prot · GP0930 · 2001-11-20 00:00:00 — Jag har aldrig förstått vad det är för andra formersom hon vill använda sig av just nu i det läge där detfinns krafter och en ondska och en terrorism som inteär intresserade av fred, som inte vill ha någon dialog,som inte ställer upp på det utan fegt använder sig avterrorattacker. Hur ska man hantera sådant?Vi är många som hoppas på och som vill läggaall kraft på att visa att det som hände den 11 septem-ber trots all sin fasa ändå på något sätt var inledning-en till en ny sorts världsordning där den rika världenförstår att en ekonomisk och social utjämning måsteske för att de onda krafterna inte ska kunna rekryteraterrorister bland de fattiga, utsatta och rättslösa män-niskorna.Jag hoppas också att inser att man är en stordel i världssamfundet som också har ett ansvar för attverka för mänskliga rättigheter, inte bara av ett egetintresse utan av en omsorg om alla och för en bättrevärldsordning.Anf. 15 ():Fru talman! Räddad av gonggongen, talar man omi vissa sammanhang. När sade attdet måste finnas andra metoder var tiden ute, lampanblinkade och talmannens klubba gick i bordet. Vi fickaldrig höra vilka andra metoder som finns. Det är justGudrun dilemma att hon aldrig har någotsvar på frågan vilka andra metoder det finns. Jag troratt många som har lyssnat på den här debatten harmärkt hur argumentation ligger i grus.Gudrun talar mycket negativt om stor-maktsinflytandet. ropar en hel värld att skaagera mer i och vara mindre passivt.Man begär ett stormaktsagerande. Men det ingår ju iGudrun vanliga isolationism att länder inteska engagera sig solidariskt för varandra och ställaupp för mänskliga fri- och rättigheter och demokrati.Ett positivt stormaktsagerande ska vi naturligtvishälsa med mycket stor tillfredsställelse.Jag är förvånad över utrikesministerns resone-mang om att vi ska lita till grannländerna för de insat-ser som behövs. Hur många läkare finns det till-gängliga i och hur många sjuksköterskorfinns det i som snabbt kan sättas in iAfghanistan?Nej, jag fortsätter att vädja till utrikesministernsom jag har gjort : Inled nu planeringenav sändningen av ett svenskt fältsjukhus till Afghani-stan! Behovet är mycket stort. Det skulle passamycket bra in i en internationell FN-styrka om Sveri-ge var redo att ge besked om en sådan insats.Anf. 16 Utrikesminister ():Fru talman! Jag börjar med att kommentera detsom sade. Hon jämförde medbombningarna i . Det är en väldigt farligkoppling, !När man ska bekämpa internationell terrorism gerdet inte fria händer i . Det ger inteTurkiet fria händer mot kurderna. Det ger inte israe-lerna fria händer mot palestinierna. Det försökerRyssland och andra länder att hävda. Men och världssamfundet har hävdat motsatsen.Så ge inte rätt, !Jag ger däremot rätt i en sak, ochdet är att det förslag som vi har sett när det gäller deamerikanska militärdomstolarna inte uppfyller dekrav på rättssäkerhet som vi alltid ställer. Vi förut-sätter att förslaget kommer att förändras. Självfalletkommer vi också att fortsätta att driva att skaställa sig bakom den internationella brottmålsdom-stolen.Till vill jag säga att jag tar detsom ett indirekt erkännande av att bombningarnaändå fyllde ett syfte och fungerade på ett riktigt sätt.Sedan är det självklart att man inte ska fortsätta attanvända bombningar mot varje regim som bryter motmänskliga rättigheter. Skillnaden är just självförsvars-rätten. I det här fallet handlade det om ett självförsvarmot att man inte skulle utsättas för nya terroristat-tacker.Självfallet ska vi också se till att det fortsatta kri-get mot terrorismen framför allt handlar om det sombl.a. Det gäller hurvi ska arbeta med information och underrättelseverk-samhet, hur vi ska samarbeta globalt, hur vi ska sam-arbeta för att motarbeta terrorismen. Denamerikanske utrikesministern var väldigt tydlig i FNförra veckan. Det handlar inte om bombningar av flerländer, utan det handlar om att kriget mot terrorismenska föras med alla andra