prot · GO0983 · 2001-03-21 00:00:00 — De torde vara relativtkända vid det här laget.Anf. 81 () replik:Fru talman! hade vi ett utgift-stryck på av bruttonationalprodukten.Vi hade ett skattetryck på av sammabruttonationalprodukt. Det var då vårt stora problemuppstod. Det var då vi hamnade i moraset.Nu har vi tagit ned utgiftstrycket. Vi håller på attsänka skattetrycket. Det är konstigt att en socialde-mokrat ska behöva stå här och säga att vi håller på attsänka skattetrycket. Vi gör det, bl.a. av de skäl somCarl berörde, nämligen konjunkturkäns-lighet. Skattetrycket måste överstiga utgiftstrycketmed 0,5 procentenheter.Jag förtänker inte på något sätt att ordet trygghetbetyder mycket för , precis som förmig. Jag tror att man bara kan få trygghet tillsammansmed andra. Det är en historisk erfarenhet. Jag kan inteöverblicka mer än min levnadstid. Men man kan läsasig till det. Trygghet har i den västeuropeiska kultu-ren har beskrivits likadant ända sedan tid.Där talar man om trygghet tillsammans med andramänniskor. Där tror jag att skärningspunkten ligger.Trygghet kan man bara få tillsammans med andra.Anf. 82 () replik:Fru talman! Det är alltid ett nöje att höra utskot-tets värderade ordförande tala. Särskilt fäste jag migvid repliken om att allting inte måste vara rationellt.Det tycker jag känns skönt i en sådan här politiskdebatt som ibland tenderar att bli lite tråkig. Sedanvar det en hel del av det som sadesom faktiskt inte var helt rationellt, så han lever juverkligen som han lär.Låt mig bara börja med att nämna ett exempel pådet. Just därför att vi inte drastiskt kan sänka skatter-na måste vi sänka de mest skadliga skatterna först.Det som vi då särskilt brukar lyfta fram är margina-leffekterna för låginkomsttagare. Just den delen hop-pade över i det sammanhanget.Däremot sade han att det är grundavdraget för lågin-komsttagare som socialdemokraterna vill bevara. Ja,men vad vi vill göra är att ta bort minskningen av detgrundavdrag som inträder i det inkomstläge somvanliga deltidsarbetande kvinnor ligger i och som göratt det blir en straffskatt på heltidsarbete för kvinnor.Det är där vi skiljer oss åt, inte i synen på om lågin-komsttagare ska betala lite mindre skatt.När det sedan gäller detta med värnskatten är detkanske jag som inte är rationell när jag kallar den förvärnskatt i stället för, som säger, ettandra skalsteg i statsskatteskalan. Men jag tror nog attdet framgick av mitt inlägg varför jag väljer att an-vända ett annat uttryck.Jag skulle vilja fråga , apropådetta att alla våra förslag är krångliga och missgyn-nar, vad det är för grundsyn hos socialdemokraternasom gör att ni vill använda åtta tio miljarder i skatte-rabatt till dem som får en dator av sin arbetsgivare.Varför vill ni inte ge de människor som står utanförarbetsmarknaden i dagens internationaliserade ochalltmer tekniskt krävande samhälle samma chans? Ärinte det någonting som vore mer rättvist?Anf. 83 () replik:Fru talman! Jag tycker att har enpoäng i resonemanget om datorer. Jag tycker faktisktdet. Jag är beredd att pröva det verkligt seriöst. Menett skäl till att det är så svårt är att det, om jag fåruttrycka det lite rått, finns risker - jag påstår inte attalla människor är sådana - för fiffel och båg. Men,precis som säger, i den föränderliga tidsom vi lever och om det är på det sättet som mångasäger - jag tillhör inte dem - att datorer är snarastlivsviktiga för framtidens arbetsmarknad, tycker jagatt det finns goda skäl att argumentera så som KarinPilsäter gör. För mig finns det goda skäl att faktisktfundera i dessa banor. Jag lovar att göra det.LO-puckeln - ja, den ligger lite för lågt. Den bor-de i varje fall skjutas uppåt. Vi funderar på hur vi skagöra, för vi inser de marginaleffekter som pekar på. Men hela vårt upplägg med kompen-sation för egenavgifterna är ju en följd av att vi serproblem med marginaleffekterna, och det på ett bra sätt. Det är därför som vi ge-nom kompensation för egenavgifterna, genom max-taxa och en del