prot · GP0948 · 2001-12-14 00:00:00 — I reservation 1 stöder deborgerliga partierna revisorers förslagmen kräver att anslaget ska avvecklas ännutidigare.Finansutskottet motsätter sig en avveckling av an-slaget. Även framöver kommer det säkert att uppståbehov av att vid sidan av de generella statsbidragenoch utjämningssystemen ge stöd åt kommuner somhamnar i en särskilt svår situation. Det kan gällaöversvämningar eller andra svåra problem. Jag blir julite förvånad när påstår att Centerpartietskulle vara en garant för kommuner som har problem.Centerpartiet går ju emot det här särskilda anslaget.Man är också emot anslaget för befolkningsminsk-ning. Det är inget särskilt bra stöd att förlita sig på.Utskottet delar inte revisorernas analys att det all-varligaste problemet skulle vara att stödet riskerar attskapa incitamentsproblem för kommunerna. Dennarisk motverkas av att en speciell utredare tillsatts föratt följa upp de överenskomna avtalen. Inte hellerdelar utskottet kritiken mot att regeringen valt atttidigarelägga av utbetalningen av det stöd somkommundelegationen föreslog. Tidigareläggningenska ses som ett viktigt stöd för att göra de nödvändiganeddragningarna på ett ansvarsfullt sätt.Utskottet vill dock understryka betydelsen av tyd-liga och mätbara mål för att underlätta en bedömningav hur verksamheten fungerar. Därför är det angelä-get att regeringen redovisarför vilka resultat som uppnås med hjälp avanslaget.Moderaterna föreslår stora skattesänkningar, menavigsidan blir ju att kommunerna får mindrepengar för att trygga välfärden. Även om Moderater-na säger att de kompenserar kommunerna för skatte-bortfallet blir nettoeffekten för kommunerna att deförlorar ca . vill sänkastatsbidragen med , 8 miljarderrespektive . Så gör de en helt osannolik glädjekalkyl där defår det till att konkurrensutsättning och moderat poli-tik skulle tjäna ihop dessa pengar.Men krassa verklighet finner vi t.ex.i lansting, där kreditvärderingsinsti-tutet Standard and Poor nu sänker betyget och höjerlandstingets lånekostnader på grund av att Modera-terna vansköter ekonomi.Den nedskärning av statsbidragen till kommuner-na som föreslår skulle göra det mycketsvårare för kommunerna att trygga välfärden - det ärden trista sanningen.Även förslag innebär en minskningav kommunernas resurser. För det första vill Folkpar-tiet sänka statsbidragen med år 2002eftersom man säger nej till det statliga stöd till om-strukturering av kommunala bostadsföretag somregeringen aviserat. För det andra vill man sänkastatsbidraget, med ytterligare medmotiveringen att kommunala koncernbildningar ledertill att skatteintäkter undandras staten.Vad gäller bostadsföretagen har regeringen endastaviserat ett förslag och angivit en preliminär ekono-misk ram, något som utskottet har svårt att se som etthållbart motiv för att dra ned på kommunernas resur-ser.När det gäller kommunala koncerner kan utskottetinte dela syn och anser att partiets förslagtill minskande statsbidrag är oacceptabelt. Jag måstefråga varför och vill utdelakollektiva bestraffningar på det här sättet. Varför villni dra in från alla, oavsett om de harsådana här koncernbildningar eller inte? Är det för attkommuner och kommunala bolag kan behandlas hursom helst? Om nu några kommuner enligt Folkpartiethar gjort fel, varför ska då alla bestraffas?Regeringen föreslår att godkänner vadregeringen anför om betydelsen av en långtgåendeutjämning av de ekonomiska förutsättningarna förkommuner och landsting. En bra utbildning och tryg-ga uppväxtvillkor för alla barn och ungdomar är vik-tiga för tillväxt och framåtskridande. Detta bör allakommuner kunna erbjuda sina medborgare. Men somvi vet har landets kommuner och landsting från bör-jan mycket olika förutsättningar att ge sina medbor-gare en bra service. Ett kommunalt utjäm-ningssystem är därför en förutsättning för reell själv-styrelse också i kommuner och landsting med svagekonomi.Genom den omfördelning av resurser som sker iutjämningssystemet får alla