prot · GO0978 · 2001-03-13 00:00:00 — Jag hoppas, som sagt, verkligen attdet nya flygbolaget inte ska avskräckas, utan att detkommer i gång så att man kan flyga för halva priset.Därmed tackar jag näringsministern för debattenoch överlämnar min motion.Anf. 62 Näringsminister ():Fru talman! För att det inte ska bli något miss-förstånd ska jag läsa högt: Jag kan också konstateraatt utöver detta har samtliga politiska partiernyligen uttalat att ett förslag bör tas fram som innebäratt 50-100 kommunala jobb kan förläggas till Fårö-sund.Därtill glömde jag nämna att det för närvarandeockså förs diskussioner för att få s.k. kontaktcentrum,call center, att etableras i Fårösund.Än en gång: Vi ska inte förvänta oss stordåd. Menvi ska förvänta oss att det vi från regeringens sida harsagt i den skrivelse som överlämnades till riksdagenska vi uppnå. Men det ska uppnås på det sättet att detsom sedan etableras ges möjligheter att växa ochdärmed att än mer utveckla denna fantastiska del vihar i - . Tack så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.13 § Svar på interpellation 2000/01:262 omkörkortsexaminationAnf. 63 Näringsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag tänker vidta för att korta köerna,minska kostnaderna och höja kvaliteten för de somska ta körkort.Bakgrunden till frågan är de långa väntetidernaför körkortsproven och de höga kostnaderna jämförtmed länder som har konkurrensutsatt provningsverk-samhet.Först vill jag framhålla att jag delar syn på behovet av att minska kostnadernaför körkortsutbildningen. Ökade kostnader för kör-kortsutbildning försvårar för ekonomiskt svaga grup-per att nå de fördelar som körkortsinnehav erbjuder ifråga om arbete, utbildning och fritid.En riksdagsfråga med samma innehåll ställdes avTuve Skånberg . Jag redo-visade då en rad åtgärder som vidtagit föratt komma till rätta med köproblemen.Resultatet av dessa ansträngningar är nu att har genomfört totalt 345 000prov, varav 180 000 teoriprov och 166 000 körprov.Motsvarande siffror var totalt 319 000 prov,varav 164 000 kunskapsprov och 155 000 körprov.Detta innebär en ökning av totala antalet genomfördaprov med 26 000. Trafikinspektörernas arbetsproduk-tivitet har ökat från 970 till 1 084 prov per manår.Godkännandefrekvensen vad gäller körprov var oför-ändrad för trafikskoleutbildade, , men sjönk förprivatutbildade.Trots att totala antalet prov ökade mellan åren harköerna till förstagångsprov ännu inte kunnat minska ihela landet till nivån . Väntetiderna hardock minskat generellt jämfört med . Idagarna trädde 17 nyutbildade inspektörer i tjänst ochtill midsommar 2001 kommer ytterligare 21 att varautbildade för tjänstgöring. Effekterna på köerna avnytillskottet av trafikinspektörer kommer man attkunna se först längre fram under året.En bidragande orsak till de långa köerna är attalltför många dåligt utbildade körkortsaspiranterunderkänns vid första uppkörning och måste göra omprovet. För att korta köerna kommer attinföra ett nytt bokningssystem från den 1 april 2001som innebär att man får misslyckas två gånger medordinarie väntetid, därefter förlängs väntetiden. Av-sikten är att ge kortare väntetider för välutbildadeaspiranter.För att minska kostnaderna kommer attinformera ungdomar och föräldrar om betydelsen avgod körkortsutbildning. Man kommer att betona vik-ten av att ungdomar påbörjar utbildningen redan vid16 års ålder och göra det i samarbete mellan tra-fikskola, elev och handledare, så att trafikskolege-nomgångar varvas med övning privat under längre tidså att färdighet i bilkörning mognar tills det är dagsatt avlägga prov.För att höja kvaliteten kommer att ökatillsynen över trafikskolorna och utveckla informatio-nen till elever i gymnasieskolor. Vikten av kvalifice-rad förarutbildning med goda teoretiska kunskaper,erforderliga färdigheter och värderingar som förarekommer att ytterligare betonas. Avsikten är att ele-verna ska vara väl förberedda som bilförare för enalltmer komplex trafikmiljö.Flera