prot · GO09122 · 2001-06-11 00:00:00 — Vitycker att med den skillnad i tillväxttakt vi har - enskillnad på två och en halv gång i skattebasens till-växtkraft hos de fattiga respektive rika kommunerna- är det alldeles självklart med en solidaritet mellankommuner för att människor ska ha likvärdig serviceöver hela landet. Det svaret är alltså snabbt avklarat.Men jag skulle vilja returnera med två frågor tillstatsministern. Den första handlar om barnkonventio-nen: synen på handikappade barn, barns utbildning,barn som inte får avgångsbetyg, barns sjukvård - detär faktiskt barnpsyk som har de allra värsta köerna,någonting som inte har nämnts - ochasylpolitiken, som särskilt drabbar barn och ungaflickor på ett sätt som jag tycker är fullständigt horri-belt och hårresande. Vi måste komma till rätta medtillämpningen av de regler vi har så att vi inte fårsådana här fall där enskilda skickas ut för att mötaförtryck och möjligen t.o.m. könsstympning.Det andra jag skulle vilja fråga statsministern omhandlar om miljöpolitiken. Vi har i kammaren underåret diskuterat frågan om miljöforskningen. 14 pro-fessurer står nu utan försörjning då de har bollatsmellan myndigheter och det inte finns medel till deraslöner - högt meriterade professorer på våra störstauniversitet. Inte heller går det att få ett klart beskedfrån hela regeringen: Är det så att de alternativadrivmedlen ska ingå i skattebasen eller inte?Det var alltså ett kort svar och två frågor.Anf. 93 Statsminister ()replik:Herr talman! Vad det gäller ochsättet att se på den tror jag inte att vi har en deladuppfattning. Det är ett svenskt initiativ som vi har allanledning att vara med och driva på.När det sedan gäller den diskussion som upp under sitt anförande om sommarjobb ochsocialbidrag passar jag mig för att uttala mig omsådana saker. Jag har nämligen gjort det en gång föruthär i kammaren och av ledamöter här släpats till KUoch nästan blivit om inte prickad så åtminstone pågränsen till det. är jag alltså försiktig. Då tycktejag, när jag stod här, att också människor som har dentypen av situation rimligen skulle ha det lite bättreställt, men det törs jag inte upprepa i dag.Sedan kommer jag tillbaka till det här med skatte-utjämningen. Det är bra att tydligt deklarerardetta. Det är ju en hörnpelare i regionalpolitiken: utanen skatteutjämning ingen regionalpolitik värd namnet.Det här är basen för att skolan och vården ska hasamma kvalitet över hela landet. Och vet vi ju,, var skiljelinjerna går. Därför förvånar detmig lite att och andra centerpartister så hårtsatsar på högerpolitiken i olika sammanhang ochsträvar efter att ena sig med högern, när man vet attden beskriver grundförutsättningen för regionalpoliti-ken som en stöld från tillväxtområdena. Detförvånar mig.Låt mig mynta ett litet uttryck: Jag tror, ,att det inte går att hålla ihop genom att priva-tisera . Också där kanske bordefundera på var man hör hemma någonstans.Anf. 94 () replik:Herr talman! Det är bekymmersamt för en decent-ralist och centerpartist att höra att socialdemokrateroch moderater förutskickar att valdebatten ska handlaom . Det är i och för sig en viktig del avlandet. av befolkningen bor i det här området.Men resten har faktiskt också en viss betydelse.Det är riktigt att den kommunala skatteutjämning-en är en viktig del av regionalpolitiken. Vi tycker attdet är principiellt viktigt med den här solidaritetenmellan kommuner med olika tillväxttakt - mycketviktigt, t.o.m. Men det finns ju andra hörnstenar iregionalpolitiken. Det handlar t.ex. om fördelningenav kultur mellan olika delar av landet, där det bara ärsmåsmulor som fördelas ut över resten av Sverige.Det handlar om företagspolitiken och om hur manbehandlar jordbruket. Det handlar också om in-frastruktur.Jag satt när jag var precis nyinvald i ochhörde statsministern tala om det gröna folkhemmet,och det lät väldigt vackert och fint. Men hur ser det uti dag? Jo, den yppersta forskningen har ingen försörj-ning. Vi vet inte om biodrivmedel kommer