kommuner och landstingekonomiska förutsättningar att tillhandahålla en lik-värdig vård, omsorg och utbildning. För att ge fart åttillväxten i alla delar och för att trygga välfärdenbehövs det en långtgående utjämning. Trots en iblandganska livlig debatt om utjämningssystemet finns detett brett stöd för de grundläggande principerna i detnuvarande systemet både i den kommunala världenoch här i . Men då undantar jag givetvisModeraterna.Moderaterna framför i sju olika yrkanden att detinomkommunala utjämningssystemet ska avskaffas,sade ju det redan i sin inledning.Motiveringen varierar något, men andemeningen ärden som framförs i motion FI223 av m.fl. Jag citerar: "Vi visar i denna motion attdet inomkommunala utjämningssystemet inte bara ärgrundlagsvidrigt utan också perverst tillväxtfientligt. "Den kritiken riktar inte bara udden mot Socialde-mokraterna, och . ÄvenFolkpartiet och beskylls för grundlags-brott. anklagas dessutom för en perverstillväxtfientlig inställning. Enligt upp-fattning måste även Lagrådet ha givit klartecken tillnågot så allvarligt som brott mot grundlagen. Jagundrar: Hur reagerar och påsådana grova beskyllningar?Till skillnad från de moderata motionärerna anserutskottet att en avveckling av utjämningssystemetskulle leda till oacceptabla skillnader i ekonomiskaförutsättningar mellan kommuner och landsting, ochutskottet avvisar bestämt motionärernas krav.Sedan säger i sin inledning: Viär inte emot att vi har ett skatteutjämningssystem.Nej, ni säger nu plötsligt att ni vill ha ett statligt ut-jämningssystem, men det ska ju finansieras. är detbara 55 kommuner som har hög skattekraft. Det är234 kommuner som har låg skattekraft. Då är en frågatill : Hur ska staten finansiera de här234 kommunerna med låg skattekraft? De med högskattekraft ska alltså inte behöva känna någon solida-ritet med landet i övrigt.Det kommunala skatteutjämningssystemet syftartill att utjämna de kommunala förutsättningarna förskola, äldrevård, infrastruktur och mycket annat.Systemet ska så långt som möjligt kompensera förstrukturella skillnader och utjämna välfärdsskillna-derna mellan kommunerna. Denna utjämning motive-ras av rättviseskäl och nationell solidaritet.Det hindrar inte att något som är bra kanske kangöras ännu bättre. Därför har regeringen tillsatt enparlamentarisk kommitté med främsta syfte att seöver om målen för kostnadsutjämningen uppnås samtatt vid behov föreslå förändringar i systemet. Kom-mittén ska också analysera hur kommuner och lands-ting med kraftig befolkningsminskning ska kunnaupprätthålla en verksamhet som är likvärdig med deni andra kommuner och landsting. Även de ekonomis-ka konsekvenserna av kraftig befolkningsökning kanbehöva analyseras och bli föremål för överväganden.De grundläggande principerna som systemet byggerpå ska dock ligga fast, dvs. en långtgående utjämningför strukturella kostnadsskillnader och för skillnader iskattekraft.Det är fortfarande alltför många kommuner somtill följd av den regionala obalansen - minskandebefolkning - har en svår ekonomisk situation. I denregionalpolitiska propositionen föreslår regeringen ettsärskilt statsbidrag med 200miljoner kronor . En del av bidraget, totalt 150miljoner kronor , fördelas till de kommuner somunder det haft mer än fem procentsbefolkningsminskning. Detta bidrag lämnas utöverden kompensation för befolkningsminskning somfinns i det kommunala utjämningssystemet. Samver-kan och samarbete mellan kommuner och landstinghar också betydelse för tillväxten och utvecklingen ikommunerna. Den andra delen av bidraget på 50miljoner lämnas efter ansökan och syftar till attfrämja samverkan mellan kommuner och landsting.Det överraskar mig, som jag sade tidigare när detgällde , att , ochFolkpartiet, i reservation 6 går emot förslaget omsärskilt statsbidrag för kommuner och landsting medbefolkningsminskning. De behöver detta stöd, efter-som de tvingas till stora omställningar på grund avminskande befolkning. Och dessbättre finns det enriksdagsmajoritet