prot · GO09116 · 2001-05-29 00:00:00 — har frågat stats-rådet dels vad hon avser vidta för åtgär-der för att alla ungdomsorganisationer ska behandlaslika med avseende på avgiftsregler, dels vad honavser vidta för åtgärder för att stötta ungas ledarskap.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom ska svara på interpellationen.Jag har svarat på en interpellation frånMargareta med samma innehåll avseendeavgiftsreglerna. Jag svarade då att det fanns skäl attbehålla det system som vi har och att det enligt minmening inte fanns någon anledning att utvidga un-dantaget från skyldigheten att betala arbetsgivarav-gifter till att gälla ytterligare grupper av ideella före-ningar. Detta ställningstagande kvarstår oförändrat.I mitt tidigare svar upplyste jag om att undantagetför idrottsföreningar lagfästes i anslutning till 1990års skattereform och att det framför allt motiveradesav att de inkomster som idrottsutövare hade ofta tillstor del var ersättningar för utlägg, vilka i sin tur varavdragsgilla vid inkomstbeskattningen. Motivet tillundantaget var således inte att skattemässigt gynnaidrottsföreningar, utan att förenkla tillämpningen avreglerna.Det finns ingen anledning att en gång till redovisavarför jag inte anser att undantaget för idrottsföre-ningar bör utvidgas till att omfatta andra slag av ide-ella föreningar, exempelvis ungdomsorganisationer.Jag vill emellertid påminna om den princip om enlikformig och neutral beskattning av arbetsinkomstersom var vägledande vid skattereform. Enutvidgning av undantaget från skyldigheten att betalaarbetsgivaravgifter skulle vara oförenlig med dennaalltjämt rådande princip. Det skulle också riskera attåstadkomma ytterligare gränsdragningsproblem ochkonkurrenssnedvridning gentemot andra verksamhe-ter som inte skulle omfattas av undantaget.När det gäller den andra frågan, om åtgärder föratt stödja ungas ledarskap, vill jag inledningsvis un-derstryka vikten av att samhället värderar den kun-skap och de färdigheter som ungdomar inhämtar somaktiva inom organisationer. Därför pågår nu ett arbetemed att finna möjligheter för ungdomar och andra atttillgodoräkna sig det icke formella lärandet som oftaäger rum i organisationer.Ungdomsorganisationer utgör alltså en grundläg-gande plattform och en viktig grogrund för utveck-landet av ungas ledarskap och engagemang. Dess-utom spelar organisationerna en ovärderlig roll sombärare och förmedlare av demokratiska värden i sam-hället.Staten stöder indirekt ungas ledarskap genom deekonomiska bidrag som tilldelas ungdomsor-ganisationer. uppgår stödet till ca 81 miljonerkronor. Dessa medel används bl.a. till ledarskapskur-ser och organisationsutveckling inom ungdomsorga-nisationerna.Vidare fördelades frånAB Svenska Spels värdeautomatspel till ungdomsor-ganisationernas lokala verksamheter. Det ska ocksånämnas att Arvsfondens särskilda satsning på 10miljoner kronor för stöd till utveckling av ung-domars egen organisering nu är inne på det tredjeåret.Anf. 115 ():Fru talman! Det är bra att regeringen har kommitfram till vem det är som har ansvaret för dessa frågor.Det är nämligen nu fjärde tillfället som jag har bliviterbjuden att få ett svar men sedan har det ändrats. Nufår jag alltså svaret. Tydligen är det också så attpengarna är viktigare än demokratin eftersom detslutligen blev finansministern som fick tala i det härärendet.Jag har en enkel och rak fråga som handlar omexempel på vilka kostnader som idrottsrörelsens ut-övare har men som man inte har i andra ungdomsor-ganisationer och som skulle vara så betungande attredovisa i en deklaration att detta därmed skulle kun-na vara besvärligt.Vidare är det så att verkligheten ser annorlunda ut.Människor i andra ungdomsorganisationer - vilka deär har vi diskuterat förr - uppfattar det här som endiskriminering. Man känner att man hamnar vid sidanav, att man inte är lika värdefull. I stället får vi"svarta pengar", och det är faktiskt också ett sätt attundandra pengar från det område som finansministernhar