prot · GO0962 · 2001-02-07 00:00:00 — Därför är detangeläget att vi gör stora satsningar för att stärkasamarbetet mellan länderna kring Östersjön.Folkpartiet har i en motion 1999 yrkat på att Sve-rige ska ansöka om medlemskap i . ärensamt om ett sådant yrkande här i , menjag har förstått av vissa inlägg här att det finns storsympati för denna tanke. Jag skulle vilja fråga Mode-raternas partiledare om ärberedda att stödja motionsförslag i utri-kesutskottet. Det är under behandling . Det hartagit en hel del tid. Förslaget lades som sagt fram1999 men ska behandlas . Det skullevara intressant att få ett besked på den punkten.Jag skulle också vilja komma in lite mer på deglobala, övergripande frågorna, solidaritetsfrågorna.Folkpartiet menar att de vilar på fyra grundpelare: entydlig demokratiprofil i utrikes- och biståndspoliti-ken, frihandel, ett ökat bistånd samt reformering avFN. Reformeringen av FN har jag varit inne på tidiga-re. Jag skulle vilja nämna någonting om den tydligademokratiprofilen.I deklarationen som utrikesministern läste upp stårdet att utvecklingssamarbetet är ett verktyg förmänskliga rättigheter och demokrati, och det stäm-mer. Jag skulle också vilja vända på det och säga attdemokrati och mänskliga rättigheter är verktyg förutveckling. Det är just därför som längehar strävat efter att vi skulle få en utredning - och nuär en sådan på gång, nämligen GLOBKOM-utred-ningen om biståndet - där vi poängterar just detta attdet övergripande målet för utvecklingssamarbetetmed fattiga länder och andra länder är demokrati ochmänskliga rättigheter. Om vi inte har demokrati, ominte folket får säga sitt i fria val med flerpartisystemosv., får vi ingen stabil utveckling. Det visar det enaexemplet på det andra.Detta går också hand i hand med den andra punk-ten jag tog upp, nämligen vikten av att vi får frihan-del. Det slog mig när jag lyssnade på utrikesministernatt ordet frihandel över huvud taget inte finns med ideklarationen. Det står mycket om att ta bort tullarosv., men finns det någon anledning till att man intevill ta just ordet frihandel i sin mun? Socialdemokra-terna och strävade ju i början av det härseklet mycket efter frihandel. Jag hoppas att den in-ställningen, att frihandel är det som ger utveckling,lever kvar.Vi kan ta exempel utifrån världen och se hur slut-na ekonomier fungerar gentemot öppna ekonomier.Vi kan ta och , två länder somligger alldeles intill varandra. har fått enenormt fin utveckling, medan är ett avvärldens fattigaste länder. Vi kan ta och Kina.Vi kan ta många sådana exempel som visar frihan-delns betydelse.Jag ska i nästa omgång komma in lite grann påandra frågor som jag inte hinner med . Men jagskulle så här på slutet vilja ställa en fråga till utrikes-ministern. Det finns ju olika argument från regerings-sidan för att inte ska gå med i Nato. Ett är attvi skulle tappa vår profil ute i världen. Vi skulle intekunna tala med samma kraft ute i världen om vi gårmed i Nato när det gäller nedrustning, globalt samar-bete osv. Vi skulle vara låsta på något sätt. Jag delarinte den uppfattningen. Jag vill fråga utrikesminis-tern: Är t.ex. medlemskap i ett hinderför att landet nu kan bidra till internationellt freds-samarbete? Är Natomedlemskap ett hinderför när det gäller att bistå de baltiska stater-na i deras arbete med att bygga en stabil och demo-kratisk ekonomi? Vari ligger hindret i de här länder-na, dvs. motsvarande hinder som vi skulle möta om vivar med i Nato? Det skulle jag vilja ha utrikesminis-terns kommentar till.Jag skulle vilja avsluta med en kommentar tillLars , som hade ett mycket bra inlägg om inter-nationell solidaritet. Jag förväntar mig att Vänster-partiet också lever upp till detta när vi ska anslåpengar till det internationella solidaritetsarbetet ochinte placerar på en historiskt låg nivå till-sammans med regeringen.Anf. 7 ():Fru talman! I den utrikespolitiska deklarationenfrån regeringen kan vi bl.a. läsa att nu förförsta gången är ordförande i och att vår uppgiftär att i