som är beredd att ge dem ett extrahandtag.Jag nämnde tidigare att samverkan och samarbetemellan kommuner och landsting också har betydelseför tillväxten och utvecklingen i kommunerna. Mångaregioners möjlighet ligger i förmågan att skapa starkaarbetsmarknads- och bostadsregioner och att skapatillväxt och förutsättningar för överlevnad genomökad samverkan i t.ex. infrastruktur- och näringslivs-frågor. Tillsammans med det som jag nu har räknatupp har det kommunala utjämningssystemet en avgö-rande betydelse för att ge den kommunala självstyrel-sen en reell innebörd. Den kommunala självstyrelsenskulle vara mycket svagare om vi inte hade ett utjäm-ningssystem.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till förslaget ifinansutskottets betänkande och avslag på reservatio-nerna.Anf. 78 () replik:Fru talman! Först till frågan om den kommunalakoncernbildningen och skatteplaneringen, där det förövrigt finns domstolsutslag som ligger och väntar påom det över huvud taget är möjligt att göra på dettasätt.Folkpartiet har föreslagit en omläggning av regel-verket så att man inte ska kunna ägna sig åt detta somi dag i praktiken innebär att man skaffar sig extrastatsbidrag genom skatteplanering om man drivervinstgivande verksamhet i kommunala bolag ochsedan fogar in underskottsverksamhet i en koncern-bildning.Vi har också förslag till hur detta kortsiktigt kanlösas i avvaktan på den långsiktiga lösningen. Men avnågon anledning har detta inte kommit med i dettabetänkande. Och jag ser fram emot en sådan diskus-sion med vid ett annat tillfälle.Sonia frågade hur det känns att få sådanagrova beskyllningar från . Jag kan sägaatt jag tycker att de har fel i sak. Men hur det kännsatt få sådana grova beskyllningar har jag inte enstänkt på. Men det kanske beror på att vi är så avtrub-bade efter de omdömen och andra utfall som vi bru-kar få från majoriteten för våra förslag som vi i allblygsamhet dristar oss till att lägga fram. kan alltså vara alldeles lugn för våra själsliv.Vi känner oss inte alls påhoppade av att moderaternaibland i detta sammanhang kanske använder ettspråkbruk som vi inte håller med om.Sonia kan också vara fullt förvissad omatt de fyra borgerliga partierna utifrån de riktlinjersom finns i den gemensamma borgerliga reservatio-nen kommer att omarbeta ett kommunalt utjämnings-system så att det innebär att vi får ett individuelltsjälvstyre genom att kommunerna har likvärdigaekonomiska förutsättningar att ge en bra service. Menett sådant system får då inte vara tillväxtfientligt,eftersom vi alla förlorar på det.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag tycker att tydligtska informera om vad hon i reservationen idet ekonomiska betänkandet gick med på. Centerpar-tiet har i det särskilda yttrandet i vårt betänkandeframfört en helt annan inställning. Det får ni nogganska mycket jobb med.När det gäller kommunala bolag och kommunalakoncerner så gav inte några synpunkterpå varför man vill bestraffa alla kommuner. Om vissakommuner enligt gör fel, varför vill ni dåbestraffa alla kommuner genom att sänka de generellastatsbidragen med 1 000 miljoner kronor.Dessutom skulle jag vilja göra ett påpekande. Omman tittar på de rättsliga förarbetena i regeringsfor-men när det gäller kärnverksamhet är detden frivilliga verksamheten som är kärnan i självbe-stämmanderätten i kommunerna, och dit hör kommu-nal näringsverksamhet, energidistribution, hamnar,bostadsföretag. Det är alltså där som självbestäm-mandet ligger. Och det vill angripa.Anf. 80 () replik:Fru talman! gjorde här en mycketbra och levande illustration till att det kanske inte ärså meningsfullt att föra sådana här debatter. Vårtförslag till hur detta ska gå till har av någon anledninghamnat i något annat betänkande. Men vi vill integöra en minskning på ett sådant sätt att det drabbarkommunerna generellt och lika mycket för alla. Mendet finns inget annat konto att ta det ifrån än det gene-rella statsbidraget. Det behöver inte falla ut på ettsådant