prot · GO09118 · 2001-05-31 00:00:00 — En del vill ha en ordentlig könsuppdelning,vilket jag också tycker skulle vara bra. Vad händermed denna fråga?En tredje punkt som vi också var eniga om i ut-skottet, där vi heller inte har hört någonting, var att viville utreda frågan om trafikofferjourer. Någon utred-ning har vi inte hört talas om. Därför undrar vi vadsom händer.Fru talman! har det talats så mycket om tra-fiksäkerhet som . Vi hade t.o.m. en debatt här om trafiksäkerheten. Mentyvärr sker det inte färre olyckor om man bara pratar.Det är faktiskt det som det handlar om, dvs. att mins-ka antalet olyckor. Vi talar ju om nollvisionen.Vad vi moderater vill ha är handling. Vi vill alltså se snabba åtgärder för att ökatrafiksäkerheten.Man kan säga att trafiksäkerhet består av mångakomponenter. Kanske kan man säga att det finns tre.Det första handlar om de vägar, järnvägar ochfarleder som vi använder, dvs. själva infrastrukturen.Det andra som är viktigt är att det finns en trafikant,en fotgängare och en bilist och hur han eller honupplever det. Det tredje är fordonet. Hur ser det ut?Det är dessa som samverkar. Beroende på vemsom gör rätt och vem som gör fel och hur infrastruk-turen ser ut kan det hända olyckor om man inte serupp.Jag tänkte börja med att diskutera vägarna. Vimoderater menar nämligen att vägarna och vägarnasunderhåll och konstruktion är avgörande när det gäl-ler trafikolyckor. Vi har också därför avsatt 30 mil-jarder kronor som ska använ-das till att bygga ut infrastrukturen. 14 av dessa mil-jarder vill vi använda inom de tre närmaste åren.Dessutom måste vi börja underhålla vårt vägnät.Vi vet att den avgående generaldirektören har 13miljarder i eftersläpande underhållskostnader. Hanhar inte ett enda öre till nybyggnation. Det ska blispännande att se hur den nya generaldirektören klara av detta fögderi.Samtidigt måste man fråga sig vad som finns attgöra och hur man inom ser på de fysiskaåtgärderna. Man har, enligt , satsatpå att åtgärda de hundra farligaste vägarna.Man kan läsa i trafiksäkerhetstidskriftatt man minsann nu har genomfört en fantastisk för-ändring. kostade det atträdda ett människoliv, men har man ändrat helasystemet. I stället för att bygga nytt för att förhindraolyckor gör man nu om och moderniserar befintligavägar. Då kostar det bara att räddaett människoliv.Då skulle jag vilja fråga vilken forskning som lig-ger bakom, vad som har hänt och hur det kommer sigatt plötsligt kan ta steget från 1 miljard perräddat liv till . Detta känner jaginte till. Jag har inte haft möjlighet att diskutera dettavare sig i utskottet eller på annat sätt. Kanske finnsdet någon forskning bakom detta som det skulle varaintressant att ta del av.Här är en annan fråga som jag skulle vilja ta upp.Det är just forskningens betydelse. Vi har fått en nymyndighet som ska ta hand om trafikforskningen. Detär viktigt att se hur denna forskning kommer ut ochhur den används vid t.ex. Vägverket.Fru talman! Jag kan t.ex. nämna att man i endoktorsavhandling från redo-visar att gupp i gator inte ger låg hastighet. Det endadet gör är att det ser till att vi får ökade avgasutsläpp,och det leder till ett ryckigt körbeteende.I hur han man hållit på och bygga gupppå vägar och trott att det har varit någonting bra?Kommer man nu på att sluta att byggagupp, eller försvinner denna doktorsavhandling iglömska medan man arbetar på som tidigare? Forsk-ningens betydelse tycker jag är oerhört viktig att lyftafram.Självklart måste vi både bygga nya vägar ochrusta upp de gamla. Jag vill, som jag kommer att göravarje gång jag talar om trafiksäkerhet, lyfta fram attmotorvägar är de säkraste vägarna. Jagtror att vi behöver bygga motorvägstriangeln mellanStockholm, och färdig för att vibl.a. ska kunna undvika alla olyckor i Markaryd.