prot · GO0961 · 2001-02-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:61Tisdagen den 6 februariKl. 14.00 - 16.2618.00 - 21.54Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2000/01:61--------------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 31 januari.2 § AvsägelserTalmannen meddelade att () an-hållit om att bli entledigad från uppdraget som leda-mot av fr.o.m. den 1 mars.Kammaren biföll denna anhållan.Talmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som ledamot i den svenska dele-gationen till i organi-sationen för säkerhet och samarbete i ().Kammaren biföll denna avsägelse.3 § KompletteringsvalTalmannen anmälde att riks-dagsgrupp på grund av uppkomna vakanser i densvenska delegationen till Parlamentariska församling-en i organisationen för säkerhet och samarbete i Eu-ropa () anmält som ledamotefter och somsuppleant efter förklarade valda tillledamot i (kd)suppleant i OSSERosita Runegrund (kd)4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:216Till riksdagenInterpellation 2000/01:216 av Carlinge Wisberg(v) om arbetsmiljöansvar.Interpellationen kommer att besvaras den6 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att ej hade tidför fler interpellationssvar den 1 februari.Stockholm den 2 februari 2001NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:219Till riksdagenInterpellation 2000/01:219 av Per () omtunnfilmsteknik.Interpellationen kommer att besvaras den6 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att ej hade tidför fler interpellationssvar den 1 februari.Stockholm den 2 februari 2001NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:225Till riksdagenInterpellation 2000/01:225 av () om hästar till slakt utomlands.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 15 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 1 februari 2001JordbruksdepartementetMargareta WinbergEnligt uppdragLena IngvarssonExpeditionschefInterpellation 2000/01:230Till riksdagenInterpellation 2000/01:230 av om bokstavsbarnens behov.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den20 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att statsrådets utlandsresorkolliderar med tidigare interpellationssvarsdatum.Stockholm den 1 februari 2001UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterare5 § Svar på interpellationerna 2000/01:212 och220 om elavbrottAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! har frågat försvarsministernvilka åtgärder han avser att vidta för att säkerheten ieldistributionen ska vara tillfredsställande. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skasvara på interpellationen. har frågatmig om jag avser att uppta diskussioner med nätägar-na angående nätsäkerheten och om jag kan tänka migatt verka för att ett system med någon form av elav-brottsavgift för nätägaren införs. Jag besvarar inter-pellationerna i ett sammanhang.Regeringen bedriver ett kontinuerligt förbättrings-arbete när det gäller försörjningstryggheten i frågaom el. Detta görs bl.a. genom att utvärdera och för-ändra reglerna för tillsynen av och driften av nätverk-samhet. fick en utredare i uppdrag att seöver behovet av en skärpning av bestämmelserna förtillsyn av nätverksamhet. lämnadei ett delbetänkande med förslagsom bl.a. innebär att större tyngd läggs på kvaliteten iöverföringen av el. Delbetänkandet remissbehandlasför närvarande.I ett interpellationssvar nämnde jagatt regeringen har för avsikt att ge Elsäkerhetsverketoch Energimyndigheten i uppdrag att se över ochutreda vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för atti möjligaste mån undvika problem med omfattandeoch långvariga elavbrott. Jag nämnde också att jag isyfte att få information om dessa frågor har träffatmyndigheter och nätföretag. Utifrån bl.a. den infor-mation som jag fick vid detta möte håller ett utred-ningsuppdrag nu på att tas fram. Min förhoppning äratt myndigheterna ska kunna redovisa konkreta för-slag redan till sommaren.Mot