prot · GP0916 · 2001-10-23 00:00:00 — Jag vet inte riktigt hur jag ska svaravad gäller det där med flyktingminister tar jag den flyktingpolitiska debatten medhenne. Vad jag menar är att det finns paralleller attdra, på samma sätt som vi säger om Levande historia- vi vill ju inte upprepa det som hände en gång i ti-den. Vi måste alltså kunna se vad som hände då justför att inte göra samma misstag igen.Statsrådet framhåller i sitt svar till mig att be-handlingen av de sovjetryska fångarna, när dessadeporterades till , visar hur illa de be-handlades i dåtidens . Där skiljer vi oss defini-tivt inte åt i uppfattning.Jag menar också att deporteringen av de 2 000krigsfångarna visar hur illa de behandlades av Sveri-ge när försökte bedriva flyktingpolitik i stor-maktsskugga. Det är detta som jag vill ha utrett för attvi inte återigen ska hamna i det.De här människorna samlades alltså upp i åtta in-terneringsläger runtom i . Dessa läger kon-trollerades av genom politiska polis.Den sovjetiska legationen hade, på svensk mark,kontroll över sina medborgare. Samlingsregeringenhjälpte att statuera exempel på vadsom händer den som låter sig tillfångatas i krig. Vigav information till den sovjetiska legationen omnyanlända flyktingar osv.Visserligen fanns det också läger för andra natio-naliteter men den sovjetiska legationens agerandeskilde sig från andras. skriver i sinrapport: "Att organisera ryssläger på sådana villkorinkräktade på svenska säkerhets- och rättsintressen.Att denna politik ändå fortsatte att gälla oförändradkan föras tillbaka till en fruktan att försämra Sverigesrelationer till den östliga stormakten." Vidare sägerhan: "Samarbetet med den sovjetiska legationen in-nebar att inte kunde ge rimliga garantier föratt de ryska flyktingarna i lägren fick en behandlingsom svarade mot demokratiska och humanitära ide-al." De fick därmed en föga avundsvärd särställning.En som haft möjlighet att berätta hur det såg ut ärAnatolij Emets. Om honom har det skrivits i . satt på Baggålägret.Han berättar att han inte hade så mycket att välja på.Ville han stanna i kunde det leda till bestraff-ningar som också drabbade anhöriga. Han och deövriga krigsfångarna transporterades med tåg tillGävle hamn där de gick ombord på en ångare som togdem till Åbo där de möttes av polis.I en massrättegång dömdes till ar-betsläger . Sammanlagt dömdes han till iarbetsläger. är han pensionär, med en pension påungefär . Han har inte fått någonupprättelse.I har en son. De båda harnu träffats. När jag besökte rysstenen vid Krampen iVästmanland kom en kvinna i min ålder fram till migoch sade: "Hjälp mig att hitta min pappa. Eller åt-minstone få veta vad som hänt honom. Jag var enmånad när han deporterades till . Sedan desshar jag inte hört något från honom. "Jag tycker inte att jag har fått svar på min frågaom statsrådet har för avsikt att ge dem upprättelsesom lyckades rymma. Vi vet ju att det finns ettantal personer som tillhörde den grupp som skulleskickas tillbaka till en säker död eller arbetsläger.Vi vet att några av dem inte än har gett sigtill känna utan de lever inkognito i . Vi vetockså att det finns grovt räknat 30 barn till sovjetrys-ka krigsfångar som inte vet vad som hänt deras fäder.Jag tycker inte att det spelar någon roll om de är fåeller många. Det viktigaste är att de får upprättelseoch hjälp med att få reda på vad som har hänt medderas pappor.Det är riktigt att den svenska samlingsregeringensagerande ska ses i sken av de då rådande politiskaförhållandena och gällande rätt. Men forskningenvisar ju faktiskt att gällande rätt gav utrymme för attbetrakta de sovjetryska krigsfångarna som politiskaflyktingar, framför allt som regeringen hade vetskapom vad som hände med dem.Forskningen visar också att bl.a. tog han-delspolitiska hänsyn vad gäller ryssutlämningen. Jagtycker att det är viktigt att utreda vilket pris vi betala-de för detta.Anf. 12 Utrikesminister ():Fru talman! Jag sade i mitt förra inlägg att det ärsjälvklart