prot · GO09103 · 2001-05-03 00:00:00 — Det handlar om affären, posten,hälsocentralen, ungarnas dagis och skolan. Jag kännerett ansvar för att de politikområdena också ska bidratill att alla regioner i vårt land ska ha en chans attutvecklas.Men har talat om att hans propo-sition kommer . Då kommer också depengar som följer med infrastruktursatsningen. Detgäller vägar bl.a. men också andra delar av in-frastrukturen som är lika viktiga.Konferensen om social ekonomiAnf. 94 ():Fru talman! Jag har en fråga också jag till statsrå-det . Den gäller social ekonomi och den kon-ferens som kommer att vara i i början av juni.Den är väldigt bra utformad, och jag hoppas attmånga ska komma till den. Men vi behöver ha betyd-ligt fler insatser. Kunskapen om kooperativ verksam-het, nätverksverksamhet och att jobba tillsammans ärganska lindrig i det här landet. Det fattas väldigtmycket kunskap både bland planerare och framför alltbland beslutsfattare på den ekonomiska nivån.Jag undrar vad statsrådet tänker vidta föråtgärder för att öka den här kunskapen ganska dras-tiskt för att vi ska kunna ta vara på de här kunskaper-na och den vilja som finns hos många människor.Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att själva konferensen som viär värd för är en del i att öka kunskapen. , som regeringen tillsatte , började med arbetet med att hitta denstad som skulle få värdskapet för konferensen visadedet sig att det fanns ett otroligt brett intresse i vårtland från många kommuner av att få arrangera konfe-rensen. De som inte lyckades få den stora konferen-sen fick ändå möjligheten att planera små konferenserpå nationell nivå inför den europeiska konferensen ijuni, och det har man gjort.I dag har vi haft 14 förkonferenser. På alla harman på olika sätt diskuterat hur vi stärker den socialaekonomin i vårt land, hur vi visar att den socialaekonomin handlar om att ge arbetstillfällen, ge förut-sättningar för bygder att överleva men också om attstärka demokratin och fånga människors engagemangoch vilja att vara med i förändringen.Erfarenheterna från de här konferenserna kommeratt lämnas över till mig och nästavecka. Jag hoppas att jag då får en rad konkreta ex-empel på vad de själva ser som nästa steg efter konfe-rensen när det gäller den sociala ekonomin.Anf. 96 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret, . Jag tror att det här är en fråga som vi kommeratt ha väldigt stor nytta av att driva . Jagtror nämligen att just det här sättet att arbeta gemen-samt och demokratiskt är väldigt viktigt. Men jaghade ändå önskat att ministern hade haft lite fler för-slag om vad som ska hända efter den här konferensen.Jag tror nämligen inte att det här är färdigt. Även omvi har haft många konferenser tror jag inte att det ärdetta som löser problemen. Bl.a. är det väldigt svårtatt få banker och andra ekonomiska institut att inse attdet här är värt att satsa på, att de kommer att få peng-arna tillbaka och att det kommer att bli ett betydligtstörre ekonomiskt liv i många delar av vårt land ge-nom att man arbetar på det här sättet. Men ska-kar man bara på huvudet. Man vet inte vad det hand-lar om.Finns det någon diskussion i regeringen om attt.ex. få in mer av detta i utbildningsväsendet? Det varbara ett exempel.Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Jag skulle kunna peka på tre frågorsom jag själv ser som naturliga att gå vidare med ochsom vi också har påbörjat ett arbete kring. Men jagvill också understryka att jag förväntar mig att för-konferenserna har än fler konkreta exempel.Men har vi t.ex. gjort det möjligt förkooperativa och ekonomiska föreningar att få hjälpmed egenfinansieringen. De har fått pengar viastrukturfonderna. Många har pekat på att det har varitoerhört svårt att få ihop pengar till den egna insatsen,även om de vet att det här på lång sikt naturligtvis ären oerhörd investering. har vi underlättat fördem att också få hjälp med egeninsatsen för att kunnastarta verksamheter som är väldigt bra.Jag har också haft möten med de lokala koopera-tiva utvecklingscentrum som finns, alltså LKU, ochtillsammans med dem diskuterat vad de själva ser förbehov lokalt för att kunna stötta än fler att bilda ko-operativ och starta ekonomiska föreningar.Det tredje är någonting som vi driver under detsvenska ordförandeskapet i EU, nämligen att under-lätta eller göra det möjligt, eftersom det inte har varitmöjligt tidigare, att också bilda europeiska kooperativmellan olika länder.Den assyrisk/syrianska minoritetsgruppenAnf. 