att ingå iskattebasen så att den utvecklingen skattas ihjäl. Vivet att statsministern har sagt nej till gemensammaskatter på miljöområdet inom EU. Vi vet inte ompilotprojekten för alternativa drivmedel finns. Vi vetdock mycket väl att den miljöpolitik som förs nu inteleder till det långsiktigt ekologiskt hållbara samhället.Den sista spiken i detta är , alltså detstatligt ägda järnvägstransportbolaget, som drar insin service på många orter i och vrålhöjertaxorna för godstransport på de här sträckorna. Det ärprecis på tvärs mot grundstenar i regionalpolitikenoch grundstenar inom miljöpolitiken. Det tycker jagär närmast skandalöst.Anf. 95 () re-plik:Herr talman! gjorde något slags repris påAlf beskyllningar att vi inte skulle bry ossom vägar och vägunderhåll. Men vi vill satsa påvägunderhåll och bra vägstandard. Vi vill också höjatrafiksäkerheten och öka framkomligheten genombreddning, t.ex. skapandet av trefältsvägar medmitträcke. Vi vill satsa på järnväg, bl.a. på Norrbotni-abanan och på många andra ställen.Det vi inte vill satsa på är nya fyrfältsmotorvägar.Och jag undrar verkligen, herr talman, om att det är nya fyrfältsmotorvägar som svenskgles- och landsbygd behöver och om hon delar AlfSvenssons uppfattning att fler motorvägar är bra förmiljön.Anf. 96 () replik:Herr talman! Det hjälper inte hur Miljöpartietslingrar sig i den här frågan. Vi såg allihop på TV ochhörde det från debatten på er stämma.Det andra jag skulle vilja lägga till som svar pårepliken är att utgiftsområdet Kommunikation i dettreåriga budgetförslag som lades fram genom vårpro-positionen, och som stöds av , har fått 200miljoner mer. Det är ökningen. De pengar som manhar haft att röra sig med ska alltså öka med200 miljoner . Det är ing-enting. Det är inte ens väg per län i ,om man nu pratar motorväg. Möjligtvis är det 20meter per län om man använder lite andra breddmått.Hur ska man få plats med detta inom de budgetra-marna när det dessutom ska göras en storsatsning påjärnvägar med de pengarna? Det håller inte ihop. Detär inte trovärdigt.Dessutom drar man med den politik som förs nuav majoriteten ned och försvårar för godstransport iNorrland genom agerande. Det är ettstatligt helägt bolag som drar in sträckor på mångahåll. Man försätter industrier som har placerats på dehär orterna med delvis regionalpolitiska medel i ensituation som gör att de kanske inte kan vara kvar,och på de sträckor som finns kvar chockhöjer mantaxorna. Hur rimmar detta med regionalpolitik ochmiljöpolitik? 97 () re-plik:Herr talman! Jag ska börja med att ge . Chockhöjda priser på godstransporter är natur-ligtvis helt fel.När det gäller bristande resurser för infrastruktur-utbyggnad är det också riktigt att det finns för litepengar . Men infrastrukturpropen handlar om entioårsperiod, och vi får se till att föra över pengar frånandra politikområden till Kommunikationer för attklara de nödvändiga investeringarna.Slutligen, föräldrapenningen. låtsadessom om det inte fanns några beslut om att höjagrundnivån i föräldraförsäkringen. Hon nämnde 60 krom dagen och sade att det var dåligt. Och det är det.Det gäller det här året ut. Men i budgetförhandlingar-na lyckades vi enas om att vi ska fördubblagrundnivån i föräldrapenningen till fr.o.m. den1 och höja ända åretdärpå. Det kan komma ytterligare ökningar framöver.Anf. 98 () replik:Herr talman! Jag kan bara konstatera att när detgäller infrastruktursatsningar har det vid varje eko-nomisk debatt i den här kammaren så länge jag harsuttit i - det är inte så länge, men i alla fallsnart - sagts att det ska storsatsas på in-frastruktur, på vägar och på järnvägar. Den satsning-en har vi inte sett röken av , inte någonting. I detekonomiska förslaget som gäller de närmaste tre årenhar Socialdemokraterna, lagt på den fantastiska summan av 200 miljo-ner på hela området Kommunikationer. Detta går inteihop. Möjligen ska man köra hela satsningen som enketchupeffekt . Men då är ju hela den lands-bygd där det nu står och väger, om man ska överlevaeller