prot · GP0923 · 2001-11-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:23Fredagen den 2 novemberKl. 9.00 9.31Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2001/02:23------------------------------------------------------------------------------------------1 § Utökning av antalet suppleanter i konstitu-tionsutskottetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet supple-anter i skulle utökas från 22 till23.Kammaren biföll denna utökning.2 § Val av extra suppleant i konstitutionsut-skottetFöretogs val av extra suppleant i konstitutionsut-skottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i konstitutionsutskottetPer-Samuel Nisser (m)3 § AvsägelserTalmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som suppleant i lagutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Talmannen meddelade att () av-sagt sig uppdraget som suppleant i arbetsmarknadsut-skottet.Kammaren biföll denna avsägelse.4 § KompletteringsvalTalmannen meddelade att de grönasriksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser an-mält som suppleant i lagutskottetsamt och somsuppleanter i arbetsmarknadsutskottet.Talmannen förklarade valda tillsuppleant i lagutskottetGudrun ()suppleant i arbetsmarknadsutskottetKerstin-Maria ()()5 § Svar på interpellation 2001/02:29 om djur-skyddet på svenska slakterierAnf. 1 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vilkakonkreta åtgärder jag avser att vidta med anledningav uppgifterna om bristande tillsyn av svenska slakte-rier samt vilka åtgärder jag avser att vidta för att för-bättra djurhållningen på svenska slakterier.Inledningsvis vill jag klart slå fast att det enligtmin mening är fullständigt oacceptabelt att djur plå-gas på svenska slakterier. Djurskyddstänkandet måstefinna i varje led i matkedjan, och bristande djurskyddska inte få förekomma.Med anledning av massmediernas rapporteringfrån slakterier hade jag ett möte iJordbruksdepartementet där jag träffade företrädareför slakteribranschen, LRF, , och . Alla parter sågoerhört allvarligt på de brister i djurskyddet somkunde konstateras. Slakteriföretagen förklarade att detsjälvklart är de som ska ha huvudansvaret för hurdjuren hanteras på slakterier. Slakterinäringen åtogsig därför att gemensamt utarbeta handlingsplaner föratt säkerställa en god djuromsorg på slakterierna. Jagkommer att bjuda in till ett uppföljningsmöte i de-cember för att informera mig om utvecklingen.I har vi, i jämförelse med andra länder,mycket stränga djurskyddsbestämmelser. I 13 § djur-skyddslagen (1988:534) slås det fast att djur, när deförs till slakt och när de slaktas, ska skonas från onö-digt obehag och lidande. har försäk-rat mig att man inte har fått några signaler om att djursystematiskt skulle behandlas illa. Det är dock illanog med enstaka fall av onödigt lidande, och det skagivetvis inte få förekomma. Det räcker inte med brabestämmelser. För att brister i djurskyddet ska kunnaupptäckas och åtgärdas krävs också en effektiv tillsynav att bestämmelserna verkligen följs. Den lokaladjurskyddstillsynen runtom i landet är kommunernasuppgift. De kommunala inspektörerna ska bl.a. tjänasom allmänhetens ögon även på slakterierna, och deska försäkra sig om att djurskyddslagstiftningen följs.Tyvärr finns det dock stora brister i den kommunalatillsynen.Jag anser att den offentliga djurskyddstillsynenska förstärkas bl.a. genom samverkan mellan olikamyndigheter och genom att besiktningsveterinärenskompetens och närvaro tas till vara i slakteriet. Allaveterinärer, också besiktningsveterinärerna, bör fåskyldighet att anmäla brister i djurskyddet. Jag har föravsikt att föreslå regeringen en sådan ändringi förordningen (1971:810) med allmän veterinärin-struktion. Dessutom kommer regeringen att inom kortlägga fram förslag för , dels om förbättring-ar av djurskyddstillsynen, dels om en ny djurskydds-myndighet i syfte att förstärka djurskyddet. Jag hop-pas att är beredd att stödja dessa förslag förett förbättrat djurskydd.