prot · GP0943 · 2001-12-07 00:00:00 — Regeringen har tillslut, efter alla påtryckningar, tagit studenternas situa-tion på allvar. Eftersom det gick så fort att fatta besluthoppas jag att utredningen snabbt kommer till ståndoch kan börja sitt arbete, så att utvecklingen säkrasför studenterna.Orsakerna till snedrekrytering kan vara många.Till vissa utbildningar råder det en snedrekryteringavseende ålder och kön, till andra avseende socialbakgrund. Dessutom bidrar geografisk och etniskbakgrund och funktionshinder till snedrekryteringen.Men den viktigaste enskilda faktorn för den socialasnedrekryteringen är studiefinansieringssystemet.Här har gått fram med ett eget för-slag om en 50-50-princip - bidrag och 50 %lån. Det är ett viktigt steg mot att öppna högskolanför alla.Ett annat sätt att öppna högskolan kan vara förbe-redande kurser av olika slag. Vi har under de senasteåren hört att högskolor och lärosäten har sagt att detfinns möjlighet att läsa en förberedande kurs eller ettförberedande år, vilket är jättebra.Regeringen har också i propositionen lagt framförslag om en s.k. collegeutbildning, vilket är ett brasteg. Men vi bör undersöka vad det egentligen inne-bär.Man säger att det ska finnas möjlighet att anordnacollegeutbildning, men man ger inga resurser tillutvecklingen. Man säger att resurserna ska tas urbefintliga medel. Det är bra, men vad händer då? Jo,då dras andra möjligheter tillbaka. Regeringen gör såhär i stället för att verkligen satsa.Jag tycker också att detaljerna kring collegeut-bildningen är väldigt otydliga. Det måste vara oerhörttydligt vilket värde utbildningen har. Det gäller t.ex.frågan om studenterna ska kunna tillgodoräkna sigpoäng. Det får inte heller vara så att utbildningenöverlappar andra utbildningar. Valideringen måstevara klar och tydlig. Studenterna måste veta vad defår, eftersom de lägger ned både tid och pengar i formav studiemedel.Fru talman! Ytterligare ett sätt att minska den so-ciala snedrekryteringen är att förändra antagnings-reglerna. Det är viktigt att öppna högskolan för alla,oavsett ålder och kön.Vi kan tänka oss att man kan få tillgodoräkna sigarbetslivserfarenhet, även om man arbetat i mindre . Antagning kan ske med lämplighetsprov. Vikan pröva ett system med viktning av betyg. Det ärnågra sätt.Därför tycker jag att förslaget om en frikvot ärbra. Det förändrar antagningsmöjligheterna och är ettsteg mot decentralisering för högskolorna.Det är också viktigt att man har bra instrument, såatt det blir ett rättssäkert antagningssystem som integer utrymme för godtycke.Många invandrare i har en eftergymnasialutbildning. Man kan få den utbildningen över-satt till motsvarande svensk eller internationell stan-dard. Problemet kvarstår för många som har svårig-heter att komma in på arbetsmarknaden, dels för attde saknar kontakter, dels för att de saknar praktik.Det måste då finnas möjligheter att få kompletterandeutbildningar så att man blir en stark kraft på arbets-marknaden. Det är ju möjligt med förslaget, men detmåste också kunna erbjudas en kvalificerad språkun-dervisning i svenska och i fackspråk. Det är ett oer-hört viktigt steg för att man ska kunna komma in påarbetsmarknaden.Fru talman! När vi ökar antalet studenter på vårahögskolor runtom i landet och när vi öppnar förmånga nya grupper att komma in, vilket är jättebra,krävs det att studenterna har ett ställe att bo på där dekan känna sig trygga. Men bristen på studentbostäderär enorm på vissa ställen. Där får man hyra i andra,tredje, fjärde, femte hand eller kanske ta en vanliglägenhet som kostar ett par extra i må-naden. Det bidrar också till den sociala snedrekryte-ringen. Regeringen har tyvärr inte gett något beskedom hur man tänker lösa det här problemet eller hurman med det tillfälliga investeringsstöd som finnstänker bygga studentbostäder fram till 2002.Vi har