länder har valt att bolagisera förarprovverk-samheten. Någon regelrätt konkurrensutsättning ärdet i många fall dock inte fråga om eftersom det ärvanligt att provningsverksamheten utförs av ett bolag.I flertalet länder bidrar också bolagens storlek ochanknytning till offentlig verksamhet till att de kanjämföras med avgiftsfinansierade myndigheter. Moti-vet för att lägga förarprövningen under en myndighetär att det är bättre att säkerställa nationella rättsäker-hetsaspekter genom den enhetliga prövningen överhela landet. Det är ett krav som också ställs i har påtalat att anslagsfinansiering avprovningsverksamheten inte ger möjlighet till flexibelanpassning vid kraftig ökning av efterfrågan av prov-ningstjänster. Efter är verksamhe-ten därför avgiftsfinansierad.Jag är därför inte beredd att ändra påförutsättningarna för provningsverksamheten men jagkommer även fortsättningsvis att noggrant följa att deåtgärder som vidtagits för att minska kötiderna tillkörkortsprov ger avsedd effekt.Anf. 64 ():Fru talman! Tack för det svar som jag har fått påmin interpellation. Jag är i mitt arbete som riksdags-ledamot synnerligen intresserad av lärande och kom-petensutveckling i olika former. Jag kan inte annat änse att just när det gäller körkort och lärande om tra-fiksäkerhet har vi hamnat i en situation där regering-ens ambitioner att erbjuda likvärdig utbildning föralla i realiteten har mynnat ut i en segregering i sam-hället. Alla ungdomar har helt enkelt inte råd attta körkort. Att ha ett körkort är en viktig port förmånga för att etablera sig på arbetsmarknaden och ivardagslivet.Tillsammans med flera av mina partikamrater harjag länge ivrat för att man ska ha åtminstone denteoretiska undervisningen tillgänglig i gymnasiesko-lan, och jag kommer att fortsätta att arbeta för det.Min fråga i interpellationen gällde hur man skaminska kostnaderna, korta köerna och höja kvaliteten.Ministern har i allra högsta grad svarat på hur manhar försökt att åtgärda kvaliteten - jag ska snart åter-komma till det. Däremot har jag inte fått något somhelst svar på frågan hur man försöker att minskakostnaderna för de ungdomar som inte har råd att takörkort. Att ta körkort börjar att blien klassfråga.När det gäller kvaliteten svarar ministern att manhåller på att införa ett nytt bokningssystem och ska kolla upp att körkortsaspiranterna inte är sådåligt utbildade. Den militära körkortsutbildningen ärrätt avancerad när det gäller trafiksäkerheten. Medtanke på det vill jag fråga ministern: relevanta för den kunskap som behövs och sommånga trafikskolor ger sina elever? Vari ligger kva-litetssäkringen i de kunskaper som ungdomarna ellervem som helst som tar körkort får och i de momentsom tränas? Det är detta som bedöms och som liggertill grund för det certifikat som körkortet utgör för enviss trafikkunskap? Vari ligger den kvalitetssäkringeni det här systemet? Det var den ena frågan.Den andra frågan är: Finns det någon kopplingmellan den militära och den civila förarutbildningen?Enligt mitt förmenande är den militära förarutbild-ningen i många stycken av högre kvalitet.Jag nöjer mig med att ställa de kompletterandefrågor som har med interpellationen att göra. Jaghoppas att jag under den här debatten får veta vadministern avser att göra för att sänka kostnaderna föratt ta körkort.Anf. 65 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först ta upp de åtgärder somhandlar om att minska köer etc. och som Vägverkethar vidtagit.Vägverket har vidtagit åtgärder som innebär ökadnyrekrytering och utbildning av trafikinspektörer. Idagarna trädde, som jag sade, 17 nyutbildade in-spektörer i tjänst, och kommerytterligare 21 att vara utbildade för tjänstgöring.Det sker rekrytering av färdigutbildade trafikin-spektörer från Försvarsmakten. Man lånar ocksådessa och man har ingående kontakt. Överläggningarpågår med Försvarsmakten om ökad inlåning av tra-fikinspektörer. Det sker en översyn av löner och an-ställningsvillkor för trafikinspektörer. Det