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka jord-bruksministern för svaret. Jag vill också tacka för attdet finns konkreta åtgärder och att man vill göra för-ändringar.Sedan vill jag säga att jag blev oerhört chockadnär jag såg det här TV-programmet. Som lekman pådet här området känner man kanske en viss trygghet iSverige och tror att det inte går till så här. Jag ställdedå en rad frågor till mig själv och även till mina kam-rater som arbetar inom det här området.Jag är från län, och just det program somjag såg gällde ett slakteri där. Det känns bekymmer-samt att de här besiktningsveterinärerna hade försöktförändra. De hade varit runt på olika slakterier i vårtland och hade försökt få det att bli bättre, men dekände sig mobbade. Det var för mig en chock. Detfinns människor som kan de här frågorna, som försö-ker ta itu med dem och så blir de nästan av med job-bet eller får i varje fall inte fortsätta med just den härverksamheten.Min fråga är om också kännerden här frustrationen när människor med ett visstcivilkurage ställer sig upp och inte blir hörda.Fru talman! För mig är det här en djupt etisk frå-ga. Den handlar om hur vi behandlar liv. För någoteller var det mycket diskussion omhur vi transporterade djur inom EU. Då uttalade och många av oss också mycket star-ka ord om att det inte fick vara så. Men det känns julite lättare för oss att kritisera något som sker längreifrån oss än det som händer nära oss. Det är klart attdet i skuggan av detta är oerhört viktigt att vi på allasätt försöker se till att det blir bättre.Sedan har jag en fråga när det gäller nödslakt. Omjag minns rätt kunde ett djur förr få slaktas på gårdennär det blev sjukt. Åtminstone jag som lekman bedö-mer att smärtorna och processen då inte behövde bliså besvärande. Har tänkt arbetaför att nödslakt på nytt ska införas? Det är väl ingentvekan om att det är jättejobbigt med långa resor,oavsett om det är djur eller människor som blir sjuka,och det är kanske inte alltid så bra. Därför vill jagställa den frågan.Sedan vill jag ställa en fråga till när vi pratar omdjurskyddet. Efter den här händelsen har jag läst itidningarna att en del av de lantbrukare som får EU-stöd kan få det stödet i fortsättningen, trots att de ärdömda för misskötsel av djur. Är det accepterat ireglerna i den europeiska gemenskapen att man fårfortsatt stöd trots att man har vanvårdat sina djur?Anf. 3 ():Fru talman! Vi i tycker att det är väl-digt bra att den här frågan kommer upp till diskussionhär. Vi hade tidigare begärt en särskild debatt omsituationen på slakterierna och har också delvis tagitupp den tidigare i den allmänpolitiska debatten för ettpar veckor sedan.Vi är naturligtvis också väldigt upprörda över detsom visades på , men vi kanske inte är riktigt likaförvånade. Vi har även tidigare hört veterinärer påpe-ka detta. Tyvärr har de ofta blivit bemötta med non-chalans, vilket också framgick i TV-inslaget.Man kan då fråga sig vems felet är att den här si-tuationen finns på vissa slakterier. Vi anser naturligt-vis att det liksom i andra sammanhang huvudsakligenär den enskilde personen som utför handlingen som ärskyldig. Men det kan också finnas vissa strukturellabidragande orsaker i bakgrunden.Ett sätt att ge sig på dessa orsaker är att inrätta dennya djurskyddsmyndigheten. Vi hoppas att djurskyd-det kommer att stärkas i och med detta. Vi är ocksåväldigt positivt inställda till att man ger ett tydligaredjurskyddsansvar till besiktningsveterinärerna. Vi troratt det är absolut nödvändigt för att komma till rättamed den här situationen.Vi har också ytterligare ett förslag, som vi har lagtfram i en motion under allmänna motionstiden ,och det är att man ska införa legitimation för trans-portörer och slakteriarbetare samt att det ska finnas enneutral instans som utfärdar denna legitimation, gärnastaten. Det handlar alltså om att öka kunskapen omdjurs behov och beteenden. Om denna ökar kommerockså sättet som djuren behandlas på att förbättras;det är vi fullkomligt övertygade om.När det gäller kommunernas situation med ansvarför