metoder, men vi måste föradet gemensamt.Till vill jag säga att om jagglömde att nämna i mitt förstainlägg ber jag om ursäkt för det. Jag nämnde Läkareutan gränser i mitt andra inlägg. Man fyller en väldigtviktig funktion, och man har gjort väldigt goda ochstora insatser i . Det är också en av deorganisationer som vi nu ska träffa.Till vill jag säga att han bordelyssna lite bättre. Jag har inte sagt att vi inte skaskicka t.ex. läkare till . Finns det behovav ett fältsjukhus är det självklart att ställerupp med den typen av resurser. Men när det gällerFN-insatser för den militära styrkan och fredsbeva-rande styrkan har FN självt sagt att man vill användasig av grannländer och muslimska länder. Sverigetillhör inte någon av dessa kategorier. FN har samti-digt sagt att man ser fram emot stora svenska insatseri på de områden där är bra harlång erfarenhet.Fru talman! Slutligen till : Jag tyckeratt det är lite tragikomiskt att man som moderatledarevill ta chansen att argumentera för ökade svenskaförsvarskostnader i en debatt som rätteligen börhandla om att öka biståndet till Afghanistan.Anf. 17 ():Fru talman! Vi är väldigt ense om att det behövshumanitära insatser. Vi är ense om att FN behövs ochom att det är bra att är borta. Men attkunna klippa sitt skägg som man vill eller att få målasina naglar är bara en mycket mager början.Konstigt nog är vi fortfarande oense om huruvidabomber är konstruktivt eller destruktivt. Det är ju nusom de långa, svåra, intelligent upplagda och upp-byggda ansträngningarna för att återuppbygga det härlandet kan börja.Jag undrar över de länder och partier som har stöttbombningarna: Är ni också med nu och tar ansvar förminröjning och för att samla ihop vapen? Är ni med ihela återuppbyggnadsfasen, humanitärt och demo-kratiskt? Tar vi emot de flyktingar som kan behövaatt söka skydd av miljöskäl och på grund av svält?Och till er som har stött bombningarna är minsista fråga: Vilka löften kan jag ta med mig från er tillflyktinglägren ? Är det mera bomber ellerär det mera mat?Anf. 18 Utrikesminister ():Fru talman! och jag kanvara överens om att bombningar fårmotsatt effekt. Men var undantaget sombekräftade regeln, och regeln är att man ska undvikamilitära lösningar. I det här fallet fanns det ingetalternativ för att försvara sig mot nya terroristattack-er. Vi kan också se resultatet. Bombningarna kan därmed snart upphö-ra.Nu måste alla internationella krafter hjälpa Af-ghanistans folk till en bättre framtid. Jag vet att desom agerar i , i och i Afghani-stans grannländer vet att den svenska regeringenarbetar för hjälp till flyktingarna, för hjälp till Afgha-nistans folk, för hjälp till en långsiktig lösning förAfghanistan så att landets kvinnor återigen ska kunnaröra sig fritt utan burka och kunna utbilda sig ocharbeta igen, för hjälp till barn så att deska få äta sig mätta, gå i skolan och slippa frysa undervintern.Vi måste ge afghanerna själva huvudansvaretmen allt vårt stöd för att de ska kunna skapa en var-aktig fred, återskapa demokratin och åter bygga uppsin nation.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 november.4 § Svar på interpellation 2001/02:59 om detpublikrelaterade filmstödetAnf. 19 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att rädda filmavtalet och den svens-ka filmproduktionen - detta med anledning av attSvenska låtit meddelaatt det publikrelaterade produktionsstödet nu är in-tecknat för resten av innevarande avtalsperiod.Jag delar uppfattning att det ärviktigt att klarlägga orsakerna till den situation somuppstått när det gäller det publikrelaterade stödet.Enligt min bedömning ligger orsakerna dock inte ikonstruktionen av det nuvarande filmavtalet.Den övervägande delen av medlen till svenskfilmproduktion fördelas genom olika former av för-handsstöd. Det publikrelaterade stödet betalas i efter-hand och fungerar som ett komplement till förhands-stödet. Utformningen av det publikrelaterade stödetskiljer sig i ett mycket väsentligt avseende