prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — Förändringarna har vi i Miljö-partiet ansett vara så stora att vi har fogat reservatio-ner till betänkandet, som jag härmed yrkar bifall till.Det gäller reservationerna nr 1 under punkt 2 och nr 2under punkt 5.Att lämna ut människor till andra EU-stater kanvara positivt med de begränsningar som står i kon-ventionstexten, dvs. att en svensk medborgare ska havistats i ett land och då ha begått brott idet landet. När den personen sedan åker hem ska denpersonen kunna utlämnas och ställas till svar. Det ärrätt och riktigt när det gäller grova brott.Skillnaden mot tidigare konvention är att i den ti-digare konventionen fanns ett förbud mot utlämningav svenska medborgare vid politiska brott. Det varhelt annorlunda när det gällde utländska medborgaremed hemvist i . De likställdes med svenskaoch nordiska medborgare. görs en helt ny föränd-ring, dvs. utlänningar med hemvist i räknasinte längre in i denna grupp. Det anmärkningsvärda äratt i den konvention som lämnades in till utskottetsaknades den bilaga där denna ändring stipuleras.Bilagan lämnades in i ett senare skede. Det är mycketanmärkningsvärt. Då framgår det också att det integår att reservera sig mot detta, utan då måste helakonventionen avslås.Så är det ofta med . Miljöpartiettycker inte att det är ett bra system att det inte går attgöra några ändringar. Regeringen skriver på en kon-vention i EU-sammanhang, sedan är det bara för oss iriksdagen att godkänna. Det blir ingen riktig debattom delförslagen, och vi kan inte lägga fram viktigaändringsförslag. Det är fråga om ett demokratisktunderskott - vilket vi har hävdat många gånger.I fråga om utländska medborgare med hemvist iSverige upphör denna likabehandling. Likadant är deti fråga om politiska brott, där nu dessa människor kanlämnas ut. Betänkandetexten är lite motsägelsefull.Ordvändningen måste uppmärksammas: "MellanEU:s medlemsstater finns det numera betydandelikheter i fråga om staternas samhälls- och rättssys-tem. Inom EU finns det också ett stort ömsesidigtförtroende. Därtill kommer att den brottslighet medpolitiska inslag som begås inom EU är en ihögsta grad gemensam angelägenhet. Det är därförsjälvklart att EU:s medlemsstater inom ramen för detstraffrättsliga samarbetet gemensamt skall försökahindra och bekämpa terrorism och liknande handling-ar, även då de har en politisk bakgrund." Men enmening längre ned står det följande: "Även fortsätt-ningsvis bör det dock finnas ett förbud mot utlämningav svenska medborgare för politiska brott. "Trots denna långa avsnittsförklaring ska det ändåvara ett förbud. Utlänningar med hemvist i -även om de har bott här väldigt länge men utansvenskt medborgarskap - är de potentiella terrorister-na. Det är precis så texten kan utläsas. Det är detta,fru talman, vi i inte tycker är bra. Bilaganoch bedömningen års konvention skullenaturligtvis vara med.Vi anpassar oss nu till utlämningsförfarandet iSchengenlagstiftningen. Det är vad som står iSchengenavtalet, och det är det som har tillkommit iden nya bilagan, dvs. att utländska medborgare medhemvist i inte likställs. Där har vi redan för-bundit oss, och det smygs in i en bilaga som vi intehar fått tillfälle att diskutera från början.Om det i är fråga om ett straffvärde påett år för ett brott för att en person ska kunna begärasutlämnad, behöver det i svensk lagstiftning bara varafråga om ett straffvärde för motsvarandebrott för att denna person ska lämnas ut. Alltså anpas-sar vi oss i till en annan straffskala. Det ärnästan alltid våra straffskalor som får ge vika. Om deti hade varit fråga och i stället etthalvår för hade det inte varit möjligt. Dethade blivit tvärtom.Jag behöver inte orda mer om detta. Jag tycker attvi skulle ha haft tillfälle att göra justeringar, att kunnaha en riktig debatt och få till bättre skrivningar i stäl-let för att nu anta detta som det är. Jag beklagar detta,fru talman.