ansvaret för.När det gäller avgränsningsreglerna kan vi bjudapå ett förslag till lösning. T.ex. kan samma regler ochsamma avgränsningar tillämpas som de som gällerbl.a. för det lokala aktivitetsstödet. Övriga organisa-tioner håller på med ungefär lika många aktivitetersom idrottsföreningarna. Jag är lite förvånad över attfinansministern som gammal SSU-ordförande såenvist håller fast vid att det inte går att ändra på dethär. Skattereglerna är en viktig sak men demokratinär faktiskt, tycker jag, ännu viktigare. När det gällerbetydelsen av att ha lika tillämpning vill jag säga attdet inte är lika tillämpning eftersom olika föreningarhanteras olika.Den andra delen av svaret är jag däremot väldigtglad över. Där talas på ett positivt sätt om de stödsom ges till ungdomsorganisationer. Men jag tyckeratt man kan satsa ännu mer pengar på de här område-na. Om unga människor inte känner att vi i den äldregenerationen uppskattar deras arbete finns risken attde sedan, när vi blir i större behov av deras omsorger,inte tycker att vi är särskilt trevliga att ha att göramed.De signaleffekter som kommer ur skattesystemettycker jag är negativa. Vi i har föresla-git en del andra saker, bl.a. ett KUL-bidrag som detskulle vara möjligt för ungdomsorganisationer attansöka om för egna aktiviteter. Vidare satsar vi i vårtbudgetförslag betydligt mer pengar på ren ungdom-skultur. Men, som sagt: Jag vill gärna ha ett svar avfinansministern på frågan om vilka kostnader manfrån idrottsorganisationers sida har som skulle vara såspeciella och som inte andra organisationer har.Anf. 116 Finansminister ():Fru talman! Först vill jag gärna framhålla att jagär överens med interpellanten om att det är oerhörtviktigt att vi stöder ungt ledarskap och att vi ger stödtill alla typer av ungdomsorganisationer, inklusiveidrottsorganisationerna. Som jag redovisar i mittinterpellationssvar sker ett sådant omfattande stöd,och då inte bara på statlig nivå utan också på lokaloch regional nivå. Det tror jag att alla riksdagenspartier, i varje fall Socialdemokraterna och Center-partiet, är oerhört angelägna om att kunna utvidga itakt med utvecklingen vad gäller de ekonomiskaresurserna för framtiden.Vi har på gång en diskussion exempelvis omlotterimedlen, som ju är en bra ekonomisk grund förmånga organisationers verksamhet, och nästa årkommer vi tillbaka till med ett förslag påområdet; detta efter den utredning som gjorts av förrastatsrådet kring lotterifrågoroch organisationernas möjligheter att få ökade resur-ser den vägen.Margareta frågar varför det är så spe-ciella förhållanden för idrottsorganisationer och var-för det är fråga om speciella kostnader för dessa. Jagskulle vilja hänvisa till vad jag säger i mitt svar omatt vid den skatteomläggning som skedde i början av90-talet drogs den praktiska slutsatsen att kostnaderna- rese- och traktamentsersättningar och andra mindreersättningar - är av den arten att det, inte minst avadministrativa skäl, är en klar fördel att kunna hanteradet hela så som sker när det gäller idrottsorganisa-tioner.Jag är medveten om att man aldrig kan tala om enexakt gräns här och säga att det är den enda rimligaoch tillämpbara gränsen, utan det kan naturligtvisalltid diskuteras. Såvitt jag förstår är det inte så attMargareta vill ha en inskränkning beträf-fande den modell som gäller för idrottsorganisationer.Snarast handlar det väl i stället om att diskutera enutvidgad princip, och det kan man alltid göra. Rege-ringen har dock valt att i stället gå andra vägar för attstödja ungdomsorganisationerna.Till sist vill jag framhålla att själva principen i detsvenska socialavgifts- och socialförmånssystemet äratt all ersättning som är förmånsgrundande också skavara ett underlag för arbetsgivaravgifter. Då kommerockså andra aspekter in. Om ersättningen inte är för-månsgrundande försämras ju också mottagarenstrygghet. Även andra frågor kommer in, exempelvisom vårt pensionssystem.Man kan, som gör, säga attdet kan uppfattas som orättvist att