från detefterhandsstöd som fanns i det tidigare filmavtalet.Det är inte längre möjligt för ett fåtal framgångsrikafilmer att mjölka ur stödsystemet på bekostnad av detviktiga förhandsstödet. finns det vattentäta skottmellan förhandsstödet och det publikrelaterade efter-handsstödet. Det publikrelaterade efterhandsstödethar försetts med en separat budgetram och en budgetpå om året.När ett stort antal publiksuccéer ska dela på enbegränsad kaka bör den naturliga konsekvensen bliatt stödbeloppen till enskilda filmer blir lägre.Filmavtalet ger därför en möjlighet attanpassa stödgivningen "med beaktande av tillgängli-ga medel". Det är en medveten åtgärd som är kultur-politiskt betydligt mera smakfull än att resurserna tillförhandsstödet minskar. Filmpolitikens uppgift är attfrämja produktion av värdefull svensk film och detgörs bäst när så många projekt som möjligt - oavsetttidigare framgångar - har en möjlighet att få stöd.Det nya filmavtalets första år var också ett över-gångsår i filmpolitiken. Av hänsyn till filmbranschensuttalade behov av långsiktighet accepterade staten attdet gamla efterhandsstödet utbetalades även år 2000.Avtalsparterna enades då om att inget publikrelateratstöd skulle utgå om efterhandsstödetöversteg . Av redovisningarna fördet gångna året framgår att det betalades ut efter-handsstöd och publikrelaterat stöd till ett sammanlagtbelopp av närmare 70 miljoner kronor.Den situation som uppstått när det gäller det pub-likrelaterade stödet är givetvis olycklig. Den får kon-sekvenser, även om den på intet sätt innebär någotstopp för produktionen av svensk film. Sedan svårig-heterna med det publikrelaterade stödet uppdagatsföljer utvecklingen nära. Samt-liga parter bakom filmavtalet har dock ett ansvar föratt avtalet följs och följs upp.Anf. 20 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret.Men jag är dessvärre övertygad om att de svenskafilmproducenterna inte är särskilt nöjda med innehål-let, och så ej heller jag.När man säger att man följer frågan brukar detdessvärre innebära att man egentligen menar: Jag vetinte vad jag ska göra.Det som jag, och jag tror hela filmbranschen, hadehoppats på var att statsrådet skulle ta fram ett ess urjackärmen och säga: Jo, ser du , nu har jagfunderat här satteklackarna i marken och slutade göra utbetalningar förolika lösningar, och jag och mina medarbetare harkommit fram till att vi ska ta initiativ till osv.Men dessvärre var det inte detta som jag fick hö-ra, utan här står vi fortfarande lika oroliga, statsrådetoch jag. Skillnaden är den att jag kan bara bevaka ochställa frågor, kulturministern kan sparka i gång åtgär-der.Enligt , som hämtat sittmaterial från departementet och från ,hade 8 miljoner i PRS beta-lats ut . Och i den långa tabellen som jag har härfinns under rubriken : totalt utbetaltförhandsstöd 45 miljoner och max PRS för dessafilmer 107 miljoner. Det preliminära utfallet - detsom man skulle kunna få - är 73,5 miljoner.Statsrådet säger i sitt skriftliga svar, som skildesig lite från det upplästa, att det inte i första hand ärfel på konstruktionen. Men då måste man ändå tillståatt det borde funnits med flera tänkbara scenarier närman skapade systemet; bättre övergångsregler mellandet gamla och det nya osv.Jag hade hoppats att få träffa kulturministern ef-tersom hennes deltagande på i går hadeaviserats i samband med visningen av ännu en reno-verad äldre färgfilm. Förra gången vi stötte på var-andra var i filmsammanhang, när film hade förhandsvis-ning. Jag har i stället tagit tillfället i akt att tala medrepresentanter från och har utbytt tan-kar med en av statsrådets egna medarbetare.På Filminstitutet, där man känner sig lite utanföreftersom man inte får vara med i förhandlingarna omavtalet och dess konstruktion, är man mycket spändpå att få veta vad som ska ske. Håll oss därför intepå sträckbänken längre, , utan ge ossalla - filmälskare, filmproducenter och andra - liteljus och hopp i form av en vink om vad som väl