hela unionens intresse driva dess arbete framåtoch vara dess röst utåt. Min fråga är: Kan inte den härrösten utåt för hela unionen innebära en begränsningav röstresurserna från svenskt håll? Eller ställer sigutrikesministern på barrikaderna för en rättvis världs-ordning, och ställer sig i så fallbakom utrikesministern?Jag tycker att det här är intressant. När man är uteoch reser i världen och träffar företrädare förorganisationer, politiker osv. får man ofta höra OlofPalme nämnas när man pratar om . Det äruppenbarligen så att gjorde sig känd justför att ställa sig på barrikaderna för en rättvis världs-ordning och för de fattiga länderna. Sedan har detvarit ganska tyst. Det skulle vara intressant om utri-kesministern nu - för vi har ju förstått att det är möjlighet att få vara ordförande i - tar chan-sen och axlar mantel på den internatio-nella arenan.På en enda jord med begränsade resurser är vi allaberoende av varandra. Ansvaret för tillståndet i värl-den är gemensamt. Vår livsstil och vårt sätt att levapåverkar andra människors möjligheter att leva på vårenda jord. Det är allas vårt ansvar att verka för enutjämning och en rättvis fördelning av jordens resur-ser. Alla människor borde få sina grundläggandebehov tillgodosedda.Men orättvisorna är stora, och klyftorna mellanrika och fattiga har inte minskat utan ökat. Målet atthalvera världens fattigdom är ett mycketbra mål och borde vara en självklarhet. Men om manföljer händelseförloppet och sifferstatistiken över vadsom händer i världen känns det ibland som att det därmålet och dagens politik inte hänger ihop. 1,2 miljar-der människor har attleva av - 1,2 miljarder!Varje dag dör över 30 000 barn av orsaker som tillstörsta delen kunde ha förhindrats. Många dör i sjuk-domar som vi i den rika världen för länge sedan harlärt oss bota.1,2 miljoner kvinnor och barn tvingas prostituerasig varje år.De av jordens befolkning som bor och leveri i-länder förbrukar av jordens resurser. Kvarblir av jordens befolkning som ska livnära sigpå de av resurserna som återstår. Detta är na-turligtvis inte hållbar utveckling. Detta är inte rättvisfördelning.Världen står inför gigantiska utmaningar i form aven kraftig befolkningsökning, en accelererande miljö-förstöring, minskande bördighet, brist på vatten ochen snedvridning av livsmedelsförsörjningen. Konkur-rensen om jordens resurser skapar stora spänningaroch konflikter. Brist på rent vatten och klimatföränd-ringar är två stora miljöhot som kräver politiskt ledar-skap och vilja att vidta åtgärder, även om det kortsik-tigt leder till protester.För att klara av detta behövs nya lösningar när detgäller energiproduktion, energianvändning, transport-system samt industri- och livsmedelsproduktion. Omalla ska kunna leva på samma standard måste resurs-förbrukningen per capita i västvärlden minska mar-kant. I ett globalt miljö- och rättviseperspektiv är detdärför nödvändigt att den rika världen skyndar på motkretsloppssamhället. Det är därför för mig något för-vånande att utrikesministern vad gäller miljöfrågornasäger att vi måste komma till rätta med miljöproble-men. Att städa upp i miljöproblemen behövs natur-ligtvis, men det räcker inte för att uppnå hållbar ut-veckling. Det behövs krafttag för att förändra sam-hället så att vi inte ser miljön som ett problem, utanser miljön som den som kan ge oss möjligheter attleva på vår jord, under förutsättning att synpunkter och idéer om hållbarutveckling ses som en viktig del i allt samhällsbyg-gande.Förutsättningarna för hållbar utveckling, utrikes-ministern, är inte att komma till rätta med mil-jöproblemen, utan det är att på allvar inse att vi är endel av miljön och att vi måste leva av och med mil-jön.Det är bra att regeringen har sagt att miljöfrågornatillhör de viktiga frågorna under ordförandeskapet,och vi ser fram emot att få tydliga förslag både påklimatområdet och på kemikalieområdet. Nyligenkom en ny larmrapport från somåterigen varnade för klimatförändringarna. Det krävshandling innan det är , för