prot · GO09119 · 2001-06-01 00:00:00 — I den utred-ning som jag tror att gjorde ville honlyfta fram att kommunen ska ge anhöriga stöd. Nuskriver man i propositionen bör, och det tycker vi ärlite tunt. Frågan om anhörigstöd och anhörigas arbeteär viktig. Jag tror att man i den senaste beräkningenuppskattar att av allt arbete för våraäldre utförs av anhöriga eller närstående helt utanbetalning. Men min partikamrat, ,kommer att lyfta den frågan mer ingående.Fru talman! En av de allra viktigaste gruppernasom vi har ansvar för att värna om och som ofta hardet oerhört svårt är missbrukarna. Jag är uppriktigtbesviken och ledsen över att har bland dehögsta dödstalen på grund av narkotikamissbruk iEuropa. Det är en ökning sedan1970. Det är ju bra att vi får rapporter och att det försstatistik. Men det är ännu viktigare vad vi gör åt denstatistik eller de rapporter vi får. Vi tror att det ärviktigt att man bygger upp narkomanvården och utreder och ser till att det finns platser som ärlämpade för rehabilitering av människor som harhamnat i missbruk. Jag tror att det finns mycket attgöra när det gäller narkotika, alkohol, osv. Detär våra bröder och systrar, det också, och det är vik-tigt att vi ser det.Vi har i en motion också tagit upp problemet medfärdtjänst, som vi blev uppmärksammade på. Detfinns ju i den nya socialtjänstproposition som vi harfått inte ett ord om färdtjänsten. Det innebär att vi ipraktiken får två olika typer av färdtjänst, en som harfärdtjänstlagen som grund och en som har social-tjänstlagen som grund. Då blir det ett krångligt förfa-ringssätt. De två lagarna har olika centrala begrepp.Färdtjänstlagen bygger på hemkommunens, folkbok-föringskommunens ansvar, medan socialtjänstlagenhar vistelsekommunen som centralt begrepp. Vi troratt det hade varit mycket enklare och bättre om manhade haft en lag som hade reglerat färdtjänsten.Fru talman! Avslutningsvis vill jag kommenterareservation 31. Den kan synas liten, men är oerhörtviktig ur flera perspektiv. Enligt regeringens förslagtill 5 kap. 7 § socialtjänstlagen ska socialnämndenbl.a. verka för att människor som av fysiska, psykiskaeller andra skäl möter betydande svårigheter i sinlivsföring får möjlighet att delta i samhällets gemen-skap och leva som andra.Vi anser att även intellektuella funktionshinderborde finnas med i uppräkningen. Det finns tyvärrmånga människor som känner sig oerhört kränkta avsitt handikapp. hade vi endebatt om vuxenutbildning. De elever som har gått isärskola får inte rätt till grundläggande vuxenutbild-ning. Tyvärr fick inte heller majo-ritet för det förslaget. Det är också beklämmande.Men jag tror, fru talman, att det är dags att vi inklude-rar alla med funktionshinder i de personer som harrättigheter.Det har måhända varit en kultur i ochäven i andra länder att det som inte syns inte finns.Har man drabbats av en kroppslig åkomma och fåttett funktionshinder syns det. Men de intellektuellafunktionshindren syns inte. Därför, fru talman, finnsdet all anledning att uppmärksamma de människornasproblem.Anf. 54 ():Fru talman! I när håller på att kly-vas socialt behövs en offensiv politik för att minskaklyftorna. Tyvärr ser vi inte mycket av det. Center-partiet vill som en åtgärd i raden av åtgärder t.ex.sänka inkomstskatten underifrån för att bryta bidrags-beroende, minska marginaleffekter i låga inkomst-skick och göra det lönsammare att arbeta. Våra för-slag innebär kraftigt sänkt skatt för låg- och medelin-komsttagare och är mycket fördelaktiga för studenter,pensionärer och andra grupper. Förutom en direktstandardhöjning för hushåll med låga inkomsterkommer många människors beroende av bidrag attminska. Det kommer att innebära att färre behöversocialbidrag och bostadsbidrag för att klara sin för-sörjning, men framför allt att dessa människor får enmöjlighet att förbättra sin egen ekonomi när beroen-det av inkomstprövade bidrag minskar.Socialtjänsten är en grundläggande central del avvårt välfärdssystem. Människor ska kunna kännatrygghet