Även denna vår har det dött två personer i Markaryd.Hur länge ska sådant få inträffa?Det var vägarna, där vi vill satsa ytterligare me-del.Nästa fråga är trafikanterna. Här har Vägverketlåtit Transportøkonomisk institutt i utredaVägverkets trafiksäkerhetsarbete. Vad de kom framtill var att har satsat för mycket, eller rätta-re sagt fel, när det gäller åtgärder för att göra omsjälva vägbanan. I stället borde man titta på fartsyn-dare. Man menar att 200 personer dödas på grund av att vi kör för fort.Av tio personer som kör på landsbygden på 70-vägar kör nio för fort. Jag menar att det inte bara ärtrafikanternas fel. Det gäller minst lika mycket demsom har satt upp fartbegränsningarna. Min erfarenhetav skånska och småländska vägar är att det kan vara90 på kurviga vägar och 70 på raka breda vägar, så dehär hastighetsbegränsningarna är oerhört slumparta-de. Det gör också att bilisterna inte tar hänsyn till dehär begränsningarna. Jag menar att det krävs att vi fårett förtroende hos bilisterna, så att våra hastighetsbe-gränsningar verkligen följs. Och Transportøkonomiskinstitutt kan, som sagt, inte redogöra varför Vägver-kets satsningar på fysiska åtgärder inte har lyckatsbara att de inte har lyckats. Det blir spännande att omnågra år se om de här nya satsningarna på 50 miljonerper räddat liv i stället för 1 miljard kommer att gebättre resultat.Det redovisas också, vilket vi kanske alla vet, följer hastighetsbestämmelserna när polisenövervakar eller när det finns kameror. Då borde detkanske finnas medel för att låta polisen få mer pengarför att just övervaka hastigheten. Vi moderater tyckeratt det här med kameror är tveksamt om det inte ärtillfälligt, men att polisen borde finnas mer på vägar-na tror jag att vi alla är eniga om.En annan fråga som vi har diskuterat mycket ,fru talman, gäller alkohol och trafik. Vi vet att unge-fär 150 olyckor är alkoholrelaterade. Det betyder attdet när det gäller hastighetsolyckor och alkoho-lolyckor tillsammans blir 350 döda helt i onödan.Under de senaste åren har det gjorts försök med al-kolås. Det är klart att alkolås inte kommer att lösa allaproblem med att människor kör berusade, men det är ialla fall ett sätt att komma åt de här problemen. Närdet gäller den försöksverksamhet som pågår vill vi attden, om den faller väl ut, blir en aktivitet över helalandet. Och det som jag känner som oerhört viktigt äratt nyttotrafiken tar upp den här frågan.Ni läste säkert alla i tidningarna om de bussar somfanns på . När man fick reda på att detvar ett alkoholtest utanför lät man bli att köra ut.Detsamma gällde även för några lastbilar.Sedan skulle vi då kunna komma över till fordo-nen. Det är ju väldigt bra nu att vi har ordentligarapporter om hur trafiksäkra våra personbilar är. Menhur trafiksäkra är våra lastbilar? Det har varit oerhörtmycket olyckor där lastbilar har varit inblandade. Ochi senaste numret av åkeritidningen säger man att un-gefär en tredjedel av alla bromsar på lastbilar i Sveri-ge inte håller måttet. Så kan det inte fortsätta. Jagmenar att lastbilstillverkarna borde känna sammaansvar som personbilstillverkarna gör och ställa uppmed ordentliga bromsar. Det går ju inte att ha det pådet här sättet.Nya frågor gäller barn och trafik. Det har vidiskuterat ordentligt i utskottet. Man kan återigenlyfta fram det här med forskningens betydelse. Vi kanrapportera att man visste hur barnförhöll sig i trafiken, att barn inte kan höra på sammasätt som vi vuxna och att barn inte kan se på sammasätt som vi vuxna. Därför måste trafik där barn finnsmed byggas upp på ett särskilt sätt, men så har inteskett. I stället har vi rader av olyckor med barn påparkeringsplatser och busshållplatser. Självklartmåste då föräldrar beskydda sina barn extra mycket,vilket får till följd att barn nu nästan inte vågar rörasig i trafiken. finns det en sak som är gläd-jande när det gäller barn i trafik, och det är att barnhar cykelhjälm. Ofta kan man ju se en förälder utanhjälm cykla omkring med ett barn i sadeln som harhjälm. Man undrar vad det är som har hänt med denhär föräldern. Anser han eller hon att han eller honinte behöver hjälm?Då kan