rapporten pekarinte på hållbar utveckling utan på kommande kata-strofer. Trots att vi vet att klimatförändringen kanleda till att stora delar av de kustnära områdena, somockså är de befolkningstätaste, riskerar att hamnaunder vatten och att det skulle leda till att mångamänniskor skulle tvingas fly för att inte bli dränkta, såsaknas politisk vilja från världens regeringar att vidtanödvändiga åtgärder för att minska utsläppen avväxthusgaser. Förutom att det finns alltförmånga människor som tvingas fly skulle klimatför-ändringarna orsaka en mängd miljöflyktingar. Ochvart skulle de ta vägen med nuvarande politik?När FN:s generalsekreterare besökteSverige tog han upp EU:s flyktingpolitik. Han vädja-de till att arbeta för en humanare flyktingpo-litik än den som råder inom EU.I går kunde man se ett reportage i TV om en kvin-na från som trots att hon hotades att bli dödadom hon skickades tillbaka till inte kunde få stan-na i . Var finns humaniteten i flyktingpoliti-ken ? Sträcker den sig bara till att fördöma regi-mer som bryter mot FN:s deklarationer om mänskligarättigheter, inte till att ta ansvar för dem som drabbas?Det är viktigt att den politik som regeringen villföra hänger ihop vad gäller ord och handling och attvackra ord också följs av ett aktivt handlande. Är detså , att ord och handling hänger ihop? Jag tyckeratt det inte alltid är så.Ta frågan om fred och nedrustning och export avvapen. Är det freden och nedrustningen som är detviktiga i regeringens politik, eller är det att gynna våregen vapenindustri?I regeringsdeklarationen säger utrikesministern attden militära alliansfriheten gör det möjligt för oss attvara drivande i arbetet för kärnvapennedrustningen.Det låter jättebra, tycker jag. borde verkligenvara pådrivande för en avrustning, men ladeju regeringen fram en proposition till sombygger på att vi ska ha ett samarbete inom vapenin-dustrin med bl.a. två kärnvapenstater Frank-rike och . Går verkligen detta att förena? Åena sidan säger sig regeringen arbeta för kärnvapen-nedrustning, å andra sidan vill man ha en gemensamvapenindustri som producerar en del av kärnvapnen.Åtminstone jag känner en mycket stor oro för attord och handling inte hänger ihop och att trovärdig-heten för svensk nedrustningspolitik går förlorad iivern att få vara med och samarbeta på vapentek-niksidan.Det är också intressant att notera att utrikesminis-tern nu vill se över formuleringen om alliansfrihetenoch därför tänker inbjuda partierna till överläggningarom den formulering som skrevs . Samtidigtanser tydligen regeringen att alliansfriheten inte skaöverges utan är en tillgång för . Vad är detsom ska ändras på och ses över om nu alliansfrihetenär en tillgång? Är det i praktiken så att ,som regeringen gått med på, inte ger oss utrymme fören svensk alliansfrihet, att vi från sida,som kritiserat regeringen för att EU-anpassa säker-hetspolitiken, nu får rätt och att innebären förändring av doktrinen om alliansfriheten?Ja, nog är det svårt att se hur alliansfriheten, sommycket riktigt har ett starkt stöd bland svenska folket,ska kunna kvarstå med gemensam säkerhetspolitikoch gemensam försvarsindustri. Är det inte dags attregeringen talar klartext om vad får förkonsekvenser för alliansfriheten?Det är 1,2 miljarder människor som har mindre än10 kr per dag att leva på. En stor del av dessa svälter.Att bekämpa fattigdomen, och ha det som övergri-pande mål i svensk biståndspolitik, måste naturligtvisfå till konsekvens att övrigt agerande följer av detta.En viktig del är att skriva av de fattiga ländernasskulder. Här kan vi fortfarande se hur nettoflödet avekonomiska resurser går från fattiga länder till rika.Sverige måste därför på ett mycket aktivt sätt arbetaför att avskriva skulderna för de fattiga länderna.En annan viktig förutsättning för att minska fat-tigdomen är att införa rättvisare handelsregler. Det ärtragiskt att konstatera att EU-länderna inte ens kundege tullfrihet till de s.k. MUL-länder, att EU:s egnasocker-, ris-, och bananintressen