prot · GO0996 · 2001-04-19 00:00:00 — Här får man oftamöten för livet, möten som påverkar livet framöver.Det kan handla om kamrater eller kulturupplevelsereller helt enkelt om möjligheten att få lära sig och attfå en bra grund att vandra vidare från.En annan viktig del där folkbildningen har etttydligt uppdrag är demokratin, att få respekt för de-mokratin och förutsättningarna för den. Då handlardet inte om något slags tårtkastningsdemokrati, vilketi sig närmast är ett hån mot innehållet både i tårtanoch i ordet "demokrati". Kunskap är en god källa föratt öka förutsättningarna för demokrati. Studieför-bunden har varit mycket engagerade i att t.ex.vidarebefordra kunskapen om EU.Studiecirkelverksamheten har också haft en avgö-rande betydelse för det folkliga engagemanget i denmoderna svenska samhällsomdaningen. I en motionfrån förelås insatser från folkbildningenför att ett motsvarande engagemang ska växa framockså för den fredliga omdaningen av . Folk-bildningen ska lyfta fram det fortsatta europeiskafredsarbetet och byggandet av det nya Välfärdseuro-pa, ett där vi hoppas att gränser och hindersuccessivt försvinner. Folkbildningen är ju detfrämsta pedagogiska redskapet för en aktiv demokra-tisk påverkan och för människors engagemang i denprocess som pågår.Jag utgår från att många av mina kolleger här ikammaren redan har deltagit i studiecirklar bådekring EU och också kring EMU. Det är otroligtvad givande det är att sitta ned och ha öppna diskus-sioner om vår medverkan i det nuvarande EU och ettutvidgat EU, att få bort olika myter, att diskuterakonsekvenser och vad som kan förbättras. Det härarbetet måste fortgå, och då bör arbetet också stödjasav uttalanden från och regeringen. Mot denbakgrunden, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 7.När det gäller funktion finnsdet en annan motion från en folkpartist, som dess-utom har erfarenhet av styrelsearbetet i , nämligen . Hon tar uppfrågan om myndighetsutövning -kopplat till verksamheten som uppföljare och utvär-derare samt till arbetet med budgetunderlag och års-redovisningar - som man på uppdrag avmedlemmarna ska svara för folkbildningspolitiskbevakning och informationsverksamhet och samordnafolkbildningens internationella kontakter m.m. Fråganär ju hur de här uppdragen går ihop.Jag har inte yrkat bifall till eller reserverat mig tillförmån för den motionen mot bakgrund av att, somutskottet skriver, regeringen aviserar att en ny statligutvärdering av folkbildningen ska genomföras. Dennaska avse roll, funktion och särart,arbetet med kultur, folkbildningens egna utvärdering-ar och annat.Jag gissar att det här också kommer upp frågor omatt det har blivit fler folkhögskolor, vilket BirgittaSellén och även tog upp. Det totalaanslaget har minskat, både när det gäller anslagenfrån staten och från kommunerna. Landstingen harminskat sina anslag väldigt lite, faktiskt mindre änvad de har minskat sina anslag till sjukvården. Så därtycker jag att bildningsverksamheten har klarat sigganska bra. Men detta har medfört en minskad lärar-täthet och rationalisering av administration m.m.Frågan är var smärtgränsen går och när man når den.Nu får vi förhoppningsvis svar på ett antal frågor.Och jag hoppas att utvärderingen inte ska ta alltförlång tid.Fru talman! Avslutningsvis är det viktigt att manhar ett fördelningssystem som inte konserverar enbefintlig struktur utan att satsningen på utbildningsker där behoven finns, där man får elever, så att detinte står lediga platser på ett håll och är kö på ettannat håll.(forts. 8 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 49 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas för riksda-gens frågestund. Vid denna frågestund företräds rege-ringen av statsminister , statsrådetIngela , statsrådet , utbild-ningsminister och näringsministerBjörn . Statsministern besvarar allmänpo-litiska frågor. Övriga statsråd besvarar frågor var ochen inom sitt ansvarsområde.Frågorna och svaren ska vara korta, på högst enminut. Vi har ett mycket stort antal anmälda frågare,och jag vill därför uppmana alla att medverka till attså många som möjligt får möjlighet att ställa frågor.President besök i . 