pågår enomläggning av tidsbokningssystemet så att välutbil-dade aspiranter gynnas, dvs. prioritering av första-gångsprov och av första omprovet. Ytterligare om-prov ges förlängd väntetid. Detta minskar således dentotala provvolymen. Omläggning sker också av deteoretiska tolkproven till datormiljö med början isommar. Detta frigör ca tio trafikinspektörer på års-basis.När det sedan gäller att få körkortsutbildningenbilligare handlar det faktiskt väldigt mycket om närman börjar att träna. finns ju möjligheten attbörja övningsköra redan . Att ungdo-mar får möjlighet att övningsköra med sina föräldrareller andra betyder väldigt mycket när de sedan ska tasitt körkort. De har då erfarenhet och kunskap som dekan ha skaffat sig under en längre tid.Jag tror också att det är av stor betydelse, somockså interpellanten tog upp, vad som händer i vårtutbildningssystem. Jag kan informera om att det nupågår överläggningar mellan - det handlarom gymnasieskolan och - Utbildnings-departementet och för att finnaett bättre sätt att föra in den här delen i den ordinarieutbildningen, för som sägs här har körkortet en väl-digt stor betydelse vid yrkesval, för möjligheten att fåjobb osv.När det sedan gäller kvalitetsgranskningen avproven är det som står för denna, också isamarbete med den militära utbildningen. Där finnsalltså ett samarbete. Därav följer att kvalitetsgransk-ningen av inspektörer, deras utbildning och derasförmåga att göra bedömningar, nog är den bästa vikan få i eftersom den görs av de två som harerfarenhet av och kunskap om detta, dvs. Vägverketoch det militära systemet.Anf. 66 ():Fru talman! Jag är väldigt glad för att ni har tagitupp en diskussion om hur man ska göra trafikkunska-pen och de teoretiska kunskaperna tillgängliga föralla. Det tror jag är en viktig och oerhört banbrytandedel i att få denna vardagskunskap, för det här är ju envardagskunskap som ska vara tillgänglig för alla.Jag skulle naturligtvis se fram emot att man ocksåfick en möjlighet att träna färdigheten att framföra ettfordon inom ramen för skolan. Tyvärr är det ju så attäven om det är tillåtet för 16-åringar att övningsköra,så har inte alla 16-åringar föräldrar som har tid ellerlust att övningsköra med dem. Jag tror att det är väl-digt viktigt när det gäller de basala delarna i de kun-skaper som behövs för att leva i vårt samhälle att detinte finns ungdomar som redan tidigt slås ut på olikasätt.När det gäller kvalitetsgranskningen och kostna-derna är det två frågor som jag skulle vilja ta upp medministern. Den ena är: Är den kostnad som en upp-körning betingar rimlig i relation till övriga kostna-der? Då kommer återigen frågan upp om vilka ung-domar som slås ut och vilka som inte gör det.Den andra frågan gäller kvalitetssäkringen. Jag ärinte så säker på att en myndighet kan bedöma sinegen kvalitet och att det är det lämpligaste sättet. Detär därför jag vill höra med ministern om det inte vorelämpligt att konkurrensutsätta , att ge nå-gon eller ett par mer den möjligheten. Då kanske maninbördes kan höja kvaliteten.Om det vad gäller lärosäten alternativt skolor i öv-rigt inte fanns någon myndighet utanför den somgenomför verksamheten som granskade kvaliteten,skulle vi inte tycka att dokumenten var så trovärdiga.I dag har vi ett högskoleverk, ett skolverk och andramyndigheter som gör kvalitetsbedömningar av denverksamhet som bedrivs. Här genomför ju Vägverketen utbildningsverksamhet och bedömer samtidigtkvaliteten i den. Det är det som jag ifrågasätter litegrann. Hur ser ministern på detta?Anf. 67 Näringsminister ():Fru talman! Man kan ha väldigt många synpunk-ter på detta. Men när det gäller provningsverksamhetbrukar man vara relativt skeptisk till konkurrens. Jagkan som exempel ta , som vi hartalat om här . Det är inte så att utsätts för konkurrens i det avseendet eller har någon inspektion som kontrollerar att kontrollerar rätt och att de har kvalitet påsina prov, utan det är mycket kopplat till en utbild-ning och till olika