prot · GO0958 · 2001-01-31 00:00:00 — Men det kanske är så att Miljöpartietkommer att avvika på den här punkten när det gäller iförsta hand vargen.Anf. 91 () re-plik:Fru talman! Nej, rovdjuren kan aldrig få en speci-ellt stor betydelse med tanke på hur stora viltstammarvi har . Jag är övertygad om att skulle vi få såmycket rovdjur i landet att rovdjuren enskilt skullehålla viltet på en nivå som är acceptabel, då tror jagatt det skulle bli mycket svårt. När det gäller både älg,vildsvin, rådjur osv. måste det framför allt vara jaktensom ser till att hålla stammarna inom sådana nivåeratt vi inte får oacceptabla skogsskador. Det finnsmycket diskussioner om hur älgjakten bör bedrivas.Även här sker en förändring år i synen på vadman ska göra, hur och inom vilka områden man skajaga osv. Men den debatten kanske vi kan ta i ettannat sammanhang.Anf. 92 () replik:Fru talman! Det var bra att änd-rade sig i sin andra replik angående varg och älg. Omvi skulle ha det så att de produktiva skogarna skaavsättas för naturskydd och älgjakten ska bedrivas avvarg, då har vi inte så särskilt stort ekonomiskt sin-nelag. Båda dessa saker representerar miljardbelopp inationalbudgeten.Frågan var om procenten avsatt mark. avskogsmarken ska sättas av, säger vi har av denskogsklädda marken som är avsatt och skyddad frånskogsbruk. Vi har länge haft diskussioner om huruvi-da den s.k. skogsimpedimenten, alltså skogskläddmark som producerar mindre än en kubikmeter perhektar, är skyddade eller inte. Men de är det. De ärskyddade från skogsbruk. Det står i skogsvårdslagenatt där inte får ske skogsbruk annat än att enstaka träddock får avverkas om naturmiljöns karaktär inte för-ändras därav.Det kan inte vara så att vi inte har naturvärdendärför att det anses att vi har färre hotade arter pådessa impediment. har utskottet dessbättre sagt attsyftet med vår moderata motion om att impedimentenborde redovisas som skyddad mark är tillgodosettdärför att vi kan räkna med att kom-mer att redovisa de olika typerna av skyddade mar-ker. Varför inte säga i diskussionen att vi redan i daghar undantaget?Anf. 93 () re-plik:Fru talman! Det här är en diskussion som vi harhaft i kammaren. Jag tycker att det är ettmycket bra betänkande som visar att redovisar i internationella skogssammanhangskogsimpedimenten enligt allmänt vedertagna prin-ciper.Det vi diskuterar är att skydda skogsmark som in-nehåller höga biologiska värden. Vad är det som ärimpediment? Ja, det är från myrar till torra impedi-ment, där man kan se att den biologiska mångfaldenofta är specifik men innehåller väldigt lite rödlistadearter. Av de 1 662 rödlistade arter som finns i skogenär beroende av produktiva skogar, inte av impe-diment. Impedimenten har ibland höga värden, t.ex.enstaka träd som får tas ned. Det som gör att vi harbiologiska värden kan försvinna.Jag tycker att myrar ska skyddas som myrar. Vihar en myrskyddsplan i . anser attden ska omsättas i praktiken. Det finns många myrarframför allt i Syd- och som inte ärskyddade. Vi menar också att lövskogar kan varaimpediment, bergsbranter är också biotyper som skases över. Men de ska skyddas som de är, inte somproduktiv skogsmark. När vi pratar om hur mycketavsättning vi vill ha menar vi att det som Internatio-nella naturvårdsunionen kräver av länder som harurskogar kan också krävas av oss som har barrskog.Det är alltså produktiv skog jag talar om.Anf. 94 () replik:Fru talman! Vad är det för konstigt resonemang,att vi å ena sidan inte har biologiska värden på de s.k.impedimenten och å andra sidan har det? Jag lästenyss upp vad som gäller i fråga om stora träd. Ensta-ka träd får avverkas om naturmiljöns karaktär inteförändras. Man får alltså inte göra det om man gör deingrepp som just nämnde.Det är väl ingen tvekan om att vi har stora biolo-giska värden, och det sade själv,också i ett flertal i den här typen av impediment -bergsbranter, myrar osv. Vad finns det för anledningatt sätta det svenska ljuset under