sätt, utan det ska vara en kompensation för i praktiken tillskansar sig extra statsbidrag ge-nom att man kvittar underskott mot överskott.För övrigt tror jag säkert att ut-talanden här om att inte skulle veta vad mangör också är en bra illustration till att socialdemokra-terna vill samla makten till staten. Socialdemokrater-nas representant här tror inte ens att de andra partier-nas representanter här i vet vad de gör närde skriver sina förslag. Det är klart att misstron dåmåste vara total mot att vanliga människor ska kunnaveta vad de gör. Men vi har en helt annan attityd. Vitror att människor kan bestämma mer själva.Sonia kan vara alldeles lugn. Både LenaEk och jag är fullständigt medvetna om vilka förslagvi skriver på. Och vårt förslag i den gemensammareservationen när det gäller den kommunala utjäm-ningen, som ni har ägnat så stor tid åt att lösrycktdiskutera i halva bisatser men tydligen aldrig harlyckats läsa hela meningen, går ut på att vi ska ha ettväl fungerande utjämningssystem.Anf. 81 () replik:Fru talman! , jag läser både era mo-tioner och reservationer, så jag har en klar bild av vadni menar. Det är väl lite mer allvarligt att Folkpartietutan att ha klara förslag vill dra in 1 000 miljonerkronor från kommunerna och utpekar alla och inteväntar och lägger fram t.ex. ett särskilt lagförslag.Eftersom inte vill att det ska finnaskommunala bolag talade jag om att det är där somden kommunala självstyrelsen särskilt finns, attkommunerna har självbestämmanderätt när det gällerom de vill ha kommunala bolag eller inte. Det är denkommunala självstyrelsen som man kan se i förarbe-tena i regeringsformen.Er reservation i det ekonomiska betänkandet in-nebär att ni för att få bort det som ni kallar margina-leffekter vill sänka kompensationsnivån. harCentern inte alls velat det.Anf. 82 () re-plik:Fru talman! Det är nu inte tid för att gå in på enteknisk diskussion om utjämningssystemet med SoniaKarlsson. Men tillåt mig ändå att säga att vi hade ett statligt finansierat ut-jämningssystem. Innebörden av detta var att mananvänder de statliga bidragen till utjämningsbidrag.Ett modifierat sådant system skulle kunna fungera väläven fr.o.m. att en ny riksdagsmajoritet har skapats.Det är en självklarhet att man ska ha en skatte-krafts- och kostnadsutjämning. Men det är ingalundaen självklarhet - jag menar också att det är ett grund-lagsbrott om man ser till grundlagens lydelse - låter kommunala medel från en kommun bekostaverksamhet i en annan kommun.Jag skulle vilja ställa en fråga till skäl finns det för att kalla en skatt för en kom-munalskatt om pengarna inte går till den egna kom-munen? Då är det väl lika bra att man övergår till attkalla den för en statskommunal skatt, eftersom det ären skatt som tas in, samlas ihop och läggs i en påseför alla kommuner och sedan delas ut. Men då harkommunalskatten förlorat sin betydelse.Det är där vi sätter gränsen. Vi menar att denkommunala beskattningsrätten har sin legitimitetutifrån att medborgarna vet att det här ska gå till denegna kommunen. Sedan är det en helt annan sak attkommuner med en för sina uppgifter otillräckligskattekraft måste ha bidrag så att de på en likvärdigbas kan bedriva sin verksamhet. Det ska då finansie-ras av statligt uppburen skatt.Jag skulle vilja att utvecklade sittresonemang om varför hon med sitt system över hu-vud taget vill ha något som kallas för kommunalskatt.Anf. 83 () replik:Fru talman! Det är väl inte riktigt jag som blirsvaret skyldig. Vad vi konstaterar här är att vi har ettkommunalt statsbidrags- och utjämningssystem somgäller och som det finns en stor majo-ritet för - faktiskt i denna kammare. Men moderater-na har i det här betänkandet sju yrkanden där man villavskaffa det kommunala utjämningssystemet.Det här systemet är inte grundlagstridigt. Lagrå-det, Regeringsrätten och andra har konstaterat att det istället är fullt förenligt med grundlagen.Det förvånar mig att inte harnågon fundering här. Det finns ju 289 kommuner ivårt land. 