prot · GO0967 · 2001-02-15 00:00:00 — Jag tycker attdet är högst rimligt att de som samverkar i en valu-taunion också försöker att samordna sin ekonomiskapolitik så att man inte förstör för varandra utan tvärt-om driver en politik där man stöder varandra. Det ärvad det handlar om.Anf. 63 ():Fru talman! Jag får tacka statsministern för svaret.Även om det är så att har en hög inflationskulle ha kunnat påverka sin inflation om deliksom vi hade haft möjlighet att föra en självständigräntepolitik. Men är anslutet till EMU, ochdå är det den som bestäm-mer räntepolitiken. Då är det inte verklighetman utgår ifrån utan, precis som statsministern sade iGöteborgs-Posten , den monetära politiksom för med sikte på de stora länder-nas behov.Här har vi ett av grundproblemen med EMU. Eu-ropeiska politik ligger inte i fas medverkligheten i . Då begränsas möjlighe-ter att föra en självständig politik.Anser statsministern att de enskilda medlemslän-derna ska ha rätt att föra en självständig ekonomiskpolitik utan att få tillrättavisningar av EU, eller voredet acceptabelt att , om vi mot förmo-dan skulle vara EMU-anslutna, fick kritik för att viville satsa på äldreomsorg och skola?Anf. 64 Statsminister ():Fru talman! Frågeställaren har rätt på en punkt.Det är att när gick med i fick de nyaförutsättningar. För del betydde det kraftigtsänkt ränta. Skulle nu stå utanför skulle denaturligtvis ha en räntenivå som åtminstone låg påsamma nivå som den brittiska, alltså en väsentligthögre ränta än vad de har . Jag tycker att falletIrland är värt att studera för oss i . är ettlitet land i utkanten av den monetära unionen som haren avvikande ekonomisk utveckling. Den penningpo-litik som bedrivs bedrivs naturligtvis inte i förstahand med sikte på den irländska situationen - detvore naivt att tro - utan med något slags samman-vägning av hela valutaområdets förutsättningar.Isolerat skulle kanske ha haft, om de hadehaft en egen ekonomi i den meningen, en högre ränta.Nu är det inte så, utan de drar fördel av att ligga iskydd av andra och ha en låg ränta och en stabil va-lutakurs. Då kommer också kraven på den ekonomis-ka politiken, att inte fördärva detta.Vi får se hur det fungerar för del. Att kra-vet kommer från de andra är fullt rimligt och riktigt.Vi får se hur det fungerar. Det är en pusselbit för osssom vi ska väga in när vi ska ta ställning till vårteventuella medlemskap i framtiden.Riksbankens årsredovisningAnf. 65 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Häromdagen fick vi en årsredovisning från Sveri-ges riksbank för . Där ser vi att vinsten är 20miljarder, valutareserven är mer än 150 miljarder ochbankens samlade tillgångar ligger en bra bit över 200miljarder.Nu föreslår Riksbanksfullmäktige att man överför28 miljarder till staten, och det är bra. Där har vi ettstort hål att stoppa de miljarderna i. Men, statsmi-nistern, är det rimligt att det finns så mycket pengarkvar i nu när vi har en flytande valuta-kurs och inget växelkursmål för ? Skulledet bli så att vi trots folkviljan går med iEMU kommer de här miljarderna att konfiskeras avden europeiska centralbanken.Anf. 66 Statsminister ():Fru talman! Jag vill inte från denna talarstol re-censera . Vi har ett fullmäktige som frå-geställaren har påverkat utseendet av. Det leder felom jag recenserar detta fullmäktige och den ledningsom sitter i . Det är frågeställaren som idet här fallet har större möjligheter än jag att föradebatten via valda ombud i fullmäktige. Så ser det ut,och det måste vi komma ihåg.Jag är egentligen ganska glad att vi har möjlighetatt ställa en sådan fråga. Det säger någonting somlandets ekonomiska utveckling och läge. Jag har varitmed om tider då frågeställningen hade ansetts somnästintill fullständigt fantasifull att ställa. är detlite bättre ordning på torpet.Jag vill alltså inte recensera politik.Jag hänvisar frågeställaren till fullmäktige.Anf. 67 ():Fru talman! Jag får tacka statsministern för svaret.Jag begärde faktiskt ingen recension av Riksbankenspolitik, utan jag