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.15 § (forts.) tillträde till om utlämning (forts. JuU26)Anf. 181 ():Fru talman! Det är en liten men tapper skara här . Resten av utskottsledamöterna befinner sig välpå och utanför fotbollsplanen på där åretsstora match går av stapeln. Må bästa lag vinna!Fru talman! Vi ska fortsätta att debattera Sverigestillträde till om utlämning.Det är ju ett komplement, som sade,till utlämningskonvention och de tvåtilläggsprotokoll som hör till denna och som syftar tillatt underlätta utlämning inom EU.Fru talman! Jag vill först yrka bifall till förslaget ibetänkandet och avslag på de reservationer som harfogats till detsamma.Något om förslaget i korthet.Förslaget innebär att utlämning inte ska vägrasmellan medlemsstaterna enbart av skälet att den sombegärs utlämnad är medborgare i den anmodade sta-ten. Medlemsstaterna får emellertid reservera sig motbestämmelsen och ställa upp särskilda villkor för attlämna ut egna medborgare, men utlämning ska kunnamedges i större utsträckning än . Straffnivån påde brott som ska kunna föranleda utlämning sänksfrån fängelse till fängelse i sex måna-der.Det föreslås att utlämning av svenska medborgaretill annan EU-stat ska vara möjlig under vissa restrik-tiva förutsättningar och villkor. Utlämning ska kunnaske om den som begärs utlämnad vid tiden för brottetsedan minst två år stadigvarande har vistats i denansökande staten eller om det är fråga om ett mycketgrovt brott. Som villkor för utlämning av en svenskmedborgare ska huvudregeln gälla att han eller honska verkställa ett eventuellt straff här hemma i Sveri-ge.I konventionen finns också bestämmelser om av-steg från det skydd som den s.k. specialitetsprincipenger, dvs. att den som utlämnats endast får dömas förbrott som har legat till grund för utlämningsbeslutet. Iartikel 10 finns bestämmelser om att den som utläm-nats även ska kunna dömas för brott som inte liggertill grund för utlämningsbeslutet, vilket är en föränd-ring i jämförelse med konvention.När det gäller utlämning för politiska brott måsteman kanske först definiera vad politiska brott är.Någon internationellt vedertagen definition finns inte.I förarbetena till utlämningslag skiljer manmellan absolut politiska brott och relativt politiskabrott.Absolut politiska brott är brott som riktar sig motstaten, såsom högmålsbrott, uppror och spioneri,medan relativa politiska brott kan vara mord och stöldsom har ett politiskt motiv.Eftersom det finns stora likheter mellansamhälls- och rättssystemen i EU:s medlemsstateroch ett stort ömsesidigt förtroende att länderna upp-rätthåller de demokratiska principerna är det rege-ringens, liksom utskottets uppfattning att man intekan vägra utlämning vid politiska brott. Det var pre-cis det som läste upp förut, men interiktigt höll med om, vilket jag gör.Eftersom det inte finns några reservationsmöjlig-heter i denna del kan inte motion nr 19,yrkande 2 bifallas. Konsekvensen skulle innebära attSverige inte kan tillträda konventionen då detta är endel av den politiska överenskommelsen. När det gäl-ler brott som tangerar terrorism behandlas det i ettannat av justitieutskottets betänkanden, som vi avgörlite senare i dag.I konventionstexten föreslås också att utlämninginte får vägras på den grunden att brottet enligtsvensk lag är preskriberat. Utskottet anser det rimligtatt det är preskriptionstiden i den stat där brottet ärförövat som ska vara avgörande för möjligheten attbevilja utlämning.Vad den anmodade statens lagstiftning innebär idetta avseende bör ha mindre betydelse. Jag yrkardärför avslag även på reservation nr 2.Propositionen och betänkandet innefattar också ettbilateralt avtal om utlämnande mellan ochKanada. Tillträdandet av den här konventionen kräveren del lagändringar. Utskottet har studerat dem ochmajoriteten tillstyrker. De ändringar som Lagrådetföreslog har regeringen följt, och de flesta remissin-stanser tillstyrker. Betänkandet är därför väl förank-rat.Till betänkandet har fogats två särskilda