vi komma över till en annan trafiksäker-hetsfråga, nämligen om det här med hjälmtvång. Vitycker att det vore bättre att sprida kunskaper, så attbåde vuxna och barn använder hjälm. Då skulle viockså få säkrare cykling. Väldigt många olyckorhandlar ju om att man slår i huvudet.Vi moderater tog initiativ till - det är ganskamånga år sedan nu - att göra ett stomnät av cykelvä-gar runt . Det här projektet håller nu på attfullföljas. Man kan se att de sex miljoner cyklar somfinns i finns i städerna. De finns inte pålandsbygden för där finns några cykelba-nor. Man försöker nu sätta i gång cykelbanor även pålandet. Det är väl någonting att uppskatta.Hur ska vi lösa våra trafikfrågor, så att vi kannärma oss nollvisionen? Som jag ser det är det mångaaktiviteter som behövs, men grunden är att vi har bravägar, att trafikanterna får ett sådant förtroende förväghållaren att det lönar sig att följa de trafikreglersom vi har och att bilfabrikanterna - över huvud tagetde som gör våra fordon - också tar sitt ansvar. Förstdå kan vi få ett trafiksäkert samhälle, och först då kanvi nå fram till nollvisionen.Anf. 112 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillförslaget i betänkandet och avslag på den enda mo-tionen - den moderata. Jag vill också tacka utskottetoch kansliet för ett konstruktivt samarbete som harmöjliggjort det här betänkandet där vi återigen flyttarfram positionerna och visar hur viktigt vi i riksdagentycker att det är med trafiksäkerhet.I betänkandet behandlas 31 motioner från denallmänna motionstiden, och utskottet föreslår tvåtillkännagivanden helt enigt.Det första tillkännagivandet gäller en samlad re-dovisning för av de åtgärder som bör vidtasför att öka säkerheten för barn i trafiken. Då vill jagsärskilt berömma , som är mitt hem-mabolag, för att man som första beställningscentral iStockholms län nu erbjuder bakåtvända barnstolar.Bakgrunden är att NTF har startat det här och att manockså ger en viss ekonomisk kompensation.Det andra tillkännagivandet är att vi föreslår attregeringen gör en allsidig belysning av frågan ommobiltelefonerandet under bilkörning.Vidare säger vi att vi utgår från att regeringenåterkommer till med en samlad redovisningom trafiksäkerhetsarbetets fortsättning för att uppnåetappmålet . Det är bara som harreserverat sig. Det gäller då motion T474, vars inne-håll främst handlar om vägstandard. Den frågan åter-kommer utskottet till när det gällerbudget- och infrastrukturpropositionerna.Jag vill bara göra några reflexioner, eftersom vi ärhelt eniga i sakfrågan.Det känns viktigt att vi återigen bekräftar i riksda-gen att beslutet om nollvisionen står fast. Förra åretdog 591, och 4 104 skadades svårt. Det är naturligtvisoacceptabla siffror. En ny trend är enligt VTI, , att lastbilstrafi-ken ökar kraftigt. I jämförelse med den andra trafikenökar den mer.I betänkandet skriver vi att av de 29 000 indragnakörkorten drogs hälften in på grund av överträdelserav hastighetsgränserna. Vi beskriver också att mellan20 och av alla dödsolyckor i vägtrafiken ärförknippade med alkohol eller droger. Jag kan här-med konstatera att om alla skulle följa de regler somriksdagen har beslutat om och köra med angivenhastighet och nyktra skulle vi förmodligen redan nuuppnå vårt etappmål för nollvisionen. Det handlaralltså mycket om beteenden, och det krävs en respekti trafiken trafikanter emellan. Det är ett fåtal somhotar och gör den så viktiga trafiken osäker i ställetför säker.Jag vill också påpeka att vi, när det gäller de be-slut som har fattat om att en vägra-fikinspektion ska inrättas, förutsätter att ett sådantförslag ska komma - detta som ett svar tillBirgitta . Dessutom tillstyrker vi naturligtvisförslaget om att verksamheten vad gäller alkolås, somär så framgångsrik, också utökas till hela landet. Ochdet kommer en ny statistik 2003 som tarfram vad gäller olycksfall, precis som utskottet harefterfrågat.Fru talman! Eftersom utskottet är enigt i sakfråganom