den här bakgrunden är jag inte beredd att nuta ställning till vilka åtgärder som är lämpliga attvidta för att förbättra situationen. En elavbrottsavgiftkan vara en möjlig åtgärd, men det finns även andraåtgärder som bör övervägas.Anf. 2 ():Fru talman! Näringsminister och åhörare! Efterjulhelgerna inträffade ett snöfall runt ochVänern, snö. Det gav till effekt att tu-sentals hushåll blev utan el. Fler än 14 000 hushåll idessa områden var utan el , ochflera tusen hushåll var utan el i enligtde uppgifter som har framkommit vid förfrågan till deansvariga bolagen, främst Vattenfall.Samtidigt har fördubblat tiden för över-syn av ledningsgator från fyra till . Man har istora delar av området avskaffat den frivilliga över-vakningsorganisation som har funnits innan och somhar varit till hjälp vid röjning. Man har dragit ned påpersonal på ett sådant sätt att man har en bemanningsom klarar i stort sett drift och underhåll av lednings-gator vid sommarväder eller i alla fall när det intefinns några klimatstörningar att tala om eller andrastörningar i ledningsnätet.Samtidigt har bolaget miljardvinster, man investe-rar i stora bolag i norra , uppköp. Vid förfrå-gan till nätchefen skulle en genomgång och upprust-ning av ledningsgator kosta 200 miljoner.Min fråga är därför: Anser ministern att det ärrimligt att ett helägt statligt bolag förfar och resonerarpå det här viset när det gäller driftsäkerheten i så storaområden? , och delar avSmåland är inte direkt glesbygd. Det berör flera störresamhällen och städer. Det är inte heller så att terräng-en är särskilt svår i de här områdena, utan det äregentligen ganska lättskött.Min fråga vidare till näringsministern är om nä-ringsministern håller med i den inställning som led-ningen för uttryckte i en artikel i i samband med detta, nämligen att detta var enriktig prioritering och den som inte höll med omdenna prioritering när det gäller skötsel av elnätet ochledningsgator fick skylla sig själv för att man valt attbo i dessa områden.Anf. 3 ():Fru talman! Jag ska be att å egna och drabbadeelabonnenters vägnar tacka näringsministern för sva-ret, för jag tycker att man där ger en ganska ljus bildav hur man tänker tackla dessa frågor. Den problem-bild som har beskrivits är tydlig. Därför är detspeciellt roligt att ministern tar den här situationen påfullt allvar. Snöoväder och påfrestningar på in-frastrukturen, oavsett om det rör järnvägar, vägareller el- och telenät, är ingenting ovanligt i vårt nor-diska klimat. Därför bör inte den situation som vihamnade i under jul- och nyårshelgerna tolereras somnågonting som bara händer, att man säger att vädretvar sådant att vi inte kunde förutse att de här riskernafanns.Mot den bakgrunden har jag funderat lite grannöver varför det uppstår och varför beredskapen är sålåg på många håll. Jag ska genast konstatera att jaginte skjuter in mig bara på , utan jag tror attdet lika gärna hade kunnat vara , ellernågot annat nätföretag som har skött sina ledningar påett lika dåligt sätt. Men i det fall som jag nu beskriverär det som är den skyldige.Jag är ganska övertygad om att näringsministernär mer än proppfull av livfulla beskrivningar av hureländigt det kan vara ute i glesbygden, så jag hoppasatt jag inte ska tynga utan kanske bara berika litegrann med en berättelse om bakgrunden till min idéom hur man ska kunna tackla den här frågan.Leverantören i det här fallet är som harkoncession. Det är ett glesbygdsområde där vi harlantbruk och naturligtvis vanliga hushåll, men vi harockså ett antal småindustrier. I mitt exempel är små-industrin en textilindustri, ett trikåstickeri, medmycket hög teknisk standard och datastyrda maskinerbyggda för 24 timmars drift med minimalt behov avtillsyn. Var och en som har varit inne i den miljönförstår ju att ett elavbrott där orsakar väldigt storaproblem. Det är inte bara det att produktionen upphör,utan datorerna som styr verksamheten tappar sittminne om avbrottet blir alltför långt. Företagaren