prot · GO0956 · 2001-01-25 00:00:00 — finns ettsamordningsorgan benämnt Arbetsgruppen för före-byggande av solskador, AFSS, med representation avApoteksbolaget, , Cancerfon-den, Cancerpreventiva enheten vid sjuk-huset, , , och Svenska Melanomstudiegrup-pen. Gruppen har verkat för en samordning av olikaaktiviteter för att sprida information både till allmän-het och till sjukvårdspersonal. Flera broschyrer somriktar sig till allmänheten har producerats. Försäk-ringsbolaget har givit ut en mer detaljeradskrift om melanomsjukdomen till allmänheten. Can-cerpreventiva enheten vid harproducerat en informationsskrift för olika aktörer isamhället. Exempel på sådana är bl.a. organisatörerav resor till sydliga länder. Samma grupp har produ-cerat en video avsedd för skolungdom. Från Radium-hemmet utgår en video med information till sjuk-vårdspersonal och med ett innehåll som i första handsyftar till att öka kunskaperna om förebyggande verk-samhet.Sammanfattningsvis vill jag framhålla att jag de-lar oro för att människor inte skyd-dar sig tillräckligt mot skadlig solning. Därför är detbra att ett omfattande preventivt arbete pågår i Sveri-ge . Några initiativ från regeringen till kampan-jer, utöver vad som här redovisats, planeras för närva-rande inte.Anf. 113 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Jag tror attden här frågan kommer att diskuteras mycket fram-över eftersom den är angelägen. Riskerna med solenkommer att öka.Bakgrunden till detta är alltså det uttunnandeozonskiktet. Det har varit känt på södra halvklotet. IAustralien är man mycket noggrann med förebyggan-de hälsovård. Där har man lärt sig. vissteman inte vad som skulle ske med det uttunnandeozonskiktet, och finns många cancerfall. 60 %av alla i har sökt läkare förhudförändringar. Man kontrollerar alla fläckar. Mankontrollerar kontinuerligt barn i skolorna.Jag skulle önska att vi här i inte blir tagnapå sängen och säger: Oj då! Jag skulleönska att vi tar till oss den kunskap som finns i Aust-ralien i dag.Det finns en del i det svar som jag har fått somoroar mig. Det här handlar inte, herr minister, omsolande. Det här handlar om vardagen, om att varaute.Jag vet att den kampanj som bedrivits var vänd tillvuxna människor som låg i solen och solade sig påplayan. Det handlade också ofta om semesterresor tillländer med intensivare solstrålning. Men det härhandlar om något annat. Den här interpellationenhandlar om och det uttunnande ozonskiktetsom gör att vi får UV-strålning som är farlig. Det skerjust i länder nära polerna. Där upplevs solen kanskeinte som så stark, men det uttunnande ozonskiktet göratt den faktiskt är farligare än i många länder dit viåker som turister.I är man så noga med detta, framförallt när det gäller barn, att alla föräldrar är medvetnaom riskerna. Föräldrar släpper inte ut sina barn utankläder när det är sol. Faktum är att det är nästan likafarligt att vara ute när det är molnigt eftersom molneninte filtrerar den farliga UV-strålningen. Många avoss har upplevt att soleninte bara känns varm längre utan också stickig, ochdet är det som är det farliga. Det stickiga är UV-strålningen.Det jag skulle önska, och det jag vill diskuteramed ministern, är att man faktiskt skulle våga göranågonting som kan kallas för skrämselpropaganda.Om det görs på ett riktigt sätt skulle det kanske göraatt många som är barn slipper hudcancer om20-30 år. Det måste göras . Barn som utsättsför UV-strålning är extra känsliga. Man vet att bar-nets hud är mycket känsligare än vuxna människorshud. Om man ska kunna ha en förebyggande hälso-vård när det gäller malignt melanom måste barnenskyddas i dag.Som tur är finns det möjligheter att skydda. strilar UV-strålningen på ett mycket bra sätt.Man vet att om barn är klädda de är ute,även alltså, kan man undvika detta.Men då måste människor veta det. Den informationsom har gått ut där vi kunde se bilder där vuxna män-niskor låg och solade i stekpannan var väldigt