varit väldigt kritiska till regeringens fam-lande fram och tillbaka med investeringsbidraget. Detbästa staten kan göra är ju att säga: Titta, här har viett långsiktigt investeringsbidrag; vi har en långsiktigidé om hur vi vill bygga och få till fler studentbostä-der! Men detta har man inte gett något besked om.Jag hoppas att vi kan få det här i dag.Om man ger ett besked kring detta har ju statenockså en möjlighet att föra samtal och kräva att man,på de orter där högskolorna finns, får möjligheter planering - det gäller också studentbostadsföreta-gen. Då kan man ju också ställa krav på den sidan.Fru talman! Det är ett par som har tagit upp lärar-bristen tidigare, och den är väldigt stor på landetshögskolor. Enligt har antalet studen-ter per lärare ökat , och stu-denternas kontakter med lärare har minskat drastiskt.Det finns kurser där studenterna får träffa lärare en-bart . Det är ju synd och skam,eftersom kvaliteten urholkas kraftigt. Den akademis-ka kvaliteten är ju beroende av vetenskapligt ochpedagogiskt skickliga lärare. Utbildningsministernhar själv sagt i flera debatter att det här är oerhörtviktigt, att han ska ta krafttag och se till att vi får flerlärare på landets högskolor och universitet. Än har viinte sett några resultat. Vad tänker utbildningsminis-tern göra för att lärartätheten på landets högskoloroch universitet ska öka?Fru talman! värnar om distansut-bildningen. Den spelar en oerhört viktig roll medtanke på det livslånga lärandet, med tanke på möjlig-heterna för människor att oavsett var de bor och oav-sett bakgrund få en vidareutbildning. Centerpartietsatsar 40 miljoner för att stärka det nya institutet, föratt stärka distansutbildningen, i en första omgång.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation 2under punkt 14 i utbildningsutskottets betänkande nr4, Högskolan.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Jag har en fråga till om tanken är absurd undrar jag hur ni, omde borgerliga partierna efter valet skulle få möjlighetatt bilda regering, ska klara av att komma överens omen utbildningspolitik som fungerar. Är inte SofiaJonsson oroad över det? Det gäller möjligheterna attsamarbeta med partier som har helt olika utgångs-punkter.Jag tänker på nätuniversitetet och på satsningar pådistansutbildningen. Jag tänker över huvud taget pådecentraliseringstanken när det gäller de mindre ochmedelstora nya högskolorna, till skillnad från Mode-raternas och centralism och elitism. Jagtänker på satsningarna när det gäller grundutbildning-en, på stora satsningar och på Kristde-mokraternas besparingar eller nedskärningar på 600miljoner - jag skulle vilja säga att det är 660 miljonerdärför att man har ett förslag om en inkomst som ärtotalt orealistisk när det gäller försäljning av utbild-ningsplatser. Och så är det som liggernågonstans mittemellan, väldigt nära den nuvarandemajoritetens förslag.Hur ska ni kunna få ihop en fungerande utbild-ningspolitik?Anf. 12 () replik:Fru talman! Det oroar mig inte särskilt mycket,. Däremot oroar det mig om vihar kvar den regering och de samarbetspartner somfinns i dag.Tänk bara på vad sade i sitttidigare inlägg! Hon sade att hon ser att vi behöverfler resurser till högskolorna runtom i landet. Vi be-höver stärka studenternas roll. Det går ju inte bara attsnacka. Vi från de fyra borgerliga partierna har för-slag om ökade resurser till grundutbildningen. Vi villstärka studenternas roll, och vi vill se över studieme-delssystemet. Det var ju vi tillsammans som ageradeför att få fram en studiesocial utredning. Till slutkunde också backa och säga: Ja, menvisst, det här har vi också tyckt tidigare. Det var väl-digt bra av att man stod på sig i denfrågan. kommer vi fram till en punkt då vi kan gebra förutsättningar för studenterna framöver.Jag är inte orolig för samarbetet. Däremot är jagoerhört orolig om dagens politik fortsätter även nästamandatperiod.