att man önskar att den svenska rege-ringen då hade handlat annorlunda.Såvitt vi på känner till är detingen av de berörda som har begärt upprättelse. Menvi har fått begäran om hjälp med kunskap om enförsvunnen far. Jag förmodar att det är fråga omsamma person som tog upp i sitt ex-empel. Vi hjälpte också till med det så att dottern fickfram de uppgifter som gick att få fram.Det finns många tragiska exempel i historien.Några av dem som är allra mest gripande är de somunder levde i , men som aldrig fickfullvärdiga liv eftersom de var rädda för attavslöjas och i efterhand skickas tillbaka till Sovjet-unionen.Det som vi kan hoppas är att dagens debatt ledertill att det inte bara skrivs fler tidningsartiklar utanockså att det blir fler som forskar kring dessa frågor,och att det tas fram så mycket fakta och uppgiftersom det går att ta fram om . Jag hoppasockså att alla, inklusive , ser till att allahandlingar från om kommunisttidensförflutna visas fram så att vi kan ge så mycket infor-mation och kunskap som vi någonsin kan göra.Anf. 13 ():Fru talman! Det är för ett så stort ämne.Med tanke på arkiven och de handlingar som Väns-terpartiet skulle kunna förfoga över vill jag bara sägaatt alla våra arkiv är öppna. Det är dessutom forskaresom studerar dem.Statsrådet säger att arkiven i stort sett är helt öpp-na vad gäller ryssutlämningen. Såvitt jag har förståttdelges Säpos och den militära underrättelsetjänstensarkiv helt på myndigheternas villkor. Det går därförinte att säga att alla handlingar visas eftersom någonförteckning över det material som finns som rörryssutlämningen inte förevisas. Forskarna och jour-nalisterna kan inte veta om de har fått se alla hand-lingar. Dessutom är saker och ting i handlingarnadelvis överstrukna.Jag är övertygad om att det fortfarande går att gö-ra mer för att få klarhet i vad som hände politiskt närdet gäller ryssutlämningen, och den uppfattningendelar jag med dem som jag har talat med i den härfrågan. Men det brådskar. De flesta krigsfångar var dåmellan 20 och , och de bör nu vara mellan 77och . Det är alltså bråttom.Jag ber om ursäkt, men jag tycker att statsrådetssvar känns lite modlöst. Det blev inte så mycket avdet här. Det är forskarnas ansvar, skolans och denhögre utbildningens ansvar samt enskildas ansvar föratt ta sådana initiativ som tog attvi inte glömmer bort det som hände. Ryssutlämning-en var en politisk fråga. Det är därför som det är ävenpolitikernas ansvar att se till att vi får klarhet i vadsom hände.Syftet med Forum Levande historia är att vi inteska upprepa de misstag som vi gjorde under världs-kriget. För mig som arbetar med flyktingpolitik ärdetta en levande fråga. Jag kan ju inte säga att det intehar någon koppling till nutiden, för det har det. Detreser förstås frågor hos mig. Kan det hända sammasak nu?Anf. 14 Utrikesminister ():Fru talman! Det är i och för sig bra att UllaHoffmann har så stor tilltro till regeringen att honlitar på att det är regeringen som ska lösa alla pro-blem. Men jag tror inte att det är så enkelt när detgäller historien. Det är inte regeringen som ska gåigenom vad som hände under historien och ge facitoch dra alla slutsatser efter 50 år.Ska vi få en ordentlig och oberoende utvärderingav vad som har skett i vår historia så är det forskarnasuppgift. Det är inte vi som ska beskriva i efterhandvad vi har gjort, utan det ska vi ha oberoende forskaretill. Det finns öppna arkiv. bestämmer själv omsina arkiv. Såvitt jag förstår finns det inga handlingarkvar som handlar om detta och som inte är offentliga.Det finns arkiv, forskningsfonder och resurser. Vitar med glädje emot alla dem som vill forska om dettakapitel i vår historia, som vi har samma uppfattningom, att det inte var något lyckosamt kapitel. Där harockså alla - som jag sade tidigare - ett ansvar för attse till att vi hjälper till och bidrar till att kasta ljusöver historiens skugga.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2001/02:14 om Pos-tens hemställan om höjda portonAnf. 