trafiksäkerheten behöver inte jag uppta kamma-rens tid med att upprepa det som har framgåtteller finns så bra beskrivet i betänkandet bara fördebattens egen skull. Många motionärer har också fåttpositiva svar.Jag vill tacka igen för ett bra samarbete och ettviktigt betänkande. Jag yrkar återigen bifall till ut-skottets förslag i betänkandet och avslag på den mo-derata reservationen.Anf. 113 ():Fru talman! Det blev ett dystert facit för fjolåret:591 döda och 4 104 svårt skadade. Jag tänker ta migfriheten att mycket kort referera lite av det som harförekommit i massmedierna om trafiksäkerheten densenaste tiden.Antalet återfallsförbrytare bland dem som fälls förtrafikbrott har ökat stadigt . Detvisar BRÅ, Brottsförebyggande rådet.Var tredje lastbil blev underkänd när bromsarnakontrollerades.Vi fick härförleden en rapport om Gumball 3000,kändisarnas vansinnesrally genom . Man intogalkohol och körde , långt överhastighetsgränserna. Utländska förare som blev tagnaav polisen betalade sina böter på och kördesedan vidare. Det är en fullständig skandal att sådantfår inträffa.Vad gäller bilbältesanvändningen visar poliskon-troller att denna faktiskt har minskat. Första halvåret2000 ertappades 19 538 bälteslösa, jämfört med15 424 första halvåret 1999.För ett litet tag sedan visade det sig också att ettstort antal lastbilschaufförer har pressats att köra upptill . Det är väldigt bra att LOoch facket har börjat engagera sig. Transport har gjortdet länge, men det är alldeles utmärkt att LO nu ocksåtar itu med trafiksäkerhetsfrågorna. Det är en viktigfråga både för deras medlemmar och för allmänheten.Konkurrensen mellan åkerierna leder till trafiksäker-hetsproblem, och det är också en av anledningarna tillatt hälften av dem som dör vid kollisioner gördet i kollision mot ett tungt fordon.När det gäller onyktra yrkesförare finns det ocksådystra rekord. Jag refererar till samma nyhet som togsupp tidigare här i talarstolen . När Stockholm-spolisen skulle göra en kontroll visade sig de fyraförsta fordonen man kontrollerade vara napp. Därmedvar polisens resurser slut. En del bilar stod kvar ochvägrade köra av - man kan bara gissa varför!Härförleden rapporterades också om en 19-åringsom klockades för att ha kört 79 kilometer i timmenmer än tillåtet på mellan ochBorås. Han körde i . Vad blevdå följden av detta? Ja, han var inte automatiskt skyl-dig till vårdslöshet i trafik. Han slapp undan med2 i böter.En annan nyhet som har förekommit är att flerunga förare har skadats i trafiken sedan 16-åringarbörjade övningsköra. Det är en stadigt ökande trend.Slutligen visar en rapport från RegionNorr att nio av tio förare som omkom i singelolyckorförra året var berusade - allt enligt upp-gifter.Hur ska man då tolka det här? Är det brist på tyd-liga mål från oss i ? Nej, det kan det knap-past vara. Det finns inget radikalare mål än en nollvi-sion. Inget annat parlament har gått längre. Våraetappmål om max 400 döda i fjor, som vi inte klara-de, och max 200 döda är det heller inget felpå. När det gäller resurserna till detta kan man inteheller säga att vår ambition är låg. 6 ½ miljard tillVägverket är sannolikt också världsbäst.Vad är då förklaringen till att vi lyckas så dåligt?Jo, det är att pengarna används fel. Transportøkono-misk institutt visar tydligt att satsar mestpå de minst effektiva metoderna och minst på demetoder som ger bäst resultat.Fru talman! recept för detta hand-lar väldigt mycket om trafikövervakning. Observera:Det handlar inte i första hand om att vi ska skärparegelverket utan att det gällande regelverket verkligenefterföljs. Det är uppseendeväckande att trafiköver-vakning i regeringens regleringsbrev till Rikspolissty-relsen inte finns med som en prioriterad uppgift.När det gäller hastighet visar rapporten frånTransportøkonomisk institutt att vi hade haft 38 %färre döda om folk bara hade hållit de gällande has-tighetsgränserna.Vad gäller bilbälten behövs också mer övervak-ning. Hälften