prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — Vi kan också lösautbildningsfrågor. Det enskilda ställningstagandet, attmänniskor möts och diskuterar, har inte funnits påsamma sätt.Nu finns organisationen , och jag hoppasatt det kommer fler, med andra inriktningar, och att vikommer att kunna fördjupa demokratiaspekterna iunionen. Annars är jag rädd att hela samarbetspro-jektet kommer att brista, förr eller . Det är inteminst viktigt nu när vi står inför utvidgningen. Somjag ser det som centerpartist är utvidgningen ett av deallra viktigaste åtaganden vi har att arbeta för underden tid är ordförande i finns några andra saker som jag tycker är vik-tiga under det halvår som vi har ordförandeskapet,som jag vill ta upp. Det är bl.a. jämställdhetsfrågorna.Här finns mycket mer att göra. Det finns i den euro-peiska unionen ganska mycket lagstiftning, iblandskarpare lagstiftning än vi har i . Det handlarom lika lön för lika och likvärdigt arbete, att man intefår diskriminera människor på grund av kön, att manska ha vissa minimiregler vad gäller föräldraledighetoch en hel del andra minimiregler. Det är viktigt att viföljer de lagar som vi gemensamt har beslutat i unio-nen. Det är också viktigt att unionen inte ger sig inoch börjar detaljstyra och peta i varje lands inre an-gelägenheter. Vi ska ha minimiregler och gemen-samma regler där det fungerar. Men vi ska inte ge osspå detaljer som de enskilda länderna ska lösa själva.Fru talman! Ett annat stort område som jag vet attregeringen har prioriterat är arbetslivsfrågor, däri-bland arbetsmiljöfrågor. Jag lyssnade på Ekot påmorgonen och hörde om en utredning som har gjorts iett flertal EU-länder om arbetsmiljöfrågor, om hurfolk mår på jobbet. deltog, med 1 500 tillfrå-gade. Svaren visade att man kände att man var utsattför stress i jobbet, värk i nacke och axlar, buller ochtunga lyft. Man upplever att vi trots allt inte har fåtten bättre arbetsmiljö . Det kanmycket väl hänga ihop med den lågkonjunktur vi hargenomlevt. måste vi göra någonting åt det. Detgår inte att säga att vi löser frågorna på ett eller annatsätt, lite vid sidan av. Detta är ett överlevnadsproblemför oss i denna del av världen. Vi har lika mångaproblem här i som på många andra håll runt-om i Europa.Den stora frågan är utbrändhet.Många vill inte använda ordet utbränd, för det låteralltför definitivt. Det kan jag hålla med om. Men detär väldigt svårt för den som blir extremt utmattad. Detär svårt att komma tillbaka. Det tar för demänniskor som har drabbats. Det finns säkert en heldel av oss som sitter här i som har drabbatseller kommer att drabbas, om vi inte aktar oss.Det börjar smygande. Man har svårt att koppla av,svårt att sova. Sedan kommer frågorna slag i slag.Blir det tillräckligt allvarligt blir man djupt deprime-rad och mår mycket dåligt. Det kan ta attkomma tillbaka.Som centerpartist anser jag att dessa frågor äroerhört viktiga, om vi ska kunna lösa problemen medarbetskraft och inte ska behöva en arbetskraftsinvand-ring till vårt land eller till . Den kommer i såfall att utarma andra länder på unga, friska, välutbil-dade människor, för det är dem vi vill ha. Vi vill inteha de fattiga som inte har fått någon vidare utbild-ning. Det är de som har utbildning, som är läkare,sjuksköterskor, lärare, ingenjörer eller har en dataut-bildning som vi vill ha.Vi måste försöka hitta lösningar på våra egna pro-blem. En viss arbetskraftsinvandring ska vi ha. Menvi kan inte låta andra länder lösa våra problem. Det ärinte rättvist mot dem. De behöver sin välutbildadeungdom, för att utveckla sina länder. Därför har vi iEuropa ett stort ansvar för dessa frågor. Jag anser attvi måste hitta lösningar på dem själva.En annan fråga som är viktig när vi diskuterar ut-vidgningen och ansvaret för tredje världen är densociala dumpningen. Det ska finnas regler som jäm-ställer människor i alla delar av världen. Man får intesätta för stort tryck på arbetstagare. Vi måste ta an-svaret i den här delen av världen.Det finns möjligheter att