skäppan och säga attvi är så dåliga på att skydda skogsklädda marker närvi i själva verket faktiskt är ganska bra på det?Anf. 95 () re-plik:Fru talman! Som jag sade redovisas dessa i inter-nationella sammanhang, som alla andra länder redo-visar sina impediment. Att hävda att myrar ochbergsbranter är skogsklädd mark tror jag inte att desom går i skog håller med om. En myr är en myr, enbergsbrant är en bergsbrant. Att kalla dem produktivskogsmark tycker jag känns mycket märkligt.Jag håller med om Artdatabanken som säger att dehär markerna innehåller mycket lite rödlistade arter,har låga biologiska värden. Låt oss ta den myndighetsom vi har, Artdatabanken, på allvar. Man säger ock-så att är beroende av mer produktiva skogar.Det är naturligtvis de vi måste spara, eftersom det härgår ut på att vi ska spara höga biologiska värden ochrädda rödlistade arter.Visst kan det vara viktigt att skydda också myrar,men inte som produktiv skogsmark. Den här debattenhoppas jag att vi kan hålla för sista gång-en. Jag tror att vi haft den tre eller fyra gånger redan.Anf. 96 ():Fru talman! Det har sagts tidigare, och det förtjä-nar att sägas igen - skogen är vårt gröna guld. Vi harall anledning att känna oss stolta över förvaltningenav vårt gröna guld. Vi har förvaltat det så väl att detständigt stiger i värde. Det gäller intebara materiellt sett, utan vi har mycket stora biologis-ka värden i våra skogar. Vi har kommit ganska långtmed att bevara dem för framtida generationer.Skogsstyrelsens konsekvensanalys SKA 99 visaratt vi har en fortsatt stor produktionsvolym att ta ut urvåra skogar som vi tar nödvändiga miljö-hänsyn. har gjort prognoser om till-växten i våra skogar vid olika grader av miljöhänsyn.Resultatet visar att vi kan öka avverkningarna vid allade fyra analyserade nivåerna av hänsyn, och dettautan att vi tär på vårt virkesförråd. Slutsatsen man kandra är att vi kan nå både det uppsatta miljömålet ochproduktionsmålen skogsvårdslag.Fru talman! Det är alltså betydande värden som vinu behandlar. Vi får iintäkter från skogen . Vi måste iaktta en vissvarsamhet när vi behandlar dessa frågor. Felaktigabeslut kan få långtgående konsekvenser eftersomomloppstiden i skogen är mycket lång - i norra över 100 år.Jag kan konstatera att vi har en ganska stor poli-tisk enlighet i allmänhet när det gäller skogspolitiken.Jag är övertygad om att det gynnar landets intressenpå detta område.Riksdagen har avsatt storabelopp för att värna den biologiska mångfalden, inteminst i skogen. Det handlar om medel för avsättning-ar till biotopskydd. Då gäller det främst mindre om-råden. Men det handlar också om införande av reser-vat på områden som är större, och då biotopskyddetinte räcker till. Det framgick av budgetbeslutet förejul att det finns avsevärda medel avsatta för dettaändamål framåt.Skogsstyrelsen genomför en informationskam-panj, Grönare Skog, med statliga medel. Av vad somhittills framkommit är kampanjen mycket framgångs-rik. Det är många skogsägare, både aktiva och en delpassiva, som deltar. Vi har kunniga skogsägare ochskogsbrukare i vårt land. Med denna kampanj fördju-pas dessa kunskaper och når en större bredd hos demsom ska förvalta våra skogar i framtiden.Vi har erfarenhet av den nyaskogsvårdslagen. Det kan tyckas vara idessa sammanhang, . En utvärderingär redan genomförd. Den behandlade vi här i kamma-ren . Utvärderingen gjordes av Skogssty-relsen 1997, dvs. efter det att lagen hade trätt ikraft.I år genomför den andra utvärde-ringen, bl.a. om ifall vi nu har uppnått de båda jäm-ställda målen miljö och produktion. Precis som detbeslutades när skogsvårdslagen antogs - att en utvär-dering ska ske varje mandatperiod - så kommer rege-ringen att redovisa årets utvärdering för riksdagen.Det kommer att ske nästa år.Skogsstyrelsen har för utskottet redogjort för sinaprioriteringar när det gäller årets utvärdering. Det harvisat sig att av hyggena inte uppfyller lagenskrav på åtgärder för återväxten. Därför