av dem som omkommer i trafiken sak-nar bilbälte.Vad gäller nykterhet krävs alldeles uppenbartockså en mycket kraftigt ökad övervakning. Här ärdet sorgligt att notera att minskar och inteökar anslagen vad gäller förebyggande alkoholarbete.Av den stora summa man har till sitt förfogande harman nu minskat det som går till förebyggande alko-holarbete till bara drygt en halv miljon.När det gäller yrkestrafiken behöver vi mer ochinte mindre övervakning. Jag har sagt häri kammaren att det är en skandal att man minskarantalet fordonsinspektörer. Det behövs onekligen enordentlig kontroll vad gäller kör- och vilotider, last-säkring och andra regler i yrkestrafiken som är tillbåde för trafikanterna i allmänhet och för de chauffö-rer som har detta som sitt yrke.Om trafikövervakningen ska bli effektiv behövsdet också ett nytt påföljdssystem. Det har vi uttalat itrafikutskottet, och regeringen hade också med det isitt 11-punktsprogram 1999. Man säger att man skase till att det finns en utredning som ser över gällanderegler för trafikbrott och ger förslag till ändringarutifrån nollvisionens perspektiv och grundläggandekrav på rättssäkerhet. Vi i utskottet förutsätter attregeringens 11-punktsprogram fullföljs och att rege-ringen återkommer till med enredovisning i den här frågan.Men varför kan det bli så här fel? Varför får vi,trots höga ambitioner, ett resultat åt fel håll? Jag kanse två förklaringar.Först och främst handlar det om väglobbyn i dethär landet, som använder utbyggnad av vägar somrecept mot precis alla problem som finns i trafiken.Det är sorgligt att konstatera att i sinreservation ställer upp på den här analysen. BirgittaWistrand hänvisar ofta till forskning, men titta då påvad kom fram till närman analyserade 100 000 olyckor! Man hittade ingetpositivt samband mellan dålig vägkvalitet och ökadolycksförekomst. Om det fanns något samband vardet snarare tvärtom: När förarna ser att spårdjupetökar minskar hastigheten och därmed också olyckor-na. En allmän utbyggnad av vägar leder till mer trafikoch högre hastigheter. Det kan alltså inte påvisas attdetta har någon positiv effekt ur trafiksäkerhetssyn-punkt - möjligtvis motsatsen.Den andra orsaken till att det blev så fel är att detär för få kvinnor i trafikpolitiken. I undersökningar avupplevd säkerhet uttalar män i stor utsträckning att dekänner sig säkra i sin egen bil. Men tittar man påresultatet kan man se att detta är en falsk säkerhet.Frågar man kvinnor om samma sak, var de är säkrasti trafiken, blir svaret oftare att de känner sig säkra ikollektivtrafiken. Det leder till den slutsats som ocksåVänsterpartiet har dragit och motionerat om vid ettflertal tillfällen, nämligen att en större andel av trafi-karbetet borde ske med kollektiva transportmedel.När det gäller järnvägs- och busstrafik är vi inte sär-skilt långt ifrån nollvisionen. Skulle fler användadessa transportmedel för sina transporter skulle ocksådödstalen på vägarna minska.Samma sak gäller för yrkestrafiken. Mycket avdet gods som går på vägarna i allt tyngre fordonborde flyttas över till spårtrafik och sjöfart. Då skullevägarna bli säkrare för den trafik som måste finnasdär.Attityderna till säkerhet finns det också en tydligkönsskillnad i. Vi har pratat om att tra-fikövervakningen borde öka. Ändå blir inte dettafallet. Här handlar det om att vi kvinnor känner osssäkrare när fler övervakar vägarna och att detta äreffektivare. Men av någon anledning har vi frånVänsterpartiet fått negativa reaktioner, framför alltfrån män, när vi har påtalat att gällande regelverk vadgäller hastigheter borde efterlevas.Det här är sorgligt och man måste ta upp det tillanalys. Man måste också se till att få ordning på dettaom vi ska klara nollvisionen.I instruktioner finns det en liten mot-sättning. Framkomlighet är ett överordnat mål förVägverket. I vissa fall måste man erkänna att detfinns en motsättning mellan begreppet framkomlighetoch begreppet säkerhet. I valet mellan dessa