50 ():Fru talman! får sitt första besök aven sittande amerikansk president, nämligen republi-kanen . Jag skulle vilja fråga statsminis-tern om han tror att samtalet på en sådan nivå här iSverige kommer att kunna föras positivt och kon-struktivt, när en medlem av regeringen -och då inte vem som helst utan finansminister - uttalade att han hellre hade sett AlGore som president och med det också satt sig tilldoms över det amerikanska valsystemet och det ame-rikanska folkets röst.Anf. 51 Statsminister ():Fru talman! Jag är övertygad om att vi kommer attha mycket konstruktiva och öppenhjärtiga samtal, ihuvudsak om handelsfrågor, och andrafrågor som är gemensamma för EU och . Jag trorockså att vi kommer att byta ett och annat ord om detaktuella läget i respektive regioner och länder meraavspänt. Dagordningen växer fram, och den växerfram utifrån de politiska frågor som vi har att hantera.Jag ser fram mot samtalen.Anf. 52 ():Fru talman! Om då statsministern och jag kan va-ra överens om att det är rätt president som kommertill skulle jag ändå vilja ställa föl-jande fråga: Tror statsministern att det svenska fol-kets positiva attityd till det här presidentbesöketuppmuntras dels av finansministerns uttalande, delsav att det berömda nöjesfältet kommer atthållas stängt under högsäsong utan någonsom helst ersättning?Anf. 53 Statsminister ():Fru talman! Vad gäller nöjesfältet är jaginte kompetent att uttala mig, även om jag har för migatt det är en kommunalt ägd nöjesanläggning. Någrastarkare tillskyndare än av att hatoppmötet i tror jag inte att jag någonsin harmött. Om det är några bekymmer från den utgångs-punkten tror jag att de kommer att klara ut den sakeninternt.Jag ser fram mot att få möta den amerikanske pre-sidenten, som naturligtvis är utsedd i ett amerikansktpresidentval. Vi har alla i våra partipolitiska engage-mang olika typer av relationer, mer eller mindre nära,med amerikanska partier. Det har , folk-partisterna, socialdemokraterna och andra - så är detju. Men det amerikanska folket företräds här av sinvalde president. Honom hälsar jag välkommen tillSverige inte bara i egenskap av svensk statsministerutan också som företrädare för Europeiska unionen.Satsningar på vägar och järnvägarAnf. 54 ():Fru talman! Jag har här med mig ett axplock TT-nyheter och tidningsartiklar från ochframåt där näringsministern utlovar kraftiga satsning-ar på vägar och järnvägar i vårbudgeten. I ett tele-gram från TT sägs exempelvis att en storsatsning på landets vägar och järnvä-gar. Ministern erkänner där att han skäms ibland närhan åker på våra svenska vägar.Fru talman! Jag kan inte hitta de här satsningarna ivårbudgeten, och jag undrar nu om näringsministernkan tala om var de här pengarna finns reserverade.Anf. 55 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att göra det kon-staterandet att vi behöver en upprustning av in-frastrukturen i på många områden. Som tidi-gare har deklarerats här i kammaren kommer rege-ringen att lägga fram en proposition om infrastruktu-ren, och den kommer . Där kommer viatt ta upp både drift och underhåll och även frågorsom berör nybyggen och annat när det gäller vägaroch järnvägar.Anf. 56 ():Fru talman! Näringsministern dementerar alltsåinte de här telegrammen, utan han efterlyser fortfa-rande själv en satsning på vägar och järnvägar. Men enligt vad jag kan förstå måste man i vår-budgeten reservera utrymme för sådana satsningar.Det handlar ju om miljardbelopp utöver de anslagsom finns . Min fråga var alltså var de beloppenfinns.Vägverkets generaldirektör uttrycker sin besvikel-se i pressmeddelanden. klagar på att peng-arna inte räcker till. I har en privatbiliststämt för att bilen har gått sönder i en djuphåla i vägen.Vi har dåliga vägar, men var finns