prot · GO0979 · 2001-03-14 00:00:00 — Det är beklagligt.Gunnar säger att om hadeegen majoritet i , då skulle vi få se ett för-slag om avskaffande av kårobligatoriet. Men varförinte, , i parlamentarismens namn för-ena sig med de fyra borgerliga partierna och ta framett förslag om hur kårobligatoriet kan avskaffas?Varför inte tillsammans med de fyra borgerliga parti-erna rösta för den reservation som vill ge regeringen iuppdrag att återkomma till med ett förslagom ett avskaffande av kårobligatoriet?Anf. 62 ():Herr talman! Jag tror att det finns risk för att detblir lite överdrifter här. Den principiella frågan ärnaturligtvis viktig. Den skulle vara ännu viktigare omdet vore så att personer drabbades eller råkade illa utpå grund av den här principen. är det i stället enprincip som har en historisk förankring bakåt i tiden.Den ska naturligtvis bort. Det är vi överens om. Ochdet tror jag att alla tycker egentligen. Men det ska skeunder former som är rimliga med hänsyn till de för-ändringar som sker ute på universitet och högsko-lor, så att man inte gör ett missgrepp och försämrarsituationen för studenterna.Jag tycker kanske att det är på gränsen till oan-ständigt att försöka påskina att vi därmed skulle döljanågonting och att vi egentligen inte står bakom prin-cipen. Principen har inte alls några negati-va effekter av den arten. Det är bra att studenter rea-gerar mot att vi har ett kårobligatorium. Det är välockså bra att vi i kammaren får diskutera det. Men detfinns alltså inget förslag i motionerna som visar på attdet går att genomföra ett avskaffande av kårobligato-riet utan att det blir försämringar. Det är klart att dettaär ett skäl till att man är lite försiktig.Jag tänker inte göra någon röstdeklaration i frågani dagsläget, men vår inställning är klar. Jag tycker attargumentationen är något överdriven från GunnarAxéns sida.Det finns ju andra tillfällen att ta upp frågor. T.ex.hade det varit intressant att höra delta iden debatt som vi hade för bara drygt sedanhär i kammaren om den lag som vi i har somgör att man kan födas till ett ämbete, alltså att mankan ärva det. Det är så monarkin i det här landet fun-gerar. Det låter i mina öron som en lite allvarligareprincipfråga. Är lika ståndfast på denpunkten? Har han partiet med sig? Jag tycker nog ska vara lite nyanserad i debatten i en sådan härfråga.Anf. 63 ():Herr talman! Det är beklämmande att GunnarGoude inte har några argument att återkomma med iden här frågan, utan att han i stället tvingas att ta uppandra frågor som inte den här debatten rör.Jag noterar bara att inte tilltrorstudenterna förmågan att själva inse det eventuellavärdet av att vara med i en studentkår. att studentkårernas arrangerande av pubaftnar,fester och kulturella aktiviteter är så viktiga för stu-denternas situation att studenterna måste tvingas attvara med i den förening som arrangerar aktiviteterna.Gunnar tror inte att studenterna självaskulle kunna inse värdet av det som studentkårernaägnar sig åt. Det är beklagligt, men det är bara attkonstatera att hellre ser till regerings-samverkan med Socialdemokraterna och Vänsterpar-tiet än till studenternas rätt att själva få välja vilkenorganisation de vara med i eller inte vara med i.Jag hoppas att , för jag antaratt den här frågan kommer upp för debatt och beslutåterigen, kan stå rakryggade och säga att vi slår vaktom de mänskliga fri- och rättigheterna, vi slår vaktom studenternas rätt att själva välja om de ska varamed eller inte vara med i studentkårerna. Jag ser framemot det beskedet från om ett år.