ligger de härfrågorna högst i prioriteringen. Avsikten är att Skogs-styrelsen ska analysera vilka orsaker som ligger bak-om detta och förhoppningsvis - vilket jag är överty-gad om - lämna förslag på åtgärder för att förbättraåterväxten. En annan fråga som prioriteras är denbristande skogsgallringen. Den kommer också attuppmärksammas.Fru talman! I betänkandet behandlas 44 motion-syrkanden från den allmänna motionstiden. Som jagtidigare har nämnt pågår en utvärdering avskogsvårdslagen. Med tanke på att vi behöver etthelhetsunderlag när vi fattar så viktiga beslut somdem om skogsvårdspolitiken så anser utskottsmajori-teten att vi bör avvakta med besluten till dess att ut-värderingen är klar. De flesta av de frågor som tasupp i motionerna kommer på ett eller annat sätt attbehandlas i utvärderingen. De återkommer alltså tillriksdagen, och då med ett utförligt underlag.Kjell-Erik och begär i re-servation nr 2 en översyn av skogsvårdslagen när detgäller val av plantmaterial. Han hänvisar till storm-fällningen av gran i . Jag trorinte att det hjälper med en ändring av lagen i den härfrågan eftersom det redan finns tillämpningsföre-skrifter om ett ståndortsanpassat skogsbruk. Man skaalltså använda plantmaterial som är anpassat till denaturliga förutsättningarna. I det aktuella fallet var detgran som 1968 och 1969 planterades efter stormfäll-ningen 1967. Det finns alltså en del gamla synder påområdet, men de har som sagt på nacken. Idet aktuella fallet har anslagit 30 miljonerkronor för att stödja en plantering avlövträd i området.I kammaren behandlade vi frågan om avsättningtill tillväxtåtgärder 1999. Det dyker upp fall då och dådär markägaren säljer fastigheten efter en stor av-verkning utan att återplantera. Jag håller med ÅkeSandström om att det skulle vara en stor fördel omsäkerheten för återväxtåtgärder kunde följa fastighe-ten och inte ägaren. Men detta är en juridiskt kompli-cerad fråga. Den bereds nu av regeringen, och denska återkomma i samband med uppföljning-en.Jag blir något förvånad när sådistinkt avfärdar vår nuvarande skogsvårdslag somom den skulle vara ett totalt misslyckande. Att vi intenått högt uppsatta mål inom skogspolitiken på tre årär inte förvånande när man har en omloppstid i sko-gen . Som jag har nämnt håller vi fortfa-rande på med informationskampanjer, Grönare Skogosv., för att bredda kunskapen i skogsbruket. Därförser i alla fall jag med spänning fram emot den utvär-dering som görs . har det i alla fall gått någraår till, och får vi se hur långt vi har kommit. Somtidigare framgått av debatten har det ju hänt rättmycket när det gäller avsättning tillbåde biotopskydd och reservat.Övriga reservationer är sådana som återkommer iett eller annat sammanhang. De är antingen underutredning eller utvärdering. Det är lämpligt att be-handla dem när de kommer tillbaka och är genom-lysta.Fru talman! Jag yrkar därför avslag på samtligareservationer och bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 97 () replik:Fru talman! Först vill jag instämma i omdöme att det finns ett värde i att vi är så passense om skogspolitiken som vi faktiskt är. Det gäller ivarje fall regeringspartiet och oss. Dessvärre omfattarinte den förståelsen regeringens stödpartier, som helstskulle vilja få ned skogsbruket på en för landet myck-et låg ekonomisk nivå.Min fråga gäller närmast den debatt som GudrunLindvall och jag förde alldeles angåendevärdet av avsättningen av skogsmark. Delar AlfEriksson uppfattning att de s.k.skogliga impedimenten saknar biologiska värden?Anf. 98 () replik:Fru talman! Det är något av en strid om påvensskägg. Det finns naturligtvis mindre biologiska vär-den i impedimenten än det finns i andra näringsrikaskogsmarker. Men jag uppfattar inte att det egentligenär det som frågan handlar om, utan frågan handlar omvilka områden som ska redovisa som skyd-dade eller inte. Och det finns en skrivning i utskottetsbetänkande om att det är som har tilluppgift att redovisa relevant