prot · GO0991 · 2001-04-04 00:00:00 — Nega-tiva konsekvenser är att det i bristyrken är risk förkarriärhinder och minskad kontakt med arbetet.För den som kommer in som arbetslös och fårjobb är de ekonomiska fördelarna att man får av-talsenlig lön. Man kvalificerar sig för a-kassa. Det harvisat sig i och i Trelleborgsförsöket. Detnegativa kan vara att det är ett deltidsvikariat. Icke-ekonomiska fördelar är ökade kvalifikationer för desom kommer in. De får en arbetslivserfarenhet, enkontaktyta mot arbetslivet och en ökad personligmotivation. Det negativa är att det kan leda till mins-kat arbetssökande.För vikarien innebär friåret en ökad självkänslaoch ökad motivation. får man en chans attfå in en fot på arbetsmarknaden. Det är det som över-väger.De största skillnaderna mellan det danska friåretoch Trelleborgsförsöket var att det danska friåretinnebar att man till slut bara fick av a-kassan.Det började , men man sänkte det så små-ningom. Där fick man ganska lite när man var ledig.Men det kan man ta igen med andra saker. Mantyckte ändå att detta var bra.I tog man till otraditionella medel.Man fick när man var ledig.För företagen innebär det här en mer flexibel ochanpassad personalförsörjning och möjlighet till rota-tion. Företagen får också genom friåret ökade möjlig-heter att överbrygga produktionsnedgångar. Genomatt behålla arbetsförhållandena undviker man framti-da omkostnader för rekrytering.Friåret kan också främja kvinnligt företagande ioch med att kvinnor ofta är mer försiktiga när detgäller att ta lån än män. Ofta begär kvinnor kanske50 i lån, medan en man gladeligen begär 1miljon för att starta ett företag.Med det här, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation 4 i betänkandet.Anf. 232 ()replik:Fru talman! Jag har en fråga till ska man i dagens situation, när det redan är bristpå arbetskraft, klara av rekryteringen?En del tror jag säkert att man kan klara av genomatt deltidsarbetslösa får gå upp och får mertid idet förslag som redovisar.Men många har redan gått över från vårdyrkenatill annan verksamhet. Sedan är det också svårt attrekrytera ungdomar till utbildningarna. Jag bara und-rar lite grann hur har tänkt sig det.Anf. 233 () re-plik:Fru talman! Det gäller som sagt var att kompe-tensutbilda arbetskraften. Det håller vi på med bl.a.genom och andra utbildningsinsatsernär det gäller en arbetstidsförkortning, om det var detMargareta menade.Jag räknar också med att det för av denfrigjorda tiden kommer att behövas ny arbetskraft närman tittar på en arbetstidsförkortning. Det gäller bl.a.kompetens men också deltidsarbete. Arbetskraftsbristär det kanske i de tre delar av där den störstabefolkningen finns. Däremot finns det mycket arbets-kraft på andra ställen i landet. Det finns också mångamänniskor som går i utbildning som gärna vill haarbete men som tack vare arbetslivserfarenheten kan-ske läser på . Det finns en stor potentiellstyrka i det.Anf. 234 ()replik:Fru talman! Jag tvivlar på att harriktigt rätt. Just vårdpersonal har en speciell yr-keskunskap. Många behöver dessutom också en legi-timation för att få utföra arbetsuppgifterna. Det äralltså inte så enkelt att ta någon från ett område ochflytta över till vården.Därför tror jag att det i vården kan vara ganskaknepigt att fylla luckorna efter . Tyvärr är detockså så inom vården att även inom de områden därdet finns andra arbetslösa är det stor brist på vårdper-sonal och skolpersonal. Jag kommer själv från ettsådant område. Att rekrytera vikarier och även attnyrekrytera personal för fasta anställningar är ganskaknepigt i dag.Anf. 235 () re-plik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande att det ge-nomfördes ett sextimmarsförsök inom vården i Hel-singborg. Där var det 120 vårdbiträden och under-sköterskor som fick heltidsveckan minskad från 37till . Heltidarna gick ned i arbetstid, mendeltidarna gick upp i lön, och man täckte upp.Regeringen gick nu ut med att man ska lagstiftaom att deltidarna ska få heltid. Men jag kan se att allade deltider som finns kommer att täcka arbetstidsför-kortningen och kompetensutbildningen ganska bra.Det är det svar som jag har.Jag tror att även är för enarbetstidsförkortning.Anf. 236 () re-plik:Fru talman! Vad vi nu har hört är ju en enda storlovsång till arbetstidsförkortningens välsignelser.