ville ha statsministerns uppfattningom det rimliga i att så oerhört mycket pengar liggerdär passivt alldeles i onödan.Anf. 68 Statsminister ():Fru talman! Jag är inte säker på att det var så feluppfattat av mig. Om jag ska börja på att bedömarimligheten i politiken kommer jag trots allt ganskanära en recension. Jag lämnar detta till Bengt-OlaRyttar, en av mest framstående ledamötervad gäller granskning av penningpolitik, Sverigeskoppling till EU och inte minst diskussionen om enrimlig avvägning mellan de institutioner vi har i Sve-rige: en självständig riksbank, en regering och enriksdag. Hur ska detta hanteras? Jag väntar ivrigt påden offentliga debatt som drar i gång.Förvarets materielAnf. 69 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministernsom är lite udda och liten och som egentligen handlarom livsmedel och djurhantering, men som jag tror attministern kan svara på.Det gäller försvarets materiel. Jag är intresseradav att tamdjur ska slippa forslas genom hela Sverigeför att slaktas. En som jag tycker strålande idé är attslaktaren kommer till djuren och inte tvärtom. Nufinns det väldigt få mobila slakterier i , ochdet tar att bygga sådana. Jag uppfattar attregeringen också har detta som en viktig fråga.Min fråga är följande. Det ryktas att försvaret i sinägo har många mobila slakterier som tydligen skaanvändas i tider av ofärd och för extrema förhållan-den. Vet ministern något om att dessa skulle kunnaställas till djurens förfogande, eller kanske jag kan fåinformation om vart jag ska vända mig?Anf. 70 Försvarsminister ():Fru talman! Det är faktiskt en svår fråga att svarapå. Jag tror att det förhåller sig som frågeställarensäger. I den gamla krigsorganisation som är underutrangering skulle försvaret och landet kunna klarasig , ungefär som det var under andra världs-kriget. Nog har jag sett i tabeller att det har funnitsden typen av förband, dvs. fältslakterier.Tanken är nu att entreprenör ska anlitas för attkunna sälja den materiel som vi inte behöver. För-svarsmaktens högkvarter håller på att göra upp allde-les nu i dagarna, tror jag, vem som ska bli entrepre-nör. Det får bli en fråga för den entreprenören ocheventuella kunder om detta är någonting som skullekunna användas på det sätt som frågeställaren tar upp.Anf. 71 ():Fru talman! Jag uppfattar en viss positiv inställ-ning till frågan hos ministern. Jag förväntar mig attom det finns en köpare till materielet kommer det attsäljas till rätt personer. Jag väntar på detta.BostadsbidragetAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga till i samhället har ökat . Engrupp som har fått det sämre är bostadsbidragstagar-na. Reglerna har kraftigt förändrats. Bl.a. får många återbetalningskrav på bostadsbidrag de fått två årtidigare. Det kan handla om tusenlappar. Ingen vetvad som händer med dem som inte kan betala tillba-ka. Hamnar de hos kronofogden eller i annan pen-ningnöd?För att ge människor möjlighet att slippa återbe-talningskrav infördes en ny lag. Den ger dem som harsämst inkomst möjlighet att slippa återbetalningen.Lagen har fungerat mycket dåligt. Inte ens avdem som har ansökt om att slippa återbetalningskra-ven har fått sin sak prövad. Riksförsäkringsverketskickade en rapport till ministern om detta i augustiförra året, och än har ingen förändring skett.Varför har inte ministern agerat i den här frågan?Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Det är precis som sä-ger. Frågan har varit uppe. Vi har haft på oss attfölja frågan. har det i uppföljningen efter det se-naste visat sig vara lite bättre, men dessvär-re inte riktigt så bra som vi hade hoppats på.Det är min avsikt att gå igenom frå-gan och återkomma efter en sådan genomgång.Anf. 74 ():Fru talman! Ca 75 000 personer har ansökt om attfå slippa återbetalningskravet, men bara ca 7 000 harfått sin sak prövad. Dessutom har de fått väldigt olikabehandling beroende på var de bor i landet.Anledningen till detta är naturligtvis de rigidakraven på att människor ska anmäla inkomstföränd-ringar under inkomståret oavsett om de vid tillfällethar bostadsbidrag eller ej. Det är ett orimligt krav påfattiga människor som ofta får tillfälliga inkomstersom de inte har kunnat räkna med.Vänsterpartiet reserverade sig mot förslaget ochville ha en annan modell. Vi ville ha den danska mo-dellen. Min fråga till minister blir nu: De ca 70 000som inte har fått sin ansökan prövad, kommer de attfå sin ansökan prövad framöver i det som kommer attbli någon typ av ny lagstiftning? Den väntar vi på,men den kan vi inte vänta på hur länge som helst.