98 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMaj-Inger Klingvall.Jag har varit engagerad i frågor som berör den as-syrisk/syrianska gruppen, inte minst under det senastehalvåret. Jag vet att det finns ett engagemang ocksåfrån regeringen här. Men när vi tar upp frågor somberör denna väldigt utsatta minoritet blir det oftaväldigt punktvis. Det finns inget bra underlag för attse till den här minoritetens situation i hela regionen.Och menar jag inte bara , som vi har talatmest om, utan det handlar även om , ochnorra - eller för all del hela Irak.Jag tror att vi i och i omvärlden behöverett bättre underlag så att de insatser vi gör på olikaområden - det kan vara nationellt bistånd, det kanvara genom internationella organisationer, FN ellerNGO:er, det kan vara stöd och samarbete på mångaandra områden - sker på rätt sätt och inte blir kontra-produktiva, vilket jag tror kan inträffa. Finns detmöjlighet att göra en samlad genomlysning av denhär minoritetens situation i den här delen av världen?Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Det här är en fråga som man behöverha lite tid att fundera på. Självklart har vi på Utrikes-departementet en hygglig bild av läget för den härgruppen, även om vi kanske inte kan skryta med attha någon helhetsbild av situationen. Men bevakning-en finns, och vi har länderansvariga som bl.a. har atthålla kontakt med och samla in fakta om befolkning-en i de berörda länderna och den här befolknings-gruppen.Anf. 100 ():Fru talman! Jag förstår att det kan vara svårt att geett konkret och direkt svar på min fråga, men jag villändå skicka med detta. Ska vi kunna lyckas i de härfrågorna, tillsammans med de berörda länderna ochtillsammans med den här minoriteten, tror jag att vimåste ha en samlad och klarare bedömning av de hotman utsätts för när det gäller utplåning av ens kultu-rella identitet och av de ortodoxa kyrkorna i den härdelen av världen.I dag är det olika förhållanden beroende på omman talar om , - som vi har en annandialog med eftersom det är ett kandidatland - norraIrak eller . Det finns alltså ingen helhetsbild överhur förhållandena är. Men situationen är sammantagetsvår för den här minoriteten. Någon form av samladpolitik och kunskap krävs för att vi ska kunna jobbakonstruktivt framöver.Anf. 101 TALMANNEN:Med detta var dagens frågestund avslutad. Jagtackar kammarens och regeringens företrädare för ermedverkan här i dag.5 § (forts. från 3 §) Kvalificerad yrkesutbildning(forts. UbU14)Anf. 102 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte ofta en skolminister fåräran att lägga fram ett förslag om att en ny reguljärskolform ska inrättas, men det får jag göra här i dag.Det som gör det extra roligt är att jag vet att det ärett mycket välgrundat och populärt förslag om denkvalificerade yrkesutbildningen som vi nu diskuterar.Välgrundat är det genom den försöksverksamhetsom pågått , en försöksverksamhet somsuccessivt vuxit i omfattning och som följts och nogautvärderats av en forskargrupp från . , som varit en väldigt aktiv kommitté ge-nom sin medverkan i beslut och tillsynsbesök, harlämnat sina förslag till fortsättning efter försöksverk-samheten. En grupp på departementet har därefterbidragit med sitt förslag till dimensionering och orga-nisation.Populärt är det också - bland elever, bland före-trädare för arbetslivet och även, efter vad jag hört häri dag, bland de politiska partierna. Det är inget parti iriksdagen som säger nej till den kvalificerade yrkes-utbildningen. En del vill gå snabbare fram och utökaantalet