15 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagkommer att vidta några åtgärder med anledning av attPosten AB höjer priset på privatbrev och använderdessa intäkter till att sänka portot för företag.Interpellationen innehåller en mängd påståendenom prissättningen på olika posttjänster och ekono-miska effekter för . Jag vill mot bakgrundav detta säga att jag inte har för avsikt att delta i endebatt här i kammaren som bygger på spekulationer.När det gäller prissättningen på Postens tjänster ärdet bolagets styrelse och ledning som har det fullaansvaret för dessa beslut. Jag utgår ifrån att bolagetvid beslut om prissättning följer de lagar och reglersom finns i bl.a. konkurrenslagen, postlagen, postför-ordningen m.m.Mot bakgrund av det anförda har jag inga avsikteratt vidta några åtgärder.Anf. 16 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Det var något kort måhända, men framför allt förvå-nande då näringsministern avfärdar mina påståendensom spekulationer. Men det handlar verkligen inte omspekulationer, utan tvärtom om hårda och bistra fakta.Sedan 1991 har portot för vanliga brevförsändel-ser över stigit från 5 till ca . Under sam-ma tid har portot för s.k. mängdpost - datoradressera-de försändelser sänkts - från 5 till 3 kr.När det gäller mängdpost handlar det om drygt 2miljarder försändelser . Med andra ord är enmindre justering av portot för sådan post ganska av-görande för vilka intäkter som Posten kan skaffa sig.50 öres höjning ger alltså 1 miljard. Ändå är det långtkvar till genomsnittet i för sådan post.Det är i hägnet av denna märkliga portosituationsom Posten har vänt sig till regeringen och begärt attfå höja portot, inte för den del av breven där portotligger långt under Europanivå utan för det postseg-ment som används av enskilda och småföretag därportot redan ligger på Europanivå.Posten försöker i sin hemställan till regeringenmotivera den föreslagna prishöjningen med att Pos-tens kostnader har ökat och att privatpersoner drabbasi mycket ringa omfattning. inte nämner äratt portohöjningen slår framför allt mot mindre före-tag. För många småföretag är portot en betydandeutgift, särskilt efter 1997 då Posten höjde portot medhela 30 %.Anledningen till att ett pristak infördes var skulle skydda småföretagare och privatpersonergenom kopplingen till KPI. Avsikten var inte attpristaket skulle följa Postens kostnader. Skyddsbeho-vet kvarstår, eftersom Posten har avmarknaden.Samtidigt har Posten sänkt portot på stora sänd-ningar till den milda grad att hela verksamheten nugår med förlust. Det är framför allt större företag somhar möjlighet att använda sig av storsändningspriser-na och förhandla fram rabatter.Jag har mycket svårt att acceptera att stora post-kunder, t.ex. banker och försäkringsbolag, gynnas tillföljd av Postens valda strategi på bekostnad av små-företag och privatpersoner.Varför, näringsministern, ska svenska staten tillåtaatt kör sin ekonomi i botten med, somman kan se, det enda motivet att hålla det konkurre-rande bolaget på mattan?Anf. 17 ():Fru talman! Det jag vill ta upp är ett par frågor inära anslutning till det näringsministern och LennartBeijer har debatterat, och det är vilka samband nä-ringsministern ser mellan prissättning av tjänster - idetta fall porton - och tillgängligheten vad gäller detjänster Posten kan erbjuda medborgarna. Ytterst rörfrågorna vilken räckvidd statens ansvar ska ha ochom statligt ägda företags driftsformer har någon bety-delse i sammanhanget.Den svenska postmarknaden har genomgått bety-dande förändringar . Ensamrätten vad gäller brevhar avskaffats, och uppgår antaletpostoperatörer till 51 stycken.I dag sker en snabb tillväxt av elektroniska alter-nativ till såväl vanliga brev som till de traditionellabetaltjänsterna. Den tekniska utvecklingen har lett tilländrade förutsättningar för både postoperatörer ochkunder.Jag vet att näringsministern är helt överens medmig om att en bra infrastruktur är