förordningar och lagar som finns isamhället.Samma sak gäller här. Jag tror inte att kvalitetenpå själva provet skulle förbättras därest provverksam-heten utsattes för konkurrens. Jag tror inte på det.Konkurrensen kan däremot ha en annan betydelse,möjligen att man skulle kunna sänka priserna genomatt någon i konkurrens erbjuder sig att göra provenbilligare. Men att öka kvaliteten genom att öka kon-kurrensen tror jag inte på. Detta är jag inte övertygadom. Därför tänker jag heller inte föreslå någontingsådant.När det sedan gäller priset förutsätter jag att detpris som sätter på denna tjänst är rimligt,dvs. att det överensstämmer med vad den kostar osv.Det är självklart något som man ständigt bör följaupp.Anf. 68 ():Fru talman! Jag är glad för den här diskussionen,för jag tror att varje diskussion i den här kammaren ären del av den demokratiska process som är i rörelse.Jag delar inte alls ministerns uppfattning att kon-kurrensen inte kan höja kvaliteten. Inom utbildnings-verksamhet, kompetensutveckling och i lärande iolika former har erfarenheter från olika delar av värl-den visat att det är precis tvärtom.Det är faktiskt så att när konkurrensen blir hårdsätter man helt enkelt sätter sin ära i att de människorman släpper ut ska klara sig, att de ska ha den kun-skap som krävs när de ska köra sitt fordon. Då kanman också på olika sätt mäta hur de klarar sig somhar fått sitt certifikat genom en viss myndighet elleren viss instans. Detta känner vi mycket väl till. Densenaste visar ju vilken tydlig kvali-tetshöjning som den vanliga skolan har fått sedanfriskolorna började ge omdömen. Jag tror alltså kan nå en bit längre här. Jag hoppas att ministerntänker över det här vidare.Men framför allt vill jag säga en annan sak. poäng i den här interpellationen, som jag villskicka med ministern, är detta: Låt inte ungdomartidigt i sina liv slås ut för att de inte kommer igenomalla dessa trånga portar. Det är körkort, högskolebe-hörighet och det ena med det tredje på vägen fram tillett verksamt vardagsliv. Portarna kan vara för trånga.Ge möjligheterna och låt inte kostnaden få avgöravilka ungdomar som ska klara sig i samhället. Då trorjag att det här med körkort är en av många delar somvi behöver titta på.Anf. 69 Näringsminister ():Fru talman! Vi har ju konkurrens. Det är ju dels såatt körskolorna konkurrerar med varandra i utbild-ningen. Dels har vi också konkurrens mellan deetablerade körskolorna och privatisterna. Sedan gårman igenom ett prov. Det gör alla, oberoende av vadman har gått på för körskola. Oberoende av om manär privatist eller inte får man ju prövas för att se omman har klarat utbildningen i enlighet med vad dethar fastställts att man ska klara både när det gäller depraktiska färdigheterna och de teoretiska. Där har vikonkurrens.Men att ha konkurrens även i själva provet, dethar jag svårt att förstå. Det är ändå så, och det gällerall utbildning, att man i slutändan har någon myndig-het som godkänner att man får legitimation eller lik-nande. Det är någon som godkänner detta. Sedan kanman gå utbildningen på olika ställen. Men någonfastställer att jag är kompetent och att utbildningennår en viss kvalitet.Jag delar alltså inte den här uppfattningen. Det fårgärna vara konkurrens i utbildningsskedet men intenär man ska visa vad man har klarat. Det måste varajämlikt och lika för alla.Fru talman! Det var mitt sista inlägg i denna in-terpellationsdebatt.14 § Svar på interpellation 2000/01:275 omlönebidragets framtidAnf. 