underlätta handel ochintegration, att göra skuldavskrivningar, att ta avståndfrån barnarbete och arbeta för att det avskaffas. Det ärsaker som vi inte har så stor erfarenhet av här. Det är100-150 år sedan det avskaffades här i landet. Men vifår inte blunda för att det förekommer att människorär inlåsta på sina arbetsplatser. Det finns också mångaandra svåra frågor som vi behöver lösa gemensamt.Vi i den europeiska unionen kan göra det på ett brasätt tillsammans.Fru talman! Vår regering har ett stort ansvar fördessa frågor som är ordfö-rande. Från sida vill vi medverka tillatt frågorna förs upp på dagordningen och att manhittar en lösning som är till gagn för oss här i ,övriga EU-medborgare och människor i andra delarav världen.Anf. 130 (fp):Fru talman! Som stark EU-vän som har arbetat föratt ska vara fullvärdig medlem och gå in medhull och hår i arbetet tänkte jag ändå i mitt inlägg häri dag ta upp ett par saker där jag är lite kritisk mot EUför att på det sättet försöka göra ett konstruktivt in-lägg och arbeta för ett bättre EU i framtiden.Alltfler människor tar del av och dras in iglobaliseringsprocessen. Detta ger möjligheter tillökat välstånd till följd av fritt utbyte av varor, tjäns-ter, information och kapital. Om EU förmår att visavägen kommer andra nationer att följa efter och öpp-na sina gränser och marknader för fattiga ländersprodukter.Alltfler länder inser fördelarna med att öppnagränserna för sina medborgare. När kreativa krafterfritt får möta varandra vinner alla på det. Det är såvåra möjligheter till frihet, fred och välstånd växer.Det är detta EU:s politik måste handla om.I dag får världens fattiga länder, utvecklingslän-derna, inte möjlighet att öka sitt välstånd genom attexportera sina varor till i-länderna. I-ländernas tullarmot är i genomsnitt alltför höga, ca 30 %högre än de genomsnittliga tullarna i världen.Det är en stor förlust för befolkningar.Men det är också en stor förlust för alla oss som leverinom detta område, exempelvis inom EU, som stäng-er ute. Vi kan inte, får inte och har inte möjlighet attvälja produkter som är billigare eller som vi skullevälja om vi hade den möjligheten.Man talar ibland om ett Festung , ett Eu-ropa med murar omkring sig som stänger ute männi-skor och varor från andra delar av världen. Festung var ett av de uttryck somjag själv fastnade för när vi hade debatt här i kamma-ren när vi började diskutera dessafrågor. Det var just det som gjorde att jag ibland kän-de en viss tveksamhet inför vad EU skulle bli.Det får inte bli så att den europeiska gemenskapenoch unionen blir ett Festung . Då har vi miss-lyckats. Frihandeln måste vara målet. Handelshindrenska avskaffas inte bara för vissa utvalda länder ochregioner utan för alla. är det så att många av degamla kolonialländerna har vissa favoriseringar inomhandeln. Men man måste ha en öppnare attityd än såfrån EU:s sida.Det finns starka skäl att ta bort de egna handels-hindren oavsett vad andra länder gör. Minskade han-delshinder innebär att vi ökar konkurrensen och germedborgarna fler och billigare alternativ att väljabland. Detta sker naturligtvis inte smärtfritt. Konkur-rens med kan kosta många jobben i i-världen. Det är ett av hindren och problemen i debat-ten. Men är det skäl nog att stå utanför detta solidari-tetsarbete? Att göra så slår mot de mest utsatta och deallra fattigaste länderna.Slutna gränser har aldrig varit och kommer aldrigatt vara en del av en ekonomisk politik för frihet,välstånd och i förlängningen också för freden. Fattigaländers export är oftast koncentrerad till arbetsinten-siva produkter, precis som fallet var för dagens ut-vecklade länder och rika länder i början av vår indust-rialisering för 100 år sedan.Vanligtvis finns i produkter inomjordbrukssektorn och inom tekoindustrin. EU:s högstatullar finns just på produkter inom jordbruk och te-koindustrin. Vi vet vilken subventionering EU harinom jordbrukspolitiken. Dels har vi murar gentemotde länder som producerar jordbruksprodukter, delssubventionerar vi vårt eget