inte alla andraföreningar också omfattas av det här undantaget menjag tycker inte att det är ett tillräckligt skäl för attgöra en ytterligare utvidgning. Även om man skulleutvidga detta till att gälla också andra ideella före-ningar skulle det i sin tur också kunna leda tilltillämpningssvårigheter. Skulle undantaget gällaexempelvis alla ideella föreningar eller endast före-ningar som bedriver ungdomsverksamhet? Och huravgränsar man i så fall det som är ungdomsverksam-het? Vidare kan frågan uppkomma till vilka kategori-er av personer som ersättningar ska utges för att deska undantas. Att undanta en ersättning från skyldig-heten för mottagaren att erlägga arbetsgivaravgiftinnebär inte att man kommer till rätta med problemetmed att ledare betalas svart, som det heter, eftersommottagare av ersättning är skyldiga att betala in-komstskatt, oavsett om arbetsgivaravgift ska betalaseller inte. För mottagare av ersättning blir det såledesinte någon fördel att arbetsgivaravgift inte betalas.Tvärtom blir det en nackdel eftersom inkomsten inteblir förmånsgrundande om arbetsgivaravgift intebetalas.Anf. 117 ():Fru talman! Jag tackar för att vi har fått en litemer konkret diskussion här men jag har nog uppfatt-ningen att resor, traktamenten och sådant på de nivåersom det här är fråga om, alltså varken inom idrottsor-ganisationer eller inom andra ideella organisationer,hör till den del som inte är avgiftsgrundande. Vi harju en skattefri del och en del där det ska betalas av-gifter - både arbetsgivaravgifter och skatter. För detmesta är det bara den lägre ersättningen som ges,både inom idrottsrörelsen och inom andra organisa-tioner. Jag vill självklart definitivt inte försämra föridrottsrörelsen, för den är synnerligen viktig och geroerhört många ungdomar en väldigt meningsfullsysselsättning. Dessutom ger den stimulans. Vi hördeju här en debatt om att människorrör sig för lite, att ungdomar ökar i vikt osv. Därför äridrottsrörelsen oerhört viktig.Men alla de ungdomar som inte är idrottsengage-rade, de som tycker att det politiska livet ger demväldigt mycket, de som tycker om att ströva i skogoch mark, de som är scouter, de som är med i 4H ochVi unga, de som är med i religiösa verksamheter, ärderas arbete mindre värt? Här blir det en rundgång.Först ska pengarna tas in, och sedan ska de ges tillba-ka till ungdomsorganisationerna.De som får dessa ersättningar inom idrottsrörel-sen, varför ska de förlora pensionsrättigheter? Vad ärdet för rättvisa? Då drabbas de på ett negativt sätt. Jagtycker inte heller att det är ett argument som håller ilängden. Alla borde behandlas på samma sätt.Den avgränsning som jag föreslog, att man skulleanvända sig av aktivitetsstödet, gick ut på att manskulle tillämpa åldersgränser. Man kunde ha sammaregler här. Åtminstone kunde man börja med att dis-kutera de regler som gäller för ungdomsorganisatio-nerna och deras lokala aktivitetsstöd. Jag tror attåldersgränsen är - jag kommer inte ihåg deexakta siffrorna.Det är för denna verksamhet som jag tycker skulle gå in och ge det här stödet. Det skulleockså innebära en administrativ förenkling för dessaorganisationer om man nu har möjlighet att betalanågonting , men har man inte det.Andra organisationer än idrottsrörelsen har ofta tyvärrsämre ekonomi.Anf. 118 Finansminister ():Fru talman! Vi har ett oerhört omfattande före-ningsliv med ungdomsorganisationer och idrottsorga-nisationer med olika inriktningar. Det låter sig sägasatt man ska behandla alla lika. Men alla har inte likatyper av verksamhet och inte lika förutsättningar. Jagtycker att exempel är ganskabra. Hon säger att man skulle kunna införa de ålders-gränser som finns för det lokala aktivitetsstödet. Dåfår man andra typer av avgränsningsproblem, som jagockså pekade på i mitt interpellationssvar. Hur manän gör blir det alltid avgränsningssvårigheter av någotslag.Jag hävdar inte heller att det finns någon exakträttvisa där man kan säga att ett visst system är detenda som fungerar, vare sig det gäller