70 Näringsminister ():Fru talman! har frågat migpå vilket sätt regeringen avser utveckla lönebidragen iframtiden. undrar också omregeringen kommer att höja dengräns på som lönebidraget baseras på ochvidare om regeringen har för avsikt att öka antaletlönebidrag och göra förändringar i regelverket för attskapa en ökad trygghet för de lönebidragsanställdaoch deras arbetsgivare.Jag vill börja med att berätta att regeringen redanför gav i upp-drag att utveckla metoder, kompetens samt uppfölj-nings- och utvärderingsinsatser för att förbättra ocheffektivisera hanteringen av lönebidrag. Uppdragetkommer att slutredovisas . Lönebidra-get ses alltså över ur olika aspekter.Jag är väl medveten om att den bidragsgrundandelönekostnaden legat fast . Redan en blyg-sam höjning skulle innebära ansenliga kostnader förstatskassan. Jag är också angelägen om att påpeka attdetta belopp ingalunda ska vara lönebildande. Inteheller är lönebidraget att se som en subvention tillbetalningssvaga företag. Lönebidraget är ett bidragtill arbetsgivaren som anställer en arbetshandikappadperson med nedsatt arbetsförmåga. Det är ett sätt attkompensera bortfallet i arbetsförmågan.Margareta tar också upp frågan varförsemesterlönen tagits bort i lönebidraget. Den har intetagits bort. Däremot har semesterersättningen tagitsbort. Semesterersättning lämnas till den som har enkortare, tillfällig anställning. Regeringen hade tvåskäl för att ta bort ersättningen för semesterersätt-ningen till arbetsgivarna. Det ena var att sådan ersätt-ning inte lämnas för anställningsstöden. Det är ange-läget att ersättningar som liknar varandra har sammaersättningsgrunder. Det andra skälet var att mångaarbetsgivare tidigare blivit överkompenserade. I defall som tillfälliga anställningar övergått till tills-vidareanställningar har arbetsgivarna ersatts förstmed semesterersättning därefter medsemesterlön. Det var alltså inte fråga om en bespa-ringsåtgärd.Så till den sista frågan, om antalet respektivetryggheten i anställningar med lönebidrag. Regering-en har ökat anslaget för lönebidrag ända sedan 1999och har till aviserat en ökning även för år2002. är målet att minst 57 000personer ska få anställning med lönebidrag.Vad gäller tryggheten i anställningen så ska an-ställningar med lönebidrag omfattas av kollektivavtaleller ha därmed jämförliga förmåner. Det betyder attalla lagar som gäller för arbetsmarknaden också gäl-ler för den som är anställd med lönebidrag. Löne-bidraget får lämnas under högst , men kanförlängas om det finns särskilda skäl för det. Det skaomprövas regelbundet, och det för att följa upp attden handlingsplan som upprättas vid anställningstill-fället är aktuell och genomförs. Avsikten är ju attanställning med lönebidrag ska övergå i en anställ-ning utan lönebidrag. Alla arbetsgivare får tillsam-mans med den som anställs och även i närvaro av enfacklig företrädare en ingående information om vilkaförutsättningar som gäller för att lönebidrag ska kun-na lämnas.Anf. 71 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för dethär svaret. Jag tycker att det är bra om det blir enhöjning. Jag har hört diskuteras en höjning till17 . Jag vet inte om det är någontingsom tidningarna har huggit ur luften eller om det ärnågot som näringsministern kommer att redovisasenare . Men i så fall tycker jag att det är bra.Jag tycker också att det är bra om man kan få ettökat antal lönebidragsanställningar eftersom jag harfått ett stort antal samtal från olika arbetsförmedlingardär man har varit förtvivlad över sin situation. Manhar haft människor som har behövt lönebidrag. Manhar haft klara utredningar. Man har haft en arbetsgi-vare som har varit villig att anställa dem. Men så harman inte haft resurser till lönebidrag utan man har fåttvänta. Människor har fått vänta och må ganska dåligt.Men jag är lite fundersam på vad näringsministernmenar att vi ska använda lönebidragen till. De är inteen subvention till näringsidkare eller arbetsgivare ochde ska inte vara lönebildande. Jag tycker att manhamnar väldigt nära att det här är ett anställningsstödliknande dem som vi har i en del andra sammanhang.Jag upplever för min del att lönebidrag är någontingannat. Det är något som vi ger till människor medfunktionshinder, inte till människor som bara behöveren liten puff för att komma in utan som behöver ettganska långt och förmodligen ocksåganska kontinuerligt stöd. Deras sjukdomar, skadoroch funktionshinder kommer inte att förändras.Jag vill alltså att näringsministern