Ändå satt ju med i den Segelströmskaarbetsgruppen som lade fram en rap-port vars slutsatser var att en lagstiftad arbetstidsför-kortning varken var en realistisk eller en önskvärdlösning. Då kan man ju undra vad det är som har hänti sak under det här året som har fått så ändra uppfattning.I den här rapporten så talar ni om att en arbetstids-förkortning med hänsyn till den demografiska ut-veckling som vi har skulle ge upphov till stora pro-blem när det gäller välfärdssektorn. Det skulle varasvårt att upprätthålla välfärden inom skola, vård ochomsorg. Men då säger man i denna rapport att mankan lösa det problemet genom att de människor somblir berövade en del av sin betalda arbetstid i ställetmer eller mindre ska tvingas att gå in och göra obe-talda arbetsinsatser. Tycker att dettaär att öka människors livskvalitet? Tycker BarbroFeltzing att detta är ett stort steg framåt för jämställd-heten? Det är väl knappast unga IT-ingenjörer som niska tvinga att göra obetalda dagsverken i vården, utandet blir väl förmodligen kvinnorna som får stå för det,antar jag?Anf. 237 () re-plik:Fru talman! Såvitt jag förstår menar att det står att ingen vill ha en tvingandelagstiftning. Det är det ingen som har föreslagit hel-ler. Men däremot kommer man till slutsatsen att enlagstiftning är nödvändig och att staten ska vara medoch hjälpa till att betala den. Men hur den ska se ut ärinte sagt i den rapport som vi lade fram och som heterKortare arbetstid - för och emot. Då kan man ju somChristel som är moderat naturligtvis alltidta fram de negativa egenskaperna, medan jag kansketar fram de positiva egenskaperna.Jag kan säga att en lagstiftning som är generelloch som vi vill ha kommer att ge möjlighet för allagrupper att få en lagstiftad arbetstidsförkortning, ävendem som har låga löner. Men om man i stället baragör en arbetstidsförkortning via avtal så kommer barade som har höga löner att kunna få en arbetstidsför-kortning. Man kommer inte att prioritera dem medlåga inkomster.Anf. 238 () re-plik:Fru talman! Jag fick inte svar på min fråga. Detfick jag inte från heller för envecka sedan. Men jag vill gärna ha svar på den frå-gan. Vill ni tvinga människor att avstå från betaldarbetstid för att de i stället ska göra obetalda samhäll-sinsatser?För mig som är jurist är det lite främmande att talaom lagstiftning som inte är tvingande. Och sade själv att detinte går att lita till avtal, eftersom en arbetstidsför-kortning då inte kommer att komma alla grupper tilldel. Men när det gäller stora grupper på arbetsmark-naden så är inte deras problem att de jobbar förmycket, utan deras största problem är att de inte kla-rar sin försörjning. I ett läge där redan 200 000 hus-håll är beroende av socialbidrag för sin försörjning,och där en arbetstidsförkortning riskerar att fördubbladen siffran, tycker då att hon har rättatt sätta sig som förmyndare över alla dessa männi-skor som faktiskt inte vill ha en tvingande arbetstids-förkortning?Anf. 239 () re-plik:Fru talman! vill minska normalar-betstiden. Vi vill minska den nuvarande normalar-betstiden med , iett första steg kanske med . Men helst vill viminska den till en 35-timmarsvecka. Om man mins-kar normalarbetstiden så är det ju . Och dennalagstiftning är inte tvingande utan dispositiv. Och ioch med det har man rätt att genom avtal bestämmahur man vill göra inom varje bransch. Men när manminskar normalarbetstiden så sänker man hela nor-men, och det är det som är det viktiga i detta sam-manhang. Det är alltså absolut inte någon tvingandelagstiftning.Jag säger att det är viktigt att lagstifta , efter-som det är många som har förhandlat sig till korta-re arbetstid. Om de inte får en lagstiftning här såkänner de att de har betalat denna