platser både snabbt och rejält. I övrigt finnsdet inte så stora eller avgörande meningsskiljaktig-heter kring förslaget om att permanenta KY.KY känns redan etablerat. Det märks att mångatar KY-utbildningarna för givna. Men det är alltsåfortfarande en försöksverksamhet året ut.Flera av talarna har pekat på att det unika ochspecifika med KY är just flexibiliteten, att det byggerpå en samverkan mellan arbetsliv, kommuner ochhögskola. Jag ser det som en framtidsmodell.Det finns en stor mångfald och variation i utbudetav KY-utbildningar. Går man in och tittar på hemsi-dan med länsvisa förteckningar över alla olika utbild-ningar kan man se att det som vi eftersträvar verkli-gen återspeglas. Vi ser att de flesta branscher finnsrepresenterade - bygg, ekonomi inklusive försäkringoch handel, IT inklusive multimedier och grafiskindustri, jord, skog och trädgård, livsmedel, miljö,tillverkning inklusive produktutveckling, transportinklusive sjöfart, träindustri, turism inklusive restau-rang, vård, radio och TV och hantverk. Vi kan segamla och välbekanta yrken varvas med nya titlar ochny inriktning. Vi kan se att det finns utbildningar somleder till arbete som byggtekniker, webbarkitekt,miljötekniker, livsmedelstekniker, turismkoordinator,demensvårdsutvecklare, hälsovägledare och crossmedia producer - alltifrån slakteri till ren hightech,som det stod i en artikel i nyligen.Men det som framför allt är fördelen är just denflexibla organisationen och strukturen i KY, att mankan fånga upp de behov som dyker upp i arbetslivetoch snabbt få till stånd en utbildning som svarar motkraven.Det specifika med KY är den starka knytningentill arbetslivet. Precis som pekarpå är givetvis detta en utmaning för vårt arbetsliv somockså kräver ett ansvarstagande från dess sida.Utbildningarna ska utgå från de behov som finns.I det ligger ansvaret att inte bara titta på det kortsikti-ga utan också på det långsiktiga. Men ibland har vi enutbildning som kommer att vara ,och ibland har vi en utbildning som kommer att varaunder en längre tid.En förutsättning är att en tredjedel av utbildnings-tiden kan förläggas till arbetslivet och bli ett verkligtlärande i arbete. Det är också bra att arbetsgivarnafinansierar denna tredjedel av utbildningen. Det glä-der mig att det har fungerat så bra som det har gjortunder den tid som försöksverksamheten har varat.Allting är ännu inte perfekt, men vi har haft en myck-et god start på denna verksamhet. gäller det attfölja upp och se till att den också fortsätter så när denblir reguljär.Jag tror att en av framgångarna är just flexibilite-ten, som jag har pekat på, men också att man hardenna starka koppling till arbetslivet.Vi pratar ofta om ett livslångt lärande som börjarredan i förskolan, går genom ungdomsskolan ochsedan vidare. Att då ha en möjlighet för hela dennalånga process att vara flexibel, att barn och elever fårmöta olika situationer under hela sin gång genomutbildningsväsendet, är viktigt. Den ena dagen fårinte bli den andra lik. Det måste ständigt finnas enutmaning till glädje och därmed glädje till kunskap.Genom det här sättet att arbeta tror jag att manockså når en bättre måluppfyllelse. Man lär sig attveta vad som är poängen med lärandet. Man förstårkopplingen mellan behovet av teoretiska studier ochlärandet ute i arbetet.För mig är KY mycket av en modell som jag serockså ska kunna prägla den verksamhet som vi har iungdomsskolan. Glädjen jag talade om tror jagockså finns om man har en öppen skola och har dennanära samverkan med arbetslivet. Det gäller frångrundskolan och genom hela gymnasieskolan.Inom departementet har vi haft en arbetsgruppvars uppgift just har varit att se över samverkan mel-lan skola och arbetsliv. Man har lämnat ifrån sigett antal förslag som gäller ungdomsskolan: ett natio-nellt åtgärdsprogram i syfte att öka grundskolanssamverkan med arbetslivet, ett nationellt råd för sam-verkan mellan företrädare för skola och arbetsliv, ettnationellt system för kvalitetssäkring av yrkesutbild-ning, att samråd ska