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Det är väldigt viktig att understrykaatt en allmän utgångspunkt för bostadsbidragen är ska ha rätt bostadsbidrag i förhållande till denhyra man har och den inkomst man har i familjen.Det är därför man tidigare genomförde förändringar-na.Jag tycker inte att det är orimligt att man löpandeunder året anmäler ändrad inkomst. Däremot är det,som säger, ett bekymmer om de an-mälningarna inte blir tillgodosedda på rätt sätt och devisar sig vara av tillfällig karaktär. Det är bl.a. dentypen av förändringar man måste se över. Det är all-deles rimligt att man har lika behandling över helalandet.Mot den bakgrunden är det min avsikt att se överfrågan nu under våren.Våldet i samhälletAnf. 76 ():Fru talman! Våldet finns på så mångaställen. Det finns i gatulivet, på idrottsplatsen, inteminst på krogarna och i deras närhet och tragisktockså i våra skolor. I en arbetsmarknadsrapport upp-ger fyra av fem att de känner oro över våldstendenserockså i arbetslivet. Vi har våldet också på mångaandra ställen. Det gäller inte minst videovåld. I fil-mens ofta förljugna värld glorifierar man våldet.Min fråga till regeringen blir om det just nu pågåren aktivitet och ett arbete som gör att man på bredfront skulle kunna komma till rätta med de inslag somdet finns en sådan bred, för att inte säga total, upp-slutning kring att vi måste bekämpa för att få ett mju-kare och varmare samhälle.Anf. 77 Statsminister ():Fru talman! Frågan är allmänt hållen. Låt migockså ge ett allmänt svar.Först tycker jag att har en riktig in-gång och gör en riktig beskrivning av ett angelägetsamhällsproblem som är växande. Det eländet delarvi med hela vår omvärld. Här finns en lång rad saker.Dels handlar det om hur vi som föräldrar agerar ivår fostrargärning. Det finns anledning att föra samtalom detta. Dels handlar det om hur vi som vuxna age-rar som förebilder för ungdomar utanför vår egenfamilj. Det finns anledning att fundera på detta. Delshandlar det om hur vi som vuxna agerar på arbets-platser gentemot varandra. Mobbning är ingentingsom bara förekommer i skolor.Det handlar naturligtvis också om hur vi bestämtfrån skolans sida exempelvis driver värdregrundsfrå-gorna. Det handlar om hur vi med olika samhällsin-satser möter droger, drogliberalism och allt sådantsom breder ut sig och som också är kopplat till dessafenomen och företeelser. Det handlar om hur vi kanhantera sådant som tull och polis för att se till att detinte strömmar in ytterligare droger över landets grän-ser.Det är en lång rad insatser som var för sig kan va-ra mindre kraftfulla men som sammantaget syftar tillatt just skapa det som efterlyser, ettmjukare samhälle.Anf. 78 ():Fru talman! Tack, statsministern, för svaret att re-geringen också ser det i ett brett perspektiv. Jag troratt det vill till ett helt batteri av insatser om vi skakomma till rätta med det. Även om vi inte ska över-tolka och skrämma upp i onödan är detta en realitet.Jag noterar med tacksamhet att statsministern ocksåser det så. Vi behöver bara bläddra i dagstidningenför att se det. Man hinner bara till första sidan där dettalas om att bussförare är rädda för våldet, att det ärfarligt att arbeta ensam i butik, att våld och hot i ar-betslivet ökar och att våldet blir allt grövre blandungdomarna.Därför tror jag, precis som sade,att det behövs ett samlat grepp. när vi lever i pro-jektens tidevarv blir min fråga: Skulle detta inte kun-na vara ett projekt där vi får något av en