arbetstidsförkort-ning två gånger. Och jag vill alltså svara ChristelAnderberg att vi vill ha en minskning av normalar-betstiden, och det är inte någon tvingande lagstift-ning. Den är dispositiv.Anf. 240 ():Fru talman! För ganska precis varMona i min hemkommun och be-rättade för oss om sin utredning om arbetstidsförkort-ning. Då var jag föreståndare på ett stort daghem ochordförande i kommunens jämställdhetsdelegation. Jagkommer ihåg att jag satt nere i salen och tänkte att detär för märkligt att det ska vara så svårt att få fram enarbetstidsförkortning - en fråga som det socialdemo-kratiska kvinnoförbundet då hade drivit i 15 år.Tio år senare var jag på samma plats och berättadeom den utredning som jag var ordförande i, nämligen1995 års arbetstidskommitté, och dess betänkandeArbetstid - längd, förläggning och inflytande, ochfortfarande fanns det inget förslag om lagstadgadarbetstidsförkortning. Det satt säkert någon i salen dåockså som tyckte att det var för märkligt att det skavara så svårt att få fram en arbetstidsförkortning, enfråga som det socialdemokratiska kvinnoförbundet dåhade prioriterat i 25 år.Vad vi i den utredningen kom fram till var blandmycket annat att en kortare arbetstid vore bra urmånga aspekter. Det skulle vara lättare att kombineraarbetslivet med familjelivet och övrigt samhällsliv.Det skulle kunna bidra till större jämställdhet mellankvinnor och män. Och det skulle kunna förändrabehovet av samhällets service. Utredningen komockså fram till att en arbetstidsförkortning inte betalarsig själv utan kostar pengar som någon måste betala.Därför ansåg utredningen att frågan passar bäst atthanteras i förhandlingar mellan arbetsmarknadensparter.Där fanns också en mängd andra förslag som hit-tills märkts genom två propositioner, en som handla-de om hur EG:s arbetidsdirektiv skulle införlivas isvensk lagstiftning och en proposition om större maktöver arbetstiden för småbarnsföräldrar som väljer attvara föräldralediga på deltid. Och så sent som förnågon vecka sedan debatterade den propo-sitionen.Efter valet ansåg regeringen att det fannsbehov av ytterligare fördjupning av underlaget i ar-betstidsfrågan, och en arbetsgrupp tillsattes med IngerSegelström som ordförande. Där ingick bl.a. jag ocharbetsmarknadsutskottets nuvarande ordförandeSven-Erik tillsammans med representanterfrån och . Vi tog fram denrapport som togs upp tidigare i replikskiftet, Kortarearbetstid - för och emot. I den behandlas en rad kon-sekvenser av en arbetstidsförkortning, både positivaoch negativa. Det blir ofta positiva konsekvenser förindividen och familjen, men kanske negativa förarbetskraftsutbudet och finansieringen av vår välfärd.Efter remissbehandling av den rapporten har rege-ringen tillsatt ytterligare en utredning om arbetstid. Vihade vårt första sammanträde i går. Direktiven tillden utredningen är ganska omfattande. Den ska byg-ga vidare på det som kommit fram i tidigare utred-ningar och remissvar.Varför behövs då dessa ständiga nya utredningar ifrågan? Varför kommer vi inte fram till någon föränd-ring? Det visar vilken svår fråga det är.Många debattörer har sin egen sanning, väljer sta-tistik och forskare som stämmer överens med denegna uppfattningen och väljer att bortse från allt an-nat. Det är också en fråga som engagerar mängder avmänniskor, men det finns många olika uppfattningarom hur man ska lösa frågan.Vi har hört i debatten som pågick ,om någon kommer ihåg vad som sades då, vilkaskillnader som finns mellan de politiska partierna. Vihör det utanför kammaren, från arbetsmarknadensparter.Skillnaderna handlar inte bara om sakfrågan utanockså om hur frågan ska hanteras, från moderaternasavskaffande av arbetstidslagen helt och hållet tillandra partiers lagstadgade generella förkortning avveckoarbetstiden.Nu har inte världen stått helt stilla i väntan på nyaarbetstidsutredningar. Det har hänt och händer myck-et i avtalen när det gäller arbetstidsfrågan. I så gottsom alla avtal finns det något skrivet om arbetstiden.