jordbruk. På så vis försvå-rar vi import av produkter från utvecklingsländerna.WTO har gjort beräkningar av exportens betydel-se för . Enligt världshandelsorganisationensvarar exporten för av deras BNP. Denårliga genomsnittliga tillväxten för medöppna ekonomier uppgick till under 70- och80-talen medan motsvarande tillväxttakt var föru-länder med slutna ekonomier. i debattenhar vi hört exempel på vad slutna ekonomier kan ledatill. Det gäller t.ex. i , , , osv.Det är alltså en enorm skillnad mellan de öppnaekonomierna och de slutna ekonomierna. rörelsen ATTAC fundera grundligt över i ställetför att bekämpa WTO. Jag har egentligen aldrig för-stått vad det är man vill uppnå. här i sitt anförande inne på att ATTAC ärnågonting man ska bejaka och att det är bra. Men urden här synpunkten förstår jag inte riktigt vad AT-TAC vill uppnå.Kanske kan upplysa migom vad det är i frihandelsarbetet och hela den politi-ken som ATTAC vänder sig emot. Med sina kraftigademonstrationer förhindrar man demokratiska ochöppna överläggningar om just frihandel. Det är ändåen väg man pekar på. Som jag tog ett exempel på härger ökad frihandel utveckling. Inget bistånd i världenkan ersätta frihandel.Det skulle vara den största draghjälpen vi kundege utvecklingsländerna om vi öppnade vår handel.Sverige var också inne på det innan vi gick in i EU.Det är ett problem när vi nu är inne i EU att vi har fåtten mur runt EU, och där ingår . Det är vad jagär kritisk mot. Det kritiserar jag också ATTAC för.Kanske vi kan få en liten förklaring till vad det ärsom är så bra med ATTAC-rörelsen, som i förläng-ningen förhindrar en frihandel.Anf. 131 ()replik:Fru talman! Jag försvarar inte ATTAC:s inställ-ning att man ska motarbeta frihandel. Däremot förstårjag att man vill delta i en öppen diskussion blandvanliga medborgare. Det tycker jag kan vara av in-tresse. Jag sympatiserar inte till alla delar, om ens tillnågra.Jag är inte fullständigt inläst på de idéer man har.Men just att det finns fler människor som deltar idebatten och att människor utanför de etableradepolitiska ramarna som vi rör oss inom vill vara medoch ha åsikter om dessa frågor är vad jag tycker ärbra. Jag hoppas att det kommer att uppstå fler organi-sationer som ägnar sig åt dessa frågor.Anf. 132 ()replik:Fru talman! säger att honvälkomnar en öppen diskussion bland vanliga med-borgare. Det gör vi alla. Den pågår ständigt. Det finnshur många forum som helst att delta i för den typenav debatt som vill ställa upp på biståndet och skul-davskrivningar. Vi har ofta den debatten här i kam-maren. Vi har den i enskilda organisationer och ikyrkor. Den debatten finns. Det finns plattformar föralla.Vad jag inte förstår är den våldsamma reaktionenute på gator och torg som förhindrar när man skadiskutera sådana väsentliga saker som frihandelsfrå-gor inom WTO. Jag förstår inte varför man ska sättakäppar i hjulen på en sådan diskussion. Den demo-kratiska debatten och det demokratiska uppträdandetär så viktigt i dessa sammanhang.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Jag ser på ATTAC på detta vis: Detär en folklig reaktion på den nyliberala form somekonomin har stöpts i över hela värl-den. Den nyliberala gjutformen innebär att politikeninte kan leva upp till människornas krav på det poli-tiska och ekonomiska systemet. Jag tycker att det ärväldigt sunt att den reaktionen har kommit. Jag hartuggat om dessa frågor . Jag kan inte påstå attjag har fått något vidare genomslag, men ATTAC harklarat det. Det välkomnar jag verkligen.Anf. 134 ()replik:Fru talman! Den delen kan jag hålla med om. Detär bra att dessa frågor lyfts upp. Det är riktigt. Det ärmöjligt att vi som har sysslat med dessa frågor i de-cennier inte alltid har varit tillräckligt tydliga, till-räckligt klara osv. Men det jag vänder mig emot ärtendenserna till ett odemokratiskt uppträdande. Det äri och för sig därigenom man har fått sin uppmärk-samhet, men vad leder det till i förlängningen?Jag hörde en intervju i radion , när dethölls en sådan demonstration på . En avdeltagarna - en flicka - fick frågan vad de egentligenvill åstadkomma med detta. Hon blev svaret skyldig.Jag menar att diskussionen måste gå genom de-mokratiska processer. Vi kan inte börja med ett slagsgatans parlament helt plötsligt. Vi måste ha en vettigdialog och en debatt, och slussa dessa genom alla dekanaler som finns. Man kommer inte runt det, trorjag.