spontanrörelse som kanske leder till en folklig väckelse ochen samlad insats mot det som är störande och förstö-rande? Det skulle vara välgörande om statsministernsade att vi ska ta tag i det här, om inte förr så när är över.Anf. 79 Statsminister ():Fru talman! Jag är inte främmande för ett sådantinitiativ. Det kan vara en god idé att fundera på. OmElver är så generös och säger att vi kan fåvåren på oss att tänka, ska jag väl svara positivt ochsäga att vi får se när vi kommer fram till sommarenoch om vi inte ska göra detta till engemensam angelägenhet. Det kanske är så att detredan pågår, och då kan vi göra sådant som redanpågår mer synligt eller lite större i omfattning. Men vitar tiden på oss. Jag delar den oro som frågeställarenger uttryck för.Försvarets ekonomiAnf. 80 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Mediernas rapportering omnya svarta hål i Försvarsmaktens ekonomi aktualise-rar en frågeställning och ett förslag som har väcktshär i av en kristdemokrat och en moderat.Det är ett förslag om att tillsätta en parlamentariskarbetsgrupp för att granska riksdagsbeslutet från den30 för att försöka hitta de strukturellafelkällor som uppenbarligen finns i försvarsbe-slutsprocessen och som i förlängningen leder tillbudgetproblem.Min fråga är då: Är försvarsministern beredd attverka för att regeringen tillsätter en arbets-grupp för att granska detta?Anf. 81 Försvarsminister ():Fru talman! Frågaren menar att det är klarlagt attdet finns strukturella bristfälligheter i det beslut somriksdagen fattade . Jag tror inteatt så är fallet. Den analys vi har fått från För-svarsmakten pekar inte på att det är strukturella pro-blem. Däremot finns det överdrag på övnings- ochutbildningsanslaget som, enligt de uppgifter vi harhittills, kan bero på att avveckling av personal intehar gått lika snabbt som den borde ha gjort och vissaandra faktorer.Den 22 februari kommer överbefälhavaren attlämna in bokslutet för till regeringen. Då fårvi också se vad överbefälhavaren anser att det finnsatt peka på. Regeringen kommer att ta ställning tillfrågan om hur vi ska kunna gå vidare i det kommandebudgetarbetet.Anf. 82 ():Fru talman! Tack för svaret. Detta är ju ett åter-kommande problem. Vid en redovisning i försvarsut-skottet för någon vecka sedan redovisades det attbokslutet är minus 700 miljoner och förinnevarande år uppåt 1 miljard. Någonstans måste detju finnas ett strukturellt problem. Jag undrar vilkaåtgärder försvarsministern tänker vidta för att kommatill rätta med detta.Anf. 83 Försvarsminister ():Fru talman! Ett strukturellt problem som vi ser ärekonomifunktionen inom Försvarsmakten. Försvars-departementet har därför också tagit kontakt medEkonomistyrningsverket. Ekonomistyrningsverketkommer att gå in i Försvarsmaktens ekonomisystemoch se om de är tillräckligt starka för att ge den in-formation som behövs till alla som fattar beslut inomFörsvarsmakten. Jag tror att det finns anledning attstärka ekonomifunktionerna inom Försvarsmakten.Frågan vad som kan göras i sak under innevaran-de år är en sak som överbefälhavaren nu arbetar med.Tanken är inte att låta det gå dithän att vi också inne-varande år får ett stort överdrag på övnings- och ut-bildningsanslaget.Låt mig få säga att på ett annat viktigt anslag,nämligen materielanskaffningen, har vi i stället an-slagssparanden. Det totala nettot för Försvarsmaktenkan ligga på ett visst anslagssparande.AnhörigbesökAnf. 84 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Maj-IngerKlingvall. Det finns i en del ganska storainvandrargrupper som har haft påtagliga pro-blem med att få ta emot besök av nära släktingar ochanhöriga från sina f.d. hemländer. De anhöriga fåringet visum. Förklaringen torde vara att man är räddför att de ska hoppa av här.Det här drabbar bl.a. personer med sitt ursprung iEritrea som vill kunna ta emot nära släktingar påbesök här. Det kan vara åldrade föräldrar som villbesöka barn och barnbarn. Vi har fått en rapport omdetta också.Jag vill fråga om regeringenär beredd att ändra den här hållningen och se mergeneröst på ansökningar som handlar om att näraanhöriga på rimliga villkor får möjligheter att besökasina släktingar här i . Det handlar om närasläktskap där vi brukar vara angelägna om att mankan upprätthålla kontakterna.Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! Viseringsreglerna bygger på att vi haren reglerad invandring till vårt land. Men samtidigtska viseringarna naturligtvis användas på ett bra sättså att de underlättar för ett normalt besöksutbyte avsläktingar och även av forskare, artister och vilka detnu kan vara som kommer till i olika sam-manhang. Om vi ser på hur viseringarna bedöms ochhur många som får möjlighet att komma hit ligger vi på ett snitt på bifallna viseringsansökning-ar. Det ger ett mått på hur generös viseringspolitikenär.Vi har viseringsförordningen i vår utlänningslag,men det är som står för praxisbild-ningen och som tid efter annan omprövar sin praxis.Den avgörs av styrelsen i där flerarepresentanter från de politiska partierna sitter med.Anf. 86 ():Fru talman! Jag är medveten om att det totalt settser ut på det sätt som redogörför, men för vissa ganska stora invandrargrupper iSverige är detta ett påtagligt och stort bekymmer.Den här hållningen hos svenska myndigheter förhind-rar dem faktiskt från att ha någorlunda normala kon-takter med mycket nära släktingar. Det handlar somsagt ofta om åldrade föräldrar som vill besöka sinabarn och barnbarn här i . Jag tycker att detfinns anledning för regeringen att överväga om maninte ska medverka till att den här hållningen blir nå-got mer generös.Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Vi har just aktualiserat den grupp somEva nämner, nämligen de äldre, och derasmöjligheter att komma hit. Därför har jag gett direk-tiv till att just titta på viserings-reglerna för äldre anhöriga.Försvarets ekonomiAnf. 88 ():Fru talman! Jag vill följa upp frågan till försvars-ministern om försvarets ekonomi. Vi hörde just ombristerna på mellan 700 miljoner och 1 miljard. Är detförsvarsministerns ambition att det försvarsbeslutsom förvisso var otillräckligt, men likväl fattades, skauppfyllas till ?Anf. 89 Försvarsminister ():Fru talman! Tack för frågan! Svaret är ja. Det jagsärskilt kommer att uppmärksamma i det materialsom överbefälhavaren kommer att lämna in är fråganom ominriktningen sker med den hastighet och kraftsom vi förutsett. Är det så att avvecklingen av för-band som vi inte behöver i det säkerhetspolitiska lägesom råder inte går tillräckligt snabbt?Är det så att våra satsningar på forskning och ut-veckling, framtagande av ny materiel, förmåga tillledning osv. går i den takt vi vill?Skapar vi tillräckligt utrymme för att förberedaoss för internationella insatser?Just de avgörande faktorerna kommer jag att läggatonvikten vid när jag bedömer överbefälhavarensresultatrapportering.Anf. 90 ():Fru talman! Jag uppfattar försvarsministerns svarpå det viset att han inte är beredd att tillföra ytterliga-re medel om det visar sig att det skulle behövas, utantanken är att minska ambitionsnivån.Är det korrekt?Anf. 91 Försvarsminister ():Fru talman! Det är inte fråga om att minska ambi-tionsnivån. Det är fråga om att avveckla den typ avförband och grundorganisationsbindningar, t.ex. vadgäller personal, som ska avvecklas för att vi under detsäkerhetspolitiska läge som råder ska ha ett försvarsom är mer relevant både i och framåt.Vi kommer icke att tillföra några extra medel. Denplan som regeringen fick från överbefälhavaren är iprincip en giltig och fullt genomförbar plan.EU:s framtidAnf. 