Även om lagen säger är det fåsom arbetar så i verkligheten.Det vanligaste är att avtalen säger perhelgfri vecka. Det motsvarar i genomsnitt 38,5 tim-mar . Många grupper som jobbar skift ellerhar nattarbete har ännu kortare arbetstid i sina avtal.Inom industrin finns många avtal som ger de anställ-da rätt att välja mellan förkortad arbetstid, tidigarepension eller högre lön.Det finns en mängd försök med kortare arbetstid iolika former, främst inom den offentliga sektorn menockså inom det privata näringslivet. Ett intressantprojekt pågår just nu bl.a. i . Där arbetarhemtjänstpersonalen enligt 3+3-systemet. Det innebäratt de arbetar och är lediga osv.,utan att ta hänsyn till och . Hittillsär personalen mycket nöjd med försöket. Så är det ioch för sig när man får vara med i enförsöksverksamhet. Jag hoppas att den nya arbets-tidsutredningen kan titta närmare på den verksamhe-ten.På många arbetsplatser har personalen fått mycketstörre makt över sin arbetstids förläggning. Det kankallas tvättstugeschema, periodplanerad arbetstid,time care eller något annat. Gemensamt för dem allaär att det utifrån verksamhetens behov fastställs hurmånga som behöver vara i tjänst. Därefter får deanställda själva välja vilka tider de ska arbeta. Trotsatt det inte innebär kortare arbetstid upplever mångaanställda det som om de jobbar mindre när de självafår bestämma när arbetet utförs. Det gör att de kan fåarbete och familjeliv att gå ihop på ett bättre sätt. Defår bitarna i sitt livspussel att passa lite bättre.Fru talman! På Arbetets museum i vi-sades en utställning om människors visionerför yrkeslivet. Besökarna kunde bl.a. på ett lekfulltsätt testa hur det känns att stressa när man matar nå-gon.Fyra käftar sitter på en ställning som snurrar runt,medan munnarna mekaniskt öppnas och stängs. Be-sökaren ska slänga in rätt antal olikfärgade bollar utanatt de hamnar utanför. Testet visar hur en underskö-terska kan känna sig när hon måste skynda sig medatt ge mat och medicin till patienterna, skynda sig istället för att i lugn och ro kunna prata, mata ochvårda. Det är ett exempel på hur stressen i arbetslivetbreder ut sig alltmer. Vi vet att i synnerhet kvinnor ivården och omsorgen, men även den manligt domine-rade polisen, drabbas hårt av utbrändhet och ökandesjukskrivningar.Vill man göra det lätt för sig kan man, som Miljö-partiet, kräva kortare arbetstid för att komma till rättamed stressen i arbetslivet. Men är det lösningen? forskning som jag har kommit i kontakt medfinns ingenting som tyder på att de som harkortare arbetstid, dvs. deltidsanställda, har lägre sjuk-frånvaro eller känner mindre stress i arbetslivet än deheltidsanställda. Det är klart att det är lättare att stå utmed stressen på deltid än på heltid. Men är det så viska lösa problemet? Är det inte så att arbetstaktenmåste bli lägre, så att alla orkar med sitt arbete utanatt bli sjuka?Inom börjar 40-talisterna gå i pension.Enligt Kommunförbundets beräkningar skulle kom-munerna behöva rekrytera varenda en av de ungdo-mar som går ut skolan. Alla inser det orimliga i detta.Enligt rapporten arbetstid - för och emot ärrisken stor att vi får för få människor som vill och kanarbeta med vår välfärd. En generell arbetstidsförkort-ning skulle i stället kunna öka pressen och arbetstak-ten för de anställda. Rapporten visar att man måstevara mycket noga med hur en arbetstidsförkortninggenomförs.Samtidigt som vi pratar om brist på arbetskraft tarvi inte hand om de människor som vill arbeta mer.Det finns fortfarande en alltför stor grupp som stårhelt utanför arbetsmarknaden, och det har vi behand-lat i ett annat betänkande. Men på arbetsmarknadenfinns också 250 000 kvinnor som har tröttnat -250 000 kvinnor som tvingas arbeta mindre än de vill,250 000 kvinnor som är ofrivilligt deltidsarbetande.Dessa kvinnor behöver mer pengar för sin försörj-ning. Dessa kvinnor vill inte sänka sin arbetstid, devill öka den i stället. Detta är ett stort problem och skam att vissa branscher inte kan erbjuda sinaanställda ett heltidsjobb. Det märkliga är