bra.Många människor vet att man inte ska ligga ochexponera sig i solen. Men hur många vet att det ärfarligt för barn att springa ute utan kläder en vanligsommardag?Jag tycker att den information som har funnits harfyllt ett syfte. Men den information som behövs skafylla ett annat, nämligen att upplysa människor omden situation som råder i där ett tuntozonskikt har skapat en farlig situation och där maninte leker i solen längre. Är ministern intresserad ochvillig att ta itu med denna fråga och skapa en sådankampanj?Anf. 114 Socialminister ():Fru talman! Det rimliga när det gäller samhälletsansvar är att upplysa om sådant som vi faktiskt vetoch ansvarsfullt försöka tala om de risker vi löper.Det vi vet enligt den forskning som har bedrivits äratt har malignt melanom varitdet största problemet när det gäller ökningen av tu-mörsjukdomar. Enligt en rapport som Socialstyrelsenhar lämnat och som skrevs av påRadiumhemmet har det i allt väsentligt att göra medvåra förändrade solvanor, dvs. vårt sätt att numeravistas ute i solen.Det är alldeles uppenbart att problemet med ozon-skiktet förstärker problemen. Men det vi ska upplysaom, och det sker också, är faktiskt hur vi ska skyddaoss mot UV-strålning över huvud taget, och det oav-sett hur det ser ut med ozonskiktet. Det sker också enomsorgsfull och varsam information.Jag tror att det skulle vara väldigt farligt att skapaett intryck av att det i största allmänhet skulle varaskadligt att vara utomhus. Det finns det inga beläggför. Ingen forskning pekar på att detta skulle vara ettfaktum. Men att visas ute i solen och under för långtid utsätta sig för solens UV-strålning är riskfyllt. Detkänner vi till sedan gammalt, men det gäller att in-formera om det. Det gäller naturligtvis, precis somden australiensiska studien visar, i högsta grad barn.Jag anser att den information som ges på det härområdet är korrekt. Jag är alldeles övertygad om attde allra flesta i känner till det här problemet.Vi har ett annat sätt att uppträda beroende påden här kunskapen.En helt annan diskussion handlar om hur vi hante-rar hela utmaningen med förändringar av ozonskiktet.Där skulle jag vilja rekommendera en debatt med denansvariga ministern.Anf. 115 ():Fru talman! Jag är inte intresserad av att i den härdebatten diskutera hur vi kommer till rätta med ozon-skiktet. Det kan jag diskutera med menar att det i socialministerns sätt att disku-tera inte finns den vilja att faktiskt ta problemet påallvar som jag hade hoppas möta. Jag vet att mångavuxna människor vet att man inte ska ligga ochsteka sig i solen. Men det är inte alls detta det härhandlar om. Jag tycker att vi ska ta till vara de erfa-renheter som finns i av hur man ska hante-ra problemet. Där är man inte rädd för det som i Sve-rige kallas för skrämselpropaganda. Där har man lärtsig att det bara är genom information som människorkan lära sig att bete sig på ett riktigt sätt. Där tar mandetta på mycket stort allvar. Varje förälder vet hur deska göra för att skydda sina barn från att få cancer-sjukdomar orsakade av UV-strålning i framtiden.Jag vill med bestämdhet hävda att svenska föräld-rar inte har den kunskapen . Om det vore så attden kunskapen fanns i skulle inte lekplatser,skolgårdar och ställen där barn finns vara en asfalte-rad öppen yta. Åk runt, socialministern, och titta påhur lekplatser utanför daghem ser ut! Det är en öppenyta där barn exponeras för solen.Jag har också pratat med många som jobbar ibarnverksamhet och också med många föräldrar. Deblir förskräckta när jag berättar vad forskare säger.Jag har skrivit en motion om detta. Den kom till se-dan en forskare under ett föredrag om iSödertälje förklarade hur hon skulle önska att managerade i . I den församlingen, som ändå varen församling med människor med stort miljömed-vetande och kunnande, väckte hennes synpunkter enväldigt stor förskräckelse. Hon menar att det snart ärför sent att börja informera om vilka effekter