ske lokalt med arbetsmarknadensparter på program med yrkesämnen, försöksverksam-het med lokala styrelser där arbetsmarknadens parterkan ha majoritet, försöksverksamhet med lärande iarbetsliv som en alternativ väg att nå målen för ettnationellt program.Den här rapporten har varit ute på remiss. Re-misstiden gick ut , och vi börjar få insynpunkterna och sammanställningarna. De kommergivetvis att beaktas nu när fort-sätter arbetet med att ta fram den framtida gymna-sieutbildningen.Jag kommer också att motta ettförslag som gäller vägledningen i skolan. Det är enoerhört viktig del i den framtida skolan att hitta deolika spår man är på väg på när man kanske redanbefinner sig i , inte ett spår utan de olikavägarna. Det är det som är spänningen. Unga männi-skor ser inte bara en väg, de vill ha alternativ ocholika möjligheter alltefter hur de själva känner sig ochvilka behov de har för framtiden.Här har också diskuterats validering. Det är enväldigt viktig del i KY-verksamheten och handlar omvad som kommer att ske med dem som har en annanyrkeserfarenhet med sig i bagaget. Man kommer frånett annat land eller har skaffat den inom Sverige.Utredningen blir färdig och ska se-dan i vanlig ordning behandlas.Mångfalden är viktig. Att vi diskuterar ochkammaren senare kommer att fatta beslut om en nyreguljär skolform är oerhört viktigt. Vi säger ofta attvi människor är olika och att vi har olika behov. Då ärdet också viktigt att vi ges olika möjligheter eftergymnasieskolan.Många elever går till högskolan. Andra kommernu att välja KY för att kanske därefter gå till högsko-lan. Några kommer att välja kompletterande utbild-ningar. Andra kanske väljer att efter gymnasieskolangå till folkhögskolan för att där få sin utbildning.Ju större mångfald, ju fler alternativ vi kan erbju-da de unga, desto bättre rustade blir de också i detlivslånga lärandet. Det är min övertygelse att vi måsteha den inriktningen just i perspektivet att vi vet att närvi kommer en bit in kommer det attfinnas färre och färre arbetande och fler och fler pen-sionärer. Det medför givetvis att vi måste ställa omoss, och vi måste också kunna möta de behov somefterfrågas i arbetslivet.Fru talman! Det är en stor glädje för mig att i dagfå vara med och debattera förslaget om den kvalifice-rade yrkesutbildningen. vill jag ta tillfället iakt och tacka den kommitté som har arbetat, alla desom har varit engagerade, alla föreningar runt KY,alla skolor och alla som har varit med i försöksverk-samheten.Det är lite speciellt att kommer att fattabeslut om någonting som så genuint har byggts un-derifrån, där så många har varit delaktiga. Man harkunnat komma med sina tankar och idéer, förbättratdem tillsammans och tillsammans med lagt fram ett förslag som nuföreligger i denna proposition som så små-ningom ska fatta beslut om. Ett tack till alla dessamänniskor och framför allt ett stort tack till ordföran-den i , . 103 () replik:Fru talman! Jag behöver inte upprepa det jag sadei mitt huvudanförande, där jag framhållit att jag i stortsett tycker att det här är ett bra förslag. När skolmi-nistern nu säger att en del av denna samverkan mellanskola och arbetsliv också bör prägla ungdomsskolanhåller jag med till hundra procent.Jag tycker också att vi har rett ut frågorna i hygg-ligt samförstånd. Det tror jag är viktigt när det gällersådana här stora reformer. Oavsett vilken majoritetsom råder här i kammaren efter nästa val kommer denhär reformen att bestå.Några randanmärkningar. Jag ställde en fråga tillMajléne tidigare om volymen. Då sade hon att jagskulle ställa den till regeringen i stället. har jagregeringens företrädare här.Det står lite luddigt i förslaget från utskottet attdet är angeläget att antalet utbildningsplatser utökaspå sikt. Vad betyder det i praktiken? Det är den förstafrågan.Den andra frågan rör den myndighet som har för-lagts till . Det stod t.o.m. i ett pressmed-delande att den "har förlagts" till , menden ska väl förläggas dit om ett beslut fattas. Då frå-gar jag: En myndighet består inte