de här pengar-na? Min fråga återstår ju. Jag kan inte hitta dem ibudgeten. Hur ska regeringen kunna presentera nå-gonting i infrastrukturpropositionen om det inte finnspengar avsatta?Anf. 57 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först konstatera att vi avsätterca på vår infrastruktur, ochdet innebär att vi avsätter ganska mycket pengar.Låt mig också säga att det inte är så att vi bara hardåliga vägar och järnvägar; vi har mycket bra vägaroch järnvägar också. Vad vi behöver göra är framförallt att förstärka drift och underhåll men också attförändra och bygga nytt av vår infrastruktur. Hur detska finansieras och på vilket sätt återkommer rege-ringen till i samband med propositionen.Integrationen i ÖresundsregionenAnf. 58 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till LeifPagrotsky angående integrationen i är ett väldigt viktigt steg när detgäller att skapa integration. tycker jag att det be-höver bli mer trafik på bron, dels för att främja integ-rationen, dels för att återbetalningen ska gå snabbare.Nu har man tyvärr höjt priset ytterligare beroende påförhållandet mellan dansk och svensk valuta. Sedanmåste även regelverken ses över för att skapa integ-ration.En av de viktigaste sakerna är regeln att manskattar där man jobbar och inte där man bor. Så är detju inom landet. Det innebär att det har blivit väldigtfördelaktigt för danskarna att flytta över på densvenska sidan, där det är lägre boendekostnader, ochjobba i . De tär då på de svenska välfärds-systemen utan att vi får några skatteintäkter. Den härutvecklingen håller på att accelerera, och det kommeratt bli mer och mer de kommande åren.Min fråga är: Vad gör regeringen för att kommatill rätta med de här problemen och för att underlättaintegrationen?Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar bedömningatt broavgifterna är för höga. Den extra höjningen förett tag sedan gick i fel riktning, även om den följdemed automatik på de avtal vi har att växelkursanpass-ningar ska göras på det här sättet. Men det hade varitbättre om det hade gjorts om, så att den danska av-giften hade sänkts till den svenska nivån. Jag tyckeratt det hade varit mer välkommet. Det hade varit merbehövligt för att få in pengar som behövs för att be-tala räntor på bron. Ur strikt integrationssynpunkthade det varit välkommet.Vad gäller skattefrågan kan jag säga att det är kulför en svensk minister att höra att det är attraktivt attflytta till . Vi drar till oss flyttande danskardärför att det är så trevligt här och därför att det är såbilligt att bo och leva i . är nästan somett skatteparadis för danskar.Det råder ett konstigt avtal med . Det harförhandlats fram av en tidigare skatteminister som,när han vägde ihop alla fakta i målet, kom fram till attSverige var tvunget att skriva på detta avtal.Vi har med våra danska vänner gjortupp om att återkomma till den-na fråga om flyttningsmönstret gör att det blir särskil-da skevheter i fördelningen av skatter mellan Sverigeoch . Det är för tidigt att säga hur omfattan-de denna flyttning kommer att bli, för det blir ocksåen flyttning från till . Men vi harförsäkrat oss om att få ta upp frågan senare om detblir obalans när det gäller flyttningen.Industrirelevant forskningAnf. 60 ():Fru talman! Jag har en fråga till forskningsminis-ter att svensk industri ska kunna växa och skapajobb för framtiden krävs det stora insatser för forsk-ning och utveckling. De offentliga medlen till in-dustrirelevant forskning har minskat kraftigt. Denakuta bristen på pengar till forskningsinstituten inne-bär att pågående program och verksamhet måsteavbrytas. Utvecklingsprogram för stöd till mindreföretag och till medverkande i EU:s program, somockså riktas till mindre företag, minskas kraftigt ochhotas därmed.Min fråga är: Vilka åtgärder kommer ThomasÖstros att vidta dels för att komma åt den akuta kri-sen, dels för att långsiktigt garantera medlen till denindustrirelevanta forskningen?Anf. 61 