ozon-skiktet har i . Människor vet inte.Jag har all respekt för den information man harlämnat om solande. Men små barn solar inte. Det ärväldigt få barn i ett-, två-, tre-, fyraårsåldern sig. Barn leker i solen. Man åker tillstranden, klär av ungarna och så leker de i solen.Det är precis det här - det vardagliga beteendet -som kan orsaka att barnen tillhör en grupp som inom10, 15, 20, får malignt melanom. Det får dedärför att de inte skyddas.Jag tycker att det är nödvändigt att gå ut med in-formation som har en annan infallsvinkel. Jag skulleockså vilja att regeringen kanske gick ut i kommu-nerna och diskuterade det här. Vilka åtgärder vidtar nii kommunerna för att se till att barnen inte exponerasför mycket för solen? Har ni planer på att planteraträd på skolgårdarna och på lekplatserna utanför dag-hemmen? Hur arbetar ni med den här frågan?Det finns många planer som kommunerna ska ha.Det här tycker jag skulle vara en plan som kommu-nerna skulle ha - hur ska man se till att barnen ikommunen inte exponeras i onödan för UV-strålning?Jag tycker inte att man får förminska det här pro-blemet. Då gör man människor en otjänst. Rätt somdet är kommer vi att stå där med ett allt ökande antalcancerfall. Och går det inte som ansvarig ministeratt säga: Jag hade ingen aning om det.Vi vet . Vi måste ta till oss de australiensiskaerfarenheterna och vidta åtgärder . Jag önskar attjag får ett positivare svar i den här rundan.Anf. 116 Socialminister ():Fru talman! Jag tror att gör sigskyldig till den form av skrämselpropaganda sommånga är rädda för.Vi vet ganska mycket. Svensk forskning, interna-tionell forskning, vet ganska mycket om de problemsom UV-strålningen bidrar till. Om vi ska diskuteramiljöpolitik handlar det naturligtvis om en rad åtgär-der som måste vidtas. Det kan vi lämna åt sidan. Mennär det gäller UV-strålning vet vi ganska mycket.Glöm inte bort att vistelse utomhus och en viss sol-strålning faktiskt också har positiva effekter.Vad forskningen pekar på är den intensiva solbe-strålning som leder till faktiska brännskador eller tillallvarlig påverkan på huden, som leder till problem.Det gäller för oss alla att undvika den typen av solbe-strålning, och det gäller för oss som föräldrar att setill att barnen inte utsätts för det.Men att skapa ett intryck av att det över huvud ta-get skulle vara farligt att var utomhus skulle vara attsätta krokben för mycket av övrigt folkhälsoarbete föratt skapa ett friskare Sverige.Det gäller att vara omsorgsfull i fråga om vilkeninformation man ska ge. Det gäller att ge rätt råd ochse till att alla skyddar sig mot den solbestrålning somfaktiskt är farlig.Anf. 117 ():Fru talman! Den här frågan var tydligen nödvän-dig att väcka eftersom vi fortfarande befinner oss påett stadium där vi diskuterar det här som skrämsel-propaganda.Min avsikt är inte att sprida skrämselpropaganda.Min avsikt är att på ett nyanserat sätt få igång endiskussion. Det minsta man kanske kan begära är attdet ges information på daghemmen för dem somarbetar med barn. Det här handlar inte - vilket insat-ser i har visat - om att ligga och sola. IAustralien är man mycket noga. När det gäller arbe-tarskyddet är man mycket petig.Socialdemokraterna brukar vara noga med arbe-tarskyddet. Vi kan fråga oss: När kommer arbe-tarskyddsregler för människor som har utomhusarbetedär man ofta kanske är lättklädd ?Sådant förekommer inte i . Där är manalltid klädd när man arbetar utomhus.Jag skulle önska att de australiensiska erfarenhe-terna tillämpades i . Jag förstår att den härfrågan är tidigt väckt. Det är lätt att få till svar att manbedriver skrämselpropaganda. Men jag anser att dethär är ett mycket allvarligt problem. Det vi inte gör märks inte förrän om 20, . Därför får viförsöka jobba vidare med detta på olika sätt i riksda-gen. Det kanske är dags att ordna ett seminarium omdet hela med de forskare som inte skräder orden närde är ute, som tycker att det sker för lite och sommenar