andra åtgärder vill minska marginalef-fekterna.För åtta talade alla om det stora pro-blemet med marginalskatterna. hör manknappast någon mer än möjligen om marginalskatter och dess problem. talar deallra flesta om problemen med marginaleffekter. Dettycker jag är en framgång, och vi vill gärna fortsättapå den vägen.Anf. 84 () replik:Fru talman! Det kanske är mig förmätet att på-minna om att - det ärså långt tillbaka som jag kan överblicka - talademycket om marginaleffekter, och då särskilt för små-barnsmammor. Men vi är bara glada att ni har kom-mit med på det tåget, även om det tog lite tid.Detta leder mig tillbaka till århundradets skattere-form. Jag kunde naturligtvis ha sagt att vi gjorde dentillsammans. Det trodde jag att alla visste. Men po-ängen är att när gick till val på att göradenna skattereform sade de ledande socialdemokra-terna att den var uttänkt av felprogrammerade hjär-nor, så jag vet inte riktigt om varumärket ska tillskri-vas er.Ett varumärke som ska tillskrivas socialdemokra-terna är däremot det faktum att man inte kunde tänkasig att sänka skattetrycket, utan varje skattesänkningmåste kompenseras med en skattehöjning. Då hamnarvi just i situationen med bl.a. LO-puckeln, som vi intetycker är någon bra idé. Men vi hamnar också i dettamed internationaliseringen, som då föranleder mig attställa nästa fråga till . Med tanke påhur rörligt intellekt han visade alldeles kanske vikan få se exempel på lite mer sådan rörlighet. När detgäller internationaliseringen är ni ju egentligen innepå samma tankebana, att de skatter som blir för höga iframtiden eller som redan är det ska ersättasmed högre skatter på annat. Då är vi inne på de kändafyra f:en: fastigheter, föda och fattigt folk.Min fråga är: Tycker att det ver-kar vara en bra lösning för framtiden att sänka skatteninte bara för aktiemiljardärer utan även för andra rikamänniskor och företag och i stället höja exempelvismatmomsen, fastighetsskatten och skatten för lågin-komsttagare? Det är ju det som blir er lösning om niska ha samma skatteuttag men på ett internationelltmer gångbart sätt. Vi tycker inte att det är någon braidé. Därför vill vi i kämpa för ett sänktskattetryck, så att fastigheter, föda och fattigt folk intebehöver betala mer skatt när vi skaffar oss ett inter-nationellt konkurrenskraftigt system.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag påstår helt frankt att vårt land ärinternationellt konkurrenskraftigt även när det gällerskattesystemet.Jag förstår naturligtvis varför intehade tillfälle - arbetar ju också i ettannat utskott - att lyssna på utfrågningen om interna-tionaliseringens betydelse för det svenska skatteutta-get . Om hade haft tillfälleatt lyssna på bl.a. tankegångarna hos tidigare chefse-konomen på LO, , numera med funktionsom särskild utredare i det som kallas Skattebasut-redningen, hade säkert instämt i mintolkning, som jag fångade i orden: Förfäras ej, du lillahop.För att anknyta till och demokratinär det inte bara i vårt land som demokratin förändras.Det är inte bara i vårt land som det blir alltfler äldre.Precis som sade har det nästan ett vär-de i sig att vi lever , är friska osv. Det är lika-dant på kontinenten. Det är bara det att de där ligger15-20 år efter oss. Jag är övertygad om att tyskavuxna barn är precis likadana som svenska vuxnabarn. De tycker att mamma och pappa ska ha det brapå ålderns höst. Därför kommer t.ex. - ochdet gäller alla länder i - att på det ena eller detandra sättet behöva finansiera detta att de vill ta handom sina föräldrar. De skiljer sig inte från oss. I detavseendet tror jag att vi är lika goda, i ordets bästabemärkelse.Som sagt var: Förfäras inte, ! Ochnotera att socialdemokraterna sänker skatten. Ni talarom att göra det.