att det näs-tan enbart handlar om kvinnodominerade branscher.Regeringen kommer att tillsätta en utredare som skapröva om det måste till lagstiftning för att komma tillrätta med den ofrivilliga arbetslösheten och det storaslöseri med arbetsvilja som det innebär.Slutligen vill jag ta upp frågan om småbarnsför-äldrarnas situation på arbetsmarknaden. Vi har hörtflera partiföreträdare ta upp den i sina anföranden iförra veckan. Det är ingen tvekan om att många ar-betsgivare verkligen uppmuntrar sina anställda att taut föräldraledighet och underlättar så mycket sommöjligt för att det ska fungera bra på arbetsplatsenunder ledigheten.Det finns även arbetsgivare som speciellt upp-muntrar papporna att ta vara ochutnyttja sin rätt till ledighet. Senast läste jag om ettbyggföretag som kompenserade sina anställda för denskillnad som finns mellan föräldrapenningen och80 % av den faktiska lönen. Det företaget är inteensamt. Det finns en hel del företag som uppmuntrarsina anställda på samma sätt.Dessvärre finns det många exempel på motsatsen,arbetsgivare som direkt motarbetar och diskrimineraranställda som är föräldralediga. Det finns t.o.m. ar-betsgivare som kräver av unga kvinnor att de skaskriva s.k. barnkontrakt innan de får en anställning.Det betyder att de måste lova att inte bli gravida inomen . Det uppmuntrar inte till ett barnvänligtsamhälle och ett barnvänligt arbetsliv.Allt det här borde rimligtvis inte vara tillåtet, ef-tersom vi har en jämställdhetslag som förbjuder dis-kriminering på grund av kön och en föräldraledig-hetslag som ska skydda föräldrar mot godtyckligbehandling under eller på grund av föräldraledighet.Fru talman! Vi har också en lag om anställnings-skydd som har urholkats, mot Socialdemokraternasoch vilja. Vid uppsägning av personalhar arbetsgivare på små företag rätt att undanta tvåpersoner innan turordningslistan för uppsägning fast-ställs. Vi socialdemokrater var emot den förändring-en, eftersom vi anser att det kan ge upphov till god-tycke vid uppsägning. Detta godtycke kommer attdrabba den som kanske har störst behov av skydd.Det finns en stor risk för att föräldralediga kommeratt drabbas extra hårt. Därför vill utskottet göra etttillkännagivande till regeringen om att det behövs enöversyn av föräldraledigas skydd.Fru talman! I betänkandet behandlas en mängdmotioner som rör arbetstidens längd och förläggningoch arbetstagarens inflytande över sin egen vardag.Eftersom regeringen har tillsatt utredningar som berörde flesta av motionerna vill utskottet inte ta ställningtill de enskilda yrkandena utan föreslår avslagpå motionerna, i avvaktan på kommande utredning,med undantag för motionerna A706 och A224, somföreslås bifallas.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Anf. 241 ()replik:Fru talman! Jag har en fråga om något som LailaBjurling och jag nog egentligen har varit ganskaöverens om. Det gäller övertidsuttaget. I 1995 årsarbetstidsutredning, där även jag satt med, diskutera-des sådana här frågor. Vi diskuterade också en sänk-ning av övertidsuttaget till i ställetför, som det nu är, . Många gångerupplever jag att det är just det obetalda och tämligenoreglerade övertidsuttaget som är ett av de stora pro-blemen på arbetsmarknaden.Ibland hör man folk säga: Tänk om man finge gåhem när man har jobbat sina . Det voreganska skönt om man visste att man kan göra det.Men måste man stanna kvar på arbets-platsen. T.ex. inom vården måste ju en annan arbets-tagare komma innan man kan lämna arbetsplatsen.Man kan ju inte lämna ett antal patienter utan attnågon finns i närheten.Hur ser på de här sakerna ?Anf. 242 () replik:Fru talman! Regeringen har tillsatt en utredningdär bl.a. jag ingår. Vi har inte tagit ställning till deolika delfrågorna men det finns ju förslag om begrän-sad övertid från den utredning som , jag och flera av er som finns här i kammarenjust nu satt med i. Dessvärre hjälper det inte attlagstadga om begränsat övertidsuttag, mot obetaldövertid. Som säger är det väl-digt vanligt att stora delar av ens