att vi i inte tar dessa erfarenheter frånsödra halvklotet på allvar - nu när vi faktiskt harsamma situation när det gäller ozonhål som man hardär.Jag avser att återkomma i frågan. Jag tycker attdet är märkligt att socialministern inte har en endaåtgärd att föreslå.Anf. 118 Socialminister ():Fru talman! Jag försökte ganska tålmodigt berättaom alla de aktiviteter som sker. Frågan som jag sva-rade på var om regeringen utöver de kampanjer somredan bedrivs avser att vidta ytterligare åtgärder. Jaganser inte med dagens kunskap att det behövs ytterli-gare kampanjer. Den information som ges och detsom nu görs runtom i samhället tycker jag är alldelesutmärkt. Det skapar den kunskap som var och en avoss behöver. Det skapar kunskap hos personalen pådagis och i skolan för att möta problemen.Det är klart att vi måste vara vaksamma på ut-vecklingen. Men det finns en risk för att vi skapar ettintryck av att det i största allmänhet skulle vara skad-ligt att vara utomhus. Det var det jag försökte varnaför. Skapa inte det intrycket. Ska vi skapa ett folkhäl-soarbete som fungerar och få ett friskare ärdet viktigt att också barn tryggt kan vistas utomhus.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2000/01:152 omfolkhälsa i EuropaperspektivAnf. 119 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig dels vadregeringen är beredd att vidtaga för åtgärder för atthejda den alltför tidiga alkoholdebuten bland ungdo-mar, dels vilka delmål har uppfyllt av detåtagande som regeringen gjorde vid i , dels vilka frågor och krav regeringen ärberedd att resa under ordförandeskap för attfrämja nykterhet, annan drogfrihet och folkhälsainom unionen.Elver frågor är så omfattande att jag intekan ge annat än ett översiktligt och knapphändigtinterpellationssvar på dem.Regeringen överlämnade den 12 oktober förra åretpropositionen Nationell handlingsplan för att före-bygga alkoholskador till . Enligt handlings-planen ligger målet för alkoholpolitik fast.För att stödja genomförandet av handlingsplanen harregeringen avsatt under tre år.Insatser för barn och ungdomar är särskilt viktiga. med uppgift att svara för insatserna pånationell nivå ska tillsättas. Huvudinriktningen förden nationella alkoholpolitiken ska vara att stimulerautvecklingen av målinriktade och samordnade före-byggande insatser på nivå och stimuleraökad samverkan mellan lokala aktörer. Stödet tillsärskilt utsatta grupper bör utvecklas och förstärkasför att motverka ökade alkoholskador. Särskilt ange-läget är bl.a. att den generella kompetensen om barnsbehov ökar hos vuxna som i sitt arbete kommer ikontakt med barn och unga, att barn och unga erbjudsstödåtgärder i ett tidigt skede och att samverkan mel-lan kommuner och landsting utvecklas så att barnmed behov av stöd får adekvat hjälp. Insatserna föratt informera om och skapa opinion kring bruket avalkohol behöver förstärkas. Tillsynen över försäljningoch servering av alkohol behöver skärpas. För attskydda framför allt ungdomar bör åtgärder vidtas föratt hindra marknadsföring av alkoholhaltiga lätt-drycker. Debutåldern för alkoholkonsumtion måsteskjutas upp. ska få i uppdrag att, isamverkan med och i samråd med , analysera vilka insatser somkan stärka den alkoholskadeförebyggande verksam-heten i skolan.Vid i slogs ett antaletiska principer och mål fast, bl.a. att alla människorhar rätt till en tillvaro som är skyddad från negativaföljder av alkoholkonsumtion, att alla har rätt tillinformation och utbildning om alkoholkonsumtionenskonsekvenser och att alla som inte vill dricka alkoholska fredas från påtryckningar. Vid mötet antogs ocksåstrategier för nationella handlingsplaner. Enligt stra-tegierna ska handlingsplaner bl.a. omfatta informa-tion om alkoholkonsumtionens följder, verka förbegränsad tillgång till alkohol, omfatta kontroller avreklam för alkoholhaltiga drycker och stöd till ideellaorganisationer. Det är således inte fråga om mål ochåtgärder som man direkt kan