inte, om människor ska bo kvar eller om företagska finnas kvar, utraderad och ser ut på ett helt annatsätt som inte stämmer med vare sig miljömål ellerregionalpolitiska mål.Ja, i familjepolitiken finns ett beslut om höjningfrån till . Det satt hårt åt och krävdemånga tuffa debatter i den här kammaren. Men det ärbra att det äntligen har kommit. Det är ett litet steg påvägen. Det ger kanske tillden förälder som är hemma. Det är bra, förstås. Mendet är inte tillräckligt.Den familjepolitik som förs av majoriteten hand-lar ju om minskad valfrihet, att föräldrarna inte skakunna bestämma hur de vill att familjen ska se ut.Dessutom är det fortfarande så att denna höjningtill inte räcker för att man ska klara sig ifrånsocialbidragsberoende, varken som föräldrapar ellersom ensamförälder. Då har vi fattigdomsfällan i allafall.Vi hade föreslagit som lägsta ni-vå direkt, för vi vill försöka stampa ut fattigdomsfäl-lorna och hjälpa de människor som sitter illa till. Dåbehövs det lite rejäla tag.Anf. 99 ():Herr talman! Tills fördjupadesig i vilka mitträcken vi ska ha på våra vägar kändesmycket i den här debatten som om vi är på väg in i enmer spännande period i svensk politik. Den politiskadebatten hårdnar och det diskuteras flera stora, vikti-ga frågor. Lyssnar man noga kan man höra flera somåterkommer: skolkrisen, problemen i arbetslivet, dedemografiska problemen, de dramatiskt ökade sjuk-skrivningarna och den växande segregationen.Något som inte har varit uppe, men som vi harhaft en del turbulens om i de senasteveckorna, är också en mycket viktig fråga som bordestå i centrum, nämligen demokratikrisen, vad vi görför att hitta arbetsformer så att partierna kan fylla sinviktiga roll i demokratin. Om den nuvarande utveck-lingen fortsätter är alla partier utan medlemmar , enligt statsvetarnas beräkningar.Jag menar att det på alla de frågor som har varituppe och de som borde ha varit uppe finns en hel delspännande liberala lösningar. Ett liberalt regimskifteär inom räckhåll. Det blir ett regimskifte som innebärett modernare , ett där enskilda män-niskor har mer att säga till om.Regeringssidans inre oenighet och handlingsför-lamning kamouflerades länge av ekonomis-ka framgångar. Men i det här läget blir de alltmeruppenbara. Sjunkande tillväxt och fallande kronkursvisar, precis som , att socialdemokra-ternas löften har hängts upp mer på en bubbla avförväntningsvärden och mindre på handfasta föränd-ringar av de krafter som verkligen bygger välstånd:arbete, företagande, kreativitet, sparande, forskningoch lärande.I de borgerliga partiernas politik finns konturernaav ett alternativ som förvisso inte är fullständigt, mentrots allt är en betydligt bättre grund för att styra ettland än det nuvarande sönderfallet på regeringssidan.Det här har varit en mycket svensk debatt. Inri-kespolitiken har stått i centrum, ungefär som om vi ärtrötta på det internationella perspektivet efter etthalvårs ordförandeskap. Låt mig ändå säga två sakerom detta perspektiv. Först och främst vill jag mycketärligt och uppriktigt önska statsminister lycka till i de extremt viktiga dygn som före-står och där han kommer att vara en av centralfigu-rerna.Det är på sätt och vis märkligt att det förs en poli-tisk debatt i just i just . Deinternationella frågorna har spelat en så undanskymdroll. Världens blickar riktas nu mot , och enlång lista av problem måste hanteras. Ju skickligareden och statsministern är, destobättre för hela mänskligheten.Vi liberaler känner ett stort ansvar att hela tidenpåminna om det globala ansvaret. Europeisk integra-tion är nödvändig men är en otillräcklig ambition idet perspektivet. En vidare internationell samverkanär nödvändig för att motverka hot av olika slag. Detär hot från diktatorer och terrorister mot demokratioch mänskliga rättigheter. Det är hot från växthusga-ser mot vårt klimat. Det är hot från protektionistiskakrafter mot frihandeln. Det var några viktiga exem-pel. Vår framtida säkerhet ligger i alliansbyggande,inte i det