yttran-den, ett från och ett från Vänsterpartiet.En del i dessa yttranden känner jag en viss sympatiför, dock utan att tillstyrka. Det gäller den del där dethar fattats en politisk överenskommelse i en fråga avstor vikt och sedan ska behandla ärendet.Riksdagens handlingsmöjligheter är då mycket små.Om man inte ställer upp på den politiska överens-kommelsen får man nämligen avstå från att tillträdaden aktuella konventionen.Jag vet att man söker en lösning för en annantingens ordning, och min förhoppning är att man snartska finna en sådan.Fru talman! Med detta yrkar jag än en gång bifalltill förslaget i betänkandet och avslag på reservatio-nerna.Anf. 182 (mp) replik:Fru talman! Vad är det som har hänt i Sverigessätt att diskutera när man lägger undan det man tidi-gare hävdat, och säger att icke nordiska personer medhemvist i - alltså stadigvarande bosatta härsedan många år tillbaka - nu ska totalt skiljas från attvara svenska medborgare och kunna utlämnas på ettannorlunda sätt? har man ju haft en annantingens ordning.Varför kan man i ett penndrag utan diskussionändra på det? Vad är analys avdenna förändring?Anf. 183 () replik:Fru talman! Jag antar att det delvis ingår i den po-litiska överenskommelsen. Vi har det i Schengenav-talet - som själv anförde förut - somvi redan har tagit.Vi ska ju inte ha olika bestämmelser.Anf. 184 ():Fru talman! Jag ska försöka fatta mig väldigt kort.Det här är en konvention som bygger mycket påförändringarna kring Schengen och EU-samarbetet.Vi ser också att öppnare och öppnare gränser ocksåskapar en mer gränsöverskridande brottslighet. Vi seratt rörligheten bland människor, att man kan bosättasig och arbeta på olika ställen runtomkring i EU,givetvis också skapar problem när det gäller brottsbe-kämpning.Det här är ett försök att ta ett steg framåt för attockså kunna förbättra brottsbekämpningen genom attkunna beivra grova brott som begås, oavsett om debegås av svenskar eller andra. Den stora förändringeni det här betänkandet är att nu går med på attlämna ut svenska medborgare, med restriktioner, medvissa förbehåll, som det har sagts tidigare, att man skaha bott stadigvarande i landet eller att det skavara ett så grovt brott att finns med istraffskalan.I den här konventionen har det skett stora föränd-ringar, som har sagts. Mycket är i en positivriktning, men det finns också förändringar som är i ennegativ riktning, som har tagit upp i sinareservationer. Att har valt att inte re-servera sig i de här frågorna beror på att det är full-ständigt meningslöst att reservera sig, fru talman.Det här är överenskommelser som redan hargjorts. Det är en politisk överenskommelse. Det finns inga reservationsmöjligheterför att använda sig av. Därför blir det omöj-ligt att riksdag begär att regeringen ska an-vända sig av reservationsmöjligheter, som de factointe existerar.Det är det här som vi vänsterpartister har tagit uppi vårt särskilda yttrande. Detta konventionsarbetepågår , blir större och större och sker på fleroch fler områden, framför allt inom Justitiedeparte-mentets område. Det här arbetet pågår. Det görs poli-tiska kompromisser, som man gör i alla förhandling-ar. Men det har inte funnits en politisk debatt ochdiskussion här i och i riksdag innande här överenskommelserna görs. När vi de factosedan formellt ska behandla det här i riksdaghar vi inga möjligheter förutom att avslå hela kon-ventionen.Som jag inledningsvis sade, ser vi i Vänsterpartietväldigt många positiva effekter med den här konven-tionen. Därför är vi heller inte beredda att avslå kon-ventionen. Det här innebär att lagstiftandemakt egentligen i praktiken inte existerar i den härtypen av ärenden. Det ser vi som en stor brist.Det är mycket glädjande att Socialdemokraternasäger att det här är ett stort problem och att man kän-ner sympati med tanken att vi måste göra någontingåt det. Jag hoppas att vi då kommer att hitta en ord-ning där alla politiska partier och även medborgarnafår en möjlighet att diskutera de här mycket viktigafrågorna innan det har gjorts ett politiskt ställningsta-gande.Med det här, fru talman, vill jag yrka bifall tillförslaget i justitieutskottets betänkande men ändålyfta fram vårt särskilda yttrande i den här debatten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § tillträde till FN:s konvention ombekämpande av bombattentat och terroristerFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU27Sveriges tillträde till FN:s konvention om bekämpan-de av bombattentat och terrorister (prop.2000/01:86).