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! har säkert rätti att det finns många frustrationer här - människorsom inte riktigt har sambandet mellan orsak och ver-kan klart för sig. Men jag tror ändå att det ligger enintuition bakom detta. Det finns en frustration i sam-hället . Det gäller inte bara . Det gälleröver hela världen. Man ser hur eliterna går helt andravägar än folket och hur de överger folkstyret ochunderordnar sig ekonomiska järnhårda lagar som inteupplevs som legitima.Det är en naturlig reaktion. Den kan få övertoner.Det ska vi försöka att undvika här i Sverige.Anf. 136 ()replik:Fru talman! Vi ska inte bara undvika det här iSverige, utan vi ska försöka se till att det undviksöverallt där det uppträder. Det undergräver den de-mokratiska processen.Jag hoppas att vi under det svenska ordförande-skapet kan ha ett sådant förhållningssätt och suga uppde positiva krafter som finns i rörelsen, så att man fåren vettig dialog och en kunskap om vad segt och trögtdemokratiskt politiskt arbete innebär. Det finns ingasnabba lösningar, utan det är en dialog. Det är detsom skrämmer mig i denna ATTAC-rörelse. Det ärlite av 1968-romantik över det hela.Jag tror att det nu gäller att ha ett öppet sinne ochta till sig de goda krafterna, och stänga ute de andrasom förstör och fördärvar.Anf. 137 PER ():Fru talman! Jag tänkte ta upp frågan om mänskli-ga rättigheter i . Det är andra som har gjort detföre mig i denna debatt, men jag gör det med anled-ning av att Svenska stödkommittén för mänskligarättigheter i - SSKT - var där och gjordeen s.k. fact finding-resa, där vi samlade ihop fakta. ingår representanter för alla riksdags-partier.De mänskliga rättigheterna respekteras inte i Tur-kiet. Särskilt framgår det i den sydöstra delen avTurkiet, där undantagstillstånd råder sedan lång tidtillbaka - ett undantag som förnyas var fjärde månad.Ett krig som pågått mellan turkiskastaten och PKK har avslutats. Att denna konflikt äravblåst från PKK:s sida har inneburit att färre kurdernu dödas, men fortfarande pågår myndigheternastrakasserier riktade främst mot den kurdiska delen avbefolkningen, men också mot andra minoriteter. Härsker omotiverade frihetsberövanden, olaglig tortyr,försvinnanden och mord.Undantagstillståndet gör guvernörens makt överområdet större än t.ex. justitieministerns. Guvernörenhar vetorätt och styr utan folkligt stöd. De folkligtvalda borgmästarna råkar ut för alla möjliga anklagel-ser och vet aldrig om och när de kommer att anklagaseller fängslas.Under den rundresa som vi i SSKT gjorde fick vi ett flertal vitt-nesbörd under ett 20-tal möten vi hade om bristernavad gäller mänskliga rättigheter. En rapport kommerinom kort att överlämnas till utrikesministern.Direkt efter vår hemkomst skrev vi ett brev till ut-rikesministern för att peka på några allvarliga erfa-renheter som ministern kunde lyfta fram under sitteget besök strax därefter. Det är lite synd att utrikes-ministern inte är här, men hon blir säkert informerad iefterhand om detta.Det gällde t.ex. ordföranden i Human RightsFoundation eller HRFT, , som står åtaladför att han tillsammans med flera andra givit ut enantologi om yttrandefrihet och för det riskerar ettlångt fängelsestraff - upp till . Det är fullständigthorribla förhållanden som gäller yttrandefriheten iTurkiet.Det gällde också att undantagstillståndet i sydöst-ra har förlängts med fyra måna-der, . Detta sker rutinmässigthela tiden. Det bromsar all efterlängtad utveckling pådemokratiområdet och på området för mänskligarättigheter.En annan sak är att inrikesministeriet stoppar degåvor och stöd som fristående organisationer vill getill