i att det finns ett yttersta skyddsnät om maninte klarar upp sin situation på egen hand eller genomanhöriga. är det viktigt att socialtjänsteninte ersätter det civila samhällets uppgifter. Det vikti-gaste i socialt arbete, oberoende av om det sker inomden kommunala ram eller genom fri-villiga organisationer är att det finns ett skydd för denenskilde mot övergrepp och hjälp till den enskilde attstå på egna ben. fungerar alltförmycket som en inkomstgarant, och det är inte bra.Den minskning av socialbidragen som rapporte-rats är naturligtvis mycket bra, av mångaskäl, men det måste göras mer, och det måste skeännu snabbare. Det är, som jag och villbetona, viktigt att vi kommer bort från ett samhälledär människor tvingas stå med mössan i hand. Vi villbygga ett samhälle där människor får växa.Propositionen Ny socialtjänstlag m.m., som be-handlas i utskottets betänkande, ligger i många styck-en helt i linje med uppfattning. Därföravser jag att koncentrera resten av mitt inlägg till trefrågor där redovisar en annan uppfatt-ning än utskottsmajoriteten.Det gäller för det första riksnormen. Centerpartiethar tidigare ansett och har fortfarande åsikten att varjekommun ska fastställa sin egen norm. Nivåerna isocialbidraget ska ha sin utgångspunkt i allmännaprinciper i socialtjänstlagen och kostnadsnivåer ikommunerna. Vi står upp för den kommunala själv-styrelsen. Det är onekligen i många kommuner så attriksnormen mera har blivit ett tak än ett golv, precissom vi varnade för när den infördes. I vissa delar avlandet är otillräcklig, och i andra delar kanden uppfattas som alltför generös.För det andra framhåller vi återigen vår innova-tion om en s.k. second opinion i samband med vård-nadsutredningar, dvs. möjlighet till ytterligare ensocial prövning om endera parten anser sig missbe-dömd. Vi vet att vårdnadsutredningar är och ska varaav stor betydelse vid vårdnadstvister. De är känsligaoch i många fall integritetskränkande för inblandadeparter. Det är mycket viktigt att det blir rätt, och viföreslår därför att frågan om en second opinion pådetta område ska utredas. Vi tar också upp den storabetydelse som familjehem och stödfamiljer har.För det tredje tar vi upp frågan om personuppgif-ter inom . finner detmärkligt att regeringen föreslår kraftigt utvidgademöjligheter till behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten, som den i andra samman-hang hävdar att personuppgiftslagen ger orimligaeffekter med tanke på den enskilda människans rätttill personligt utrymme och integritet.Den nu aktuella lagen känns som resultatet av ennågot missriktad social ingenjörskonst. Genom attstärka myndighetsutövningen riskerar man att begåövergrepp på människors privatsfär. Uppgifter omden enskildes sexuella läggning och om politisk ellerreligiös övertygelse är vanligen inte avgörande för attsocialtjänsten ska kunna genomföra sina utredningar.Jag står bakom reservation 22, som bygger på enavvikande mening från . Därredovisas att lagen alltför mycket har karaktär avramlag och att det behövs tydligare uttryckta gränserför vilken behandling av personuppgifter som ärtillåten och vilka krav i övrigt som ska ställas påsådan behandling. Regeringen får med andra ordbakläxa från i denna del. Vi önskar återkommer med förslag som bättre skyddar denpersonliga integriteten.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservatio-nerna 4 och 22 men stöder självfallet också övrigareservationer som står bakom.Anf. 55 ():Fru talman! Det finns några bra förslag till föränd-ringar i detta betänkande. Jag vill först ta upp åter-ställandet av rätten att överklaga biståndsbeslut, somtogs bort . Vi motsatte oss detta dåoch har upprepat vårt krav i en motion under allmän-na motionstiden. Att propositionen och betänkandetnu ger oss rätt känns bra. Tilläggas bör dock att vi påsenare tid mött ett problem, nämligen att kommunerbeviljat bistånd men sedan inte verkställt besluten. Dåhar den enskilde ingen möjlighet att överklaga utebli-vet bistånd, eftersom