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Jag ska fatta mig kort. Jag är inte ettdugg oroad. Det var närmast en hypotetisk tanke, enhypotetisk fråga. Jag litar på väljarna. Folk är intedumma; de är kloka.Anf. 14 () replik:Fru talman! Det hoppas jag också.Anf. 15 ():Fru talman! hade envalslogan: Bort med kösamhället! Det uttrycket skullepassa rätt bra. "Bort med kösamhället" är en uppma-ning som många studenter har anledning attrikta till regeringen. Köerna ringlar långa till efter-sökta utbildningsplatser medan andra står tomma.Köerna är långa för människor som vill forska meninte får utbildningen finansierad. Köerna växer iväntan på studentbostäder. Telefonköerna till växer utan att någon svararpå timmar.Folkpartiets liberala högskolepolitik kan formule-ras med uttrycket "den fria akademin". Den fria aka-demin bygger på tre grundsatser - kunskap somegenvärde, frihet och kvalitet. Begreppet kunskapsom egenvärde innebär att det måste bli ett slut påuppdelningen i s.k. nyttig och onyttig kunskap. För-medlandet och utvecklandet av kunskap kan intemätas i kortsiktiga nyttotermer. Oavsett om studenterläser klassiska språk eller naturvetenskapliga ämnenkan man aldrig peka på hur deras verksamhet skakunna omsättas i pengar . Men samhälletmåste alltid ta till vara och uppmuntra människorssträvan efter kunskap.Frihet innebär att högskolor och universitet ska ståfria och vara samhällets självkritiska spegel. Hög-skolorna ska inte styras av politiker. I stället ska lära-re, studenter och forskare ha ett avgörande inflytandei universitetsstyrelserna. Studenternas val ska styranär det gäller tilldelning av platser både mellan olikahögskolor och mellan ämnen. Därför tar vi liberalerstrid för den akademiska friheten och mot politiskcentralstyrning. Begreppet "kvalitet" kan inte ut-vecklas i en utbildningsfabrik. Planmål för antal ut-examinerade studenter säger väldigt lite om kvalite-ten. I stället måste utbildningens vetenskapliga kva-litet sättas i främsta rummet. Kvaliteten i undervis-ning och forskning ska utvärderas både genom inreoch yttre oberoende granskning. Därför tar vi strid förden vetenskapliga kvaliteten och mot ensidigt kvan-titetstänkande.Det är den enskilde studenten som vet bäst vadhan eller hon är lämpad att läsa. styr staten påolika sätt i hög utsträckning resurser både till ämnenoch kurser som staten anser att studenterna bör ägnasig åt - utbildningar som anses vara nyttiga. Menkunskap har som sagt ett värde i sig. villdärför införa en rörlig studentpeng som följer medstudentens val. Med en studentpeng är det studentensval som avgör fördelningen av platser både mellanskilda ämnen och mellan olika högskolor. Därförmåste högskolorna få en större rätt att anpassa kurs-utbudet efter studenternas val och inte vara bundna avatt antalet platser på olika utbildningar har fastställtsav för varje enskild högskola. Naturligtvismåste staten fastställa en totalram för kostnaderna förgrundutbildning, men inom den ramen ska pengarkunna föras över mellan olika utbildningar beroendepå vilka kurser studenterna väljer.Naturligtvis ska möjligheten att läsa på högskolavara helt avgiftsfri. Därför, fru talman, tycker jag attdet är bra att Per förtydligar stånd-punkt. Jag har själv deltagit i en debatt med modera-ten , som kommer från pre-cis som jag, i denna fråga. För har detalltid varit och kommer alltid att vara en självklarutgångspunkt att all utbildning ska vara avgiftsfri.Men vi har som sagt fått ett klarläggande i denfrågan.Med utbildningsfabrikens ideologi som grund socialdemokratiska regeringen varit mått-ligt intresserad av att fördela utbildningsplatser mednågon större hänsyn tagen till studenternas egna öns-kemål. Det har lett till långa, ringlande köer tillmånga platser och öde föreläsningssalar på andra håll.Nu