statistik om vilken marksom är skyddad. Och man ska naturligtvis användastatistikuppgifter i dessa sammanhang så att de blirjämförbara med annan statistik.Anf. 99 () replik:Fru talman! Kan jag då tolka på detsättet att vi i fortsättningen från svensk sida kommeratt använda det redovisningssystem beträffande skyd-dad mark som används internationellt, dvs. att viredovisar de svenska siffrorna inklusive de skogligaimpedimenten?Anf. 100 () replik:Fru talman! Om jag förstår rätt,eftersom det är som gör detta, så harman för avsikt, som jag nämnde tidigare, att redovisainternationell statistik. Och i den internationella sta-tistiken finns impedimenten med, och då kommernaturligtvis även de svenska impedimenten att redo-visas.Anf. 101 () replik:Fru talman! Det är lugnande besked. Jag delarockså uppfattning om att vi kan ökaavverkningarna och att Grönare ärvärdefull. Jag är också glad över att vi inser proble-men med kopplingen till återväxtåtgärder när detgäller fastigheten, och jag ser fram emot att det skakomma ett förslag.Det återstår då en stor fråga, nämligen om Social-demokraterna också ställer sig bakom Miljöpartietskrav att utöver den frivilliga avsättningen och allaimpedimentarealer ska det avsättas av den pro-duktiva skogsmarksarealen i form av avsättningar ireservatsbildningar.Anf. 102 () replik:Fru talman! Det har genomförts nyckelbiotopsin-venteringar för att man ska skapa ett underlag för hurmånga värdefulla biotoper som vi har i landet. Utifråninventeringarna har vi sedan avsatt medel, som jagnämnde, för biotopskydd när det gäller att skyddasmå biotoper upp till och därutöver ireservat. Att säga att det finns någon bortre gräns ochange procentsatser hit och dit är i alla fall i dagslägetinte relevant. Huvudsaken är att vi får ett skydd av devärdefulla biotoperna, så att de blir bevarade ochskyddade så att dessa arter av växter kan finnas inationen framöver.Anf. 103 () replik:Fru talman! Jag tolkar svaret som att regeringeninte ställer sig bakom ett fastställt procentmål, i dettafall av den produktiva arealen.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag har ingenting att tillägga. Det ärbehovet som får fälla avgörandet. Om vi nu räknarproduktiv skogsmark och undantar impedimenten ochdet skulle visa sig att det behövs , vilketjag däremot inte tror, då får vi väl ta ställning till detdå. Men vi är inte där , och har vi i alla fallavsatt medel för att införaytterligare reservat och biotopskydd. Och jag ärövertygad om att vi gör det i den takt som vi kan. Detär nämligen ganska många uppgifter som ska utförasruntom i landet för att skydda de områden som vi haridentifierat.Anf. 105 () re-plik:Fru talman! När jag uttrycker oro för att vi intenår upp till målen, så lutar jag mig självklart motutvärderingar och inte minst Riksrevisionsverketsrapport.Vidare vill jag kommentera när detgäller enigheten. Jo, det är bra att vi är eniga påmånga punkter. Men det finns en grundläggandeskillnad som har framkommit i dagens debatt, ochden gäller synen på områden som vi anser är viktigaatt avsätta. har synen att när vi vill bevara livoch avsätta värdefulla områden så innebär det att vilägger en död hand över området. Och det är engrundläggande skillnad i synen på detta - att bevaraliv är att lägga en död hand över området. Den upp-fattningen delar inte vi socialliberaler. Jag skulle viljaha en kommentar från när det gällerdetta synsätt.Anf. 106 () replik:Fru talman! Det är klart att det går att polarisera idessa frågor också. får svara för vadCentern anser i dessa frågor. Men jag har uppfattat attdet finns en bred uppslutning i kammaren om attavsätta stora områden för att bevara den biologiskamångfalden.Vi har i alla fall i tidigare debatter inte haft någrastörre meningsskiljaktigheter i just dessa frågor. Avdetta drar jag slutsatsen att vi har en ganska stor enig-het om att vi för framtida generationer ska bevara denbiologiska mångfalden.Anf. 107 () re-plik:Fru talman! Enigheten