var viktigare föruppgörelsen än att ge förutsättningar för de allra fatti-gaste länderna. Det visar på problemet med intresseninom EU kontra behoven för andra delar av världen.Jag hoppas verkligen att regeringen under ordföran-deskapet kan se till att det här får en lösning och attde allra fattigaste länderna får möjlighet att på etträttvist sätt också kunna handla med EU-länderna.Det som är mycket positivt i den här skrivelsen äratt regeringen ska lägga fram ett förslagom hur EU långsiktigt ska kunna stärka för attbygga upp och för att lösa konflikter. Det finns ettstort behov av att länder får ökad uppmärk-samhet internationellt och också får hjälp. Demokra-tiska republiken , , där åt-minstone fem länder är involverade i konflikten, liderenormt. Dess befolkning har verkligen behov av bådefred och humanitär hjälp. Nöden är enormt stor, ochsvälten är stor i detta annars så rika land.Det finns en hel del andra länder som också behö-ver svensk uppmärksamhet. Det kan vara intressantatt höra om detta nu när utrikesministern får möjlig-het att tala om vilka länder man ska försöka lyfta upppå EU-mötena för att öka uppmärksamheten på beho-vet av insatser.Anf. 8 Utrikesminister ():Herr talman! Årets utrikesdeklaration har ett tyd-ligt globalt perspektiv. Vi ser EU som en möjlighetför global rättvisa. Vi använder därför ordförande-skapet för att arbeta för mänskliga rättigheter, bättrebistånd, skuldavskrivning och bättre tillträde för fatti-ga länder till EU:s marknad.Här kan vi också se hur EU och kan sam-verka, för att anknyta till frågor,när det gäller mänskliga rättigheter i t.ex. . Därkan vi stödja reformprocessen som vi ge-mensamt protesterar mot de övergrepp som tyvärr harblivit allt vanligare på senare tid.Vi kan också gemensamt driva på rätten förfalungong att demonstrera i . Vi kan gemensamtinom EU se till att vi får en utbildning i mänskligarättigheter och genomföra alla de andra krav som stårpå vår lista när det gäller och mänskliga rättig-heter. kan vi gemensamt med andra EU-länder kraftfullt protestera mot förtryck, övergreppoch dödsstraff.Gemensamt inom EU kan vi också sätta de glo-bala miljöfrågorna högt, något som bordevälkomna i stället för att ställa sig vid sidan av.Eller låt mig ta upp en fråga som flera har varitinne på, frågan om , . har variten stor humanitär biståndsgivare. I samverkan medEU kan vi nu inte bara arbeta med biståndet utanockså se över möjligheten till vapenembargo ochinternationell samordning av insatserna. Vi kanskicka ned EU:s sändebud för att försöka hjälpa tillatt få slut på striderna. Så vi ser tydligt EU-ordförandeskapet som ett stöd för de fattigaste, somen hjälp för de förtryckta.I det sammanhanget tyckte vi också att det varabra att tog upp flyktingfrågorna. Princi-perna om en generös flyktingpolitik har vi ju kommitöverens om i EU. Men för att verkligen förverkligadetta återstår det tyvärr alltför lång väg. Därför blirdet här en viktig fråga när de ansvariga ministrarnafrån alla EU-länder träffas i i slutet av denhär veckan. Vi hoppas att ord ska varaen vägledning för det mötet.Jag kan alltså hålla med de föregående talarna närdet gäller den globala problembilden. Men jag tyckeratt det är viktigt för och att se den oerhörda möjlighet som EU utgör närdet gäller den internationella solidariteten och detinternationella samarbetet. Kom med i det arbetet istället för att ställa er vid sidan om!Herr talman! Sedan skulle jag vilja beröra säker-hetspolitiken. Regeringen och en bred majoritet avbåde det svenska folket och ledamöterna i vill behålla alliansfriheten. Det vill vi för attvi anser att alliansfriheten hjälper oss att ha ett brasäkerhetspolitiskt läge i norra och för Sverige.Vi får en handlingsfrihet. Vi får möjlighet att aktivtdriva kärnvapennedrustning, något som faktiskt inteens våra grannar och har. inte vara medlemmar i säkerhetspolitiska debattörer, liksom delarav och , vill ha medlemskap iNato. Jag tycker att har ett ansvar attförklara för svenska väljare varför man vill