bistånd beviljats. Därför anservi det viktigt att tillsynsmyndigheterna prioriterarärenden där bifall till bistånd föreligger men inteverkställs. Här behöver man nog fundera över om detinte behöver införas någon form av sanktion.För att fortsätta med återställare kan jag konstate-ra att utskottet biträtt vårt förslag om återställande avdet som stod i socialtjänstlagen , nämligenatt socialnämnderna ska verka för att äldre människorfår möjlighet att leva och bo självständigt och att haen aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap medandra. Skälet till att detta togs bort kan synas riktigt,nämligen att föreställningen om åldringen som passivoch ömkansvärd och i behov av aktivering och säll-skap i stor utsträckning reviderats under senare år.Det stora flertalet äldre behåller hälsan långt upp iåren, och de är aktiva och vitala. Detta stämmer fort-farande, men vi har liksom utskottet nu gör konstate-rat att det finns ålderspensionärer som är ofrivilligtensamma och som behöver stöd för att bryta sin en-samhet och isolering.Ett sådant beslut innebär naturligtvis inte att män-niskor ska påtvingas aktiviteter som de inte önskar.Men när man gång efter annan tvingas konstatera attmånga äldre blir sittande i sina bostäder utan möjlig-het att ens komma ut och än mindre att få kontaktmed andra, måste även här ta sitt an-svar. Vi väkomnar naturligtvis biträdandet av vårtyrkande och kan konstatera att det är ett enigt utskottsom ställt sig bakom detta.Fru talman! I propositionen uttrycker regeringenoro över den utveckling som innebär att en del äldrefrämst i ordinärt boende nekas hemtjänst med hänvis-ning till deras ekonomiska situation. Vi anser attdenna oro borde leda till ett förslag från regeringensom garanterar rätt till hemtjänst även för dessa äldre.Utskottet delar regeringens och därmed även vår oromen nöjer sig med att utgå ifrån att regeringen nogaföljer utvecklingen även utan något tillkännagivandefrån . Vi kommer också från attnoga följa utvecklingen och återkomma om vi måstekonstatera att ingenting händer.Enligt finns det äldre som pågrund av medelsbrist inte hämtar ut sina läkemedel.Antalet är visserligen inte stort, men för den enskildekan det få stora konsekvenser. Det förekommer ocksåatt äldre av kostnadsskäl inte får den hörapparat sombäst hjälper dem. Utskottets majoritet hänvisar till attäldre personer får ett bättre högkostnadsskydd förtandvården och att begärt att regeringen skase över avgiftsreglerna för hörapparater, vilka varie-rar kraftigt mellan landstingen, och att regeringen harför avsikt att tillsätta en utredning om hjälpmedel.Med detta anses våra yrkanden tillgodosedda. Vi kaninte nöja oss med det här, utan vi anser att det måsteske förändringar snabbare än så, och därför har viockså reserverat oss på denna punkt.Fru talman! Regeringens förslag till ökad samord-ning mellan och länsstyrelserna ideras tillsynfunktion anser inte räcker föratt skärpa tillsynen av äldreomsorgen. Äldreomsorgeninnehåller dessutom stora inslag av hälso- ochsjukvård. Vi återupprepar därför vårt krav på engrundläggande strukturreform där tillsynsansvaretrenodlat läggs på och dess regionalaenheter.Fru talman! Närståendevården ökar, och trycketpå de närstående ökar också. Många av dem somvårdas av närstående är mycket vårdkrävande.Avsnittet om stöd för anhöriga och närstående i pro-positionen är viktigt men otillräckligt. Det som före-slås är bara små steg i rätt riktning.Folkpartiet har under ett flertal år motionerat omett förbättrat närståendestöd. Det finns ett stort behovav en omfattande reform för ett förbättrat närstående-stöd. Detta ska naturligtvis garantera att den vårdadefår en bra vård, men det ska också ge den som vårdaren ordentlig möjlighet att klara av uppgiften.I den nu framlagda propositionen återgår rege-ringen till den tidigare regeln att familjerna har rätttill insatser som ger en skälig levnadsnivå. Men dennuvarande bestämmelsen i 5 § socialtjänstlagen haroförändrad överförts till förslaget