reder ut skillna-den gentemot anställningsstöden. Jag tycker att löne-bidragen är i en klass för sig och behöver vara betyd-ligt mer långsiktiga. Det vill jag gärna höra närings-ministerns uppfattning om.Sedan har man också en oro bland de här männi-skorna. Det hände väldigt mycket sedannär man drog ned och människor, framför allt inomden offentliga sektorn, blev uppsagda och inte fickfortsätta. Då var det många människor som blev avmed sina lönebidrag. Det var många arbetsgivare somhade saker som behövde utföras men som inte haderåd, med tanke på den ordinarie arbetskraften, attavlöna dessa jobb. Då blir de i stället inte utförda. Dålåter man människor gå arbetslösa i stället för att göranågot som är till nytta för samhället. Det gällde bådebibliotek och andra organisationer. Det var en delideella organisationer som också hamnade i det här.Det var en ganska olycklig situation. Jag hoppas attdet inte kommer att bli samma läge i fortsättningen.Jag undrar hur näringsministern ser på de här frå-gorna. Det svarade inte näringsministern på i detförsta inlägget.Anf. 72 ():Fru talman! Jag vill också ta upp den viktiga delenmed lönebidrag. Jag menar att den aviserade ökningsom näringsministern talar om och som vi har disku-terat tidigare är väldigt positiv, och det känns väldigtbra. Det är ju nu när det finns jobb ute som det ärmöjligt att också få ut människor med funktionshin-der i arbetslivet, och vi vet att lönebidrag är väldigtbra för att just kompensera den del som man inte kanutföra i arbetslivet på grund av sitt funktionshinder.Om ska klara övergångar kopplade till är man beroende av lönebidrag. Därför är löne-bidragen oerhört viktiga.Det som jag ser som ett litet bekymmer är just attvi har ett tak som har legat fast på 13 700kr. Ministern säger att det inte ska vara lönebildande.Och det är naturligtvis riktigt. Problemet är bara attdet har blivit det, inte minst inom allmännyttan ochinom organisationerna som inte har möjlighet attbetala mer än precis det som de får, av dennasumma. Det gör att många med funktionshinder intefår mer lön än just . Det är ett problem.Majoriteten i utskottet har faktiskt sagt att det vo-re rimligt att man såg över taket på lönebidraget isamband med att man också tittar på andra tak, t.ex.taket i a-kassan eller i sjukersättningen, just därför attvissa grupper har stora problem och väldigt låg lön.Vi ska veta att många ju är kvar i lönebidrag underlång tid, tyvärr längre än . En del har ju funk-tionshinder som gör att de inte blir bättre. Tanken ärju att om man blir bättre ska lönebidraget kunna slo-pas. Det finns också människor som har funktions-hinder som gör att de blir sämre. Det är också viktigtatt ta hänsyn till. Jag tror att det är en del att tittavidare på. Jag är glad om ministern inte stänger dör-ren helt för denna möjlighet.Anf. 73 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att konstatera attden beskrivning som gör närdet gäller att människor inte längre får lönebidrag inteär sann. Det är möjligt att det var så se-dan. uppnår vi inte målen med lönebidragen,dvs. att vi inte får ut så många människor i lönebidragsom vi har pengar till. Vi har pengar över. Det är vårtproblem. Det finns många faktorer när det gällerdetta, både positiva och negativa.Jag kan konstatera att var det ca35 000 personer med arbetshandikapp anmälda somarbetslösa på arbetsförmedlingarna. vardet knappt 19 000. Även det är för många, menminskningen tyder på att arbetsförmedlare arbetarmed dessa. Och resurser för lönebidrag finns också.Vi har alltså lagt på väldigt mycket pengar när detgäller lönebidragen, och där finns ingen resursbrist.Det är ingen som inte får lönebidrag för att det intefinns pengar. Man får gå tillbaka ett par när detvar så.Jag vill sedan kommentera lite angående allmän-nyttiga organisationer. Regeringens uppfattning är attdet är de allmännyttiga organisationerna som harvissa svårigheter, vilket också sades här, att betaladen del av lönen som överstiger .