bytasvensk säkerhetspolitik. Varför vill man byta linje?Vi har redovisat varför vi vill ha kvar den svenskaalliansfriheten; för att det är ett bra säkerhetspolitisktläge, för att vi har en handlingsfrihet och aktivt kandriva kärnvapennedrustningen. Varför vill ni byta?Jag kan instämma i K-G Biörsmarks fråga tidigare.Ni har varit ganska, låt mig säga, suddiga på dennapunkt. Vill ni att ska begära inträde? Ska vibegära inträde ensamma? När ska vi begära inträde?Jag tycker att ni kan börja ge svar på frågorna.Låt mig också fråga: Hur stärker det säkerhetenför och norra ? Hur stärker det säker-heten att som Natomedlem skulle försvara enoffensiv kärnvapendoktrin? Enligt Natos regler skamedlemmar nämligen försvara, nu läser jag innantill,principen om kärnvapenavskräckning och den cent-rala roll kärnvapnen spelar för alliansens strategienligt dess strategiska koncept. Hur ökar ochnorra säkerhet för att offensivt skulledriva kärnvapendoktrinen? Svara på det, Bo Lund-gren och K-G Biörsmark!Sedan har vi också diskussionen från . Han säger att vi överger en säkerhetspolitisklinje. Det gör vi inte, . Vi överger inte alli-ansfriheten, tvärtom. Däremot anser vi att formule-ringen bättre ska anpassas till den verklighet som vilever i. Vi ser att det har tagit slut. Vi kanse EU:s utveckling och att vi själva har blivit med-lemmar i EU. Vi kan se att vi har en säkerhetspolitisksituation som är mycket trygg i norra . Tankenpå ett invasionshot är i princip borta.Verkligheten är alltså mycket bredare än att vi skakunna vara neutrala i händelse av krig i vårt närområ-de. För att kunna tillgodose denna bredare beskriv-ning av den svenska säkerhetspolitikens syfte tyckervi att det är viktigt att vi ser över den här formule-ringen.Lars citerade tidigare . I så fallvill jag gärna också citera , här sade redan 1971:Om vi ska kunna leva upp till vårt europeiska an-svar och spela en roll i krävs det att vi erkän-ner vår europeiska identitet. Vi kan inte ställa ossutanför den europeiska verkligheten. Vi kan inte föraen politik som efter våra förutsättningar främjar av-spänningens och det fredliga samarbetets sak om visamtidigt försöker hålla en distans till utvecklingen ivår världsdel. Tvärtom är det först när vi är bereddaatt fullt ut bära vår del av ansvaret för ut-veckling som vi kan bidra till ett stärkande av fredensoch framstegens sak.Jag tycker att det är en viktig utveckling som viser i , där man med respekt för varjelands säkerhetspolitiska val, där vissa tillhör Nato ochdär vissa är militärt alliansfria, skapar en förmågainom EU att arbeta både förebyggande och med kris-hantering.Vi kan se att det är många som vill vara medi EU:s krishantering. och FN ser det somen stor tillgång och möjlighet för FN. Vi kan se attkandidatländerna, , och stårpå kö för att få samverka med EU:s krishantering.Och och vill ställa sig vidsidan om. Varför?Jag kan också se att har mycket att bidramed i denna debatt. Vi har påbörjat det viktiga arbetetmed att ta fram mål för EU:s civila krishantering. Vihar börjat med mål för hur många poliser vi ska kun-na ha gemensamt i att sätta in i krishärdar.Men det handlar också om att få rättsväsen att funge-ra, att få åklagare, domare och räddningstjänst attfungera. Vi har satt i gång det viktiga förebyggandearbetet - hur vi ska kunna samordna EU:s bistånd,handel, diplomatiska och politiska åtgärder - för attkunna agera så tidigt att väpnade konflikter inte be-höver bryta ut. Och vi har från svensk sida varit på-drivande i samarbetet med FN - hur EU, som nubygger upp resurserna, ska kunna samverka med FNsom har ansvaret, legitimiteten, för den internatio-nella globala ordningen - att kunna ta vårt europeiskaansvar för att bistå när det gäller katastrofer, akutakriser och fredsinsatser. Jag tror att EU:s insatser härkommer att bli mycket betydande, inte bara för attklara freden i , som är väl så viktig, utan ocksåför att kunna ge ett ordentligt bidrag till FN och detglobala förebyggande arbetet, i krishanteringen ochför att