ändåmåste vara på gång.Anf. 21 Kulturminister ():Fru talman! Det finns mer pengar till svenskfilm än . Utöver de medel som gene-reras genom biografavgifter skjuter staten till merpengar i nuvarande filmavtal än någonsin.200 510 000 kronor går till produktion, distri-bution, visning och filmkulturella verksamheter,dessutom till särskilda kortfilmsstöd. Därtill har sats-ningarna på regional nivå inom filmområdet generellttillkommit och ökat drastiskt , från 11miljoner kronor till drygt 43 miljoner kronorår 2001. Statens satsningar på regionala resurscent-rum för film och video och regionalafilmproduktionscentrum har varitavgörande för denna utveckling.Problemet är att branschen i filmavtalsförhand-lingar icke ville höja sin biografavgift. Man har fort-satt att betala , medan staten har mer än för-dubblat sina insatser.Nu vill - som i vanliga fall tyckeratt staten ska vara återhållsam med skattebetalarnasmedel - att staten, utan att över huvud taget ta uppförhandlingar med de andra avtalsparterna, ska fort-sätta att höja den del av filmavtalet som går till defilmer som redan har en mycket stor publik.Anf. 22 ():Fru talman! Det är svårt att inte bli lite grann elaknär man blir beskylld för att ha sagt något som maninte har sagt. Jag har inte sagt något annat än att jagvill veta vad statsrådet tänker göra. Jag har inte talatom att vi ska ha mer pengar till vare sig den ena ellerden andra kassan. Faktum är att vi faktiskt var över-ens när det nya filmavtalet kom till. Då ställde vi ossbakom detta från moderat sida. Men vi utgick själv-fallet också från att det fanns en väl genomarbetadmetodik för hur distribution och utbetalning skulleske.Jag har fått flera brev från producentsidan medsignaler om projekt som lagts på is, om projekt somhelt avskrivits osv. Bland samarbetspartner för film-framställning fyller SVT en framträdande roll. Men iden situation som uppstått är man där, enligt upp-gift som jag fick , skeptisk till att ge sigin i samarbetsprojekt kring filmer och rädd för att fåvara med och ta på sig en större del av kostnadskakanoch riskerna.Jag känner igen det som ordförande iVästsvenska filmfonden. Först drog regionens politi-ker ned på anslagen. Sedan följde SVT, och därmeddrog sig ur, som hade villkorat sitt anslag. Se-dan fortsatte det. Risken är alltså att om förväntatriskkapital försvinner drar det också med sig andrafinansiärer.Svensk film har gått bra ett tag . Den håller enandel på på biograferna. Det är resultatet avhårt arbete, talang och offensiva satsningar. Det harskapat en bredd som i sin tur är förutsättningen för enstark topp. PRS är en mycket viktig del i detta.Svensk film är ett viktigt verktyg för annat i kultu-ren. Den ger möjligheter till skapande och överlevnadför skådespelare, kompositörer, regissörer, manusför-fattare, musiker osv. Den är ett viktigt instrument ivaktslåendet av det svenska språket och för igenkän-nande och förståelse av svenskt samhällsliv i bådenutid och dåtid. Till detta, det kulturinriktade, kom-mer självfallet också all kringverksamhet och allamöjligheter till utveckling av det tekniska kunnandetavseende ljus, ljud osv.Det är riktigt som statsrådet säger att det finns merpengar i omlopp. Det sade en av de regissörer, tillikaproducent, som talade med mig : Det finnsmer pengar som snurrar runt, men på något sätt ham-nar de ändå inte hos oss så att det blir lättare för oss iproduktionen. Det är därför jag menar att om det ärnågot galet i detta måste vi naturligtvis kika på det.Jag har inte sagt att statsrådet ska börja pumpa utnågra pengar utan att tala med andra, men jag undrarvad statsrådet ska göra. Det enda svar jag har fått är:Jag följer frågan. Jag måste säga, fru talman, att jaginte tycker att det är nog. Vi som verkligen älskarfilm, och till dem hör faktiskt också statsrådet har jagförstått, är oroliga över vad som är på gång.Anf. 23 Kulturminister ():Fru talman! Jag tycker att det är djupt olyckligt attLennart försöker skapa en stämning av attsvensk film och svensk filmindustri skulle befinna sigi en krissituation. Självfallet hade det varit bättre omtillämpningen av avtalet hade varit sådan att vi hadehaft en fortsatt hög och jämn nivå på utbetalningen avdet publikrelaterade stödet.Produktionsnivån i svensk film är fortsatt mycketgod. kommer mer än 20 svenska filmer att hapremiär. 