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag vill inledningsvis tacka för denintellektuellt berättigade recensionen av mitt anföran-de. Jag är glad över den.Men jag hade varit ännu gladare om hade tagit intryck av det och kommenterat litegrann av innehållet i mitt anförande. Jag skulle därförvilja ställa ett par frågor till beredd att överge sin bidrags-fixering när det gäller låginkomsttagare till förmånför riktade skattesänkningar till dessa inkomstgrupperför att komma till rätta med marginaleffekterna?Den andra frågan är: Är bereddatt medverka till att förvärvsarbete, antingen det skeri form av en anställning eller i enskild näringsverk-samhet, premieras på ett rimligt sätt i skattesystemet iförhållande till bidragsinkomst för att på det sättetgöra det lönsammare att arbeta? Det är där nyckelntill individens självbestämmande ligger.Anf. 87 () replik:Fru talman! Det var inte bara intellektuellt beting-at, . Det var också känslomässigt. Jagtycker att i det var en fröjd att lyssna till i väldigt långa stycken. Jag drog till med 80 %.Som den skattebitare är, vet hannaturligtvis att det socialdemokratiska partiet ochregeringen i gott samarbete med ochMiljöpartiet just nu sänker skatter genom kompensa-tion för egenavgifter. Att vi höjer barnbi-draget för landets barnfamiljer gör väl inte det helasämre? Vi har skaffat oss den starka ekonomi sombehövs - eller för att vara riktigt ärlig har svenskafolket sett till att vi har den starka ekonomi som be-hövs - för att vi ska kunna börja kompensera föregenavgifterna. Det har skett i två steg. Samti-digt har vi kunnat höja barnbidragen, återföra pensio-nerna till av basbeloppet, förstärka bostadsbi-draget för pensionärer och vidta en lång rad andraåtgärder. Vi är inte bidragsfixerade, men det enabehöver inte utesluta det andra. Vi tycker faktiskt attbarnbidraget är en bra sak. Vi har haft det , ochvi tycker att det är lika bra nu som när det infördes.Då tror jag att det var i kvartalet per barn.Sedan förstår jag faktiskt inte frågan när det gällerdetta med förvärvsarbete och bidragsinkomster. Mankan diskutera om det lönar sig tillräckligt, men det ärju så att det alltid blir mer pengar om man arbetar änom man har sjukersättning eller a-kassa. Man kandiskutera skillnaden, men vi tycker att det är en gans-ka rimlig skillnad . Det skiljer lite grann, men detlönar sig faktiskt alltid att förvärvsarbeta. Genomminskade marginaleffekter vill vi göra det än merlönsamt.Anf. 88 () replik:Fru talman! Nej, , är detfaktiskt så att det inte alltid lönar sig netto att arbeta iförhållande till att uppbära bidragsinkomster, dvs.efter skatt och efter de utgifter som alltid är förknip-pade med att ha ett arbete, t.ex. resor till och frånarbetet, ökade matkostnader och levnadsomkostnaderi övrigt. Det är det som gör att det faktiskt finns åt-skilliga exempel på att man avstår, om man kan, ifrånatt ta ett arbete eftersom det lönar sig för dåligt. Jagtycker att barnbidragen är ett väldigt dåligt exempel iden här diskussionen. De medverkar ju inte till att detuppstår sådana här marginaleffekter. Det är de in-komstberoende bidragen som gör det. Det är ett väl-digt dåligt exempel.Låt mig avslutningsvis i det här replikskiftet på-peka att det beslut om maxtaxa som verkligen inte hjälper dem som har lägstköpkraft. Det gynnar ju i stället framför allt högin-komsttagare som redan har god köpkraft. Det är ettexempel på det som ni börjar anamma alltmer, nämli-gen en omvänd fördelningspolitik som innebär indirekt tar från de fattiga och ger till de rika istället för tvärtom, som jag tycker att man ska tilläm-pa.Anf. 89 () replik:Fru talman! Den förre finansministern represente-rade i sin funktion som riksdagsledamot . Därför tog vi fram exempel därifrån närvi arbetade med de skatteförändringar vi ville göra.Det var det som ledde till att vi valde vägen medkompensation för egenavgifterna. Vi hade ett exem-pel med en verklig person, en undersköterska i ,som gick från att jobba till att jobba , ochdet blev mindre pengar i portmonnän. Det var natur-ligtvis alldeles fel. Så kunde vi inte ha det. Så resone-rade vi. Det var därför vi sade att vi skulle sänkamarginaleffekterna. Vi valde den tekniska lösningenmed kompensation för