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § Reformeringen av domstolsväsendetFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU29Reformeringen av domstolsväsendet (skr.2000/01:112).Anf. 185 (m):Fru talman! Det har blivit något av en tradition attnågon gång få debattera domstolsväsendetoch förändringar inom det med anledning av rege-ringens skrivelse. har ödet fallit så att denna un-derbara ljusa försommarkväll, då flödar iden sol som vi har längtat efter, har det ankommit påoss att här inne i kammaren fullfölja den traditionenatt diskutera domstolsväsendets organisation. Jag harockså förstått av fru talmannen före middagsuppe-hållet - och jag förmodar att det är samma ambitionsom finns nu - att vi ska hålla oss något korta.Man kan säga att det inte bara är i denna kammaresom vi brukar diskutera detta och som det diskuterasmycket om domstolsväsendets förändringar. Följer vidagspressen och klipp från den konstaterar vi att detär väldigt många av kammarens värderade ledamöterruntomkring ute i landet som i sina lokaltidningar ochannat engagerat sig hårt för de mindre tingsrätterna.Jag hoppas att det engagemang som har visats nuunder senare år i hemmapressen också ska avsättaresultat i morgondagens omröstning.De här debatterna brukar vara tämligen förutsäg-bara. De följer tämligen inkörda hjulspår, eller banor,om man får uttrycka det så, fru talman. Majoriteten,företrädd av Socialdemokraterna, ochVänsterpartiet, brukar i stort sett gilla merparten avvad regeringen föreslår - de instämmer i nästan allt -och dessutom uppskattar de vad gör.Oppositionen brukar kritiskt ifrågasätta en del avdetta men brukar få föga gehör för sina ståndpunkter idenna kammare. Vårt arbete brukar dock uppskattasinom domstolsväsendet, och det kan kännas somnågon tröst.Jag kan konstatera att fokus har något förskjutits idet reformarbete som vi alla kan vara överens om, frutalman, är viktigt inom domstolsväsendet. Det är ettreformarbete som siktar på att få ett högt kvalificeratdomstolsväsende, med förmågan att rekrytera de allraduktigaste juristerna till sig och även behålla dem, tillgagn för en oväldig rättskipning av hög klass. Omdetta tror jag att det råder mycket stor enighet, och deprinciperna kan vi alla ställa oss bakom.Däremot kan man också konstatera att fokus harförskjutits från ett ganska ensidigt besparingsbetingför , som var föga genomtänkt. Medall sannolikhet hade det lett till, om de besparingarnahade genomförts, att en stor del av våra tingsrätter -kanske hälften av dem - hade upphört att existera,med de uppenbara problem det hade inneburit bådefrån ett medborgarperspektiv och från ett rättssäker-hetsperspektiv.Därför är det glädjande, fru talman, att den de-batten har hyfsats. Vi har blivit mer ense om vissaprinciper. Det tycker jag är bra. Min poäng när vi sågregeringens skrivelse för drygt en månad sedan var attdet fanns inslag som vi tyckte borde kunna ge under-lag för ett mer samfällt agerande.Enligt denna skrivelse kan man i stort sett uppdelalandets tingsrätter i fyra kategorier. En kategori ärnågra tingsrätter där man har genomfört förändringarenligt det här reformarbetet. Sedan har vi en annan,större kategori där man har beslutat om förändringar.En tredje kategori består av en ännu större grupp därman har planerat förändringar men ännu inte fattatbeslut. Så är det den fjärde gruppen, där man harblickarna riktade på ett stort antal tingsrätter där