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )4 § tillsynFöredrogstrafikutskottets betänkande 2000/01:TU8Sjöfartsinspektionens tillsyn (förs. 2000/01:RR8)Anf. 64 TOM ():Herr talman! Det brukar inte vara vanligt att manbegär ordet när ett betänkande är enhälligt, men jagvill i detta fall ändå göra så. Revisorerna har i singranskning av gjort många vär-defulla iakttagelser, och de senaste årens pressdebatthar kraftigt förstärkt den kritik som revisorerna harframför mot och inspektionens verk-samhet.Ledande företrädare för har underden gjort uttalanden som indikerar inte helt har förstått innebörden i trafikutskottetsbeslut och att man inte heller har tagit revisorernaskritik till sig på det sätt som man borde ha gjort. Deträcker inte att bara rita en ny ruta i organisations-schemat och sedan fortsätta som . Det krävsen väsentligt förändring av själva säkerhetskultureninom inspektionen.Inom sjöfarten har det länge funnits en fixartradi-tion. Den har en historisk bakgrund. Man har varitvan att klara sig själv och lösa problemen efter bästaförmåga, något som inte längre alltid är önskvärt.Samma fixarattityd fanns tidigare också inom flyget,men där insåg flygbolagen redan på ett tidigt stadiumatt med den haverifrekvens som fanns skulle det inte bli någon kommersiell flygverk-samhet. Förtroendet hos allmänheten skulle inte läng-re finnas. Man införde då långt gående säkerhetsruti-ner som också givit konkreta resultat. Flyget är i dagett av de mest trafiksäkra transportslagen.Också inom järnvägen fanns det tidigare ibland enlättsinnig attityd till säkerhetsfrågor. Säkerheten varbara en del av affärsverket SJ:s verksamhet, och intealltid den som prioriterades högst. Såväl den storaurspårningen vid som den svåra språvägso-lyckan i för var inte baraolyckor i ordets egentliga bemärkelse utan båda vardirekta följder av att man tog genvägar i fråga omsäkerhetsrutinerna.Motsatsen kan man finna i , där snabbtågetShinkansen nu varit i trafik utan enenda dödsolycka. Det är ingen slump. Det är resulta-tet av ett konsekvent och metodiskt säkerhetstänkan-de i hela organisationen.Ett sådant tänkande finns hos enskilda rede-rier. Men det måste också finnas hos de ansvarigamyndigheterna. Såväl inom luftfarten som inomspårtrafiken är inspektionsverksamheten nu avskildfrån den affärsmässiga driften, och det är viktigt attdenna förändring också genomförs i sjöfarten. Da-gens riksdagsbeslut är ett steg i denna riktning. Det ärbra att en enig riksdag står bakom beslutet. Det blirnu regeringens ansvar att genomföra organisations-förändringen, och det är min förhoppning att denockså snart kommer att bli av. Därmed yrkar jagbifall till hemställan i betänkandet.Anf. 65 ():Herr talman! I denna debatt om sjösäkerhet finnsdet inga reservationer. hade i likhetmed andra partier skrivit motioner om Sjöfartsin-spektionen, men i trafikutskottet lyckades vi hittaskrivningar som någorlunda tillgodoser motionsyr-kandena. Därför vill jag yrka bifall till hemställan ibetänkandet.Från sida vill vi ta tillfället attmotivera varför vi anser att frågan om sjösäkerhet ärmycket angelägen. Vid en första betraktelse handlardiskussionen om huvudsakligenom att främja passagerarnas säkerhet. Mot bakgrundav behöver jag inte orda mer omvikten av att vidta åtgärder som förhindrar att sådanaoch andra olyckor sker. Det är inte det som skiljer ossåt i diskussionen.En stark och effektiv sjöfartsinspektion kan före-bygga flera olika problem. Förutom att man tryggarpassagerarnas säkerhet kan miljöproblemen i Sveri-ges omgivande vatten minska och de sämsta arbets-förhållandena på båtarna saneras. Erika-haveriet utan-för 1999 gav ytterligare en illustra-tion av hur viktigt det är med sjösäkerhet. Varje årsker det tillbud i det känsliga innanhav som är . För inte så länge sedan hade vi en debatt i dennakammare med anledning av den oroväckande situa-tionen för miljö.Riksdagen har beslutat om 15 miljökvalitetsmål.Vilka etappmål åtgärdsstrategier och som behövs föratt nå dessa mål har utretts av Miljömålskommittén.Regeringen ska lämna en miljömålsproposition i vår.Väsentligt för att miljöproblemen till sjöss ska kunnaåtgärdas är där som på andra ställen att tillsynen avgällande regelverk är effektiv. Därför är det viktigt attförbättra verksamhet.Konkurrensen inom sjöfartsnäringen har, i likhetmed vad som är fallet i många andra näringar, hård-nat. För att man ska kunna erbjuda den billigastefrakten ökar pressen på de