det system somvi har eller det som vi kan få . Det ären fråga om vad staten och samhället har för totalviljeinriktning att ge stöd till ungdomsorganisationer.Det manifesteras mest i hur vi kan hitta resurser påstatlig, regional och nivå för att stödjaorganisationer på olika sätt i fortsättningen.Jag har redovisat de regler som gäller , ochjag har redovisat de olika ekonomiska stödformersom finns och som inte har med skattesituationen attgöra utan det är stöd som betalas ut som bidrag tillolika ungdomsorganisationer. Jag tycker att man skavara öppen för att utveckla den typen av verksamhet.Jag har själv varit verksam - som nämnde - i olika ungdomsorganisationer, ochjag är fortfarande verksam i idrottsrörelsen. Jag vetvilken oerhörd betydelse samhällets stöd har för dentypen av ledarskapsutveckling som är grunden för alltarbete, vare sig det sker i idrottsrörelsen, i politiskaungdomsförbund, i kyrkliga organisationer eller inågon annan organisation.Anf. 119 ():Fru talman! Jag tycker att diskussionen nu förs pårätt nivå. Skatteproblem är en del av detta, men det ärockså ett demokratiskt problem. Ungdomarna måstefå känna att de är betydelsefulla. Då är signalernafelaktiga. De säger att vissa organisationer är mervärdefulla än andra. Men om vi kan få i gång en dis-kussion kan vi hitta andra system för att lösa detta.Då krävs också en förändrad inställning till gräns-dragning. Många ungdomsorganisationer uppleverdet som att de är diskriminerade. De tycker att sys-temet är orättvist, och då blir de mindre intresseradeav att fortsätta.Det finns så många som gör ett bra jobb som är såvärdefullt att vi behöver ta vara på detta med tanke påatt det förs en diskussion i samhället om att ungamänniskor är mindre engagerade än vad vi var på vårtid. Vi behöver därför ge ytterligare stöd för att se tillatt människor har möjligheter att engagera sig i allamöjliga olika former.Vi skulle kunna börja med att diskutera om mankan tillämpa den avgränsning som gäller för det lo-kala aktivitetsstödet. Sedan kan man gå vidare.Jag upplever det som att finansministern har öpp-nat en liten glimt av hopp för möjligheten att hitta enförändring. Många ser detta som ett allvarligt pro-blem. Sedan kanske inte lösningen är den som jagsäger. Men om vi kan inleda en diskussion skulle jagvara väldigt glad.Anf. 120 Finansminister ():Fru talman! Jag delar inte att det nuvarande bidrags- och skattesys-temet när det gäller ungdoms- och idrottsorganisatio-ner skulle göra vissa organisationer mindre värdaeller att det skulle vara diskriminerande.Däremot tycker jag att man kan ha en diskussionom på vilket sätt man kan utveckla de stödformersom vi har . Det går säkert att hitta ettbättre system. Jag nämnde som exempel den utred-ningsverksamhet som vi har haft på lotterilagsområ-det, som ju är ett väldigt viktigt stöd för många orga-nisationer både utanför och inom idrottsrörelsen. Detkan vara ett bra tillskott.Men att man skulle ha det lokala aktivitetsbidra-gets åldersgränser som grund leder bara till att detuppstår nya avgränsningsproblem. Därför ska maninte lösa detta skattevägen, utan man får lösa det pådet sätt som vi har tillämpat , dvs.genom att utveckla formerna för direkt stöd till orga-nisationerna.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2000/01:394 omVasakronan och NorrlandAnf. 121 Finansminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgär-der jag tänker vidta för att förhindra Vasakronansförsäljning av sitt fastighetsbestånd i . HansStenberg anser att aktivt bidrar till att ökaden regionala obalansen och sänder ut negativa sig-naler om det privata näringslivet i genomstrategin att koncentrera hela sin verksamhet på orterdär tillväxten bedöms bli starkast i landet.Vasakronan och har gjort en struktu-raffär där förvärvat fastigheter för 5,1miljarder kronor och tillsammans medAndra och Sjätte blivit, till lika storadelar, ägare av . Affären medför attNorrporten med som bas stärker sin ställ-ning som en betydande rikstäckande