föråldrade begreppet alliansfrihet.När det gäller det inrikespolitiska perspektivettänkte jag begränsa mig till två frågor. Bakgrunden ärvår liberala vision om ett samhälle som är brokigt,fritt, varierande och dynamiskt. Ett sådant samhällemåste hållas ihop av gemenskap och solidaritet. Dåfinns det ett par avgörande faktorer. En är att väl-färdspolitiken gäller alla. En annan är att vi har enskola som ger alla bästa möjliga start. Båda dessafaktorer är i gungning på ett oroandesätt.En viktig sak är hur våra socialförsäkringar funge-rar. Där är sanningen att fler och fler blir utförsäkra-de, eller rättare sagt hamnar ovanför taket i socialför-säkringarna. 1,2 miljoner människor har en del av sininkomst ovanför taket i sjukförsäkringen och föräld-raförsäkringen. Detta är en stor trygghetsfråga förmånga av dem. Det är också en jämställdhetsfråga,dvs. det påverkar pappors lust och möjlighet att ut-nyttja föräldraledigheten.Det här har lett till att 370 000 människor hartecknat privata sjukförsäkringar. Fackföreningarnahar drivit fram kollektivavtal med tilläggsförsäkringari privata försäkringsbolag. Det här kan ibland varamotiverat och behöver inte vara så farligt, men detfinns definitivt en gräns där solidariteten i systemeträmnar eller hotas därför att människor undrar varförde ska betala två gånger för samma trygghet. Om deändå måste göra tilläggslösningar undrar de varför demåste vara med i det gemensamma systemet. Flermänniskor inom fackföreningsrörelsen, inte minst dejag har talat med inom TCO, menar att vi nu är vid enbrytpunkt. Om vi i det politiska systemet inte mycketsnabbt ger besked att socialförsäkringarna även ifortsättningen kommer att ha en omfattning så att deallra flesta får de som har utlovats i ersättning,kommer de att känna sig tvingade till särlösningar.Då hotas systemet. Här måste ge be-sked. Han har givit olika besked.Han försatte sig i en gisslansituation och lät Mil-jöpartiet tvinga regeringen att meddela att det inte blirnågon takhöjning före valet. Sedan skrev han till-sammans med i en artikel i att detta skulle göras till en valfråga. Sedanjag påpekade att det vore mycket bättre att lösa fråganföre valet - och det är fullt möjligt - har återkommit med bl.a. i och skrivit att statsministern hoppas att detinom den kommande tiden ska vara möjligt att i riks-dagen få majoritet för en förändring.Nu måste jag fråga: Vad betyder detta? Vad är re-geringens aktuella ståndpunkt? Kommer man attbryta med och höja taket, eller hållerman fast vid att det här ska skjutas upp till efter valet?Då vet vi inte om oturen är framme och vi har precissamma parlamentariska situation då som och omGöran fortfarande sitter i samma gisslansitu-ation.Göran talar om skolan. Det är ett fram-steg. var det som om de problemeninte existerade. Det är fortfarande övergripande ochöverslätande. Det kommer nästan mycketpåtagliga rapporter om hur vi, eller rättare sagt ni somhar makten, sviker den unga generationen genom attde i skolan inte får de möjligheter de rimligen har rätttill.Häromdagen presenterades ett intressant skolpro-jekt i . Det är spännande att Stockholmkommer att stå i centrum i valdebatten. Det har inteminst vi liberaler allt att vinna på. I hardet genomförts ett läsprojekt som går ut på att barn igrundskolans första klasser ska lära sig läsa ordent-ligt. Metoden är regelbundna utvärderingar, och desom behöver extra tid och stöd får den extra tiden ochdet extra stödet.Det här kan tyckas ganska självklart. Det striderhelt mot det som skoletablissemanget i stårbakom. De är emot regelbundna utvärderingar. De äremot att koncentrera sig på baskunskaper. Så sentsom skrev att skolan över-betonar kunskapsmålet. I samma sammanhang skrevman att det blir tråkigt och trist att koncentrera sigbara på baskunskaperna. Men det är när man inte lärsig att läsa tidigt som man missar så oändligt mycketsenare. Går det att ha ett skolverk i ett land som sägeratt skolan överbetonar kunskapsmålet? Går det att haen skolminister som