Utbildningsminister ():Fru talman! har ett väldigt gott utgångslä-ge när det gäller forskning generellt sett, men ocksånär det gäller det forskningssamarbete som pågårmellan högskolor, universitet, forskningsinstitut ochnäringslivet. Vi framstår i en europeisk jämförelsesom mycket starka på det området och också när detgäller att verkligen ta innovationer och upptäckterinom forskningen vidare till produkter och patent. Vihar ett starkt utgångsläge.Jag delar utgångspunkt, dvs. attden industrirelevanta forskning som bedrivs vid in-dustriforskningsinstituten är viktig. De kommer att hamedel som motsvarar det genomsnittliga anslagde har haft . Där kommer det inte attbli den typen av effekter som beskri-ver.Däremot kommer regeringen att återkomma till enmer långsiktig syn på industriforskningsinstitutensframtida utveckling. Det är viktigt att vi också där seröver hur vi kan fortsätta att stärka kvaliteten och sertill att de blir tillräckligt starka aktörer för att också iett europeiskt sammanhang vara med och konkurreraom forskningsmedel.Anf. 62 ():Fru talman! har tittatpå denna problematik och när det gäller industri-forskningsinstituten kommit fram till att de projektsom enbart är statligt finansierade halveras från år2000 . När det gäller de projekt som sam-finansieras av staten och näringslivet har staten ge-nom och beslutat att helt ta bortfinansieringen av de treåriga programmen.NUTEK lovade kompensation. har fattatett beslut om att ingen kompensation kommer attutgå. Neddragningen här innebär också att industri-delen kommer att försvinna.Vinnova har de facto fått 150 miljoner kronormindre jämfört med föregående år att satsa på nytto-styrda innovationsstödjande insatser. Detta är upp-gifter från utredningstjänsten.Vad avser ministern göra?Anf. 63 Utbildningsminister ():Fru talman! På den första frågan kan jag svara attmyndigheten , som har en dryg miljard tillförfogande för denna typ av forskning, inte har blivitutsatt för någon besparing jämfört med förra året.Det står också i vårt regleringsbrev till Vinnovaatt industriforskningen ska ha en insats som mot-svarar förra årets. Det kommer också att bli resultatetav arbete.Sedan måste naturligtvis en myndighet inom dettafält fundera över hur man bäst använder pengarna. Dåkan det vara så att något enskilt program råkar ut fören förändring men att man i gengäld satsar på någotannat program. Så har det alltid varit, och så kommerdet också att vara i fortsättningen. Industriforskning-en och industriforskningsinstituten är viktiga. Statenär en viktig finansiär. - -är en annan viktig finansiär. Näringslivet, som ärdelägare, är en tredje part som naturligtvis ocksåmåste visa sitt engagemang för detta område.Regeringen kommer att återkomma till riksdagenmed den långsiktiga synen på industriforskningsin-stitutens ställning framöver för att stärka och utvecklaforskningens kvalitet.ÄnkepensionenAnf. 64 BO ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.För ett par dagar sedan diskuterade vi här i kam-maren regeringens vårbudget. En av de frågor somkom upp gällde varför det inte fanns något utrymmeför att återställa de regler som gällde för änkpensio-nerna före våren 1997.Vänsterpartiets representant fick ånyo försökaförklara varför man inte hade kommit någonstans setti förhållande till deras förslag. Det är uppenbarligenså att det finns ett mycket starkt motstånd från andrahåll inom den budgetkoalition vi har i landet. Jag troratt det framför allt kommer från socialdemokratiskthåll.Min fråga till statsministern är: Varför är social-demokraterna så oerhört starka motståndare till attåterställa de villkor som gällde för änkorna och sombeslöts i enighet mellan alla partier ?Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte alls så att socialdemokra-terna är motståndare till att förändra de regler som vibedömer vara rimliga att förändra. Vi har ett utrymmesom vi arbetar med, och vi kommer att återkommamed detta i höstens budget, när vi går in mera i detalj.Sedan är det så att vi håller på med de sista delar-na av fullföljandet av hela ålderspensionssystemetoch alla de förändringar som behöver göras i anslut-ning till detta. Då finns det också anledning att prövajust denna fråga.I övrigt vill jag påminna om att de förändringarsom gjordes i anslutning till förändringarna för än-korna var sådana förändringar som berörde dengrunddel som var kopplad till folkpensionsdelen. Detingick i en nödvändig förändring som också drabbademånga andra grupper.Anf. 66 BO ():Fru talman! Frågan gällde närmast varför det varett så starkt socialdemokratiskt motstånd. lät detsom att det var något mildare på socialförsäkringsmi-nistern. Om det berodde på att det var hon och intestatsministern som svarade kan jag inte bedöma.Det har ingenting alls med ålderspensionssystemetatt göra - det system som bl.a. och jagoch några till har arbetat med att försöka förändra.Detta genomfördes separat på socialdemokratiskaregeringens förslag. Det gick igenom här i kammaren.Det var den största försämring som drabbade någongrupp. Det har kritiserats inte bara från Folkpartietsoch flera andra partiers sida utan även från socialde-mokratiska debattörer, som har beskrivit det som detstörsta avsteget från den generella välfärdspolitiken.Vi diskuterade en budget med utgif-ter på över 800 miljarder. Regeringen säger sig fun-dera på hur man ska spendera 20-25 miljarder i skat-tesänkningar. Kostnaden för att återställa de gamlavillkoren och ta bort denna skamfläck är ungefär enhalv miljard. Varför händer det ingenting?Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att medvetetmissförstod mig när han sade att det inget har att göramed ålderspensionssystemet. Jag sade att vi i anslut-ning till de följdförändringar som är kopplade tillålderspensionssystemet går igenom hela detta återstå-ende paket. I anslutning till det kommer vi naturligt-vis också att titta på vilka regeländringar som kanbehövas där. Det finns ett litet utrymme som är reser-verat i anslutning till överenskommelser mellan Soci-aldemokraterna, . Detkommer vi att återkomma till i höstbudgeten.Kraftledningars placeringAnf. 68 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn Rosengren.För någon vecka sedan hade vi en interpellations-debatt om kraftledningarnas elektromagnetiska strål-ning. Jag fick där ett mycket klart besked från nä-ringsministern om att ny koncession för kraftledning-ar också är att betrakta som en nyetablering. Jag ärtacksam för det svaret.Efter vår interpellationsdebatt har jag blivit kon-taktad av människor som bor nära kraftledningar.Gränsrekommendationerna vid nyetablering är attstrålningen inte ska överstiga 0,2 mikrotesla.I finns det ett bostadsområde därman i trädgården har 30 gånger och i bostäderna 20gånger så hög strålning. Här är det också ett antal årtills det blir en ny koncession.Jag undrar om näringsministern är beredd att ut-sträcka sitt klara besked till mig när det gäller ny-etablering till att också omfatta befintliga ledningar.Anf. 69 Näringsminister ():Fru talman! Får jag till att börja med säga att vihar speciella regler, som jag också redogjorde för iinterpellationsdebatten, när det gäller strålning vidnyetableringar. Jag förutsätter att de följs. Jag kaninte här och ta upp ett enskilt fall och bedöma det.Det hoppas jag att kammaren respekterar.Anf. 70 ():Fru talman! Vid nyetableringar gäller detta. Nuvar det ju ingen nyetablering här. Jag tänkte merprincipiellt att man kunde få ett besked om det gällerockså befintliga ledningar.Vi är tre ledamöter i den här kammaren som ocksåär kommunmedborgare i . Där är vi del-ägare i det kommunala energibolaget. Där har vi ipolitisk enighet använt vårt ägande till att i förtidåtgärda de här kraftledningarna, som energibolagetdär äger. är det ju så att talmannen, statsministern,näringsministern och alla vi andra här också är indi-rekta ägare t.ex. i . Kan man tänkasig att staten, eller vi, använder detta ägarskap till attgöra någonting liknande som det vi har gjort i ?Anf. 71 Näringsminister ():Fru talman! Vad vi har talat om när det gäller ny-etableringar är att vi sedan skulle se över det befintli-ga kraftnätet med anledning av strålning och att vi haren befolkningstäthet eller att det bor människor inärheten. Det är en fråga som jag vill återkomma tilloch som jag inte kan svara på här.När det gäller nyetableringar har vi våra gränser.När det gäller det som redan är etablerat får jag åter-komma.FinansplanenAnf. 