till ny socialtjänst-lag 5 kap. 10 §. Det innebär att avlastning inte kom-mer att ingå i skälig levnadsnivå. Uttalandena i dentidigare propositionen gäller fullt ut även om det nyaförslaget antas. Om förslaget antas innebär det inte atträtten till avlastning återinförs.Folkpartiet har därför föreslagit att 10 § ändras såatt den börjar med: skall genom stödoch avlösning underlätta för dem som vårdar närstå-ende som är långvarigt sjuka eller äldre eller som harfunktionshinder.Fru talman! Jag vill därför redan nu yrka bifall tillreservation 16.Det behövs många olika insatser för att stödja när-ståendevårdarna. Anhöriga måste få utbildning omhur de bäst ska sköta sin anhörige. De måste, förutomavlastning, även få tillgång till stödpersoner. För attmöjliggöra för anhöriga att ta ett omfattande ansvarför daglig vård av en sjuk närstående måste anställ-ning som anhörigvårdare medges från kommunen.Detta måste också vara möjligt även för närståendesom uppnått pensionsåldern. Alternativet med hem-vårdsbidrag till den sjuke bör också finnas kvar.Folkpartiet anser också att det är viktigt att Soci-alstyrelsen ägnar stor uppmärksamhet åt metodut-veckling av hur uppföljning inom området sjukvård ihemmet kan ske med beaktande av de berörda perso-nernas integritet.Vi anser att regeringen bör ta initiativ till enöverläggning med de båda över hur ett utökat stöd till dem som vårdar närstå-ende ska kunna ske. Avlastning och växelvård måsteockså fortsätta att byggas ut. Ökade möjligheter attvara närståendevårdare med ersättning från försäk-ringskassan är också en viktig del. Det är också vik-tigt med en utökning av den tid man får ersättningen.För oss i är närståendevården enmycket viktig fråga. Utan de insatser som görs avnärstående skulle det inte gå att klara av vården avalla som är i behov av vård. För många är också möj-ligheten att få vårdas i det egna hemmet mycket vär-defull.Det är dock oerhört viktigt att poängtera att allnärståendevård måste vara frivillig både från vårda-rens sida och från den som vårdas. Tyvärr kommerdet ibland rapporter om att kommuner mer ellermindre tvingar fram att närstående ska sköta vården,och enligt vår uppfattning får detta absolut inte ske.Men när man frivilligt tar på sig den här vårduppgif-ten måste också samhället ge sitt stöd på olika sättoch i många olika former för att det ska vara möjligtatt ha en god och för alla parter väl fungerande vård.Fru talman! har i sin motion fört framkritik mot propositionens förslag när det gäller be-handlingen av personuppgifter inom socialtjänsten.Det finns flera oklarheter och brister i propositionensom vi anser kan riskera att hota den enskildes integ-ritet och rätt till privat sfär.Socialutskottet har i denna del av propositioneninhämtat yttrande från . Folk-partiet, och har i konstitu-tionsutskottet anmält en avvikande mening som jaghär helt instämmer i. Innebörden är att regeringen idet förslag som föreligger borde ha tagit in flerregler som reglerar behandlingen av personuppgifterinom det här integritetskänsliga verksamhetsområdetoch att regeringen därför borde återkomma till riks-dagen med kompletterande förslag till lagbestämmel-ser med materiellt innehåll.Det innebär också att vi yrkar avslag på 7 § förstastycket 2 i lagen om behandling av personuppgifterinom socialtjänsten.Fru talman! Förutom att jag har yrkat bi-fall till reservation nr 16, vill jag också yrka bifall tillreservation nr 22. Dessutom står jag bakom samtligamina övriga reservationer utan att här yrka bifall tilldem.Anf. 56 ():Fru talman! Jag kommer att lägga tyngdpunktenpå kvalitetsfrågorna inom . Socialt ar-bete är ett svårt arbete som har blivit allt svårare attutföra väl när resurserna minskar. Detta är verklighe-ten i många kommuner men inte i alla. Jag var självaktiv socialarbetare 1980 när den nya socialtjänstre-formen fastlades. Den innehöll väldigt fina målsätt-ningar och värderingar som fortfarande gäller försocialtjänsten. Man tryckte på, och trycker fortfaran-de på, principen om helhetssyn, frivillighet, det före-byggande perspektivet och att den enskildes egnaresurser ska tas till vara.