accepterar ett sådant skolverk?Statsministern inrättade . Han borde ocksåse till att det avskaffas och ersätts med någon myn-dighet som verkligen tror på kunskap och som verkli-gen är redo att använda de instrument som behövs föralla barn. , den gamle , påpekade i en bok att po-ängen är att arbetarbarnen vinner mest på en skolasom verkligen tar sitt kunskapsuppdrag på allvar.Lär av att lära, har jag sagt tillstatsministern. Det gäller inte minst skolfrågorna.Den brittiske premiärministern har en kraftfull prio-ritering av skolfrågorna i sitt politiska arbete. Han harinte gjort tillräckligt i praktiken, men han har enga-gemanget. Skulle inte någon gångkunna tala konkret och passionerat om de förändring-ar som behövs för att den svenska skolpolitiken skafungera bättre.(Applåder)Anf. 100 Statsminister () replik:Herr talman! Jag har åtskilliga gånger i den härkammaren talat konkret och passionerat om skolpoli-tik, och åtskilliga gånger i debatter med . Jag kan inte direkt påstå att svaret alla gångerhar varit så där oerhört närvarande i talarstolen.Senast hade vi en upprörd diskussion om det be-hövdes fler vuxna i skolan eller inte där Leijonborgförst sade att det behovet inte alls fanns, för att sedanretirera och säga att visst fanns det.Nog har vi haft och nog kommer vi att ha debatterom detta. För arbetarrörelsen är skolan naturligtvis enhelt avgörande faktor. synsätt ärockså mitt. Det är ett livslångt engagemang, som vialdrig kommer att släppa. får vi se,, vem det är som har valt rätt säll-skap.Socialförsäkringarna ska höjas 2003, har vi sagt.De kommer att höjas 2003. Det kommer den majori-tet i riksdag som väljs i kommande val att setill. Jag är ganska fylld av tillförsikt när jag ser hurdebatterna nu radar upp sig. Det kommer att finnas ensådan majoritet.Om sedan ingår eller inte återstår attse, därför att jag tror att väldigt mycket av debattenden har varit klargörande omkring vil-ken viktig grundbult detta är för det svenska välfärds-samhället.Jag vill ha svar på en fråga som berör: Varför attackerar anställnings-skyddet? Varför attackerar lönebildnings-processen? Vad tycker att man ska göraför att skärpa konflikträtten, som man skriver i sinamotioner? Är man inte från sida nöjdmed det sätt som avtalsrörelserna nu bedrivs på?Detta är naturligtvis viktiga frågor, särskilt för en somav och till skriver debattartiklar ihop med TCO:sordförande. 101 () replik:Herr talman! Det var ett beklagligt besked stats-ministern gav. Det var nu att takhöjningen enligtGöran uppfattning kommer att genomförashösten 2002, alltså efter valet. Men varför det?, måsteman fråga sig. Det är ju fullt möjligt att vi har sammaparlamentariska situation då som . Om det är möj-ligt att köra över då är det väl möjligt attgöra det nu.Det är ju fara i dröjsmål såtillvida att för varjemånad och halvår som går utan att löntagarna gesbesked om att denna fråga är på väg att lösas ökarintresset för särlösningar. Och för varje ny särlösningminskar uppslutningen bakom det gemensammasystemet.Varför skrev statsministern med nyssnämnde Stu-re så här i : "Vår gemensammaförhoppning är att det under den kommande tidenskall finnas politiska förutsättningar i föratt göra upp om en takhöjning." Varför skrev han så?Blev han lurad av , eller vad var avsiktenmed just den formuleringen?En viktig del av valdebatten 1998 gällde att viville ha riktade statsbidrag till skolan. Ni sade nej. Nuhar ni återkommit med riktade statsbidrag till skolan.Självfallet ställer vi upp på dem. Men sluta användauttrycket "fler vuxna i skolan"! Vad det handlar omär ju ett antal professionella yrkesgrupper, först ochfrämst lärare och speciallärare, som behövs i skolan.Varför är det uttrycket så stigmatiserat för er social-demokrater att ni inte kan säga att det framför alltbehövs fler lärare i skolan?Anf. 102 Statsminister () replik:Herr talman! Det behövs fler lärare i skolan, fram-för allt speciallärare. Men det är inte bara lärare sombehövs. Här behövs också de som vi sade farväl