ochde anställda hamnar i problem; leveransproblem,svårigheter att bedöma om personalen ska gå kvaroch vänta på att strömmen ska komma tillbaka ellerom de ska skickas hem, om produktionen ska kunnaåterupptas timmarna innan dataminnet tappar sinförmåga att starta upp igen eller om man måste åter-skapa programmet i en annan miljö.Det som inträffade mellan jul och nyår är inte enenstaka händelse. Företaget, som noggrant har bok-fört sin elleverans, konstaterar att 1999 hade manelavbrott med en sammanlagd av-brottstid . Därför var man inte förvånadöver att det blev strömavbrott mellan jul och nyår.Men därför kan man ju inte bara sätta sig ned ochkonstatera att så här blev det nu igen.Det som jag har skissat i min interpellation till nä-ringsministern bygger på att jag vill att man ska kon-struera någon form av ansvar i ekonomiska termer förleverantören. En koncession är ju inte bara en rättig-het, utan den måste också vara en skyldighet. Minfråga, som i nödig mån finns beskriven i interpella-tionen, är: Är näringsministern beredd att i det avise-rade utredningsuppdraget, som finns skissat i svaret,ta in de här komponenterna för att se om man medekonomiska incitament kan skapa en större bered-skapsvilja från nätleverantörernas sida?Anf. 4 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att när detgäller de olika nätbolagen kan vi inte göra skillnad påom ett bolag ägs av staten, ägs av en kommun, ägsblandat eller ägs av privata intressen, utan alla nät-bolag måste uppfylla kraven, dvs. att de måste ga-rantera en säker eldistribution. Därmed undantar jaginte . måste vara lika bra somalla andra.När det sedan gäller de frågor som uppkom omVattenfall vill jag säga att om man i Aftonbladetgjorde den prioritering som framfördes här av riks-dagsledamoten , är det självklart en orimlig priori-tering.Nätbolagen är enligt ellagen delade. Det är inte såatt ett kraftbolag får äga ett nätbolag. Däremot får enkoncern äga ett nätbolag. Men de är självständigaekonomiska instanser. Skälet är att man inte ska göraen sammanblandning när man tar fram kostnadernaetc. Därför kan man heller inte säga att man gör ensådan prioritering.Nu har jag talat med , och jag kommer -utan att nu bli beskylld och anmäld till konstitutions-utskottet för ministerstyre - att låta mig informeras idenna fråga och därmed tillse att det här hanteras påett bättre sätt.När det sedan gäller exempel omtextilföretaget är det något som är oacceptabelt. Jagtycker att det som utredningen och myndigheternaska se över på kort sikt är framför allt beredskapssitu-ationen. När man gjorde särskilda nätbolag kanskeman gjorde lite för hårda rationaliseringar och felak-tiga rationaliseringar, dvs. att man har en för tunnberedskapsorganisation när något händer. samar-betar nätbolagen mer och mer så att de stöder ochhjälper varandra. Det är en riktig utveckling. Detta ärden ena frågan som utredningen måste titta närmarepå.Den andra frågan som utredningen måste se överär detta med ersättning. Det måste då vara kännbaraersättningar. Är det så att det blir strömavbrott en dagmåste det vara en relativt hög ersättning. Om det bliravbrott i två, tre eller måste ersättningenöka. Men det får inte heller vara så att det blir merlönsamt för nätbolagen att betala denna ersättning änatt förbättra kabelstandarden.På kort och lång sikt handlar det om att vi måstefå en bättre investering när det gäller dåliga nät ochatt vi också får dem i mark i stället för till luft.Sedan finns ju problemen med marktillhörigheten.Där kablarna går i luft är gatorna för smala. Dethandlar också om tomträttsliga frågor. En del avmarken är privat och ska lösas ut osv. Men det somåsamkat problemen de tre senaste vintrarna är att vihar haft väldigt varma vintrar. När snön har kommithar tjälen inte gått ur jorden, och då har träden ramlatpå kablarna.Jag kommer, som jag har sagt, att tillsätta dennautredning. Jag förväntar mig nu att man kommer medförslag. Det handlar då om