motsattabegrepp har i alla fall jag lätt att välja. Att man skakunna förflytta sig i trafiken utan att riskera att behö-va omkomma eller bli allvarligt skadad måste varaöverordnat.Framkomlighet kan man snarare använda till ettbegrepp som handlar om tillgänglighet. Det är ju detsom är det väsentliga i trafiken, att vi når våra mål, attvi kan förflytta oss till skolan eller till arbetet, att vikan nå den service vi behöver, få de behov tillgodo-sedda som vi inte kan få i hemmen. Men det handlarom samhällsplanering. Det handlar om att i stället föratt verksamheterna flyttar ut och koncent-reras skapa ett samhälle där människor kommer när-mare de verksamheter som finns.Det gäller också att man differentierar mellan tät-ort och landsbygd. är ett glesbefolkat landoch man kan inte tillämpa samma recept över helalandet. Det innebär också att planeringen måste seannorlunda ut. Kollektivtrafik behövs, men den kannog inte användas i hela landet. Jag säger det i före-byggande syfte.Återigen, vi står bakom nollvisionen. Vi är bered-da att anslå de pengar som behövs, men vi förutsätteren mycket större effektivitet i trafiksäkerhetsarbetet.Det utskottsbetänkande som vi allihop, frånsett mode-raterna, har ställt oss bakom är ett stort steg i rättriktning. Vi hoppas att flera av de åtgärder vi påtalarhär kommer att efterföljas.Anf. 114 () re-plik:Fru talman! sade att mode-raterna inte stod bakom betänkandet. Vi har avgett enreservation. Vi står bakom allt annat. Men vi villframhålla vägarnas kvalitet och deras betydelse.Jag tycker att det som är spännande, men som Ka-rin inte tar upp, är nyheten från att man nu plötsligt kan rädda ett människolivför 50 miljoner när det tidigare kostade 1 miljard. Förmig är det en gåta hur man har planerat sina insatseroch resurser. Tänk så mycket pengar vi hade fåttöver, t.ex. till poliser och nya bättre vägar, om manhade tillämpat det här sättet att göra vägarna trafik-säkrare tidigare. Hur kommer det sig att inte KarinSvensson tar upp den frågan i den här diskus-sionen?Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Jag har tagit upp den frågan vid tidi-gare tillfällen. Det jag hävdar - och det gjorde jaghär, fast det kanske var lite för inlindat för att detskulle framgå - är att gärna överdimensio-nerar så fort man ska vidta en fysisk åtgärd i trafiken.När man fått pengar till fysiska trafiksäkerhetsåtgär-der har en stor del gått åt till att avlägsna sidohinder.Man har koncentrerat sig på motorvägsbyggen. Manhar breddat vägar. Man har rätat ut vägar. Och det hargett väldigt liten effekt.De fysiska åtgärder som ger stor effekt är att mangör två-plus-ett-vägar med mittvajrar och rondeller. Iförhållande till hur många liv de räddar är de väldigtmycket effektivare än de motorvägar och andrabreddningar som satsade på tidigare.Den förändringen hos som BirgittaWistrand nämner är helt i linje med det som Vänster-partiet förespråkar.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Jag har bara en enda kommentar tilldet sade. Det gäller Vägver-kets dubbla roll och att det handlar om att Vägverketfrämst prioriterar framkomlighet.Både regeringen och socialdemokraterna i trafi-kutskottet har med kraft hävdat och även drivit ige-nom en omprioritering av vägarna just till förmån fören gradering efter de mest olycksdrabbade sträckorna.Vägverket i sig har sin prioritering, men den politiskastyrningen har varit solklar i det här fallet.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Alldeles uppenbart har den politiskastyrningen inte varit tillräcklig för att minska antaletdöda. Det gäller att vi kraftigt understöder den omori-entering som vi har talat om när det gäller Vägverket.Det betänkande som vi i stort sett har enats kring är juett steg i den riktningen. Men i praktiken tar detganska . är statens näst störstaarbetsgivare. Det gäller att vi inte förtröttas i våraansträngningar att nå de mål som vi enats om här iriksdagen.Anf. 118 () re-plik:Fru talman!