aktör på densvenska fastighetsmarknaden. säljer ca15 % av värdet av sitt fastighetsbestånd och ökar sinfokusering på ett mindre antal orter.Jag anser inte att agerande med den-na affär ökar den regionala obalansen eller spridernegativa signaler om näringsliv. Norrpor-tens stora intresse för affären kan tvärtom ses som ettuttryck för stark framtidstro på den norrländska fas-tighetsmarknaden.Jag vill påpeka att verkar påsamma villkor som sina konkurrenter på fastighets-marknaden. Detta innebär bl.a. att bolagets styrelsehar ansvar att besluta i frågor om fastighetsbeståndetsgeografiska koncentration. Några åtgärder från minsida har inte vidtagits för att förhindra den nu genom-förda fastighetsaffären mellan ochNorrporten.Anf. 122 HANS ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka finansmi-nistern för svaret. Jag vill också passa på tillfället atttacka för att man har etablerat sig iSundsvall. Det känns bra att det finns företag somhyser tilltro till utvecklingen också i regionerna utan-för de största städerna.Det som fick mig att skriva interpellationen vardet uttalande som en av de ledande personerna inomVasakronan gjorde om att man skulle satsa på stor-städerna och avveckla allting utanför de s.k. tillväx-tregionerna.Jag, och många med mig, blev rejält upprörda nären företrädare för ett statligt företag deklarerade imedierna att man inte såg några utvecklingsmöjlig-heter för . Det kändes verkligen inte bra attett statligt företag på det viset gick i spetsen för attytterligare förstärka bilden av en landsända med storabekymmer och därmed bidra till att ytterligare ökaden regionala obalansen i landet.Sedan interpellationen skrevs har den här affärenfått en bra vändning, tycker jag. När nu Vasakronaninte vill eller inte kan ta ett regionalpolitiskt ansvar ärdet glädjande att ser de utvecklingsmöj-ligheter som finns och satsar på att bli ett rikstäck-ande fastighetsbolag med säte i mig som sundsvallsbo känns det naturligtvissärskilt bra att ett kraftfullt företag etablerar sitt hu-vudkontor i , inte minst med tanke på denfinansiella styrka som ett sådant bolag har och denpositiva effekt som det ger på omgivningen.För oss som vill bryta den regionala obalansenoch se en positiv utveckling också utanför de s.k.tillväxtorterna är det viktigt att nu kanfortsätta att utvecklas på ett bra sätt. Därför skulle detvara bra om och kunde gåvidare så att ytterligare delar av fastig-hetsbestånd säljs till Norrporten.Jag vill därför fråga finansministern om han ochregeringen är beredda att medverka till en sådan ut-veckling för att därigenom ytterligare öka den finan-siella styrkan i den norra regionen.Anf. 123 Finansminister ():Fru talman! Interpellanten och jag är överens omatt det som har hänt efter det att interpellationenskrevs har bidragit till att stärka statens närvaro, kanman säga, på fastighetsmarknaden i och iandra delar av vårt land.Jag är ganska övertygad om att den konstruktionsom har skett med och den starka ägarbildsom har kommer att kunna generera enbra fastighetsutveckling i i fortsättningen.Självfallet är det företagen själva som ska görabedömningar - som svar på fråga -av hur man vill utvidga sin potential. Jag har ingenanledning att ge någon form av rekommendationer tillde här företagen om hur de ska agera i fortsättningen.Men jag är ganska övertygad om att den uppdelningsom har skett på marknaden och den konsolideringsom sker på det här sättet är mycket positiv för fas-tighetsutvecklingen i . Jag är säker på att detinte kommer att vara det sista steget som de här före-tagen kommer att ta. Därför tror jag att det här är braför en god fastighetsutveckling i i fortsätt-ningen.Anf. 124 HANS ():Fru talman! Jag förstår naturligtvis att finansmi-nistern inte vill binda upp sig och ge direkta pekpin-nar till företagen, men jag tolkar ändå det som hanhar sagt som positivt.Att det finns sunda fastighetsföretag som vill satsaframåt på en ort är en förutsättning för att få en posi-tiv utveckling av näringsliv och sysselsättning. Efter-som jag vet att regeringen vill ha en positiv utveck-ling i hela landet, är jag övertygad om att regeringenär beredd att medverka till att ge möjligheter till enutveckling av och andra fastighetsbolagsom är beredda att satsa offensivt också utanför des.k. tillväxtområdena.Därför ser jag med tillfredsställelse på finansmi-nisterns svar. Jag förutser också en positiv utvecklingav och affärerna utanför storstadsregio-nerna.