förslag på både kort ochlång sikt. Därmed delar jag interpellanternas uppfatt-ning att detta icke får ske, och därför måste vi vidtaolika åtgärder.Anf. 5 ():Fru talman! Jag måste säga att jag verkligen upp-skattar näringsministerns snabba initiativ att sätta igång utredningen om driftsäkerheten när det gällereldistribution. Det är något som har efterlysts väldigtlänge av dem som bor ute i landet och som drabbasav de ständiga elavbrotten vid snö eller storm. Det ärändå inte någon överraskning i det här landet. Ävenom det inte har varit tjäle är ju inte snönågot slag av miljökatastrof, utan det är faktiskt ettganska normalt tillstånd i ett land som vin-tertid.Något som man också klagar väldigt mycket överär just detta att bolagen - talar jag nu spe-ciellt om därför att jag har tittat särskilt på det bolagetden senaste månaden, men det gäller också andrabolag - inte sköter sina ledningsgator och alltså hargått ifrån gamla principer för hur det här ska göras.Det är det som direkt har synts i antalet elavbrott förkunden. Det finns inga möjligheter att klämma åt debolag som beter sig på det här viset. Det finns alltsåinte tillräckligt kraftigt skrivna bestämmelser föröverträdelser i de koncessionsavtal som finns eller ide regleringsbrev som har lämnats till de myndighetersom med olika infallsvinklar ska övervaka den härfrågan.En annan stor del som jag också hoppas att nä-ringsministern ser till att vi får en ordentlig kun-skapsbakgrund om är investeringen i modern utrust-ning, att man alltså har kablar som är moderna ochfungerar och som faktiskt tål nedfallande träd på etthelt annat sätt än de gamla kablar som hänger istora delar av landet. Det gäller också växlingsstatio-ner m.m.För att återgå till är det så att reinveste-ringstakten i lokalnätverksamheten för det bolaget,som ju näringsministern ändå har en viss insyn i ochinflytande över genom regleringsbrev osv., är 84 år.Det skulle alltså ta innan man hade gått igenomlokalnätverksamheten på ett sådant sätt att det skulleuppfylla de krav som finns . Det här är ju full-ständigt absolut oacceptabelt.Jag välkomnar alltså detta utredningsförslag. Jaghoppas att vi får fram tuffa regler för hur man sköterledningsgator och tuffa regler som handlar om hurman investerar i modern utrustning över hela landetför att distributionen av el ska fungera på ett vettigtsätt.Det är ju inte så, fru talman, att det inte finnspengar i de här bolagen, därför att de går med mil-jardvinster. T.ex. för del skulle investe-ringen i lokalnätverksamheten kunna betalas kontantpå mindre än ett år.Anf. 6 ():Fru talman! Som jag tidigare sade är det positivtmed det anslag som näringsministern ger i den härfrågan. Det känns hoppfullt att kunna föra en frågaframåt om inte mot en definitiv lösning så i varje fallmot ett etappmål där förbättringar kan skönjas. Det ärju ingen tillfällighet att det är glesbygdens människorsom i dessa avseenden drabbas hårdast. Där har vi enbrist på incitament.Näringsministern nämnde att det inte får bli lön-samt att inte underhålla. Jag tror faktiskt att det är detsom avgör. Bristen på lönsamhet i vissa nät göratt man självklart, med ekonomiska förtecken, väljeratt snabbare rätta till bristerna på de nät som levererarstora kvantiteter ström. Där tickar ju avgifterna snab-bare in till den kassa som man har för att driva sinverksamhet.Det är alltså klara ekonomiska bedömningar mangör när man dels helt enkelt väljer bort att underhållade glesa näten, dels också i prioriteringen när skadanväl har skett alltid lämnar de svagaste näten till sist.Det är naturligtvis färre människor. Det är inte likamånga sysselsatta. Men framför allt är det inte likastor strömförbrukning som tappas av nätet. Följaktli-gen är det inte lika ekonomiskt intressant. Det är därjag menar att mina synpunkter skulle kunna användastill att sätta en press på företagen så att de inte barakan strunta i det här. Oavsett om man tappar av ener-gi eller inte ur nätet kostar det