djurskyddet finns det orsaker till att det inte harfungerat riktigt bra på alla håll - i många kommunerfungerar det alldeles utmärkt. Bl.a. har kommunernalitat på att det ska fungera med besiktningsveterinä-rerna. Vi tror att om det förbättras vad gäller skyldig-heten att anmäla för besiktningsveterinärer så kom-mer också kommunernas verksamhet att bli bättre ochtydligare.Det har också funnits en osäkerhet om framtidennär det gäller att satsa på den kommunala djur-skyddstillsynen, eftersom det finns oklarheter omhuruvida den ska ligga kvar på kommunerna i framti-den eller inte. Vi hoppas att det här kommer att få ettsnart svar i propositionen om den nya djurskydds-myndigheten och organisationen för djurskyddet. Vi iMiljöpartiet tycker naturligtvis att det är bra att kom-munerna har det här ansvaret - dels därför att beslutoch verksamheter ska ligga på en nivå så nära demänniskor som berörs som möjligt, dels därför att dekommunala djurskyddsansvariga personerna har enlokalkännedom som vi tror är nödvändig för att ge detstöd och den hjälp som behövs åt dem som eventuelltbehandlar sina djur illa.Vi hoppas också att man kan inrätta någon formav stödorganisation för kommunerna på den nyadjurskyddsmyndigheten så att de kommuner som harsvårt att klara av det här arbetet kan få stöd och hjälpfrån personal på den nya djurskyddsmyndigheten. Ensådan kombination tror vi skulle vara bättre än att tabort ansvaret helt och hållet från kommunerna.Det var det jag ville säga först.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tycker också att det är bra att frå-gan har ställts. Det har diskuterats väldigt mycketunder senare tid hur det kan ha fått gå till på det sättsom det tydligtvis har gjort. Det är alldeles uppenbartatt misskötsel har förekommit, och det är helt oac-ceptabelt. Jag tror att alla är överens om att vi måsteskärpa åtgärderna när det gäller kontrollen, om maninte har följt våra trots allt starka djurskyddslagar. Vihar nämligen starka djurskyddslagar, och bristernaberor helt och hållet på att man inte har följt dem.Man har inte tillämpat dem. Man har slarvat. Sedan ärdet klart att tillsynen på slakteriet har brustit. Det ärockså alldeles uppenbart att de som har utfört självaslakten inte har följt föreskrifterna, och då måste manskärpa tillsynen och kontrollen både från företagetoch från myndigheterna, som har tillsynsansvaret.Jag delar helt och hållet jordbruksministerns upp-fattning i svaret men vill trots det ställa några frågor.Jordbruksministern talar om att hon har för avsiktatt föreslå ändringar i förordningen, även när detgäller tillämpningen, och att det ska bli förbättringar idjurtillsynen. Det skulle vara väldigt intressant attveta vilka förbättringar jordbruksministern avser attföreslå.När det sedan gäller djurskyddsmyndigheten ärdet en sak som vi får återkomma till. Det är inte själ-va myndigheten utan hur detta tillämpas, tror jag, somär avgörande. Men den frågan får vi återkomma till.Det talas om var tillsynen ska ligga. Jag delar denuppfattning som kom fram här , nämligen att denmåste ligga så nära människorna som möjligt. När detgäller uppfödning tror jag att det är väldigt viktigt.Varför tycker jag det? Jo, av det enkla skälet att därmisskötsel av djur har förekommit är det i allmänhetsociala problem som ligger bakom. Det löser maninte med en skärpt myndighet, utan det handlar fram-för allt om hur tillsynen går till, hur man förebyggeroch på vilket sätt man exempelvis i kommunerna kanförbättra det hela.Jag är medveten om att det finns problem i mångakommuner. Men då är det där man ska förbättra det.Dessutom ska man se till att kompetensen förbättrasså att de som utövar tillsynen verkligen har en högkompetensnivå.Men frågan är alltså: Vad är det för förbättringarsom jordbruksministern avser att föreslå?Sedan finns det en annan fråga som jag tycker ärväsentlig. Jordbruksministern talar om att hon skainformera sig. Jag tror att det är lika viktigt att jord-bruksministern informerar oss i om vadsom komma skall längre