bara av en ort ochnågra byggnader, den består av människor av kött ochblod, när får den här myndigheten en verksledningoch när får den en styrelse?Anf. 104 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag ska svara på frågan vad vi menarpå sikt. Regeringens förslag var 12 000 platser plusytterligare 500. Detta accepterades inte av utskottet,utan en majoritet har sagt att man vill ha fler platseroch även uttryckt att det ska bli fler sådana.Detta är vad vi diskuterar . När klubban harfallit, beslutet är fattat är det upp till regeringen atthantera det av fattade beslutet. Jag kommeralltså att återkomma och redovisa hur vi ser en ut-byggnad.Några av de grundstenar som ska ingå i bedöm-ningen är givetvis vilken efterfrågan som kommer attfinnas, alltså behovet ute i arbetslivet. Den ekono-miska delen handlar om att hitta vad det innebär närdet gäller t.ex. studiemedel, att vi fortfarande kanbibehålla en god kvalitet, att vi kan ha ordentlig till-syn och uppföljning och att vi vet att alla som gårigenom utbildningen blir nöjda.Man måste också titta närmare på varför vi fortfa-rande har en del tomma platser inom viss KY. Harintresset för att starta dem varit större än behovet hosungdomarna att gå på dem, eller vad är det som harstyrt detta? Det är viktigt att följa upp.Vi ska också se till att utveckla den fina intentio-nen i lärande i arbete. Vi känner till det goda resulta-tet att det kan ge ett jobb efter utbildningen. När deunga går in i utbildningen ska de också veta var dehar möjlighet att få detta lärande i arbete. Det handlarom nätverk där vi kanske inte riktigt från början vetvilket företag det är som kommer att stå för den härdelen.Jag kommer givetvis att arbeta efter det förslagsom kommer att fatta beslutom.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag blev inte särskilt mycket klokareav det svaret när det gällde hur många platser somkommer att anslås till KY efter 2002. är det12 500 platser.Det finns en förträfflig reservation, nr 3, som talarom betydligt fler platser. Den har också en stark för-ankring bland arbetsmarknadens parter, arbetsgivareoch arbetstagare. LO, TCO och Arbetsgivareföre-ningen står bakom det kravet. Det kanske inte är heltfel i sammanhanget.Den här myndigheten då, om jag har förstått rättkommer den att börja verka . Då är det välvettigt att det också finns personer på plats när så äraktuellt. Finns det några planer på ungefär när myn-digheten kommer att utses? Det gäller alltså personerinte platsen.Anf. 106 Statsrådet () replik:Fru talman! Regeringens förslag fram till nu är12 000 platser plus 500. Vad utökningen kommer attinnebära enligt de intentioner som utskottet nu harlagt fram förslag om får jag återkomma till. Det kanjag inte svara på . Beslutet är ännu inte fattat.Ja, det stämmer. Om säger ja till försla-get om kvalificerad yrkesutbildning ska myndighetenplaceras i . Vi kommer att tillsätta enorganisationskommitté, vars uppdrag är att hanteraden praktiska delen, att se över hur stort kansliet skavara, hur många människor som kommer att arbetadär. Vi kommer också att utseen generaldirektör som kommer att vara ansvarig förverksamheten så att den kan träda i kraft såsom pla-nerat vid nästa års början.Anf. 107 () replik:Fru talman! Det vi har varit inne på är viktigt, attvi har en tydlig förankring och en tydlig tanke på hurvi vill utveckla KY framöver. Då är platsantalet enviktig del, precis som flera av oss har varit inne på,för att utbildningsanordnarna i landet ska känna sigsäkra, för att näringslivet ska kunna känna sig säkertoch för att de som skulle vilja studera ska kunna kän-na sig säkra på att det finns en möjlighet för dem. Jagförstår att det inte går att få något svar från skolmi-nistern , men ha det i åtanke. Vi är många somvill ha fler platser. Det är många ute i landet someftersträvar det och väntar på svar.I dag finns det flera eftergymnasiala utbildningar.Ibland kan det vara svårt att överblicka detta, både fördem som ska gå utbildningarna och för myndigheter-na. Det har