mantänker fortsätta reformarbetet. Det finns i och för sigockså en grupp som inte är nämnd, men man kan anaatt har sina ögon riktade mot ävendenna grupp tingsrätter för att slå ihop en del och låtaen del försvinna.Det finns en nyhet i den här skrivelsen, som jagsade. Jag är tveksam om det är somhar tagit initiativet; det är möjligt att det görs ettskickligt och flyhänt lobbyarbete bland ledamöterna idenna kammare tillhörande regeringspartiet, och då ärde bara att gratulera. Regeringen vill sent omsider hanågon form av utvärdering av de delar av reformar-betet som har genomförts.Det är en ganska vettig inställning att det finnsskäl att fundera över detta: Blir det som vi har tänktoss när vi reformerar domstolsväsendet? Kommerfarhågorna på skam? Plockar vi hem de vinster påolika sätt med olika kvaliteter som vi ändå tror? Detgäller då dem som tillhör majoriteten.Där tänkte vi då från oppositionens sida att härkanske vi hade kunnat samlas kring någonting ochsagt så här: Låt oss nu sätta stopp för det vidare re-formarbetet ett slag! Det som är genomfört är genom-fört. De beslut som har fattats har fattats. De får värkaut, i förändringen. Men de som bara är planerade, intebeslutade, och de som ligger ännu längre fram i tidenskulle vi vänta med. Vi skulle bejaka utredningen. Vifrån oppositionspartierna förutsätter att det blir enallsidig utredning skild från . Efter-som till stora delar har varit aktör ireformarbetet ska verket inte utvärdera externt detsom har gjorts internt. Vi hade trott att det skulle varaen rimlig plattform att kunna enas kring. Det kan varaintressant att höra vad regeringspartiernas företrädaresäger.Fru talman! Vi är djupt besvikna från Moderatasamlingspartiet, , ochCenterpartiet att det inte har gått att enas. Jag villgärna fråga om hon inte tyck-er att det hade haft ett betydande värde att vi samfällt,över partigränserna, hade kunnat sluta upp när detgäller något så viktigt som reformeringen av vårdomstolsorganisation och dess förstainstans. Vi hadekunnat spela en aktiv roll genom ageran-de. En paus i reformarbetet, med en utvärdering in-nan, hade skapat en större legitimitet i det framtidareformarbetet, som säkert måste komma till stånd, änvi kan uppnå om vi fortsätter med reformarbetet nu.Finns det inte tillräckligt underlag för att en allsi-dig utredning ska komma till stånd? Om man väljeratt genomföra ett antal reformer kommer det att dröjaganska länge innan man kan vinna praktiska erfaren-heter av det förändringsarbetet.Fru talman! Jag skulle vilja efterlysa en tidsplanför utvärderingen. Det är sagt att man ska starta underhösten 2001. Man är öppen för att utvärderingen kanha parlamentariska inslag. Visserligen förs en pole-mik. Man säger att man inte vill ta ställning till medverkan. Det kunde vara intressant attfå klarlagt om majoriteten tycker att det vore rimligtatt hölls vid sidan om ett sådant ar-bete.Man väljer att fortsätta genomföra planerade be-slut. Ytterligare ett stort antal tingsrätter ska läggasned. Det innebär i klartext att ett antal tingsrätterkommer att försvinna, som eljest kunde haft en möj-lighet att vara kvar . Ert förslag påverkar ex-empelvis tingsrätterna i , , , , , , , ,. Där kunde man ha fortsatt att fundera, i avvak-tan på erfarenheterna efter utvärderingen. vill nilåta ett antal av dem försvinna. Ni tar ingen hänsyntill det resultat en framtida utvärdering skulle ge vidhanden.Ert förslag gäller också ett stort sjok med tings-rätter i , i län, , och ett antal i . Förslaget ärnågot oklart, om man uttrycker sig försiktigt. Det sägsatt ingenting ska hända med några av dem förränutvärderingen är klar. Det gäller framför allt tingsrät-terna i . För några andra är man mer svä-vande. För säkerhets skull säger man att man skavänta, såvida inte omständigheterna kräver att manmåste fatta beslut.Jag vill fråga vilka om-ständigheter som kan inträffa som kräver att manfattar beslut om dessa tingsrätter innan man har av-vaktat utvärderingen. Är