fram i den här frågan. Vi harju haft sådana informationer under det senaste åretsom jag tycker har varit väldigt bra. Jag hoppas attdet blir samma sak i denna fråga framöver.Anf. 5 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig börja med tillsynen, eftersomni alla var inne på den. Jag delar inte er uppfattningatt det i alla lägen är bra att tillsynen ligger så närasom möjligt. Det kan vara bra om det är sociala pro-blem, vilket det ibland är när det gäller misskötsel avdjur. Men det är trots allt så att vi, som sade, måste se till att tillsynen förbättras. När denär kan vi inte se till det. Vi styr inte på detsättet över kommunerna, utan kommunerna har ensuveränitet att själva bestämma om de vill satsa påbarnomsorgen eller på djurskyddstillsynen. Det ärockså det som har kritiserats från EU, dvs. att vi intedirekt från statens sida kan styra över tillsynen. Detförekommer också kommuner där det inte finns nå-gon tillsyn alls. Tillsynen är alltså inte likadan överhela landet. Den är väldigt ojämlik, och det berorväldigt mycket på vilket intresse de kommunala poli-tikerna har för den här frågan.Det finns också en annan komplikation här. Detfinns kommuner som har väldigt många slakteriereller något väldigt stort slakteri. Jag har lyssnat påveterinärer. Jag har t.ex. lyssnat på iSkara, som har beskrivit i vilken beroendeställning endel kommuner är och hur de därför inte orkar fullföljaden här tillsynen. Exemplen är otaliga. Jag tycker attvi måste lyssna på dem som har den här erfarenhetenoch som definitivt tycker att vi måste förändra dettanågot vis. Det behöver inte utesluta att kommunernaockså kan få en roll att spela. Men vi måste på någotsätt kunna garantera att tillsynen fungerar över landet,och staten måste kunna utfästa den garantin. Det kanvi nämligen inte i dag.Jag tror inte alls att vi i övrigt är oense om att vimåste skärpa det här så långt vi kan. För min delhandlar det om information och diskussion med nä-ringen, eftersom den ändå har huvudansvaret för attlagar och förordningar följs. Detta ska jag som sagtfölja upp, och jag ska gärna också informera kamma-ren på ett bra sätt.Det måste också vara så, , att viinte kan kritisera andra om vi inte har sopat framföregen dörr. Självklart måste vi göra det först, innan vibörjar kritisera andra. Jag delar fullständigt den upp-fattningen.Chatrine andra fråga gällde huruvidadjurägare som missköter sina djur ändå kan få djurbi-drag. Ja, det är så. Djurägare som missköter sina djurska bli dömda enligt den vanliga rättsordningen iSverige och få böter, fängelse eller vad man nu utdö-mer. Men vi har inte i , och det är heller intemöjligt enligt regelverket, en dubbel bestraffning såatt man dessutom blir fråntagen sina djurbidrag. Detär stötande på ett vis. Men man kan ju överföra det påmänskliga värden. Det var någon som gjorde det, ochjag tyckte att exemplet var ganska talande. En familjsom misshandlar sina barn mister ju inte sitt barnbi-drag. Rättsordningen har alltså sin gång och man skadömas enligt den. Sedan finns det ett annat regelverksom handlar om bidrag, förmåner och sådana saker.Detta till trots håller vi på och undersöker frågan,därför att jag tycker att detta är stötande ur ett all-mänpolitiskt perspektiv. Vi tittar närmare på om detär möjligt att införa det som brukar heta cross comp-liance, dvs. att vi knyter bidragen till skötseln. Det ärinte möjligt , men kanske vi ska driva det förframtiden.