anställda. Den fysiska ochpsykiska arbetsmiljön ombord är tuff. Kortsiktigavinster kan göras genom utflaggning och utnyttjandeav besättningar från andra länder. De rådande miss-förhållandena måste åtgärdas. Det är särskilt angelä-get att komma åt de rostholkar som trafikerar vårakuster och bjuder under de rederier som har ambitio-nen att prioritera säkra och miljöanpassade frakter.Med ett vassare regelverk och en högre ambi-tionsnivå i fråga om inspektion och tillsyn skulle fleravinster kunna göras. Det skulle bli minskad risk förvattenförorening. Det skulle bli en välbehövlig för-bättring av sjöfolkets arbetsförhållanden samt entryggare färd för färjesjöfartens passagerare.De förslag som har kommit från revi-sorer är väl avvägda och förs i huvudsak vidare iutskottsbetänkandet.Riksdagen har uttalat sig för enfristående statlig instruktion inom luftfart respektivevägtrafik. Tydlig självständighet och integritet är enförutsättning för att tillsynen och granskningen skavara effektiv. Samma argument är tillämpligt inomsjöfarten.Ska tillsynsarbetet bli effektivt måste det regel-verk som tillsynen utövas gentemot vara relevant ochstringent. Så är inte fallet , vilket har visats bådeav och revisorer.Arbetsmiljöreglerna är . Därför börden sittande utredningen om fartygssäkerhetslagstift-ning återkomma med förslag inom det här området.Analysmetoder för olyckor, tillbud, avvikelser ochrisker, som kommit till användning inom andra områ-den i trafiken kan också komma till användning här.Detsamma gäller för kvalitetsarbete som utvecklatsför de verksamheter som strävar efter att miljöcertifi-era sig. På detta område finns det stort utrymme förförbättringar inom sjöfarten. Sjöfartsinspektionensmetod för analys och inspektion av förebyggandearbete behöver utvecklas.Klassificeringssällskapens roll behöver ocksågranskas och förtydligas. Det har både revisorernaoch remissvaren kommit fram till.Det som kan göras i övrigt är att tillföra större resurser. Det faller egentligenutanför ramen för detta betänkande, men jag måsteändå passa på att säga att ökade kvantitativa krav,alltså krav på ett visst antal inspektioner exempelvissåsom det är uttryckt i regelverket för hamnstadskon-trollen, blir en förstärkning enbart om resurserna föratt utföra densamma ökar.På sikt kan ifrågasättas varför skainleverera en avkastning till statskassan. Kontrastengentemot det anslagsfinansierade är bjärt.Rättvisa förhållanden mellan transportslagen i enlig-het med vad som är uttalat i EU m.fl. andra organborde leda till en ändring av dessa villkor. En miljö-anpassad transportpolitik ska ha trafikavgifter sominkluderar de externa kostnader som transporterna gerupphov till. Även om sjöfarten drivsmed fossila bränslen och kommer att göra det ett tagframöver så har den goda förutsättningar för att axlaen större andel av de godstransporter som behövergöras. En omlastning mellan transportslagen är an-gelägen, men den ska ske på ett miljöanpassat sätt.Jag yrkar än en gång bifall till hemställan i betän-kandet.Tack för ordet.Anf. 66 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet om tillsyn.Vi kristdemokrater hade velat gå ett steg längre änvad revisorer föreslog, nämligen genomatt skilja helt ifrån Sjöfartsver-ket, och vi har beskrivit detta i både en motion och iett särskilt yttrande i betänkandet.Vi inser naturligtvis att det finns fördelar med attlåta inspektionen vara kvar inom . Menprecis som revisorerna påpekat så finns det en risk föratt rollkonflikter kan påverka sjösäkerhetsarbetetmenligt. Den risken menar vi hade eliminerats genomatt man hade skapat en fristående myndighet av Sö-fartsinspektionen.Nu tycker vi ändå att utskottet har lyssnat på oss,och vi inser värdet av att ett enigt utskott begär enförstärkt lagstiftning i syfte att stärka Sjöfartsinspek-tionens ställning. Det är ett stort steg framåt.Herr talman! Jag kan också instämma i de tanke-gångar som Tom framförde här tidigare.Kristdemokraterna kommer att bevaka att denkommande lagstiftningen