delar av egenavgifterna. Tilldetta lägger vi maxtaxan. Jag tycker nog att det är atthårdra att säga att vi tar från de fattiga och ger till , som är definition på den refor-men. Sakligt sett beror det ju faktiskt på vilka barn-omsorgsavgifter man har i kommunerna.Detta är egentligen ett första steg på väg mot enallmän förskola. Vi tycker att skolan ska vara avgifts-fri. Detta är inget löfte, men jag kan tänka mig att vi iframtiden har en allmän förskola som är avgiftsfri föralla. Jag tycker att detta är ett första steg, men jagunderstryker att det är jag som tycker det. Vårt partihar inte tagit ställning i den frågan, men så resonerarjag i dessa sammanhang.Anf. 90 () replik:Fru talman! Naturligtvis är det så att skatteintäkterbehövs för att skapa trygghet eller tillit till de gemen-samma åtaganden som vi har gjort. Det handlar om friutbildning, en värdig vård och omsorg och en funge-rande rättsstat. Det är områden som också behöverekonomiska förstärkningar. Men det som är lite un-derligt i sätt att resonera är att haninte drar slutsatsen att också familjer behöver pengar iplånboken för att känna trygghet och ha en tro påframtiden.Många är mycket beroende av politiska be-slut. Det finns nog politiker, eller politikerpamparsom utskottets ordförande uttryckte det, av olikakulörer som fattar beslut om vilken fritidsverksamhetsom ska subventioneras, vilken barnomsorg som skabyggas ut osv. Det är beslut som mycket väl skullekunna fattas av enskilda och familjer. Det vore intres-sant att höra utskottets ordförandes och Socialdemo-kraternas syn på situationen för många låginkomstta-gare. Vore det inte värdefullt med beslut som gerockså de här familjerna en valfrihet på de områdendär ekonomin är styrande, dvs. områden där valfri-heten begränsas till dem som har en myckettjock plånbok?Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag har undvikit att ställa frågor tillmina meddebattörer i dessa replikskiften, men jagmåste faktiskt ställa en fråga till . harHelena Höij använt nästan samma formulering i tvådebatter i följd, nämligen att skatterna är så höga attfolk måste stå med mössan i hand och söka bidragfrån staten. Kan ge mig ett exempel pånär människor som bor i måste stå med mös-san i hand? Jag kräver inte så mycket - bara ett ex-empel.Sedan ska jag försöka svara på frå-gor. säger att många områden behöverförstärkningar, men hon exemplifierar inte. Däremotexemplifierar hon i sina reservationer. Det finns enmassa områden där vill göra undantag,sänka och tillåta avdrag. Men talar inteom hur det ska betalas. Vi social-demokrater kommer aldrig att sätta oss i den situatio-nen att vi än en gång hamnar i ett moras. Låt migcitera en tidigare mångårig ledamot av denna försam-ling, av riksdag, nämligen sade, lite slarvigt uttryckt med mitt sätt att for-mulera det: Först ska pengarna in, sedan kan de beta-las ut.Vi socialdemokrater är alldeles bestämda i dendelen. Först ska pengarna in, sedan kan de betalas ut.Då ska vi göra det så att människor känner tillit, föratt använda uttryck. Det var ett brauttryck, tycker jag förresten. De ska känna trygghet.Vi ska försöka göra det så rättvist som vi någonsinkan. Det kommer aldrig att bli helt rättvist, men viska göra det rättvisare.Anf. 92 () replik:Fru talman! Två kommentarer till detta replikin-lägg. Det är klart att pengarna ska komma in innan dekan betalas ut. Det gäller både för det offentliga och,inte minst, i familjeekonomin.Vad gäller de reformer som vi vill införa för attöka valfriheten för barnfamiljer har socialdemokra-terna lagt en ganska stor summa pengar på maxtaxan.En riksdagsledamot i som har två barn pådagis får sina avgifter sänkta med per år.Oavsett varifrån pengarna tas går dessa 16 000 till enperson som har en ganska bra lön. Det är pengar somskulle kunna användas för att finansiera vårt förslagom barnomsorgskonto och rätt till avdrag för styrktabarnomsorgskostnader.Jag är säker på att läste vår bud-getmotion ganska noga. Där kan han se attalla våra