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tycker att det sistnämnda ärmycket intressant. Jag är väldigt glad för att jord-bruksministern tittar närmare på detta. Det handlarfaktiskt i grunden också om en tilltro och en allvarligsignal. Enligt uppgift finns det lantbrukare som trotsatt de varit dömda har fått sina bidrag.Samtidigt förstår jag komplexiteten när MargaretaWinberg talar om den. Men jag känner som allmän-hetens företrädare att det är lite stötande.Jag skulle också vilja ta upp en annan fråga. Dengäller utbildningen av personalen på slakterierna, somjag inte känner till. Ingår det etiska dimensioner iutbildningen? Jag tror att detta är oerhört viktigt.Jag läste om en lantbrukare som hade blivit dömdför vanvård av djur. Jag tror dessutom att han varpolitiker någonstans i norr. Man berättade att detetiska staketet redan var nedrivet. Om vi inte har ettetiskt förhållningssätt till allt levande, kommer vi attha svårt att behandla djuren på ett riktigt sätt. Skulleman inte i utbildningen på slakterierna också kunnaha en etisk dimension, hur djuren ska behandlas? Dettror jag är jätteviktigt, och jag vill fråga om det skullekunna vara en idé.När jordbruksministern säger att Jordbruksverkethar försäkrat att djur inte systematiskt behandlas illa,tror jag tyvärr inte att det är sant, därför att det är såmånga av de här personerna som har försökt ändra pådetta. När man börjar behandla djur på ett visst sättblir man lite immun själv mot att det är fel. Jag troratt det här är mer omfattande och det är illa i sig.Jag håller också till fullo med om att vi måsteändra på detta. Jag kan i alla fall lova jordbruksmi-nistern att jag kommer att ställa mig positiv till nyaförslag inom det här området och jag hoppas attkammaren också gör det.När det gäller en ny proposition vill jag fråga: Närkommer den? Kan man räkna med att den kommerinom ? Jag tror att det skulle varaviktigt att få det här gjort så fort det över huvud tagetär möjligt.Anf. 7 ():Fru talman! Jag tänkte säga några ord till om till-synen av kommunerna. Jordbruksministern talar omatt det finns brister och att staten inte har tillräckligtmycket kontroll över vad som händer i kommunerna.Här kan man dra paralleller till mängder av andraområden. Det finns naturligtvis kommuner som ärolika på skolans område, de erbjuder olika mycketverksamhet inom barnomsorgen, äldreomsorgen ochalla kommunala verksamheter. Det kan finnas skill-nader mellan kommunerna. Men lösningen på detproblemet är inte nödvändigtvis att man flyttar uppallting till statlig nivå och ger staten total kontrollöver allting. Det är inte säkert att det blir bättre på detsättet.Staten stiftar de lagar som kommunerna är skyldi-ga att följa. Man gör förordningar och man meddelarolika typer av regler som kommunerna faktiskt ärtvungna att följa. Följer kommunerna inte de reglernakan man vidta olika åtgärder.Men jag håller helt med om att det behöver finnasen nivå som kommunerna kan överlämna en del avansvaret till i de fall då man känner att man inte självkan ta hand om ett ärende därför att man kanske ärför nära berörd eller för att man på något sätt inteklarar av att hantera just det enskilda ärendet. Detkanske är ett ovanligt svårt ärende. Då kan man läm-na över det. Vi tror att den nya djurskyddsmyndighe-ten kan ha en sådan roll, att det kommer att finnas enorganisation inom den som kan stödja kommunernapå det sättet.Anf. 8 ():Fru talman! Jag tackar för de svar som vi hittillshar fått. Men ännu har inget besked getts om det blirnågon information till oss, men jag förutsätter att detblir det.När det gäller tillsynen, som jag sade bör ligga sånära som möjligt, anser jag det på grund av att det i95 % kanske av fallen handlar om sociala skäl.Det finns ingen djurhållare som medvetet, utan soci-ala problem, sköter sina djur illa. Finns det fall därdet sker krävs det helt klart väldigt snabba ingripan-den och ska det hårda tag till. Men när det gällersociala skäl är det ju fråga om en sjuk människa ochhan eller hon behöver hjälp. Då måste man ocksåhandskas med de frågorna på det sättet. Annarskommer man inte att vinna någonting på förändring-en.Det är mot den bakgrunden som jag är väldigt an-gelägen om att man ser över alla fall, så att mankommer fram till en lösning där man kan samarbetamed myndigheter och även de människor som ärdrabbade. Man måste hjälpa dem ur eländet och detmåste ske snabbt. Jag tror inte att en ny myndighet,som ligger ännu längre ifrån, klarar detta snabbt.Det är väl ändå så, fru jordbruksminister, att ävenjordbruksenheten i har ett övergri-pande ansvar när det gäller vad