nätägaren pengar attinte tillhandahålla den kontrakterade strömmen gen-temot sin kund.Det är ju väldigt lätt när man tittar bakåt att sägaatt det här är en effekt av avregleringen. Jag tror attjag personligen inte kan hänvisa till det. Jag menar attdet här är något som egentligen alltid har funnits, menvi ser det mycket tydligare . Därför är det viktigtatt vi nu tar itu med det. I de företagens åtagandensom koncessionsrättigheterna innebär ska det tydligtskrivas in att det inte bara gäller rättigheter att lever-era ström. Det är också en skyldighet som man har attklara det här.Näringsministern nämnde att man etablerarsamarbeten och den vägen vidtar åtgärder snabbare.Javisst, jag tycker att man ska klara alla tänkbaravarianter av både samarbete och andra lösningar föratt snabbt åtgärda de brister som finns. Men det måsteockså finnas andra drivkrafter.Som ytterligare belysning av ett exempel som jagtidigare nämnde kan jag bara konstatera att i grann-tätorten, som har en lokalt, regionalt, etablerad elleve-rantör, hade man inte ens bråkdelen av de här av-brotten. Det fanns ett incitament - inte i kronor i ören.Det fanns ett incitament på så sätt att man känner sittansvar på det lokala planet. Man känner elkonsu-menterna. Man vet att det frestar på de här relationer-na att inte upprätthålla sitt avtal. Därför måste manklara det här. Man gör det både genom att vara bättreförberedd och, framför allt, genom att vara snabbarepå att klara ut problemet när det verkligen föreligger.Jag ser med tillfredsställelse fram emot de lös-ningar som ministern kommer att presentera.Anf. 7 Näringsminister ():Fru talman! Får jag ändå börja med att säga att servi det i stort, och det är inte lätt att göra när mandrabbas, är nog ett av de verkligt ledandeländerna när det gäller att ha väldigt lite strömavbrott- trots att vi har klimatförhållanden som inte är detbästa. Vi har alltså ett bra elnät generellt sett och settvid en jämförelse internationellt.Vi har också, som kammaren känner till, en el-nätsutredning. Den har lagt fram förslag om särskildaregler för elkvalitet, dvs. att man ska ha en viss kva-litet. Det här ska man kunna erbjuda, och ska dethålla den här kvaliteten. Det ska vara elsäkerhet, ochman ska kunna veta att man får sin ström. Vi räknarmed att lägga fram en proposition om det här och omen massa annat som det berör hösten 2001.Den här elnätsutredningen jobbar också med ettförslag till tvångsförvaltning som liknar den lagstift-ning som finns när det gäller fastigheter. Är det så attägaren missköter detta på ett sätt som är oacceptabeltska man alltså kunna tvångsförvalta. Svenska kraftnäteller vem det är ska då kunna ta över och säga: Nuförvaltar vi det här, för ni sköter det illa.Sedan tror jag att det är väldigt viktigt, det har juvisat sig de här vintrarna, att just ha en lokal förank-ring så att man känner ett lokalt ansvar. Det är oerhörtviktigt. Det har också visat sig att det är viktigt medinformationen. största brist tror jag var attde inte klarade sin information. Kunden vet då intevad som händer; om man får ström etc.En tredje fråga som jag ändå tror att man måstevåga diskutera i det här sammanhanget gäller demsom ansvarar för djurhållning. En del av dem måstekanske bygga upp egna reservkraftverk. Det händersaker, force majeure och annat, som vi inte riktigt rårpå med den teknik vi har även om vi investerarmycket. Där är det nog så att man måste ställa krav påatt vissa på grund av att de t.ex. har ansvar för djur-hållning har reservkraftverk. Det är oftast inga störrekostnader för detta.Får jag sedan säga något om avregleringen. Jaggör bedömningen att avregleringen har varit oerhörtviktig för konsumenterna. Den har dragit ned prisernakraftigt. Vi har fått en i stort sett sund konkurrens.Men elnätsverksamheten bedrivs som monopol. Denär inte konkurrensutsatt. Man kan därför inte säga attavregleringen av elmarknaden är orsaken till proble-met med strömavbrott. Enligt ellagen ska