förslag är finansierade.Min andra kommentar gäller vem som får stå medmössan i handen. Det är trots allt så att familjerna ekonomiskt och i andra avseenden är mycketberoende av politiska beslut. Hur är bostadsbidrags-systemet utformat? Hur ser socialförsäkringssystemetut? Hurdan är tillgången till barnomsorg? För att fåden barnomsorg som man är i behov av är man hänvi-sad till de kommunala politiska besluten om utbygg-nad. Man har ganska så liten möjlighet att själv på-verka den situationen.Anf. 93 () replik:Fru talman! kan vara alldeles överty-gad om att jag läste budgetmotionnoga. Jag undrar om det är någon mer än jag som harläst alla motioner, både partimotioner och enskildamotioner från allmänna motionstiden, på skatteområ-det. Jag har läst varenda en. Jag erkänner att jag harläst en del något översiktligt, men jag har gått igenomvarenda en.Jag vet vad ni föreslår, och jag tycker dessutomatt ni har fel. Jag tycker inte att era förslag innebär attni tar det ansvar för ekonomin som är nödvändigt.Dessutom tycker jag att ni har fel ur fördelningspoli-tisk aspekt, men det kan vi alltid diskutera.Fru talman! Jag tror att och jag miss-förstår varandra. När säger att den en-skilde får stå med mössan i handen uppfattar jag detmycket bokstavligt. Jag ser bilden framför mig, ochdet beror troligen på att jag har en annan erfarenhet.Jag ser framför mig lantarbetaren eller torparen bok-stavligt talat stå med mössan i handen framför patron.Jag ska dock försöka förstå att det är något annat somHelena Höij talar om, och ska vi nästa gång kan-ske inte missförstå varandra.Det skulle glädja mig, om jag nu försöker tänkaså, om inte använde det uttrycket. Medförlov sagt tycker jag att det är ett lite felaktigt sätt attbeskriva den svenska samhällsmodellen. I den har fjärde år en jättelik revision på valdagen, då vikan välja dem som ska företräda oss i politiska sam-manhang.Anf. 94 ():Fru talman! Jag vill först säga att försvaret av dengenerella välfärden är kärnan i politik.Det var också ungefär på det sättet som uttryckte sig i sitt anförande. Men var även djupt imponerad av . Det var mycket av puss och kram från denhär talarstolen till . Jag satt och funde-rade på vilka det egentligen är som samar-betar i majoritet . Men vi får väl se vad somhänder med detta flirtande, är många som här har sagt att vi lever i enföränderlig värld. Vi tycker från Vänsterns sida attdet är viktigt att trots detta värna den trygghet ochden generella välfärd som vi har i vårt land. Det finnsi dag ett enormt tryck, inte minst från övriga politiskapartier, på att skatter ska sänkas.Jag tycker att det kan vara viktigt att påpeka har olika system i olika länder. Inte minst harOECD nu pekat på hur svårt det är att göra jämförel-ser mellan länder. Det som vi i betalar överskattsedeln kan i andra länder betalas via obligatoris-ka försäkringar. Ett bidrag i kan motsvaras avett rent skatteavdrag i ett annat land. Vi har fåtten promemoria där detta beskrivs ganska ingående.Vi som varit nere och besökt fick då in-formation om att man där jobbar med frågor om stör-re jämförbarhet. Det talar för att man inte iförsta hand ska skrika efter sänkta skatter.Men naturligtvis ska vi ha respekt för att vi levervi i en värld där stora förändringar är på gång. Jagvälkomnar därför P-O Edins utredning. Syftet medden är en utformning av den svenska skattestrukturenpå ett så sätt att vi kan bevara de ambitioner som vihar inom välfärdens område. Jag tycker att detta låterbra och väntar på det resultat som så småningomkommer av detta.Jag vill också ta upp något ur reser-vation 1. Det är ganska stora ord tar tillnär de säger att människor hindras att ta ansvar försina egna liv och att de höga skatterna motverkar desvenska företagen och den svenska ekonomins till-växt.Vi har väl haft en exempellös till-växt, . Jag kan inte med bästa vilja ivärlden säga att det höga skattetryck som tycker att vi har har dämpat all tillväxt. Deninternationella konjunkturen slog igenom