konstatera är uppfylldaeller inte, utan det rör sig i stället om mål som kräverett kontinuerligt arbete. I bedrivs sådant ar-bete. Jämfört med många andra europeiska länder harSverige också varit relativt framgångsrikt i att be-gränsa alkoholkonsumtionen och alkoholens skade-verkningar. WHO antog för övrigt under hösten 1999en europeisk handlingsplan för ,och den har utgjort en viktig för arbetetmed den svenska handlingsplanen.Sverige har vid ett flertal tillfällen framfört, ochfått stöd för, att det bör vara möjligt att utveckla ensektorsövergripande alkoholstrategi inom EU utifrånett folkhälsoperspektiv, särskilt mot bakgrund av attalkoholrelaterade problem bland unga människoruppges öka i många av EU:s medlemsstater. Sverigehar föreslagit ett ökat EU-samarbete beträffande ungaoch alkohol, alkohol och trafik, alkoholskatter, illegalalkoholhandel och informations- och erfarenhetsut-byte för att utveckla det förebyggande arbetet påarbetsplatser, under graviditet, i skolan och inomprimärvården.Ett utvecklat samarbete behövs också vad gällermätning av konsumtionsnivåer och olika indikatorerför missbruk och behandlingsbehov. priorite-rar arbetet med att lyfta fram frågorna om alkohol ochdess betydelse för folkhälsan i syfte att bidra till ar-betet med att utveckla en gemenskapsstrategi för attminska alkoholens skadeverkningar inom unionen.Den 19-21 februari genomförs också, på svensktinitiativ, en europeisk omalkohol. Temat är unga människor och alkohol. Bl.a.på svenskt initiativ har kommissionen tagit fram ettförslag till rådsrekommendation avseende barns ochungdomars dryckesvanor. Förhoppningen är att re-kommendationen kan antas under det svenska ordför-andeskapet.På narkotikaområdet kommer ordförandeskapetatt bl.a. ägna uppmärksamhet åt arbetet med att före-bygga narkotikamissbruk bland ungdomar. Detsvenska ordförandeskapet avser också att stärka unio-nens profil när det gäller andra folkhälsofrågor. Dennya hälsostrategin utgör ett viktigt redskap i dettaarbete. Ramprogrammet om folkhälsa bör antas ocharbetet med att säkerställa en hög hälsoskyddsnivåfördjupas. Tobaksfrågan och blodsäkerheten är andraviktiga frågor under ordförandeskap.Anf. 120 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Socialministerntyckte att det var en stor fråga. Den är stor, och denhänger samman med många andra komponenter.Frågan och dess storlek indikerar väl också att jagställer förhoppningar till socialministern. Låt migsäga i denna begränsade krets att socialministern harökat både sin kompetens och kunskap i drogfrågan, såjag säger: God fortsättning.Alkohol- och andra drogfrågor är tunga och svåra.Det dricks för mycket, med skador och död i förläng-ningen. Ungdomar förlägger sin debut alldeles förtidigt, och folkhälsan sammantaget får stora påfrest-ningar på grund av alkohol och andra drogers fram-fart.Frågan är alltså inte om, utan hur vi ska kommatill rätta med problemen.Svaret andas en allmän välvilja, en hel del redo-visningar, mycket mål och planer, eller för att citerabevingade ord: De skarpa förslagen saknas. Alkohol-politiken är och måste i första hand vara en socialfråga. Den har i hög grad blivit en fråga om serviceoch förment rättvisa i näringspolitiken. Där behöversocialministern all support för att kunna hävda densociala linjen i alkoholpolitiken.Några saker som gjorts är bra. OAS-gruppen äravhängd från . sade juför övrigt nej till försöket. Regeringen framhärdade ien prövoperiod, men upphör den. Det är bra. I denmån socialministern har drivit en sådan linje är dethedervärt. Man måste ju inse att det är en befängdtanke att ett så tydligt särintresse som alkoholbran-schen ska släppas in och sitta vid regeringens socialarådsbord.Det ser ut som om socialministern har engageratsig för att hålla tillbaka skattesänkarkraven. Där be-höver han all support, och vi i bör känna enplikt att stödja sådana ansträngningar.Ett inslag i senare års alkoholpolitik har ju varitatt