sydöstra . Här hade vi ett praktiskt exem-pel på en organisation i som heter Agape,som hade ansökt om att få skicka sjukvårdsmaterieloch handikapphjälpmedel till den kommunala hälso-vårdscentralen i , men som hade fått av-slag. Ett tiotal sådana fristående organisationer frånandra länder har önskat att få hjälpa till med upp-byggnaden av de nedbrända byarna, men de har inteens fått svar från inrikesministeriet. Detta främjar inteutan motverkar bara fredlig utveckling av det fattigaoch hårt drabbade området.Borgmästaren i är åter-igen åtalad och riskerar fällande dom. Det var denborgmästaren som utrikesministern träffade för ett årsedan i . Skälet - han blevfängslad efter utrikesministerns besök - är att hanföreslagit omskolning och rehabilitering av f.d. geril-lamän och -kvinnor.Turkiska staten har beslutat om skärpta straff förtortyr, och det välkomnar givetvis alla som stödermänskliga rättigheter och en demokratisk utveckling.Men det har ingen större verkan i praktiken, eftersomman kan använda en annan paragraf som i stället talarom dålig behandling där straffsatsen kan göras om tillvillkorlig dom. Generellt används alltså den mildareparagrafen och den lägsta straffsatsen, men det mestanmärkningsvärda är kanske att guvernören hela tidenhar vetorätt i området med undantagstillstånd när detgäller om åtal ska väckas mot statliga tjänstemän,dvs. poliser, gendarmeri och fängelsepersonal.Till sist i detta brev till påpekade viatt ytterligare en by, som hette Cenlik, så sent somden brändes ned på polischefens or-der. Det innebar att 150 människor fördrevs. Orsakentill denna polischefs order lär enligt uppgift ha varitatt byn inte fanns på kartan. Det är alltså ännu en by,utöver de ca 3 500 som tidigare bränts ned.Vi kommer, som sagt, med en utförlig rapport omvåra erfarenheter. Sammanfattningsvis kan jag sägaatt utvecklingen inte ser ljusare ut . Enrad olika förslag om författningsändringar, projektoch andra positiva åtgärder ser ut att stanna på pappe-ret, om de ens kommer dit. I praktiken sker inte denutlovade och förväntade utvecklingen mot upprättan-de av mänskliga rättigheter och en fördjupad demo-kratisk process. Korruptionen är utbredd, och i verk-ligheten är särskilt minoriteterna ständigt utsatta ochhar svårt att i den allmänna fattigdomen hävda sinarättigheter.De senaste skrämmande händelserna i turkiskafängelser är typiska exempel på vad som sker i Turki-et . 20 fängelser stormades av säkerhetstrupper den19 december och . 29 människordödades och 140 skadades. Premiärminister det här för , menvi som känner till fakta vet att det handlade om fång-arnas kamp för att slippa bli transporterade till isole-ringsceller där man kan hantera dem på ett sätt sominte syns och inte märks. Meningen med operationenvar just att flytta över fångarna till s.k. F-typfängelser, som är isoleringsceller. Kurderna själva- det handlar om kurder och politiska fångar - kallardet här för dödsceller.Det pågår just nu en fruktansvärd hungerstrejkbland 2 000 fångar. Det är en stor del som dödsfastar.Det är oerhört allvarligt. Om utrikesministern hadevarit här hade jag velat fråga vad nu tänkergöra i den här situationen med dödsfastan. Vi hade juen liknande situation 1996, och omvärldens reaktionstoppade den dödsfastan och fick att förändrareglerna i fängelserna. Det var oerhört viktigt, och ensådan aktion måste till nu igen. Men det ser inte utsom att det blir någon sådan aktion just nu.Jag skulle alltså vilja skicka med till utrikesmi-nistern att som ordförandeland har ett extraansvar i EU för att göra en aktion på det här området,och den måste göras nu.Anf. 138 ():Fru talman! EU har många stora utmaningar fram-för sig. En av dem är att finna en bättre hantering avasyl- och invandringsfrågor. Liksom t.ex. handels-och miljöfrågor är de gränsöverskridande, och delöses bäst med en gemensam politik. Redan genomden gemensamma marknadens tillkomst och de fyrafriheterna, inkluderande fri rörlighet för personer,grundlades detta behov. om engemensam yttre gräns