2002 ser det ut att bli ungefär lika många.Hur utvecklingen blir åren därefter kan man natur-ligtvis inte säkert fastställa, men det sannolikaär att genomsnittet kommer att ligga på 20-22 filmerper år . Det är en mycket godproduktion av svensk film. , med sina 38premiärer, var ett undantagsår. Det är de flesta över-ens om även inom filmbranschen.Sedan vill att jag här i riksdagenska redogöra för exakt vad jag tänker göra i den härsaken. Det kan bara betyda en sak, nämligen att jagska tala om att det blir mer statliga pengar, att det ärdet han vill. Samtliga parter i avtalet, där staten är enpart, har ett ansvar för avtalet och dess uppföljning.Övriga avtalsparter har påkallat förhandlingar omavtalet med anledning av det publikrelaterade stödet.Tjänstemännen på kommerinom kort att träffa avtalsparterna för en första dis-kussion och avstämning, men vill att jag skaavgöra resultatet av denna avstämning . Dåfinns det bara en sak han begär, nämligen mer statligapengar.Anf. 24 ():Fru talman! Nej, ville bara att statsrådetskulle berätta vad som var på gång. fick vi i sistainlägget höra det. Här är alltså en avstämning pågång, och man börjar diskutera. Då hoppas jag ocksåatt det leder till att man kan göra sådana justeringar idet här framöver att man inte får en upprepning av detsom varit. Övergången mellan de olika systemen harju varje gång varit ett bekymmer. Det blir så om maninte ser upp med vad som kommer att hända.Det är inte jag som målar upp någon skräckbild avdetta. Jag kan bara konstatera av brev och samtal jagfår från människor inom filmbranschen att detta är ettmycket kärvt läge. Jag utgår från att om det inte hadevarit ett kärvt läge hade inte statsrådet i sitt svar sagtatt hon också är orolig.Anf. 25 Kulturminister ():Fru talman! Med tanke på de goda kontakter somLennart uppenbarligen har inom filmbran-schen utgår jag från att han kommer att se till attfilmbranschen höjer biografavgiften från till12 %. Det är nämligen vad filmbranschen borde hagjort för att motsvara den enorma kraftsamling somstaten gjorde i det senaste filmavtalet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:56 om nyaarbetsmarknaderAnf. 26 Näringsminister ():Fru talman! har frågat vilka insatserjag avser att göra för att dels säkra befintliga verk-samheter, men framför allt stimulera till nya arbets-tillfällen också i nya branschområden.Det stämmer att antalet varsel ökat kraftigt underde . Antalet personer som varslatsom uppsägning är mer än dubbelt så stortsom . Större varsel om perso-nalminskningar och nedläggning av industriverksam-het på småorter slår hårt mot berörda individer ochmot kommuner, som , m.fl.Regeringen har därför gett AMS i uppdrag attsnabbt tillsätta en operativ grupp för att möta störrevarsel om uppsägning av personal i orter som drabbassärskilt hårt. I detta arbete ska AMS och NUTEKsamverka i syfte att få arbetsmarknadspolitiska insat-ser att samverka med företagsutveckling och nyföre-tagande.Detta arbete syftar till att skapa fler och växandeföretag och därmed främja en hållbar ekonomisktillväxt och en ökad sysselsättning. Jag vill därvidunderstryka vikten av fortsatt stabila finanser medlåga räntor och låg inflation.I budgetpropositionen och i propositio-nen En politik för tillväxt och livskraft i hela landet(prop. 2001/02:04) har regeringen lämnat en rad för-slag för att främja företagande. Exempel på sådanainsatser är ett nationellt entreprenörskapsprogram,sänkning av sociala avgifter i stödområde A för småföretag, införande av ett system för mikrolån ochåtgärder för att främja kvinnors och invandrares fö-retagande samt kooperativt