ett av statens vikti-gaste ansvarsområden. Det visar bl.a. storsatsningarnai den framlagda infrastrukturpropositionen.Till en bra infrastruktur hör även att alla medbor-gare har tillgång till en bra postservice till rimligapriser. Även här har det tagits flera positiva initiativ.Jag vet att genom upp-handling har säkrat äldres och funktions-hindrades tillgång till en grundläggande kassaservicevia lantbrevbärare, och det är utmärkt. Jag har ocksånoterat att regeringen i budgetpropositionen har före-slagit att fr.o.m. får er-sättningen höjd från 200 miljoner till 400 miljonerkronor. Men vad jag förstår är de pengarna tänkta attfungera som en ersättning för att hitta lösningar däralternativ saknas och det inte är kommersiellt motive-rat att tillhandahålla postservice.Jag vet också att det i propositionen Grundläg-gande kassaservice - 2001/02:34 - föreslås att detstatliga ansvaret för grundläggande kassaservice skafastställas i ny lag.Samtidigt har framförts förslag frånPosten AB om avvecklingar av postkontor runtom ilandet med indragningar av lantbrevbärarlinjer ochorimliga krav på placering av postlådor långt frånabonnenterna, som portot och andra avgif-ter höjts rejält. Man har också ifrågasatt den viktigaprincipen med ett enhetsporto.Detta har helt naturligt mötts av protester frånallmänheten. Pensionärerna har känt stor oro införden försvagade servicen. En stor del av befolkningeni vår glesbygd upplever sin postservice hotad. Inteminst småföretagandet i glesbygden är oerhört bero-ende av en väl fungerande infrastruktur på postområ-det med en rimlig prisbild.Trots många goda initiativ och utfästelser från bå-de regeringen och känner jag mig inte helttrygg när det gäller att det blir så bra som det kan låta.Jag skulle vilja ha en kommentar från näringsminis-tern om hur ministern ser på den framtida utveckling-en.Anf. 18 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att ge några klar-lägganden av vissa sakförhållanden och fakta i frågaom och bolagets prissättning av försändel-ser.År 1992 beslöt riksdag på förslag av dendåvarande borgerliga regeringen att liberalisera densvenska postmarknaden. Ensamrätten för Postverkettill brevbefordran avskaffades den 1 januari 1993.Samma år beslutade att ändra formen förPostverkets verksamhet till aktiebolagsform. Bolagetsägs till av staten.I dag finns konkurrenter inom flera av de mark-nadssegment där verkar. Konkurrenssitu-ationen påverkas också av ny teknik som leder till attalltfler elektroniska substitut erbjuds användarna.Dessa påverkar naturligtvis bolaget vid beslut omprissättningen av dess tjänster.Vidare har en stark ställning på densvenska postmarknaden. Bolaget har därför ett viktigtansvar för att följa och hålla sig inom de konkurrens-rättsliga regler som gäller. Otillåten underprissättningfår t.ex. inte förekomma. Konkurrenslagstiftningenbildar därmed en viktig ram för bolagets prissättning.Av postlagen framgår att det ska finnas enposttjänst i hela landet som ska tillhandahållas tillrimliga priser. Genom sitt tillstånd att bedriva brev-verksamhet åligger det att tillhandahålladessa posttjänster. Av tillståndsvillkoren framgårockså krav på att dessa tjänster ska tillhandahållas tillpriser som grundar sig på kostnaderna. I postförord-ningen finns dessutom ett pristak för enstaka försän-delser.Naturligtvis har även denna reglering inverkan påbolagets beslut om priset och på de försändelser somingår i den samhällsomfattande posttjänsten.I anslutning till detta vill jag också nämna att kra-ven på att tillhandahålla en posttjänst ihela landet bedömts som möjliga för bolagetatt finansiera genom de intäkter som genereras genomportot.Utöver att har i uppgift att be-vaka efterlevnaden av konkurrenslagstiftningen ochpröva eventuella anmälningar om brott mot regelver-ket har i uppgift att särskiltfölja prisutvecklingen på postområdet. Bolagets ef-terlevnad av prisregleringen följs därmed noggrant.Så har jag en kort kommentar om den förändringsom