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2000/01:396 omrättssäkerhetenAnf. 125 Finansminister ():Fru talman! har ställt mig någ-ra frågor om rättssäkerheten vid beskattningen.Han frågar mig för det första på vilket sätt jagtänker förvissa mig om att skattemyndighetens age-rande är i överensstämmelse med de lagar som styrskattemyndighetens verksamhet. Den andra frågangäller på vilket sätt jag avser att försäkra mig om attinnehållet i revisionspromemorior inte styrs av ac-kordsliknande system. Han frågar mig vidare vilkaåtgärder jag tänker vidta för att stärka den enskildemedborgarens ställning gentemot skattemyndigheten isyfte att rättssäkerheten ska öka. Slutligen frågar om jag är beredd att föreslå att skatte-tilläggen i dess nuvarande omfattning slopas.När det gäller rättssäkerheten vid beskattningen ärdet mycket viktigt att det finns tydliga regler om vadde olika myndigheterna har rätt att göra och vilkaskyldigheter de har.Riksskatteverket är enligt instruktionen för skatte-förvaltningen central förvaltningsmyndighet för bl.a.frågor om skatter. är regionalförvaltningsmyndighet för samma slag av frågor. Detövergripande ansvaret för skattemyndigheternas be-skattningsverksamhet ligger därför, som också har påpekat, hos Riksskatteverket.Det är enligt regeringsformen inte möjligt för migatt ingripa i skattemyndigheternas verksamhet genomatt exempelvis bestämma hur en myndighet i ett sär-skilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighets-utövning mot enskild eller som rör tillämpning av enlag. Sådana frågor ska skattemyndigheterna hanterasjälvständigt och på eget ansvar.Det ankommer på , i dess egen-skap av central förvaltningsmyndighet, att ange måloch riktlinjer för skattemyndigheternas verksamhet.Verket anger exempelvis principerna för gransk-ningsarbetet, ambitionsnivåer och inriktning för såvälrevisions- som taxeringsarbetet samt mål för skatte-myndigheternas informationsverksamheter.Det ankommer också på att följaupp och analysera resultatet av skattemyndigheternasverksamhet. Genom allmänna råd och uttalanden skaRiksskatteverket verka för lagenlighet, följdriktighetoch enhetlighet vid rättstillämpningen inom verksam-hetsområdet.Det ansvar som har för beskatt-ningsverksamheten och som jag beskrivit nu börenligt min mening garantera att rättssäkerheten upp-rätthålls genom att skattemyndigheternas agerande äri överensstämmelse med de lagar som styr verksam-heten och inte har annat syfte än att uppnå en så brakontroll som möjligt inom den givna resursramen. Jaganser därför att det inte finns någotbehov av åtgärder i dessa avseenden.En annan viktig fråga för rättssäkerheten är att detfinns tydliga regler om vad som gäller för de skatt-skyldiga. Det är ett självklart önskemål att reglernaska vara så klara och tydliga som möjligt, men det ärofrånkomligt att skattereglerna - liksom all lagstift-ning - kan göras till föremål för olika tolkningar. Hurbestämmelserna på skatteområdet ska tolkas avgörs isista hand av Regeringsrätten.Om den enskilde har lämnat en oriktig uppgift kanbeslutet omprövas genom eftertaxering eller efterbe-skattning. ska dock inte korrigeraett felaktigt beslut genom en sådan åtgärd om detskulle vara uppenbart oskäligt. Med uppenbart oskä-ligt avses bl.a. att den skattskyldige på goda grunderkunde tro att han deklarerat korrekt. Så kan vara falletom praxis ändras genom en dom från Regeringsrät-ten.Av betydelse för rättssäkerheten är också att denenskilde har möjlighet att få ersättning vid fel ochförsummelser från det allmänna.