År 1998 genomfördes vissa förändringar som jaginte alls tyckte var särskilt bra. gör man en litenåterställare, och det är alldeles utmärkt. Det som jagfrämst tänkte lägga tyngdpunkten på är rättssäkerhe-ten. Förslaget om att man kan överklaga är alldelesutmärkt, men jag vill peka på att det också finns and-ra saker som går att göra för att öka kvaliteten i soci-altjänsten.Flera av förslag syftar till utökaderättigheter för de människor som kommer i kontaktmed . Socionomer har genom social-tjänstlagen och sin utbildning goda verktyg för attgöra ett bra jobb och har självfallet en sådan ambi-tion. Men när trycket är hårt kan det vara svårt attarbeta enligt dessa intentioner.Socialarbetaren måste orka stå på sig i väldigt höggrad gentemot verksamhetschefer med kortsiktigbesparingsiver etc. för att arbetet inte ska bli organi-serat på ett omöjligt sätt. Socialt arbete kräver alltidtid, kontinuitet och eftertänksamhet, vilket brukarvara det första som ryker i slimmade organisationer.Utökade och preciserade rättigheterna för klienternakan på så sätt även vara en hjälp och ett stöd för soci-alarbetare att kunna utföra sitt jobb på det sätt haneller hon önskar. Det är helt enkelt så att klienternabefinner sig i ett väldigt utsatt läge inför socialtjäns-ten. De som kan försvara dem och se till att de fårsina rättigheter är i allmänhet socialarbetarna. Menom socialarbetaren inte kan, får, förmår eller orkardetta blir klienten dubbelt utsatt. Därför är det bra attklientens rättigheter stärks.Akademikerförbundet har inrättat ett systemför auktorisation som är öppen för samtliga sociono-mer, oberoende av facklig tillhörighet att söka. Detbygger på tanken om ett behov av någon form avgaranti för att socionomer ska ha formell eller teore-tisk kompetens, praktisk erfarenhet och lämplighetför direkt patient- och klientarbete. Enligt vår meningär detta inte tillräckligt, utan det behövs också enstatlig legitimation. Det skulle höja kvaliteten inomsocialtjänsten och skapa ett större förtroende för soci-alsekreterarna och säkerställa att den som arbetar medmycket svåra ärenden har just den här grundläggandeutbildningen och erfarenheten av socialt arbete.Annan sak kan vara möjligheten att få ha med sigett medborgarvittne eller en stödperson. Den somkallas till ett sammanträde hos en socialförvaltningeller inför rätten känner sig väldigtliten, svag och utlämnad. En rätt att ha med sig ettmedborgarvittne eller en stödperson måste tydligtframgå i lagen, eftersom det förekommer attstödpersoner avvisas på grund av att socialtjänstenbegärt lyckta dörrar.Ett annat sätt att höja kvaliteten kan vara att in-rätta sociala förtroendenämnder. Inom sjukvården hardet länge funnits förtroendenämnder som kallas pati-entnämnder. Det kan behövas liknande nämnder äveni . De hjälpsökande eller de som avnågon annan anledning har en kontakt med social-tjänsten har ingen instans dit de enkelt kan vän-da sig för att få information om sina rättigheter ellerframföra sina klagomål. En social förtroendenämndskulle med all säkerhet även fungera som en viktigsäkerhetsventil.Vi tar även upp förslag om en social an-svarsnämnd och en kommitté där man även kan inne-fatta brukarråd och referensgrupper.Vi har också ett förslag om att man ska kunnabyta socialsekreterare när förtroende saknas.Vi har även en hel del andra motioner som jagtycker skulle vara värda att orda ganska mycket om.Men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reser-vation 21.Anf. 57 ELISEBEHT ():Fru talman! Vi behandlar nu socialutskottets be-tänkande om ny socialtjänstlag med de 49 motionsyr-kanden som väckts med anledning av propositionenoch ett åttiotal motionsyrkanden om olika social-tjänstfrågor från förra årets allmänna motionstid.Förslaget till en ny socialtjänstlag är kapitelindelatoch språkligt moderniserat och är till största delenoförändrad i sak jämfört med den