sker på Posten. Regeringen har fastlagt att detska vara minst ett postkontor i varje kommun och attdet ska finnas kassaservice i samma omfattning som . Det finns på 1 350 kontor. Antalet kontoreller postställen kommer också att öka från 1 800 tillöver 3 000. Jag menar att postservicen kommer attöka. Men självklart blir det med den avreglering sominfördes och med den konkurrenssituation som finnsen förändring som leder till att regeringen måste ob-servera detta noggrant, eftersom det lätt annars kanleda till att Posten inte uppfyller de krav som vi för-väntar oss.Anf. 19 ():Fru talman! Min interpellation är ställd utifrån attjag vill Posten och de postanställda väl. Jag ser medoro på vissa utvecklingstendenser. Det har vi kanskealla gjort . Men Posten är ett viktigt bolag. Detär viktigt för hela landet. Det är av vikt för gemeneman. Det gäller att det sköts på bästa möjliga sätt.Därför är det minst sagt frustrerande att då noterahur Posten faktiskt förlorar miljardintäkter påen felaktig portopolitik. I stället för att bli lönsam påmarknaden för massförsändelser bryter Posten motavtalet med staten vad det gäller att dela ut post varjedag. Man tvingar människor att placera ut postlådornalångt från bostaden. Man vill nu tvinga på dem enhöjning av portot för den del av brevmarknaden somfaktiskt stangerar.Om Posten i stället höjer portot för massförsän-delser slipper man hetsa brevbärare att springa ut medtung masspost, som inte täcker kostnaderna. Manslipper höja portot för små företag och enskilda. Mankan faktiskt få en god ekonomi på Posten och t.o.m.få råd att kanske inleverera en peng till statskassan.Posten AB har alltså bett om regeringens tillståndatt höja portot för vanliga brev. Enligt undertecknadoch finns det andra porton somPosten kan justera utan att fråga regeringen. Är detockså näringsministerns mening?Anf. 20 ():Fru talman! Jag vet inte riktigt om jag fick svar påen av mina frågor, den om enhetsportot. Delar nä-ringsministern min synpunkt? Ska vi fortsätta att haden principen att det ska kosta lika mycket att skickaett brev från till väg i ,som ligger alldeles intill varandra, som att skicka ettbrev från till ? Ska det vara sammaporto i fortsättningen? Är det en grundläggande prin-cip som näringsministern delar med mig?Anf. 21 Näringsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att det ska va-ra ett enhetsporto. Jag vill också till kammaren sägaatt man, enligt och vad jag har kunnatinhämta, inte kommer att fatta någotbeslut om att höja portot på privatbrevoch andra försändelser som omfattas av pristaket. Detblir alltså ingen portohöjning.Anf. 22 ():Fru talman! Det kan möjligen vara en bra present.Jag tror att det, för att man ska kunna höja portot justför detta postsegment, också vill till ett godkännandefrån regeringen.Men om den svenska postmarknaden - jag tror attnäringsministern var inne på det lite grann - fortfa-rande hade varit en monopolmarknad hade Postennaturligtvis aldrig sänkt portot för massförsändelser.Det är självklart. Men Posten möter konkurrenspå marknaden vad gäller detta segment. Det har fåtttill följd att Posten har sänkt detta porto, så till dengrad att både Posten och konkurrenten i fråga gårmed förlust vad det gäller detta segment. Vi måstebestämma oss , näringsministern.Vänsterpartiet, liksom Socialdemokraterna, varmotståndare till att postmonopolet bröts upp, men driver regeringen ganska hårt i EU att postmark-naderna ska öppnas. I det här läget måste vi bete ossrespektabelt ur konkurrenssynpunkt och vettigt urekonomisk synvinkel. En justering av portot förmassförsändelser till normal Europanivå skulle givet-vis innebära att det konkurrerande postbolaget skullekunna bli lönsamt men också att skullelösa sina ekonomiska problem samt slippa höja portotför kärleksbrev och företagspost. Det är därför natur-ligtvis befriande att i den här diskussionen få detbesked som vi nu har fått, att det inte kommer att skenågon portohöjning för den här sortens