92 ():Fru talman! Herr statsminister, en fråga.I i förrgår kritiserade ordförandeProdi därför att inte rätt fråga hade be-handlats och fortsatte: Regeringar, EU-parlamentetoch kommissionen måste bestämma sig om EU:sframtid och ge svar på frågan om vi alla är klara överom ifall vi vill bygga en framtida världsmakt, inteendast ett handelsblock.Statsministern har uttalat sig för mellanstatligt,mer begränsat samarbete, inte en federal världsmakt.Nu är frågan ställd. Står statsministern vid dennaövertygelse? Kommer statsministern att kämpa för sinövertygelse i den konferens som ordförande att sammankalla?Anf. 93 Statsminister ():Fru talman! Vi ska kämpa sida vid sida, och vi skasegra på något sätt. Hur vet jag inte.Det där är en efterdyning till Nicediskussionen.Det är känt att alla inte var nöjda med Nicefördraget.Det fanns de som tyckte att vi skulle ha gått mycketlängre i EU-utveckling mot mer av överstatlighet,federativa inslag.Jag tycker inte att det är en bra utveckling. Sveri-ge har inte stött en sådan linje. Vi var därför ganskanöjda med . Jag vet att i Europaparla-mentet finns stark kritik mot just därföratt det inte gick tillräckligt långt i den riktning somRomano pläderar för. Det är hans uppfattning.Jag står för den uppfattning som vi kom fram till iNice. Jag tycker att den var väl avvägd. Den öppnarframför allt för utvidgningen av EU. Sedan blir dethär en fortsatt diskussion för framtiden. Det finnsolika uppfattningar. Det kommer att vägas och argu-menteras fram och tillbaka. Jag känner mig faktisktganska trygg i den svenska positionen. Vi är på ingetsätt isolerade.Anf. 94 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag hoppas att stats-ministern står kvar vid att kämpa. Jag hade önskat attjag hade kunnat vara med och se till att det verkligenblir kämpa av. Jag är mycket desillusionerad. Blairhar sagt att han ska kämpa. Många ärde andra som också har sagt det. Men det har inteblivit något veto. Det har inte blivit några stridigatakter från dem som inte vill ha en världsmakt.Och : Om är vi inte riktigtöverens, men det är en annan historia.Anf. 95 Statsminister ():Fru talman! Vi kan väl göra en liten arbetsfördel-ning. Om jag klarar den socialdemokratiska sidan, såkan ta den moderata. Och sedanhjälps vi åt med att bekämpa det här med överstatlig-het och federalism och allt sådant, så tror jag nog attdet blir lite bättre.Anf. 96 TALMANNEN:Detta fick bli det sista inlägget i denna frågestundsom därmed är avslutad. Jag tackar regeringens ochkammarens företrädare för er medverkan. Det var,som jag tidigare sade, ett mycket stort antal frågordenna gång. Jag har försökt hinna med så många sommöjligt.7 § Information från regeringen om FN:s mil-jöorgan i NairobiAnf. 97 Miljöminister ():Fru talman! Innan årliga möte började iNairobi besökte jag Kitale i nordvästra . Kitaleär det första området av numera sex där svenskarunder snart två decennier har stöttat tidningen . finns det sådana planteringar itvå områden i , i två områden i menockså i två områden i Tanzania.Vi besökte en bonde och hans familj efter att hafärdats på erbarmliga vägar, efter att ha sett den starkteroderade jorden, efter att ha upplevt de första teck-nen på utbredd öken under den ständigt närvarandestarka solen.Framför en av de tre hyddorna hos bonden stodfamiljen uppradad - hustrun, några morföräldrar, defem barnen. Den minsta var kanske med tjockakinder och bruna nyfikna ögon.Bonden berättade om sitt liv på en alldeles ut-märkt engelska. När jag berömde honom för hansengelska berättade han att han också var utbildadfolkskolelärare, men naturligtvis utan möjlighet att fånågot jobb.Hans marker dög inte längre till bete för de tvåkor som familjen som hade. Det innebar att han re-gelbundet fick dra i väg från gården med sina söneroch sina två kor för att i sträck letaefter lämpliga betesmarker någon annanstans. Detinnebar att korna var borta från familjen. Det fannsingen mjölk till de hemmavarande barnen. Det inne-bar också att pojkarna var tvungna att följa med pap-pa. De kunde inte gå i skolan under den perioden.Här bedriver vi nu i samarbete mellan Vi, alladem som har varit med och stött projektet och Sida ettarbete där jag redan nu kunde se hur man kommer attgöra det möjligt för den här familjen att öka sin pro-duktion, att ha korna hemma, att se till att inte öknenäter sig in på de här områdena, att stoppa jorderosio-nen. Jag känner mig ganska glad över att själv havarit med och bidragit till detta.