nuvarande lagen.Vissa ändringar och tillägg görs förstås, som jagåterkommer till.Genom socialtjänstreform lades grundenför de målsättningar och värderingar fast som nugäller för . Det gäller principerna omhelhetssyn, frivillighet, det förebyggande perspektivetoch att den enskildes resurser ska tas till vara och sistmen inte minst principen om att individens delaktig-het och egna ansvar ska beaktas. Dessa principerligger fast och ska även framöver ange socialtjänstensinriktning.Sedan den enskildes rätt att överklaga beslut ombistånd inskränktes har det pågoda grunder kritiserats. återinförs överklagnings-rätten och den kommer att gälla alla typer av bi-ståndsbeslut, vilket får anses naturligt i ett rättssam-hälle.En annan förändring tillbaka till vad som gälldetidigare är att den som inte själv kan tillgodose sinabehov eller få dem tillgodosedda ska ha rätt till bi-stånd för alla de behov han eller hon kan ha, dvs. attnu gällande begränsningar tas bort. Biståndet skaockså framöver vara så utformat att det stärker hanseller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv.Det här är välkomna förändringar både för klienteroch dem som arbetar inom , som förståshar sett behoven hos klienterna men tidigare varitförhindrade att bevilja hjälpen.Länsstyrelsernas tillsynsarbete kommer att någotförändras genom att de nu ges rätt att inspektera allsocialtjänstverksamhet som står under deras tillsyn,dvs. även den som bedrivs i regi. Möjlig-heterna för länsstyrelserna att ingripa mot missför-hållanden i verksamhet utökas också.Vad gäller hur tillsynen ska organiseras finns, frutalman, olika ståndpunkter, som vi hört. Utskottetsmajoritet har stannat vid att samordningen mellanlänsstyrelserna och ska förstärkasbl.a. genom att ges en starkare ställ-ning som tillsynsvägledare för länsstyrelserna. Det ärett arbete som i praktiken redan har satts i gång.I 3 kap. 3 § slås fast att insatser inom socialtjäns-ten ska vara av god kvalitet och att det för arbete medsocialnämndens insatser ska finnas personal medlämplig utbildning och erfarenhet och att kvaliteten iverksamheten systematiskt och fortlöpande ska ut-vecklas och säkras.Ytterst är det en rättvise- och rättssäkerhetsfrågaför alla som kommer i kontakt med attarbetet bedrivs med personal med rätt kompetens ochatt arbetet så långt det är möjligt baseras på beprövaderfarenhet. Därför är det bra med den satsning som nugörs för att genomföra en särskild strategi kring kun-skapsutvecklingen inom där bådeforskning och sammanställning av vunna erfarenheterlyfts fram. Här är det särskilt viktigt att andra huvud-män liksom olika frivilligorganisationer finns med iarbetet.När det gäller vård av barn och unga som är fri-villigt placerade för vård utanför det egna hemmetblir det nu obligatoriskt för socialnämnderna att upp-rätta vårdplaner som den unge, vårdgivaren, föräld-rarna och socialnämnden undertecknar som en hand-ling så att alla - inte minst den unge själv - ges bästamöjliga insikt om den vård som ska ges och att denföljer en genomtänkt handlingsplan där det klartframgår vad som kan förväntas av alla inblandadeparter. Här betonas att det är viktigt att föräldrarnaoch andra för barnet viktiga närstående räknas med. Ivårdplanen ska också framgå vilka åtgärder och insat-ser andra huvudmän har ansvar för. Det kan t.ex.handla om barn- och ungdomspsykiatrin, skolan,förskolan, hälso- och sjukvård och även andra.Fru talman! Som den mest långtgående åtgärdenför den som har ett sådant missbruk att det allvarligthotar hans hälsa och fortsatta utveckling kan tvångs-vård komma i fråga. För barn och ungdomar kan etttvångsomhändertagande också komma i fråga pågrund av andra omständigheter t.ex. i barnets miljöeller när det allvarligt brister hos föräldrarna att gebarnet den omsorg det behöver. För ungdomar sombegått allvarliga brott kan det bli fråga om tvångsvårdpå institution i stället för fängelse.Det är inte ovanligt att det utöver kriminalitet fö-rekommer drogmissbruk bland dessa ungdomar.