72 ():Fru talman! Kort efter statsministerns och GudrunSchymans senaste gemensamma manifestation på besökte vänsterledaren lands-tinget i . Rubrikerna efter det här besöket var:Strunta i regeringen! manar tillcivil olydnad. Praktgräl efter utspel.I ledaren skrev tidningen: Om hade ettpopulistpris skulle detta tillfalla GudrunSchyman. Anledningen var vänsterledarens uppma-ning till att strunta i balanskravet, som ärknutet till utbetalning från kommunakut, och hennesuttalande om att besparingar är en orimlig hållningäven när ekonomin så kräver och att regeringensutgiftstak är planhushållstänkande och helt fel. Prakt-grälet bestod av att statsrådet tog avstånd frånalltihop och tyckte att det här var en ohejdad popu-lism.Vän av ordning blir jag, och många med mig,störd av de här tvetydiga budskapen, som förvirrar,ger falska kortsiktiga förhoppningar hos verksamhets-företrädare, personal och enskilda medborgare. Ochjag vill fråga statsministern: finansplanensbesked om att utgiftstaken ska hållas, och är det till-rådligt att strunta i balanskraven?Anf. 73 Statsminister ():Fru talman! Finansplanen gäller, och man ska va-ra noga med att ha lika stora inkomster som man harutgifter, i det enskilda hushållet, i kommunen och istaten. Det kan variera lite över år, men i principgäller detta. Jag vet inte vad som har sagts, och jagvet inte vem som ska ha något populistpris heller. Detär i och för sig rätt många som tävlar om det, så detska jag inte bedöma.Men en sak vill jag säga. Om man tror att vi stär-ker landsting och kommuner genom att sända signa-len att det är lån till verksamheten som skapar frihetoch oberoende löser det möjligen situationen just numen skapar ett läge då allt inflytandegår ifrån de valda organen. Det innebär inte att vi intefrån statens sida kan fortsätta att föra samtal medsärskilt hårt trängda landsting, exempelvis i Värm-land, om att ge ytterligare ett handtag, men man skainte skicka signalen att det är lånade pengar som skalösa problemen.Jag tror väl att jag förut i kammarenhar gett uttryck för den här uppfattningen, för attuttrycka mig försiktigt. Den ligger fast, och jag ärövertygad om att det här är sunda principer för eko-nomisk hantering.Anf. 74 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag tycker attdet var bra och klargörande, och det var kloka ordfrån statsministern. Jag utgår från att det är det somgäller trots att företrädare för regeringsunderlaget ärute och reser och säger annat. Även populismenmåste ju ha sina gränser.Klara spelregler, långsiktighet och tydlighet ärnödvändigt för att få långsiktig ordning på ekonomioch verksamhet, och precis som statsministern sägergår det inte att skjuta problemen framför sig och troatt någon annan ska lösa dem. Jag och Centerpartietvill verkligen få en skatteutjämning som fungerar,rättvisa villkor över landet och hänsynstagande tillbefolkningsminskningar. Vi vill stimulera nytänkandeoch ha en politik för livskraft i hela landet, så att vifår behålla skatteunderlag och öka i stället för attminska skatteintäkterna.Den som är satt i skuld är inte fri, brukar statsmi-nistern säga. Det är kanske sammanfattningen på denhär diskussionen också.Anf. 75 Statsminister ():Fru talman! Det är en bra sammanfattning. Men seupp, centerpartister, med den populism som tar siguttryck i att man beskriver skatteutjämningen som ettsätt att brandskatta framför allt storstäderna! Se uppmed den populismen!