blir skarp och tydlig tillförmån för sjösäkerhetsarbetet.I det förslag som har lagts fram om en ny fartygs-säkerhetslag, SOU 2001:17, berörs inte Sjöfartsin-spektionens ställning. Den måste uppmärksammas avregeringen i kommande arbete.Sverige är en gammal sjöfartsnation med gott an-seende vad gäller kompetens inom sjösäkerhet. Dettaanseende får inte grumlas i något avseende. Den somupptäcker brister inom systemet, t.ex. i förordningareller i inspektionsarbetet, ska med stor frimodighetanmäla bristerna utan att riskera sitt eget anseende. Vikommer att följa denna fråga noggrant, och vi förut-sätter att regeringen tar det här på största allvar.Anf. 67 ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att vi blevöverens i trafikutskottet med anledning av Riksda-gens revisorers påpekande och de motioner somfanns. Vad jag vill säga är att vi ska avvakta rege-ringens behandling av frågan. Vi har ändå gjort etttillkännagivande till regeringen. Låt oss då avvaktadet. Om vi sedan tycker att de förslag som kommerinte är bra får vi anledning att debattera detta då.Jag har inte mer att säga i denna fråga än att än engång yrka bifall till hemställan i utskottets betänkan-de.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )5 § Hanteringen av djurkadaver och annatanimaliskt avfallFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU11Hanteringen av djurkadaver och annat animalisktavfall.Anf. 68 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan imiljö- och jordbruksutskottets betänkande 11, Hante-ringen av djurkadaver och annat animaliskt avfall.Några reservationer finns inte att avslå, utan det är ettenhälligt betänkande.I betänkandet behandlas ett tiotal motionsyrkan-den. Motionerna går i huvudsak ut på att det bör infö-ras nationella undantag eller särslösningar för Norr-landslänen avseende för bortskaffandeoch bearbetning av animaliskt avfall. I några motio-ner tar man upp behovet av behandlingskapacitet föranimaliskt avfall och att denna kapacitet bör öka.Motionerna avstyrks med hänvisning bl.a. till att storadelar av norra omfattas av generella undan-tagsbestämmelser i detta avseende. Vad gäller be-handlingskakpaciteten för animaliskt avfall hänvisarutskottet till att jordbruksministern förordnaten utredare att se över frågan.För att få en lägesbeskrivning i frågan anordnadeutskottet en utfrågning med represen-tanter för , ochlänsveterinären i angående både BSE-krisen i EU, regelverket för hantering av animalisktavfall samt vissa frågor rörande behandlingsanlägg-ningen för animaliskt avfall i i Västergöt-land.Hur ser då läget ut? startade densvenska övervakningen av BSE som innebär att mantar prov på nödslaktade, avlivade och självdöda nöt-kreatur som är . Dessutom har Sveri-ge tidigare beslutat att vid slakt ta prov på nötkreatursom importeras från länder med BSE. Sammanlagtrör det sig om 20 000 djur per år.Varje kväll hämtar Postens budbil burkarna medBSE-prov vid Konvex för att köra dessa till SVA iUppsala. I snitt är det 80 prov per dag. I månadsskif-tet hade över 3 000 prov tagits.När det gäller behandlingskapaciteten uppgavJordbruksverket vid denna utfrågning att det finnsbehov av fler anläggningar, gärna med placering iNorrland. Regeringen har, som jag harnämnt, tillsatt en utredning om detta under ledning avSvante . Utredningen ska vara klar den 15april . Utredaren har getts i uppdrag att föreslå hurstor kapacitet som bör finnas i för att omhän-derta och bearbeta animaliskt högriskavfall och speci-ficerat riskmaterial och också lämna förslag om vil-ken bearbetningsteknik som ska användas, hur mångaanläggningar som bör inrättas, var dessa ska varabelägna, omfattningen av ett eventuellt statligt enga-gemang i inrättandet av anläggningarna och hureventuellt samarbete med näringen ska ske.Som en parentes kan jag nämna att jag hört att fle-ra kommuner nu är intresserade av nya anläggningar,vilket definitivt inte har varit fallet tidigare.Anläggningen i får enligt beslut bearbeta 16 000ton animaliskt avfall . Och för fickman efter ett beslut från regeringen behandla ytterli-gare . Överskjutande kvantiteter förs tillDanmark för bearbetning. Utförsel av animalisktavfall till annan medlemsstat kan endast ses som entillfällig lösning, eftersom avfallsmängden dessutomhar ökat med anledning av beslut som har fattats isamband med genomför studier avny förbränningsteknik för att omhänderta kadaver ochsamtidigt kunna utnyttja energiinnehållet i avfallet.Syftet är att anläggningen i ska läggas nedoch ersättas med en eller flera anläggningar.Enligt det aktuella EG-direktivet ska medlems-staterna för hela eller delar av sitt territorium godkän-na en eller flera anläggningar för insamling och bear-betning av högriskmaterial. En medlemsstat får be-sluta om att anlita en anläggning för bearbetning avsådant material i en annan medlemsstat efter överens-kommelse om detta med den andra staten.Herr talman! Såvitt jag kan bedöma råder storenighet om att behandlingsanläggningen i har tillräcklig kapacitet för att hantera det anima-liska avfallet som uppkommer i . Enligt beslutav , som jagnämnde tidigare, att man får bearbeta 16 000 tonhögriskavfall har företaget också ansökt om att fåbearbeta , men det har avslagits.Orsaken till avslaget är i huvudsak att anläggning-en ligger nära bebyggelsen med följden att de om-kringboende tycker att det är stora problem med dåliglukt från den verksamhet som bedrivs där och ocksåatt det är ett problem med transporterna av kadavergenom samhället och genom att höga utsläpp iblandkommer till det kommunala reningsverket.Som jag sade i inledningen förslår utskottet attriksdagen avslår motioner om särlösningar eller un-dantag för norra när det gäller föreskrifternaom insamling och bearbetning av animaliskt avfall.Utskottet hänvisar till att mer än två tredjedelar, när-mare bestämt , av berörda län omfattas av gene-rella undantagsbestämmelser och att det dessutomfinns möjligheter till dispens i enskilda fall. ser över gränsdragningarna, och länssty-relserna får då avge synpunkter på detta, men möjlig-heten att undanta ytterligare delar av frånolika krav känns helt felaktigt med tankepå att det främsta syftet med att omhänderta anima-liskt avfall är att förhindra smittspridning. Om intereglerna inte efterlevs utsätter vi då både människoroch djur för hälsorisker.De beslut som fattats inom EU syftar främst till attmotverka spridning av BSE, galna ko-sjukan ochandra smittsamma djursjukdomar. Enligt regelverketska allt animaliskt avfall, både s.k. högriskavfall ochlågriskavfall, samlas in och bearbetas i särskilda an-läggningar. För den del av det animaliska avfalletsom definieras som specificerat riskmaterial finnssärskilda regler som omfattar både slakten, transpor-ten och den slutliga avfallshanteringen.Enligt direktivet finns vissa möjligheter att beslutaom nationella undantag om det berörda animaliskaavfallet härrör från platser som är svåra att nå ellerom kvantiteten och avståndet inte gör det berättigatatt ta vara på avfallet. I sådana fall kan den nationellamyndigheten medge att avfallet bortskaffas genomförbränning eller nedgrävning.I de nationella föreskrifterna finns dels bestäm-melser om generella undantag, dels regler om undan-tag i speciella fall enligt beslut av Jordbruksverketeller berörd länsstyrelse. De generella undantagen tarbl.a. sikte på enstaka smådjur som har dött eller avli-vats utan att smittsamma sjukdomar har misstänkts.Jordbruksverket har vidare beslutat att självdöda elleravlivade djur i besättningar som är belägna i de för-samlingar som anges i en särskild bilaga inte behöverbearbetas i en anläggning. Det är 37 kommuner, helteller delvis, i , , ,, , och Norr-bottens län.I nu angivna fall får det animaliska avfallet grävasned på en plats som anvisats av den myndighet somutövar tillsyn på området eller på en godkänd avfalls-deponi. Utöver de generella undantagen finns möjlig-het för att medge dispenser. Det kangälla om det är platser som är svåra att nå eller omkvantiteten och avståndet