55 av dessa kommuner har hög skattekraft,medan 234 har låg skattekraft. Är resonemanget då såriktigt när det gäller de kommuner som har hög skat-tekraft, t.ex. att ska ha kvar sina 180 %alldeles för sig själv - alltså ingen fördelning?Det kunde vara intressant att vända på det helaoch säga att vi inte skattar där vi bor, utan att vi be-talar skatt där vi jobbar. Det tror jag skulle innebäraatt inte alls var en så välmående kommunsom är fallet eftersom flertalet av dem som bor iDanderyd inte intjänar sina inkomster i Danderydskommun utan arbetar i andra delar av Stockholmskommun och län.Det går alltså inte att bara binda in det här i denlilla kommunen och säga: Det här är vårt och ska integå till någon annan. I stället är det fråga om en solida-risk fördelning av skattekraften över hela landet. Allakommuner får en genomsnittsskattekraft för helalandet. får t.o.m. lite mer eftersom man fårtillgodoräkna sig lite grann genom sin högre skatte-kraft. Det är alltså en ganska rättvis fördelning.Anf. 84 () re-plik:Fru talman! Min uppfattning är att man förvissokan diskutera exakt hur den kommunala skattebasenska se ut. Det man däremot tar upp i en kommun somkommunal skatt ska, menar jag med bestämdhet,stanna i den kommunen. Sedan har man ett utjäm-ningssystem, statligt finansierat, där staten användersina resurser till att utjämna skattekraft och kostnader.Det är inte särskilt märkligt att man vill utforma ettsådant system, särskilt mot bakgrund av grundlagenslydelse.Sonia menar att en majoritet i riksdagenskonstitutionsutskott kan tolka grundlagen här eller attLagrådet skulle ha gjort det. Men Lagrådet har hänvi-sat till en s.k. konstitutionell praxis - dvs. att man ipraktiken har gått ifrån denna lydelse därför att det äruppenbart att man inte bryter mot grundlagen. Mendet är otvetydigt så att grundlagen är formulerad påett sådant sätt att ett inomkommunalt utjämningssys-tem strider mot grundlagens lydelse. Om detta råderdet enighet bland grundlagsexperterna.Anf. 85 () replik:Fru talman! , nuvarande utjäm-ningssystem, som innebär att vissa kommuner fårbidrag och andra betalar en avgift, strider inte motgrundlagen. Detta var uppe i Regeringsrätten i majförra året, och det konstaterades att det inte stridermot grundlagen.Hur än försökerupprepa detta mantra blir det inte mer rätt för det.Anf. 86 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag ibetänkandet samt avslag på samtliga motioner.I mitt anförande ska jag tala om kommunsektornsekonomiska situation och om förslagen kring utgifts-områdena samt, om tiden medger, kommentera en delav motionerna.Jag instämmer i mycket av det som sade i sitt anförande - och då mycket vad gällerde borgerliga synpunkterna.Landstingsförbundet skriver i ett pressmeddelandefrån att landstingen satsar men fårsvårt att nå balans i ekonomin. Man menar att detillskott som tillförts fr.o.m. i princip täcker deindragningar som gjordes . Samtidigtmenar man att de satsningar som vi i riksdagsmajori-teten gör när det gäller tillgänglighet och minskadeväntetider leder till ökade kostnader.Landstingens underskott växer . Enintressant upplysning är att och RegionSkåne i huvudsak står för landstingssektorns samladeunderskott på 3 miljarder år 2001.När det gäller kommunerna redovisar i sin rapport om kommunernas ekonomiskaläge att kommunerna som helhetvisar på ett positivt resultat på ca 5 miljarder åren2000 och 2001. Däremot försämras resultatet ,för att bli negativt.Drygt två tredjedelar av kommunerna bedömer attde kommer att klara balanskravet . Ett åttiotalkommuner har fortfarande problem. Kommunförbun-det befarar att en kraftig försvagning av kommuner-nas ekonomi är på väg . En svagarekonjunktur ger sämre skatteintäkter. Flera statligareformer sätter en tydlig profil på kostnadsutveck-lingen - maxtaxor inom barn- och äldreomsorg ochriktade statsbidrag för att öka personaltätheten i sko-lan. I övrigt beror kostnadsökningarna på befolk-ningsutvecklingen.Den ekonomiska bild som ger stärker