i utskottet har varit i och del-tagit i Socsamförsöken. Den motion som vi har väcktfrån bygger mycket på erfarenhet fråndessa försök. De som deltog i projektet sade tydligttill oss att det finns ett stort behov av att arbetsmark-nadsmyndigheterna skulle vara med. Det borde ocksåfinnas någon typ av lagstiftning för att styra det hela,så att inte t.ex. arbetsmarknadens parter bara kan drasig ur ett projekt. I många projekt har det visat sig tyvärr gör så. Man anser att det är för dyrt attrehabilitera vissa grupper. Man vill i stället kanske fåut människor på arbetsmarknaden snabbt - inom enmånad. Om det tar eller blir det fördyrt. Vad gör vi med dessa grupper? Ska vi låta demförtidspensioneras? Det är viktigt att vi ställer upp fördetta.Avslutningsvis vill jag fråga hur ställersig till arbetsskadeförsäkringen. Jag tycker att det ärlämpligt att passa på att fråga här.Jag har inte kunnat se någonting i era motioner omdet. Hur ser ni på en reformerad arbetsskadeförsäk-ring?Anf. 12 () replik:Fru talman! När jag inledde mitt anförande sadejag, även om jag inte nämnde arbetsskadeförsäkring-en, att vi skulle se över hela socialförsäkringssystem-et. I hela det systemet inryms också arbetsskadeför-säkringen. Det är viktigt att den som får en arbetsska-da självfallet får den stöttning och hjälp som denbehöver. Även där handlar det om rehabilitering ochannat för att man ska kunna komma tillbaka.Vi vill ha ett system där det inte finns så mångaolika ersättningsnivåer. Vi vill i stället ha ett systemdär du får din ersättning efter inkomstbortfallsprinci-pen. Det som är viktigt när det gäller att ordna olikatyper av finansiell samordning är att vi inte har förmycket regler och för krångliga regler. Det är nämli-gen oerhört viktigt i ett samhälle som vårt, där vi harså olika stora kommuner och olika förutsättningar attsvara upp emot detta, att det finns en mycket storfrihet att arbeta utifrån de lokala förhållanden sområder. Sådana förslag kommer vi att stödja när dekommer på bord.Anf. 13 BO ():Fru talman! Vi diskuterar på den här punkten någ-ra av de viktigaste inslagen i det svenska samhället.Det gäller några av hörnpelarna i det som bygger uppvårt välfärdssamhälle och som gör att människor trotsde hot som kan finnas om sjukdom, arbetslöshet elleroro för en ålderdom utan inkomster kan leva i någor-lunda trygghet. För oss liberaler är socialförsäkring-arna just sociala försäkringar. De ska bygga på för-säkringsprincipen så långt som är möjligt, och de skavara sociala framför allt i meningen att de inkluderaralla. Det innebär att de som behöver detta och somhar inkomster att försäkra för alla de olika risker somjag nämnde ska vara med i samma försäkring. Det skainte vara så att man för olika grupper för in olikariskbedömningar eller olika kostnader.Vi tycker att det finns utrymme för att renodlaförsäkringarna ännu mer på samma vis som vi hargjort med den stora pensionsreformen, dvs. att klaraut vad som är rent försäkringsmässigt och vad som ärfördelningspolitiska inslag och i de senare fallenförstås också betala dem gemensamt via gemensam-ma skatter av olika slag.Vi vill lyfta ut försäkringarna ur statsbudgeten påsamma vis som vi har gjort med pensionssystemet föratt inte det ska ske som har skett så många gångerförut, dvs. att de används som något slags regulatornär det finns problem med budgeten. Man ska tydlig-göra för medborgarna att detta är just försäkringar,och att det är något annorlunda än skatt. Försäkring-arna kommer att vara obligatoriska, men just kopp-lingen till den enskilda förmånen, som kan vara oer-hört mycket tydligare än när vi gemensamt betalar förskola, sjukvård eller vägar, gör att de med all sanno-likhet inte har samma negativa effekter som varjeskatteuttag har.En viktig del när man ska reformera försäkringarär förstås att bestämma sig för hur mycket det skaomfatta. Av hävd har vi tak i försäkringarna, dvs. viförsäkrar inte hela inkomsten utan upp till en vissgräns. Taket i våra system har länge legat på det somvi brukar kalla för 7 ½ basbelopp, dvs. för närvarandeungefär en månadsinkomst på ca 23 000 kr.Fru talman! Det som har hänt, och som väl är käntför de allra flesta i vårt land, är att standardökningenunder förstås har lett till attfler och fler medborgare har inkomster som liggerovanför taket.