företagande.Regeringen lägger dessutom ut uppdrag till fleramyndigheter att inkomma med förslag till regel-förenklingar. Inom deklarationsområdet planeras fleraförenklingar att genomföras. har Företagargui-den lanserats, en Internetbaserad tjänst där företagarekan hitta information från ett tjugotal olika myndig-heter samlade på ett ställe, presenterad utifrån företa-garnas behov.Ett åtgärdsprogram för att stimulera tillväxt ochsysselsättning har presenterats för beslut iregeringen. Bland åtgärderna kan nämnas att arbets-givareavgifterna sänks temporärt för kom-muner och landsting. Dessutom slipper kommuneroch landsting hela arbetsgivareavgiften på nettotill-skottet av nya jobb . Egenföretagare får skat-ten sänkt på s.k. expansionsmedel och nystartadeföretag ska få uppskov med inbetalning av prelimi-närskatt de tre första månadernaFrämjande av innovationer är ett annat viktigt om-råde för att stimulera till nya arbetstillfällen också inya branscher. Internationella jämförelser visar attSverige har ett gott innovationsklimat. En omfattandepatentering, men också framväxten av nya företaginom bland annat bio- och miljöteknik, är områdendär det finns en växande potential för nya arbetstill-fällen.Regeringen har i propositionen FoU ochsamverkan i innovationssystemet (prop. 2001/02:2)föreslagit åtgärder som ytterligare ska stärka innova-tionssystemet och förbättra möjligheterna att förädlaforskningsresultat och förmedla dem till näringslivet.Det är en stor utmaning att ta till vara den kraftoch initiativförmåga vi sett växa fram inom nya om-råden som t.ex. svensk design och IT. Det är viktigtatt främja en sådan utveckling även inom fler områ-den, inte minst genom att ge en ökad betydelse aventreprenörskap i samhället.Det är min förhoppning att dessa åtgärder, somjag nu redovisat, ska stimulera till nya arbetstillfällenoch till företagande inom både etablerade och nyabranscher.Anf. 27 ():Fru talman! Tack för svaret, som bär traditionensprägel, men som ändå inte har fångat in det mestcentrala i min fråga: Hur stimuleras nya arbetstillfäl-len också inom nya branschområden? Ändå vill jaghålla näringsministern räkning för att det finns en vissöppenhet för sådana tankegångar.Näringsministern bekräftar det stora antalet varseloch noterar att risken för uppsägning fördubblatsunder . Statsrådet bejakar vidare hurhårt den nedläggning som sker på ett antal orterslår mot det alltför ofta ensidiga näringslivet. Dengemensamma nämnaren är ju att det på industriorterofta är ett dominerande storföretag. Det gäller somregel gamla verksamheter, men också industriföretaginom mer modern teknik drabbas. De två orter somstatsrådet nämner, och , ärsådana exempel. I går kom beskedet att det storaABB-företaget kan räkna med att minska med 1 000eller rent av 2 000 arbetstillfällen i genomkoncernförändringar ute i världen.Många platser blöder, sade statsministern i ett frå-gesvar . är, fru talman,hela svaret inriktat på vad som ska göras. Symtoma-tiskt är också att näringsministern undviker att talaom de insatser som skulle ha gjorts för länge sedan.Därför är det följdriktigt att t.ex. i Dals-land inte nämns i svaret. För att nu tala med statsmi-nisterns ord är "blodförlusten" där så alarmerande attdet inte bara är jobben som försvunnit utan att ersät-tas i den mängd som regeringen förespeglade då stor-företaget med nära 900 anställdalade ned sin tillverkning. De insatser som hittillsgjorts, och som kan räknas statsmakten till godo, ärytterst begränsade, och infrastrukturella insatser lyserfortfarande med sin frånvaro. Så kommer följdeffek-terna att inte bara jobben är färre, människor flyttarockså från dessa hårt utsatta kommuner. Urbanise-ringsvågen sköljer över Bergslagen, inland,, och stora delar av Sydsverigesglesområden. Flytlassen rullar alltför mycket åt etthåll.En av huvudpunkterna i interpellationen var hur vifår en offensiv näringspolitik, där villkoren för nyaoch växande små och medelstora företag kan utveck-las.