brev, men jagtror också att det är viktigt att vi djupare ser överPostens portopolitik för framtiden.Anf. 23 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller Postens verksamhethandlar av pengarna, om jag uttrycker mig såenkelt, om företagen, näringslivet. handlar omprivatverksamhet.Det är inte möjligt att, genom att göra de föränd-ringar som interpellanten säger, få en bättre ekonomiför Posten. Det handlar alltså om av Postensverksamhet - kärleksbrev och annat. Resten, , ärden ekonomi som man har gentemot näringslivet.Jag vill påstå att vi har en väldigt väl fungerandepost. Felet och det som leder till att vi har dennadiskussion är att Posten avreglerades 1992 - och detfattades beslut - som alla andra länderi inte avreglerade Posten. ägs t.ex.till stor del av , det engelska postbolaget,som är ett monopol. Man äger alltså stora delar avCity Mail som konkurrerar här i med Postensom lever på en avreglerad marknad. Men Posten kaninte konkurrera i Storbritannien.Hela denna logistik är ett problem, men det hållervi nu på att lösa i EU på det viset att också de andrapostmarknaderna nu avregleras. Generellt sett funge-rar Posten väldigt bra. Posten har den bästa affärsi-dén. Det handlar framför allt om paket och brev, ochdet sköter man på ett utomordentligt bra sätt. Detfinns frågetecken och dem ska vi självklart räta ut.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:15 om köti-der för uppkörningAnf. 24 Näringsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag tänker vidta för att korta väntetidenför dem som ska ta körkort.Bakgrunden till frågorna är de långa väntetidernaför förarproven.Flera riksdagsfrågor med samma innehåll harställts . Jag har då redovisat enrad åtgärder som vidtagit för att kommatill rätta med köproblemen. Vidare besvarade jag imars 2001 en interpellation från isamma fråga.Jag har från erfarit att efterfrågan påförarprov har ökat stadigt . Medanledning av de stora kullarna 18-åringar är det troligtatt denna trend kommer att hålla i sig under de när-maste åren. Den ökade utbildningen och rekrytering-en av trafikinspektörer, som genomförunder kommande år, är en långsiktig åtgärd. För attbemöta den stigande efterfrågan på förarprov på kortsikt har dock genomfört en rad åtgärdersåsom ökade övertidsuttag, inlåning av militära tra-fikinspektörer och omfördelning av trafikinspektörermellan förarprovskontoren. Resultatet har varit ettökat antal genomförda prov. Jämfört med sammaperiod 2000 har det ökat med ungefär 7 000. Dengenomsnittliga väntetiden har sjunkit marginellt densenaste tiden, medan väntetiden på vissa orter, somtidigare haft mycket långa köer, har sjunkit avsevärt.En bidragande orsak till de långa köerna är attmånga körkortsaspiranter som avlägger förarprov ärdåligt förberedda. De underkänns i stor utsträckningoch måste göra om provet. infördesett bokningssystem som innebär att en körkortsaspi-rant får misslyckas två gånger med ordinarie väntetid- därefter förlängs väntetiden. Avsikten är att gekortare väntetider för aspiranter som är väl förbered-da.Vägverket har påbörjat en översyn av admi-nistrationen runt förarprov i syfte att effektivisera ochförenkla för dem som vill avlägga förarprov. Verk-samheten på är vida-re under omorganisation i syfte att skapa en tydligarestruktur och ett arbetssätt med inriktning på kund-vänlighet och servicekvalitet.Som jag har sagt delar jag oro över de olägenheter som drabbar kör-kortstagarna på grund av de långa kötiderna. Jag ärbekymrad över att de åtgärder som harvidtagit ännu inte har gett större effekt i form av kor-tare köer. Jag har därför skrivit till ochuppmanat ledningen att koncentrera sig på att snarastlösa problemen med förarprovsköerna. Jag har ävensäkerställt att jag får fortlöpande information om deåtgärder som vidtas och om när de förväntas leda tillresultat i form av väsentligt kortare köer.Anf. 25 ():Fru talman! Först vill jag naturligtvis tacka nä-ringsministern för svaret på min interpellation.