uppfattningatt de s.k. kommunpengar på 2-3 miljarder år 2002som finansministern aviserade på den socialdemo-kratiska kongressen behöver förstärkasoch att förstärkningen behövs även efter år 2002.Vänsterpartiet tycker att regeringens förslag tillförstärkning är bra och att detta skulle kunna utfor-mas genom statsbidrag eller skattekreditering eller viakommunkontosystemet. skulle förstärk-ningen kunna fortsätta när staten tar överkommunkontosystemet.Fru talman! Den avgörande faktorn för kommu-nernas ekonomi är att det skapas förutsättningar förfull sysselsättning. Som bekant motsvarar skattein-täkterna två tredjedelar av kommunsektorns inkoms-ter. Det stärker motiven till att intensifiera åtgärdernaför att uppnå delmålet om en sysselsättningsgrad på80 % . Man beräknar att det saknas ca100 000 arbetstillfällen för att det målet ska kunnainfrias. Vi har inte råd att få en fallande sysselsätt-ning, inte ens under en kortare period.Utmaningarna är stora i när varslen duggar.Vi vill, som vi tidigare uttryckt, ha en handlingsbe-redskap för att öka antalet arbetstillfällen när kon-junkturen mattas av.När det gäller kommunsektorn vore ett sätt attrikta ett rekryteringsstöd till vården och omsorgen -verksamheter som också kommunförbunden anserbehöver uppmärksammas.Ett sätt att stabilisera kommunsektorns ekonomis-ka utrymme skulle kunna vara att justera statsbidra-gen efter pris- och löneutvecklingen. Med den storaandel av kommunernas kostnader som går direkt tilllöner är det kanske den mest logiska lösningen -särskilt som vi vill höja lönenivåerna i kvinnodomi-nerade yrkesgrupper. Frågan är inte minst viktig ur ettfeministiskt perspektiv. De ekonomiska begränsning-arna av den gemensamma sektorn är ett dubbelt slagmot kvinnors ekonomiska ställning. Dels är det fram-för allt kvinnors arbetsmiljö och möjligheter till löne-ökningar som försämras. Dels försvåras alla kvinnorsmöjligheter att förvärvsarbeta.Fru talman! Det är mycket bra att staten tar överansvaret 2003. tycker nog hela Kommunsverige. Ett förslag påhur det ska gå till aviseras komma under våren 2002.Vänsterpartiet driver på för att växlingen mot degenerella statsbidragen ska ske på ett för kommun-sektorn acceptabelt sätt.Förstärkningarna på utgiftsområde 25har en tydlig vårdprofil, och där uppmärksammas dekommunalekonomiska problem som befolknings-minskningen bidrar till. Förslagen är ett resultat avsamarbetet mellan s, v och mp. Kommunsektornförstärks med för attlandstingen ska kunna förbättra tillgängligheten tillbehandlingar inom sjukvården. 400 miljoner frånDagmarpengarna överförs till det generella statsbi-draget. De nya vårdmiljarderna fortsätter att ticka utmed ytterligare 1 000 miljoner . För att före-bygga hiv/aids betalas 84 miljoner, och vi driver påatt de pengarna ska fortsätta att betalas även efter2002.Vi gör mindre men viktiga förändringar i utjäm-ningssystemet som rör befolkningsminskning ochhälso- och sjukvård. går tilllandstingen med minskande befolkning. 450 miljonerkronor går till kommuner för att kompensera demsom har höga kostnader för verksamheter enligt lagom stöd och service till vissa funktionshindrade.Pengar tillskjuts för att initiera en bättre samverkanmellan kommuner och landsting med stor befolk-ningsminskning. För finns det125 miljoner för att förbättra och utveckla olika for-mer av samverkan mellan kommuner men ocksåmellan kommuner och landsting.Några ord om utjämningssystemet. I en gemen-sam reservation från , ochFolkpartiet säger man nej till bidrag till kommuneroch landsting med befolkningsminskning. I stället ändra utjämningssystemet så att större hänsyntas till effekterna av befolkningsminskningen. Det ären intressant tanke mot bakgrund av att dessa partierhar så olika syn på utjämningssystemet. Kristdemo-kraterna vill avskaffa systemet, vill göraen radikal förenkling av systemet. Den fulla konsek-vensen av ställningstagandet i reservationen blir attomfördelningen ökar från inflyttnings- till utflytt-ningskommunerna.