bekämpa svartspriten. I en rapport från den s.k.KAMEL-gruppen om svartsprit och total alkoholkon-sumtion 1996-2000 redovisas att svartspriten har gåttner . För beräknassvartspritens andel av den totala spritkonsumtionenvara . var den , och fyraår tillbaka hela 27 %.Utredningsgruppen konstaterar att om den illegalaspriten var drygt en fjärdedel av den totala spritkon-sumtionen var motsvarande andel 1996 och1998 så mycket som en tredjedel.Av detta kan man dra slutsatsen att det går att fåen konsumtionsminskning, i detta fall på illegalaspritvaror, om problemet aktualiseras och påtalas, ochpåföljder hävdas. Det är därför bra att införselkvotenpå sprit är oförändrat en liter per person.Det visar att svartspritens minskning inte är bero-ende av spritskattesänkningar eller en ökning av in-förselkvoterna på just sprit.Socialministern svarade egentligen inte på minfråga om vilka slutsatser vi drar av i , där jag efterlyste en redovisning av vilkadelmål vi uppfyllt, utan talade om vad mötet beslöt.Sedan dess har det för svensk del inte hänt särskiltmycket i den sociala anda som låg bakom Parismötetsslutsatser.Vi har flera statliga beslut som har dragit åt mot-satt håll. Införselkvoten har blivit generösare. Ut-skänkningstillstånden har ökat i hög fart. Vi har lör-dagsöppet på Systemet i en stor del av landet. Flersystembutiker ska etableras. Skattesänkningar påframför allt öl är genomförd, och kontrollen överåldersgränser är starkt misskött.Därtill kommer att vi har fått en ledning på detstatliga Systembolaget som i bästa krämarstil krängeralltmer av sitt sortiment. Även om uppgången harvarit måttfull ser man det som en framgång.Systembolaget talar nästan enbart om service, tillsynes ganska fri från synpunkter om de alkoholskadorsom åstadkoms.Min fråga blir: Är socialministern nöjd, ellerkommer det att vidtas åtgärder?Anf. 121 Socialminister ():Fru talman! Jag tror att och jag iväsentliga stycken har samma hållning och uppfatt-ning när det gäller alkoholfrågan.Men jag tror att vi på någon punkt skiljer oss åt.Det gäller den diskussion som förs mellan regeringenoch vissa delar av den svenska närdet gäller frågan: Var går balanspunkten mellan till-gänglighet och restriktion?Frågan är svår med tanke på de utmaningar vi justnu ställs inför, inte bara som en följd av EU-samarbetet utan faktiskt också som en följd av att vi istörre utsträckning lever i en internationell omvärld.Min uppfattning är att vi kan möta de internatio-nella utmaningarna med en klok och sammanhållenalkoholpolitik. Jag tror att det är möjligt att varamycket restriktiv när det gäller frågan om åldersgrän-ser och när det gäller frågan om vem som ska ha rättatt sälja eller servera alkohol. Jag tror att man kanvara ambitiös när det gäller att informera om alkoho-lens skadeverkningar och vara tuff när det gäller detförebyggande arbetet.Jag tror att man kan vara generös när det gäller attge stöd åt alla folkrörelser som arbetar på området föratt skapa en medvetenhet om alkoholen som folkhäl-soproblem.Jag tror att det är möjligt att med denna bakgrundockså acceptera en viss ökad tillgänglighet för attförhindra - och det är det som är Systembolagetsstrategi - att vi får inköpsmönster som är illegala ellergrundar sig på inköp som vi inte kan kontrollera.Det är svårt att säga exakt var balanspunktenfinns.Provet med lördagsöppet handlar ju om att försö-ka se till att Systembolaget har en viss ökad tillgäng-lighet för att alternativa inköpsmönster inte ska etab-leras.Diskussionen om spritskatterna kommer att bli enlika svår fråga. I ett läge där vi tvingas accepteraEU:s införselkvoter finns det en risk att vi får enväxande del av våra alkoholköp utomlands eftersomdet är stora prisskillnader.Jag vet inte exakt var gränsen går. kanman konstatera att det inte funnits några skäl tillskattesänkningar, vilket har varit viktigt. Men denutmaningen kan komma. Vi kan behöva se överskattesatserna. Det har jag förklarat.