nätverk-samhet inte bedrivas i samma företag, som jag sadetidigare, som elhandel och produktion av el. Verk-samheten får dock, som jag sade, finnas i sammakoncern.Som jag också sade tror jag att vad somhar inträffat helt enkelt är att man har gjort lite förtuffa rationaliseringar. Det erkänner man. När jagträffar nätbolagen säger de detta själva. För att hållanere kostnaderna och få bra resultat har man heltenkelt skrapat lite för mycket på just beredskapsorga-nisationen.Sist skulle jag vilja säga om , som togsupp här, att de nu har speedat upp sina investeringarnär det gäller nätverksamheten. Jag förutsätter att dekommer att sköta det här minst lika bra som alla and-ra aktörer.Anf. 8 ():Fru talman! Det är som sagt var väldigt bra medden utredning som är tillsatt. Det är väldigt bra höjer kraven på de bolag som har fått koncessionför nätverksamhet och elnäten. De har ju också ettansvar. Det är inte så att de inte tjänar pengar på denhär verksamheten. Det gör de ju - och ganska braockså. Det innebär att de har ett särskilt ansvar i enmonopolställning. När de också plockar hem vinsterav detta tycker jag inte särskilt synd om bolagen.Jag instämmer i ministerns bild av att det här harskett besparingar på ett sätt som kanske inte varitriktigt genomtänkt. Det visar sig vid situationer sominte är betrakta som kriser från början, eftersom det ärett normalt väderläge i vid ,men där det skapas kriser genom att det blir sådanahär långvariga strömavbrott för väldigt stora grupper.Sedan kan man fundera över om det är enskildanäringsidkare, kanske med dålig lönsamhet, långt utepå landsbygden som ska ta ansvar för detta och somalltså ska privatinvestera i egna elverk och reservag-gregat. Det är möjligt att det i Stockholmsperspektivinte handlar om så mycket pengar. Men det rör sig ialla fall om någonstans mellan 30 000 och 60 000kronor för sådana här reservaggregat. Det är väldigtmycket för ett litet familjejordbruk nere i Smålandt.ex.Sedan är det väl så att ansvariga djurägare försö-ker hitta organisationer och hjälpas åt med detta. Mennär avbrotten sträcker sig upp mot och tiodagar går det inte. Det fungerar inte. Det fungerar inteens med reservkraftverk, för det driver inte runt allafunktioner som behövs när man har djurhållning.Avslutningsvis vill jag tacka näringsministern försvaret. Jag tycker att det är mycket konstruktivt. Jagser verkligen fram emot ett tufft resultat från dennautredning och därefter mycket tuffa krav på de härbolagen från regeringens sida.Anf. 9 ():Fru talman! Det gläder mig att näringsministern ärpositiv till den avreglering som har genomförts. Detär inte alltid som vi hälsas av de tillfredsställandebeskeden från regeringshåll när det gäller avregle-ringen. Men jag tycker att näringsministern har enpoäng när han säger att avregleringen har gett förbru-karna en vinst genom att vi har fått en konkurrens omelenergin, och priset har definitivt krympt till förbru-karnas glädje får vi hoppas.Däremot har vi kvar resterna av det gamla mono-polet, och det är just där som vi har problembilden,inte bara genom svagheten att man inte har klarat sinaåtaganden när det gäller underhåll och leveranssäker-het, utan många är liksom jag själv kritisk mot att viinte har någon prisspänst i avgifterna på nätsidan. Detgör att jag här vågar påstå, ogrundat måste jag medge,att det finns ett utrymme i de nätavgifter som vi i dagbetalar för att finansiera ett system som skapar deincitament som jag har berört.Jag är själv lantbrukare och delar ministerns upp-fattning - i viss mån till skillnad från - attom man har ansvar för djurhållning så måste man nogvara beredd att satsa på den reservel som då och dåkommer att vara nödvändig även med deförbättringar som vi nu diskuterar. Priset för detta kannaturligtvis alltid diskuteras. Men samarbete ochmöjligheter att lösa dessa frågor både tekniskt ochekonomiskt tror jag ändå måste prövas. Och det lig-ger i ansvarstagandet att klara detta.Fru talman!