som sker ute i kom-munerna. Kommunerna måste, som har sagts härtidigare, självfallet följa lagarna.Jag tror egentligen inte att det här är en lagstift-ningsfråga, för är lagarna så bra att de börkunna fungera. Det är i tillämpningen av lagarna ochbristen på kompetens när det gäller tillsynen det lig-ger. Det är där vi måste sätta in resurserna. Vi måstestärka kompetensen hos tillsynspersonerna.När jordbruksministern säger att vissa slakterierhar veterinärer som är i beroendeställning är det klartatt det är mycket olyckligt. Men de har ett ansvar attfullfölja sin uppgift. Jag har väldigt svårt att tro med det ämbetsmannaansvar och det ansvar iövrigt som veterinärer har i inte är beredd attfölja de lagar som gäller.Anf. 9 Jordbruksminister ():Fru talman! Det finns en utbildning för persona-len. Jag säger det som svar till . Detär näringen själv som har det ansvaret. Enligt uppgiftutbildas de både i praktik och i etik. Men efter detmöte vi hade har man lovat att förstärka utbildningen.En av cheferna som var på mitt möte skulle själv resarunt till dessa slakterier för att personligen tala medledningarna. Det får inte vara så att ledningen inte vetvad som pågår ute på golvet i slakteriet. Det har exempel på.Den syn som delas av alla människor i Sverigemåste genomsyra hela kedjan inne i slakteriet. Dethar den uppenbarligen inte gjort. Det har man nu sagtatt man ska ta tag i.Systematik, nej, vi har inte fått sådana rapporter.Och det finns ett sätt att rapportera detta. En besikt-ningsveterinär kan rapportera till kommunen, till denkommunala inspektören eller till Livsmedelsverket.Om det vore systematik i det hela skulle vi få in mas-sor av rapporter av det här slaget, men det har alltsåinte skett. Det är därför vi kan hävda att det inte finnsnågon systematik i det här.Till vill jag säga att skillnadenmellan barnomsorg och skola när det gäller kommu-nernas ansvar är att vi styr över detta själva i Sverige.Men tillsynen och de krav som vi ska ställa på tillsy-nen är EU-gemensamma. Det är där konflikten upp-står. EU säger till oss: Se nu till att tillsynen fungerar!Ställ krav på dem! Och vi står här och säger: Nej, detkan vi inte göra, för det är en kompetens.Vi kan inte styra över kommunerna. De bestämmersjälva om de ska lägga pengarna på barnomsorg ellerdjurtillsyn, och då väljer de barnomsorg i de allraflesta fall. Det är därför vi inte har någon möjlighetatt styra.Det är också ett svar till . Vi kaninte tvinga kommunerna. Vi har inte rätten att göradet med den organisation av vår förvaltning som vihar i Sverige.Ingvar ställde en fråga om utbildning. Vikan erbjuda dem utbildning. Det har också erbjudit, och man har betalat nästan helakostnaden. Sedan har man fått lägga ned kursernadärför att kommunernas företrädare inte kommer. Detär vad vi kan göra. Men utbildningarna duger tydli-gen inte eftersom deltagarna inte kommer, och ut-bildningar har fått läggas ned.Då får vi kritik från EU. Då känner jag som an-svarigt statsråd att här är någonting som inte fungerar.Vi måste försöka ändra på detta. Jag vädjar till er somrepresenterar tre olika partier att sätta er in i detta ochgärna tala med och andra veterinärer.De kan ge massor med exempel på hur det inte fårvara. De har också förslag till hur det hela borde se utoch andra olika lösningar.Anf. 10 ():Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga att jag nuförstår detta dilemma. Det viktigaste för mig är att detblir en förändring. Så får vi använda den metod somkrävs för att få denna förändring.Om jag har förstått saken rätt är besiktningsvete-rinärernas huvuduppgift att kontrollera köttkvaliteten.Men om jag dessutom har förstått saken rätt är kvali-teten på köttet beroende av hur man behandlar djureni "livets slutskede".Jag är glad att det blir en förändring. Den är nöd-vändig. Det är alldeles utmärkt att regeringen kom-mer att ändra på detta, men jag tror att kvaliteten pådet svenska köttet fortsättningsvis måste vara hög. Vihar ju varit kända för att ha hög kvalitet. Det är enfaktor.