gör att det inte är motiveratatt ta hand om avfallet. kan också med-ge att självdöda eller avlivade hästdjur får grävas nedeller omhändertas genom avfallshantering.Vid utskottets utfrågning framkom också att deundantagna områdena utgörs av församlingar i Norr-land och med relativt låg djurtäthet och attJordbruksverket ser över detta ytterligare. Jag kanockså säga att de fem Norrlandslänen tillsammansmotsvarar av landareal. Det är alltså del av som är undantagen.Utskottet har konstaterat att de aktuella motioner-na i större eller mindre utsträckning är tillgodoseddagenom de nationella föreskrifter som redovisas ovanoch genom den översyn som pågår och utgår från attmotionärernas synpunkter beaktas i det fortsatta ar-betet samt att frågan får en lösning som tillgodoserbåde smittskyddsintresset och de berättigade önske-målen om att animaliskt avfall ej ska behöva trans-porteras så långa sträckor som är fallet.Anf. 69 ():Herr talman! I miljö- och jordbruksutskottets be-tänkande nr 11 behandlas reglerna för hantering avanimaliskt avfall i norra m.m. samt hur bear-betning och bränning av animaliskt avfall ska klarasav i landet. Betänkandet är föranlett av ett antal mo-tionsyrkanden på området, väckta under den allmännamotionstiden.BSE-krisen i har föranlett en ökad belast-ning vad gäller omhändertagande av detta avfall. Dethar kommit nya regler, och det är mer inhemsktriksavfall som omhändertas. Kapaciteten på den endaanläggning som i finns som kan och får taemot detta avfall, inte minst högriskavfallet, är otill-räcklig, varför en stor del av detta avfall går tillDanmark för omhändertagande. Från går inte mindre än till Dan-mark.Vi väntar på förslag från den av regeringen till-satta enmansutredaren före om hur vi iSverige själva ska kunna ta hand om det svenskaavfallet inom landet. Det har talats om ett antal nyaanläggningar för förbränning av avfallet eventuellt ianslutning till industrier som året runt kan tillgodogö-ra sig energin från förbränningen. Det har ocksåkommit till min kännedom att vissa försök, proveld-ningar, sker av bl.a. köttmjöl i syfte att finna en god-tagbar lösning.Det är mycket angeläget att finna accep-tabla lösningar för omhändertagande och förbränningi nya anläggningar på nya platser.Ett stort problem är givetvis att de miljökon-sekvensprövningar och utredningar som krävs för nyaanläggningar kan komma att kräva . Det ärinte otänkbart att enbart detta kan ta upp till ett par åratt klara av. Då förstår vi vilka problemen kan bli.Detta först efter det att förslagen framförts av utred-ningen.Ett skräckscenario skulle vara om mul- och klöv-sjukan, som spritt sig till , skulle drabbaäven och i värsta fall också . Ett falli eller i skulle stoppaleveranserna av det animaliska avfallet från Sverigetill . Var och en förstår vilka konsekvenser-na då kan bli för som inte får ta emot merän ca . Hur ska man då klara detotalt upp till som måste omhändertas ommöjligheterna i stoppas? Har regeringentänkt sig in i den situationen? harmåhända ett svar på denna fråga.Herr talman! Skrivningarna i betänkandet i anled-ning av motionerna står vi moderater helt bakom. Viutgår också ifrån, vad gäller kadaver och riskmateri-alhanteringen i , att man ska finna acceptablalösningar ur smittskyddssynpunkt där hänsyn tas tillatt lokala näringsidkare också framöver ska kunnabedriva sin verksamhet på ett ekonomiskt gångbartsätt.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag fick en fråga från om jag hade tänkt mig in i problemet. Jag hartänkt mig in i problemställningen, men däremot kanjag inte ha något färdigt svar. Jag vill gärna se på denutredning som läggs fram . Utredaren harockså fått i uppdrag att se över det som tog upp om tidsperspektivet och redogöra för deolika faserna i inrättandet och uppbyggandet av an-läggningen - detta inklusive tillståndsgivning ochangivande av eventuella möjligheter att minskatidsåtgången. Då är det naturligtvis mycket angelägetatt anläggningarna kommer i drift inom en snar fram-tid.