ta ett viktigt europeiskt ansvar för den globalafreden.Anf. 9 BO ():Herr talman! Låt mig först kommentera de tvåfrågor som och Karl-GöranBiörsmark ställde till mig. Jag tycker först och främst,, att det är väldigt bra att Centernnu klart och tydligt konstaterar att militär alliansfrihetkan vara ett medel och att det inte är något självän-damål. Det är mycket bra, därför att det öppnar för enrealistisk diskussion om framtiden.Sedan ställdes frågan om och den ma-rinövning som vi motsatte oss. Så längekränkningar av mänskliga rättigheter förekommer ochså länge det ohyggliga kriget med dess följdverkning-ar pågår i och man inte har fått det somman med fog kan kräva av så tycker vi inteatt man ska genomföra bilaterala militärövningar.Karl-Göran Biörsmark, svaradeegentligen på frågan när vi var på Folk och försvarskonferens i . Han sade:Det är klart att man inte kan fatta beslut i fråganom ett Natomedlemskap genom att rösta ja eller nejtill en motion i riksdag. Det kräver en djupa-re och mer genomgripande behandling än så.Utrikesministerns inlägg skingrade ju inte dim-morna kring den socialdemokratiska säkerhetspoliti-ken. Tvärtom ökade det förvirringen. Vad är det somSveriges utrikesminister står och säger i riksdagenstalarstol? Jo, hon säger: Vi ska inte byta linje. Vi ska ha överläggningar nu föratt hitta ett modernare språk. Vi ska bara ändra for-muleringarna. Innehållet ligger fast. Det är precissamma innehåll som . Sedan säger utrikesmi-nistern att vi måste göra det därför att verklighetenhar förändrats. Men det är ju inte bara språkbruketsom har förändrats, utrikesministern. Det är faktisktden verklighet som vi ser kring oss. Det är ju dengamla öst-väst-konflikten som har försvunnit. Vi haren helt annan säkerhetspolitisk situation som präglasav att vi på ett helt annat sätt blir beroende av samar-bete och samverkan med andra. Det är ju ogenom-tänkt, t.o.m. otänkt, skulle man kunna säga, att reso-nera på det viset.Den här vilsenheten och oförmågan som regering-en har att faktiskt se att dagens verklighet leder till attvi inte kan säga att vi nu och kan sägaatt vi kommer att vara militärt alliansfria. Den oför-mågan i sig leder ju till en osäkerhet. Den är omöjligoch leder till osäkerhet. Detta gäller även försvarspo-litiken. Minskad handlingsfrihet och ökad osäkerhetföljer ju av att man inte kan fullfölja de uppgifter somman har med de resurser som man får. Med den breddi internationella uppgifter som försvaret har fått ochde andra uppgifterna som finns kvar med de föränd-ringar som sker klarar man inte uppgiften. Och det ärju än mer anmärkningsvärt att regeringen vill läggalocket på i den debatten.När Svenska Dagbladet i går publicerade slutsat-serna i ett par rapporter, vad hände då? Tycker manatt det är vettigt att svenska folket kan få vara med ien debatt och få underlag för en diskussion? Nej, manska egentligen lägga locket på, och man ska dessutomgöra personförändringar i Försvarsberedningen. Acceptera att världen ser annorlunda ut,och gör någonting åt den svenska inriktningen avpolitiken för svenska folkets och vår säkerhets skull.Vi ser ett Natomedlemskap som ett ganska natur-ligt nästa steg för . De argument mot att brytamed alliansfriheten som utrikesministern har är juganska märkliga i vissa avseenden. Ett av dem var juatt det skulle öka osäkerheten om skulle till-höra Nato . Det innebär ju att Danmarksoch Natomedlemskap i sig innebär en osäker-het. Detta är ju mycket märkligt. Om de baltiska län-derna som har ansökt om Natomedlemskap, och somjag hoppas regeringen är beredd att stötta, skulle blimedlemmar skulle vi sitta isolerade på en ö här. Detfinns egentligen inga grundläggande raka tankar. Viska byta linje. Regeringen inser att vi måste bytalinje. Men den vågar inte ta den debatten, och det ärbeklagligt.Sedan måste jag ta upp en annan fråga som jagtycker är förvånande. Visserligen talade utrikesmi-nistern om en nordisk identitet inom ramen för dentreenighet som också innebär det europeiska och detglobala.