är relativt stor när det gäl-ler viljan att avsätta områden. Men det handlar justom det grundläggande synsättet som här har fram-kommit, att det är någonting som vi måste göra. Mendet har visat sig att har synsättet att manlägger död hand över värdefull natur för att skyddaväxtlighet och djur. Och det är en grundläggandeskillnad.Anf. 108 () replik:Fru talman! Jag är ganska övertygad om att närman börjar studera frågan om varför vi ska bevaraden biologiska mångfalden så är det inte utifrån någotkortsiktigt intresse att det är gulligt på något sätt attha många arter i skogen utan därför att vi för framti-den ska bevara en genetisk bredd. Den är ju skapadunder miljarder år, och om vi skulle ta bort den underen så återskapas den inte. Om naturen blirfattigare, så blir vi människor också fattigare, efter-som vi inte kan leva i samklang med naturen i framti-den på det sätt som vi nu kan.Det är alltså en mycket långsiktig fråga. Och omvi inte tar den på allvar , så är det för sent längrefram när dessa arter är borta, eftersom de inte kom-mer att återskapas. Och jag tror att det råder en gans-ka bred enighet om det synsättet.Anf. 109 () replik:Fru talman! är en person som ärmycket kunnig i skogsfrågor. Det är inget tvivel omdetta. I många frågor ser vi likartat på problemen ochderas lösningar.Men utifrån detta betänkande skulle jag vilja haett förtydligande. Hur ser egentligen ochsocialdemokraterna på behovet av vårt förslag om enkatastroffond? Såvitt jag kan förstå har Skogsstyrel-sen i nuvarande läge inte möjlighet och rätt att självlägga upp en sådan fond, utan det behövs en ändring iinstruktionen.Varför är socialdemokraterna inte beredda att ar-beta för en katastroffond? Anser ni att det inte be-hövs? Anser ni verkligen att en låt-gå-mentalitet, somfaktiskt kan få oanade konsekvenser för delar avskogsbruket, är bättre?Anf. 110 () replik:Fru talman! När den nya skogsvårdslagen tillkomträffades en överenskommelse om att skogsvårdsav-giften skulle tas bort. I gengäld skulle skogsbruket ståpå egna ben. Jag har inte uppfattat att det finns någonsom egentligen vill ändra i den uppfattningen. Jag harinte hört att någon vill införa en ny skogsvårdsavgiftför att finansiera den ena frågan efter den andra. Jaghar sett samma resonemang föras om viltskadorna.Näringen gjorde sig i stället beredd att klara dehär frågorna utan några statliga bidrag. Jag är där-emot övertygad om att om det skulle inträffa en kata-strof av större slag, som nämner, skavi naturligtvis angripa det problemet. Det har sedan1994 förekommit stora insektsangrepp på ett parställen, men vi har klarat dem utan någon fond, ochjag tror att vi gör det också.Anf. 111 () replik:Fru talman! Jag förstår att det är tacknämligt attjag tar upp den här frågan. Märk väl att jag inte allstalade om hur detta skulle finansieras. Jag vill intealls ha några nya skogsvårdsavgifter. Vår mening ärden att det är viktigt att det någonstans finns pengarså att man t.ex. kan åta sig ansvaret förfinansieringen av att hyra flygplan eller helikoptrarför besprutning eller vad det kan vara fråga om. Vivet att det ibland under mycket ogynnsamma förhål-landen kan ske en oerhört snabb spridning av skadligainsekter.Det är snabbheten som är det viktiga. Det är sedanen helt annan sak hur man efteråt kan fördela kostna-den, men det är snabbheten i insatserna som vi är uteefter. Tycker inte och Socialdemokra-terna att det skulle vara skönt om vi visste att detfanns en sådan resurs tillgänglig?Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag tror att man på beredskapen. Om någonting sådant skulle inträf-fa, har man beredskap för de åtgärder som ska sättasin. Frågan om ekonomin kan man alltid lösa i efter-hand på ett eller annat sätt.Hade man på inte haft kunskapenom detta, skulle det vara mycket allvarligt. Då hjälperinte några fonder. Man måste framför allt ha kunska-per och veta vad man ska göra, i synnerhet om det ärbråttom.Jag känner inte till att det här skulle vara någotstörre problem. Jag har inte heller från Skogsstyrelsenhört några signaler om att så skulle vara fallet.Anf. 113 ():Fru talman! Eftersom jag blivit apostroferad villjag göra några kommentarer. Vi är från Miljöpartietssida inte på något vis, som anför, motskogsbruk. Det gäller en oändlig resurs, som vi na-turligtvis ska värna på ett riktigt sätt. Just skogen ären del av det som vi anser är ekologiskt långsiktigthållbart. Jag skulle tvärtemot från sidavilja hävda att vi ser med största allvar på skogen ochskogsbruket.Jag vill också kommentera de . ärmedlem av , ,vilken som mål har slagit fast att alla medlemsländernationellt ska avsätta av alla sina representativanaturtyper. Detta håller många och ävenAustralien på att genomföra, och det vore väldigtmärkligt om inte också skulle kunna ha ettsådant mål.Jag delar uppfattning att det ärmöjligt att ska avsätta avskogsmarken.Anf. 114 () replik:Fru talman! Det är klart att man undrar över vilkaeffekterna av de samlade förslagen från Miljöpartietskulle bli för svenskt skogsbruk och svensk ekonomi,förutom vad det kostar att göra dessa avsättningar.Man brukar räkna med att avverkning av en miljonkubikmeter skog genom hela kedjan av avverkning,förädling, transport osv. genererar 5 000 jobb.Det är inte så särskilt svårt att räkna ut de samladeeffekterna av de mycket långtgående krav på avsätt-ningar som har i ett svenskt skogsbruksom redan tidigare inte har något att skämmas för närdet gäller naturvård och biologisk mångfald.Anf. 115 ():Fru talman! Med anledning av påstående och fråga till mig måste jag begä-ra ordet. Han är ett levande bevis på att brist på verk-lighetsuppfattning är företrädd även i den här debat-ten.Vi ställer oss självfallet bakom arbete för biolo-gisk mångfald även i skogsbruket. Vi har pekat på attde frivilliga åtagandena i det här jobbet ger ett gottresultat och att man gör stora insatser. Jag säger dockatt det någonstans måste finnas någon gräns. har mycket riktigt pekat på skogsbruketsekonomiska betydelse. Jag menar att det ur ekono-misk synpunkt, med tanke på livsutrymmet för män-niskorna, är fråga om att lägga en död hand över storaområden.Sätt av län i reservat! Då kanskeHarald förstår vad jag menar med en eko-nomiskt sett död hand. Vi måste skilja mellan äpplenoch päron i den här debatten. Jag hade faktiskt inteväntat mig en så okunnig fråga.Anf. 116 ():Fru talman! ändrade sig en del.Från talarstolen ordade om att läggaen död hand över ett naturområde som man anservara så värdefullt att det måste skyddas. sägerÅke att det är fråga om en ekonomiskt settdöd hand. Skillnaden är avsevärd, och jag noterarförändringen i uttrycket. Det synsätt som han gavuttryck för från talarstolen skrämde mig.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 15.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.12 § Beslut om utskottsärenden som slutdebat-terats vid dagens sammanträdeLU4 SjöfylleriKammaren biföll utskottets hemställan.LU5 GodtrosförvärvKammaren biföll utskottets hemställan.LU6 Bostadsarrende, m.m.Mom. 1 (bostadsarrende)1. utskottet2. (kd, m, c, fp)Votering:153 för utskottet152 för res.44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 vFör res. : 68 m, 40 kd, 16 c, 13 fp, 15 mpFrånvarande: 15 s, 14 m, 6 v, 2 kd, 2 c, 4 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU8 Immaterialrättsliga frågorMom. 3 (biotekniska uppfinningar)1. utskottet2. 1 (v, kd, c)Votering:197 för utskottet108 för res. 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 68 m, 13 fpFör res. 1: 37 v, 40 kd, 16 c, 15 mpFrånvarande: 15 s, 14 m, 6 v, 2 kd, 2 c, 4 fp, 1 mpMom. 5 (skydd för datorprogram)1. utskottet2. 2 (v, c)Votering:238 för utskottet68 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 68 m, 40 kd, 13 fpFör res. 2: 37 v, 16 c, 15 mpFrånvarande: 14 s, 14 m, 6 v, 2 kd, 2 c, 4 fp, 1 mpMom. 6 (upphovsrätt i anställningsförhållanden)1. utskottet2. 3 (m)Votering:236 för utskottet70 för res.