har, som jag ser det, förstärktdet här behovet.Men det har gått mycket trögt att komma framinom det här området. Varje medlemsland har värnathårt om sina traditioner och intressen. Genom Ams-terdamfördraget slogs det fast att en gemensam poli-tik ska utformas, och frågan flyttades från den tredjetill den första pelaren och blev således ett ansvar förkommissionen. Därefter har arbetet fortgått genom atten handlingsplan utarbetats och en högnivågrupptillsatts för att driva arbetet vidare.Inom , den kristna sidoorga-nisationen inom socialdemokratin, har vi under långtid arbetat med såväl flykting- som invandringsfrågori . har vi koncentrerat oss påflyktingfrågornas behandling inom EU och har därförutarbetat en program- eller idéskrift gäller dehär frågorna. Även om vi ofta har varitkritiska till den politik som har förts i menarvi att vårt land vid en jämförelse med övriga europe-iska länder har fört en politik som har visat stor gene-rositet mot asylsökande. bör därför ha godaförutsättningar att visa vägen till en human europeiskflyktingpolitik.Även om toppmötet i finska slog an en positiv ton i behandlingen avflyktingfrågan, präglad av en generositetens retorik,finns det anledning att känna oro för att den fortsattamer handfasta hanteringen av frågan kan präglas avstor försiktighet, återhållsamhet och kanske t.o.m. dets.k. Det är mer än en känsla attarbetet inom EU mer har präglats av hur omvärldenska kunna kontrolleras och hållas i schack än av hurmänniskor som flyr för sina liv ska kunna få en fri-stad i Europa.Broderskapsrörelsen menar att den gemensammapolitiken på detta område måste grundas på värde-ringar om solidaritet med utsatta människor. Det ärvår gemensamma skyldighet att erbjuda skydd förflyktingar. Vi menar också att politiken måste grun-das på både humanitet och generositet.Vi vill således se framväxten av en gemensampolitik som inte rättar sig efter det land som har dennjuggaste inställningen utan i stället strävar mot enambitiös miniminivå där länder som vill kan gå läng-re i strävan att möta flyktingars behov. Denna politikska leda till att mottagandet av flyktingar fördelasmer rättvist än . Alla EU:s länder måste ta sin delav ansvaret.Vi vill inte enbart att medtilläggsprotokoll till fullo ska omsättas utan också attpolitiken ska grundas på UNHCR:s rekommendatio-ner. En politik som kommer i konflikt med flykting-kommissariatets synsätt kommer att skapa spänningarinom unionen, vilket inte kommer att gynna en lång-siktig sammanhållning kring en gemensam politik.Liksom i svensk lagstiftning måste i den gemensam-ma politiken riktlinjer omsättas.Flyktingdefinitionen måste harmoniseras. Vi be-höver en gemensam syn på vem som är utövare avförföljelse. Vi menar att utöver förföljelse från staterska också förföljelse från icke-statliga grupper inne-fattas, när staten inte ger det skydd som erfordras.Vidare bör gemensamma riktlinjer tas fram när detgäller förföljelse av homosexuella och könsrelateradeskyddsskäl liksom när det gäller risk för dödsstraff,tortyr eller annan omänsklig behandling och när detgäller flykt undan väpnade konflikter eller miljöka-tastrofer. svenska lagstiftning är en godgrund att utgå från i arbetet.Asylsökande som inte anses ha skyddsbehov börfå uppehållstillstånd om en avvisning innebär att deriskerar sina liv av hälsoskäl. Många andra situationerkan också motivera att man får stanna av humanitäraskäl.Anhöriginvandringen behöver också bli mer gene-rös, vilket vi inte minst har lärt oss efter den åtstram-ning som vi gjorde i i och med be-slut. Det är viktigt att hålla samman familjer för ska lyckas med integrationen.Vi menar att såväl den utformning av transpor-törsansvaret som det franska ordförandeskapet harföreslagit som den extremt långa viseringslistan - 130länder - som förutsätter bidrartill att människosmugglingen har ökat så kraftigt.Andra orsaker finns självfallet också, men varje åt-gärd som vidtas för att hindra människor från att nåEU:s gräns bidrar till att människor söker sig andravägar.