tillunder 90-talets ekonomiska kris. Skolpsykologer,kuratorer och fritidsledare är utomordentligt viktigafunktioner för att få situationen i klassrummet och påskolan att fungera. Det talar vi om. Jag är glad omLeijonborg nu ansluter sig - det är i alla fall någotstöd på den borgerliga kanten för denna skolsatsning.Besked har getts om socialförsäkringarna, ochstora pengar dessutom - det är miljardbelopp vi talarom. Det är alltså en ordentlig social reform.Skulle oturen vara framme och vi får en helt an-nan riksdagsmajoritet kan den mycket väl riva uppdet här i den budget som läggs . Det är defacto den riksdag som sitter som gördetta, därför att det är som det ska gälla. Såligger landet.Nu har jag en minut på mig, och jag kommer till-baka till det centrala. Vi har alltså nulyckats vända utvecklingen i vad gäller löne-bildningen. Vi träffar avtal på låg nivå i , avtalsom inte slår ut svensk konkurrenskraft, avtal somfackföreningsrörelsen tar ansvar för i en direkt för-handling med sin motpart. Vi har utomordentligt godavitsord också internationellt i fråga om vad som nuhänder i Sverige.I det läget vill gå in och skärpakonflikträtten, alltså vrida ett vapen ur händerna påfackföreningsrörelsen. I det läget vill ni försämraanställningsskyddet. I det läget vill ni också försämraarbetsskadeförsäkringen. Vari ligger logikeni detta för ett parti som ändock ligger så pass nära kan skriva gemensamma debattartiklar medTCO:s ordförande? Var ligger logiken, ?Anf. 103 () replik:Herr talman! Jag tycker att det harsagt om skolan här är intressant. Han sade bl.a.att han står bakom synsätt. Jagkan säga att det gör inte skolministerIngegerd när skriveren bok om att betygen är arbetarbarnens bästa vän.Tänk om vi skulle kunna få in en sådan klarsyn isocialdemokratisk skolpolitik!Göran säger att vi ska ha tillbaka speci-allärarna. Det är lysande! Men de är tyvärr avskaffa-de. Det utbildas inga speciallärare längre. Det finnsnågot som heter specialpedagoger, med en helt annanuppgift, men det är just speciallärare som vi behöver.Det vore underbart om Socialdemokraterna hadeändrat uppfattning på den punkten.Det kommer ett antal besked från det socialdemo-kratiska skoletablissemanget som alla känns som omde var daterade 1968. Det är fel med betyg, sägerman. Det är fel att kräva närvaro i skolan därför attgymnasiet är en frivillig skolform, var det någon påSkolverket som sade. Sedan fick han förstås be omursäkt . Det är självklart att manmåste infinna sig om man har fått plats på en svenskgymnasieskola. Sedan var det socialdemokratiskakommunalpolitiker i - strålande! - somhade upptäckt att det fanns en möjlighet i skollagenatt sätta press på föräldrarna att de skulle göra vad dekan för att skolkande barn verkligen kommer tillskolan. Då sade att det var fel. De fick beom ursäkt, för det stod i skollagen. Kan vi ha en till-synsmyndighet som saboterar arbetet medatt få en fungerande skola?De synpunkter vi har på anställningsskyddet harvi i huvudsak fått igenom med hjälp. Attvi skulle försämra arbetsskadeförsäkringen är ettfullständigt felaktigt påstående.Anf. 104 () re-plik:Herr talman! När det gäller socialförsäkringssys-temen tycker vi att det är viktigare att fler omfattas avtrygghetssystemen än att de som ligger i toppen fårbättre villkor.För några år sedan skrev vi en rapport där vi lan-serade en modell med brutet tak, dvs. att man upp viss inkomst skulle ha en högre ersättningsnivå äni dag, och över den brytpunkten skulle procentsatsenvara lägre. Vi håller på att revidera den rapporten ,men grundtanken är densamma. Om det ska läggasmer pengar på systemet tycker vi att en förstärkning ibotten är viktigare än en förstärkning i toppen.Moderaterna är beredda att sänka ersättningsnivånfrån . Det skulle vara intressant att höraom också är berett att göra det.I dag varierar den ersättning man får om man ärföräldraledig från till per dag. Vityckte att det var en viktigare rättvisereform att för-bättra villkoren för dem som hade än för demsom hade .