arbetstid ligger somobetald övertid. Det är väldigt svårt att lagstifta motdet. Men i direktiven till den utredning som harbörjat arbeta finns också övertidsfrågan med.Anf. 243 () re-plik:Fru talman! Jag måste ge en eloge.Trots hennes långa anförande här vet vi ännu inte varSocialdemokraterna står i frågan om vi ska lagstiftaom en generell arbetstidsförkortning eller inte. Börjanav anförandet var ett klart ja där men sedan kom allabetänkligheterna. Det är både trist och märkligt attSocialdemokraterna fortfarande, utredan-de, tydligen inte vet var de står i den här frågan.Laila satt ju med i Segelströmska arbets-gruppen. Jag har frågat ochBarbro Feltzing men jag har inte fått något svar. Dockförväntar jag mig från , som ju företrä-der det statsbärande partiet, ett svar på följande fråga:Menar ni att vi ska möta den framtida bristen på ar-betskraft inom vården, skolan och omsorgen - omman nu förkortar arbetstiden, något som berövarmänniskor en del av deras betalda arbetstid - genomatt tvinga ut människor i s.k. frivilligt obetalt arbete?Om så är fallet undrar jag vilken inverkan det får påjämställdheten och på människors livskvalitet.Anf. 244 () replik:Fru talman! I samband med den arbetsgrupp somjobbade med frågan om för och mot kortare arbetstidlade vi ut på att titta närmare påeffekterna av olika former av arbetstidsförkortningar,under vissa givna förutsättningar. Så är det ju alltidnär man ska göra prognoser. Av Konjunkturinstitutetsprognoser framgick att vi skulle kunna rymma en heldel arbetstidsförkortning inom den tillväxt som finns.Ändå skulle vi kunna ha en ganska bra utveckling närdet gäller hushållens privata konsumtion. Men sedanhar vi det problem som pekar på.Hur ska vi alltså ordna försörjningen för välfärdenframöver?Med en generell arbetstidsförkortning över helalinjen riskerar vi, enligt beräk-ningar och prognoser, att mindre pengar kommer in iform av skatt. På det sättet minskar chanserna attförsörja våra välfärdssystem. I prognoserna fanns detdock också en ganska rejäl höjning av hushållensprivata konsumtion. Inga beräkningar gjordes vadgäller hushållens eventuella beredskap att minskatillväxttakten i egen konsumtion för att på det sättetåstadkomma en ökad välfärd. Således kan man integenerellt säga att utredningen visar att det skulle blibrist på folk. Inom vissa branscher är det så men viser också att det finns väldigt mycket outnyttjad ar-betskraft, både i form av deltidsarbetslösa och i formav helt arbetslösa.Om det blir minus eller plus får nog alltså utred-ningen utvisa.Anf. 245 () re-plik:Fru talman! Men snälla , jag läserinnantill ur er rapport och det är inte ord, utan det är arbetsgruppens ord: Slutli-gen skulle verksamheten i den offentliga sektornkunna kompletteras genom att personer som fått sinarbetstid förkortad lägger in ett visst mått av frivilligtarbete.Så står det faktiskt, och har inte re-serverat sig. Tänker ni er alltså att människor skaförhindras att jobba betald arbetstid så mycket som deskulle vilja för att i stället tvingas in i en form avobetald samhällstjänst?Anf. 246 () replik:Fru talman! Ingenting i rapporten sägs om obetaldsamhällstjänst, bortsett från en enda, att ställas mothundratals olika konsekvenser - för eller mot. Mankan välja att göra som gör ochplocka ut en enda mening ur det hela för att visa attförkortad arbetstid strider mot de anställdas behovoch villkor.I själva verket är det väldigt många anställda somönskar förkorta sin arbetstid. Socialdemokraternaslinje i det hela är just att se till att den enskilda indi-viden får ett rejält inflytande över sin egen arbetstidsförläggning, men med kollektivavtal eller lag i botten;detta i motsats till linje, nämligen attden enskilde anställde får vara utlämnad på nåder tillarbetsgivarnas eget godtycke. Man säger inte riktigtså men läser man lite mellan raderna så är det precisvad som sägs. säger i sin reservation attarbetsgivarna ska få bestämma hur det ska se ut. Se-dan kan de arbetssökande söka sig till de villkor somde själva gillar.