även här.Moderaterna menar i sin reservation också att allamåste kunna spara ihop en årslön på banken. Jagmåste utifrån de skattesänkningsförslag som mode-raterna för fram, bl.a. om sänkning av statsskatten,fråga vilka som kommer att kunna spara ihop enårslön på banken. Jag ser att begärreplik, så jag antar att jag kommer att få svar på denfrågan.Jag antar också att då kommeratt säga att man vill skattebefria de första 50 000kronorna i inkomst, men jag tror inte att det ger enårslön på banken för en normalinkomsttagare.Carl pratade också om det PM somriksdagens utredningstjänst har tagit fram och somhar rubriken och bidragsberoende i Sveri-ge. menade att om vi sänker skat-terna blir allt färre fattiga och bidragsberoende. Närman läser detta PM finner man dock att genom detransfereringar som vi trots allt har minskar antaletsådana som definieras som fattiga. När man läsermoderaternas reservationer i finansutskottet ser manockså att de stora besparingar som de gör tas ut itransfereringssystemen: sjukförsäkring, föräldraför-säkring och a-kassa.Jag tycker alltså inte att resone-mang håller riktigt i detta avseende.Carl säger vidare att vi har ideolo-giska spärrar mot hemnära tjänster. Det finns ävenhemnära hushållstjänster, och det området berörs i enreservation. Där radar man upp vilka förbättringar viskulle få om vi genomförde förslagen i denna reser-vation 5. Vi skulle göra svarta jobb vita, öka valfri-heten för hushållen, öka effektiviteten i ekonominosv. Men framför allt skriver man att det skulle ökajämställdheten, eftersom dagens skatteregler "hindrarkvinnor såväl från att bjuda ut sitt kunnande på en vitmarknad som att köpa sig servicetjänster".Detta reser en del frågetecken hos mig. Är detalltså kvinnors arbetsmarknad som ni pekar ut? Hem-tjänsten är alltså kvinnornas arbetsmarknad. Då måstejag ställa frågan: Vem ska gå hem till t.ex. en ensam-stående mamma och städa när hon städar hos någonannan? Varifrån ska hon få pengar om hon samtidigtska spara ihop en årslön på banken? Varifrån ska honfå pengar till att få städat hemma hos sig? Vad är dethär för jämställdhet?Är det inte så att den ensamstående mamman kan-ske är mycket mer beroende av att det finns ett gene-rellt välfärdssystem som tar hand om både hennesbarn och hennes åldrade föräldrar?Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslagtill riksdagsbeslut.Anf. 95 ():Fru talman! Jag vill väldigt tydligt och klart dek-larera att jag som företrädare för den socialdemokra-tiska gruppen i skatteutskottet väldigt mycket upp-skattar det fina samarbete vi har med Vänsterpartietoch . går det på skruvar, men jagtycker att vi kan vara raka och öppna mot varandraoch det uppskattar jag väldigt mycket. Detta säger jagmed anledning av definition av mittsätt att komplimentera . Hon talade omatt det var mycket puss och kram. Jag hoppas att detvar bildligt. Jag är inte mycket för den tidigare sovje-tiska, numera ryska modellen där karlar både kramasoch pussar varandra på kinderna. Rättare sagt är jaghelt emot det. Men det är en annan fråga.Det jag uppskattade i anförande,och det är jag säker på att också gör,var att han talade om ordning och reda. Jag uppskattarnär han tar avstånd från iver att sänkaskatter för dem som har det ekonomiskt bra, och dåtillåter jag mig att säga det. Jag uppskattar det! Detkan jag säga till dem där jag tycker att det är befogat isak. Jag är bara rädd - jag tänkte på det efteråt - attdet kanske kan uppfattas som en judaskyss. Det varverkligen inte avsett som en sådan. Det var snarare ettsätt att komplimentera en person, i det här fallet RolfKenneryd, på samma sätt som jag komplimenterarMarie , Per och MatzHammarström för det goda samarbete vi kan ha isakfrågorna.Anf. 96 ():Fru talman! Jag finner ingen anledning till att jagoch ska ha en debatt om ett anfö-rande från en ledamot för . Det finnsingen anledning till det. Jag får väl godta denna för-klaring till den judaskyss som jag fick av ArneKjörnsberg.Anf. 97 ():Fru talman!