inte varit helt klart hur de ska inordnas iutbildningsstrukturen och hur de ska värderas. Rege-ringen säger att några av de eftergymnasiala utbild-ningarna ska samordnas i den nya myndigheten. Men vad tänker sig regeringen? Vilka efter-gymnasiala utbildningar handlar det om? Hur kom-mer samordningen att bli?Anf. 108 Statsrådet () replik:Fru talman! Det är intresset för övriga utbildning-ar som ska styra när man vill gå in under det gemen-samma taket. De utbildningar som vi bl.a. tänker påär de som finns t.ex. inom folkhögskolan. Vissaav utbildningarna leder direkt till en yrkesutbildning.Andra utbildningar kan vara inom den s.k. komplette-rande utbildningen - vissa av dem finns där.Vi får se vad som händer med det förslag som harlagts fram om en yrkeshögskola. Det är en utredningsom har tagit initiativ till och som nubereds. Vad kommer den att landa i? Vilka utbild-ningar tänker man sig inom ?Vi har valt att man själv ska ta initiativ till närman ska gå in under det gemensamma taket. Vi harhaft frågan ute på remiss, och vi har fått in olika tan-kar och idéer om detta. Många har uttalat att det är enpositiv tanke men att de ännu inte är beredda. I detsammanhanget diskuterar vi gemensamma måldoku-ment med gemensam inriktning.Anf. 109 () replik:Fru talman! I betänkandet och i propositionenframgår det att man hoppas kunna slå sammandessa under en myndighet. Man har en idé om vilkautbildningar det ska handla om, och när myndigheteninitieras ska det finnas en beredskap om vilka utbild-ningar det ska handla om och hur det ska se ut. Detgäller framför allt de anordnare som finns runtom ilandet och som ska ansöka om att ge utbildningarnaframöver. Det är oerhört viktigt.Jag går tillbaka till frågan om platserna. Jag vetinte om skolministern tycker att det är tjatigt att vipratar om detta. Det vore intressant att se hur mantänker sig detta. Det handlar om efterfrågan. Vi vetatt efterfrågan är stor.Kan man tänka sig att säga att dessa skolor harhög kvalitet på utbildningarna och där kommer det attöka med x platser, eller kommer det att sägas någotgenerellt om tusentals platser?Anf. 110 Statsrådet () replik:Fru talman! Det här kommer att behandlas på pre-cis samma sätt som när vi t.ex. diskuterar utbyggna-den av platser vid högskolan. Då diskuterar vi frågani ett långsiktigt perspektiv där vi ser på de ekonomis-ka möjligheterna. Givetvis handlar det om en priorite-ring och vad man är beredd att satsa på.Jag delar uppfattningen att det är viktigt för verk-samheterna att ha en långsiktighet, att man vet vadsom väntar. Jag är inte beredd att tala om huromfattande utbyggnaden kan vara. Jag understrykerdäremot att jag kommer att agera för att vi ska ha enutbyggnad. Jag vet behovet. Det har funnits ca 35 000sökande till de platser som inte finns. Det viktiga äratt vi tittar efter var det yttersta behovet finns och vadsom ska prioriteras. Långsiktigheten är viktig.Jag får återkomma till om det läggs fram förslag ibudgetpropositionen eller i nästa vårproposition efterdet att jag har diskuterat med övriga ledamöter i rege-ringen.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Vi kristdemokrater tycker att det ärväldigt bra med den kvalificerade yrkesutbildningen.Vi vill ge den benämningen yrkeshögskola, som tidi-gare har sagts här.Jag vill återkomma till den fråga jag tycker fortfa-rande att jag inte har fått något svar på, fastän jag harfrågat flera som har varit uppe i talarstolen underdagen. Den gäller antalet platser. Vilken målgruppska utbildningen ha primärt? finns det mångasom har varit utan arbete och som kommer inpå en kvalificerad yrkesutbildning. De har haft möj-lighet att få sina kunskaper validerade och har påbör-jat utbildningen. Kommer skolministern att för dengrupp som slutar gymnasiets yrkesförberedande linjermen av olika skäl inte har mäktat med att få allmänhögskolebehörighet, de kanske är skoltrötta, finna enväg att gå vidare? Helst ska de få dispens från kravetpå allmän högskolebehörighet.Anf. 112 Statsrådet () replik:Fru talman!