det att någon går ipension? Då måste man göra någonting. Då tål maninte att vänta på en utvärdering. Då är det viktigare attsnabbt fatta beslut. Är det några andra omständighe-ter? Lagmän kan också dö. Är det den typen av skäldet handlar om? Man vill i stort sett fortsätta ad hoc-reformeringen av domstolsväsendet.Fru talman! Jag kunde utveckla detta mycket mer,men jag förstår av klockan och även av andra skäl attjag ska försöka landa på ett par andra punkter.Sammanfattningsvis är det beklagligt att vi inte äröverens över partigränserna. Vi är ju överens om attnågon form av utvärdering är önskvärd och bra. Dethade varit en styrka om vi hade kunnat vara överens istället för att gå i polemik.Om skulle komma på bätt-re tankar - jag är inte överraskad om hon inte hargjort det - kan det bli lite av en aha-upplevelse dennaljusa sommarkväll, med neddragna gardiner ochdämpad belysning i kammaren.Så ett par avslutande synpunkter. Det är ett väl-känt faktum att Moderata samlingspartiet vid ett antaltillfällen mycket tydligt har markerat vikten av ettsjälvständigt domstolsväsende. I ett särskilt yttrandepekar vi på domstolarnas unika roll i en demokratiskrättsstat, inte minst konstitutionellt. Vi tycker att densynen skulle återspeglas i ärendebehand-ling, nämligen att de frågorna skulle flyttas över frånjustitieutskottet till konstitutionsutskottet.Det finns anledning att fundera över domstolsad-ministrationens roll och placering, mot bakgrund avvår syn på ett fristående domstolsväsende. Det äringen tvekan om att det finns anledning att se överden. En tänkbar förebild för en reformering skullekunna vara den danska modellen, med domstolssty-relser som sorterar direkt under . Det inne-bär att regeringen får en något svagare position ochatt stärker sin. Jag är övertygad om att detskulle skapa ytterligare legitimitet i ett framtida re-formarbete.Fru talman! Det är ett välkänt faktum att de all-männa domstolarna och förvaltningsdomstolarnaenligt vårt synsätt bör smälta samman.Allt detta mynnar ut i att jag ber att få yrka bifalltill reservation nr 3. Med tanke nöjer jag migmed det. Jag står självfallet bakom andra reservatio-ner där moderata undertecknare finns noterade.Anf. 186 ():Fru talman! sade tidigare attårets viktigaste match spelas . Det kanske ärmed lite avundsjuka man tänker på dem som är ute isolen. Måhända någon av aktörerna i matchen hadespelat i en viktigare division här i kammaren i kväll.Fru talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 1. För övrigt står vi bakom alla våra re-servationer.Regeringen genomför just nu ett reformarbete vadgäller rättsväsendet runtom i vårt land. Men man kanfråga sig om och regeringspartiernaverkligen har fått till ordalydelsen rätt.Enligt betyder ordet reform"samhällelig förändring som är avsedd att leda tillförbättring". Hur jag än försöker, fru talman, fattarjag inte hur den fortsatta massnedläggningen av dom-stolar i kan sägas vara en förbättring. Omregeringens s.k. reformarbete får fortsätta så innebärdet att vi förlorar ytterligare tio tingsrätter under 2001och 2002 och att fem ska omorganiseras.Enligt uppfattning är rege-ringens politik på området snarare en deformerings-politik. Deformering betyder "ofördelaktig utveck-ling", vilket är ett ganska milt uttryck för vad sompågår med våra tingsrätter just nu.Tiderna - och de officiella skälen - har förändrats,men regeringens reformeringssträvanden och ned-läggningspolitik består. motiverade rege-ringen nedläggningarna ekonomiskt. åbero-pas kvalitetsmässiga skäl. Ingen har egentligen kun-nat påvisa att de mindre domstolarnas verksamhethåller sämre kvalitet än de större. Det är en villfarelseatt den marginella ökning som sker av antalet domarevid en sammanslagning medför att man kan uppnå enhögre grad av specialisering i den allmänna tingsrät-ten.Vad som däremot står absolut klart är att det lo-kala rättslivet i stor utsträckning försvinner med dessanedläggningar. Är detta förbättringar?