har regeringen fått göra en halvhjärtad reträtt.Under förra året gavs högskolorna en viss frihet attomfördela platser när man inte kunde fylla platser påandra utbildningar. Det här var naturligtvis en nöd-vändig reträtt, men det visar på den nuva-rande utbildningens brister. Med en fullt genomfördstudentpeng kan studenternas efterfrågan och utbudetav utbildning bättre matchas, både när det gäller äm-nen och studieorter.Folkpartiet har som ett första steg i utvecklandetav en renodlad studentpeng i vårt budgetalternativmotionerat om att fördelningen av resurser mellanolika högskolor mycket tydligare ska anpassas till hursökandetrycket ser ut. Därför ger vi i vår budgetmo-tion högskolor med uppenbart högt sökandetryck ettekonomiskt tillskott på sammanlagt 200 miljonerutöver regeringens förslag.Studenten är själva utgångspunkten för Folkparti-ets politik för den högre utbildningen. Grundutbild-ningen vid landets högskolor måste byggas upp medstudentens perspektiv i förgrunden. Studenten är påmånga sätt en utsatt individ inom högskolan, och haneller hon behöver mycket bättre information om sinarättigheter än vad som ges . Därför föreslår vi attvåra högskolor ska upprätta ett studentkontrakt medsina studenter. I detta kontrakt ska det klargöras vil-ken handledning man har rätt till och hur många un-dervisningstimmar studenten har rätt att förvänta sig.Det ska innehålla principer för bl.a. rättning och be-tygssättning. Studenten ska också ha rätt att ifråga-sätta sitt betyg eller att få sin uppsats bedömd avnågon annan utomstående lärare.De här studentkontrakten skulle kunna varieramellan olika högskolor och universitet. Det gör attstudenten innan hon eller han väljer högskola kanjämföra institutioner och skolor. På det sättet konkur-rerar högskolor och institutioner med varandra på ettmycket tydligt sätt, och det gynnar kvaliteten.Fru talman! Högskolan har expanderat kraftigt påsenare år. har den högre utbildningenbyggts ut med ungefär 100 000 nya utbildningsplat-ser. Den här utbyggnaden har till stor del varit bådenaturlig och nödvändig. Fler människor måste ge-nomgå högskoleutbildning om ska utvecklastill en kunskapsnation. Men utbyggnaden måste ske ien takt och en omfattning som gör att kvaliteten kanupprätthållas. Landets studenter har faktiskt rätt attkräva en utbildning som är akademisk inte bara tillnamnet utan också till innehållet.Resurserna till utbildningen har urholkats kraftigtde senare åren. Olika beräkningar talar om en minsk-ning av pengarna till utbildningen eller25 %. Vi kan också se att lärartimmarna på högskolanhar minskat och att nybörjare på A-nivå på mångahåll får lika lite undervisning som studenterna på C-nivå hade sedan.I en av regeringens egna utredningar, Högskolansstyrning, kunde utredaren konstateraväldigt allvarliga kvalitetsbrister inom grundutbild-ningen. Lärartätheten var låg, och på vissa institutio-ner hade undervisningstimmarna sjunkit . Annan statistik visar att andelendisputerade lärare vid åtskilliga högskolor understiger50 %. Därför är jag övertygad om att det nu behövsen utarbetad plan för hur vi ska kunna genomföraresursförstärkningar till högskolan så att vi kommertillbaka till tidigare nivå. Regeringen måste ocksåvåga välja mellan att antingen minska utbygg-nadstakten eller också öka resurserna till högskolan.Lärarna vid högskolorna har hållit ställningarna sålångt det var möjligt genom obetald övertid, minskadtid för forskning osv., men det håller inte i längden.Ersättningen per student, den s.k. prislappen, måstehelt enkelt skrivas upp.Två tredjedelar av landets högskolor har dessutominte lyckats utbilda så många studenter som de fått iuppdrag att göra, vilket också visar att planeringenhar varit orealistisk.Folkpartiet planerar i sitt förslag för drygt 3 000färre platser till grundutbildningen än regeringen.Vårt förslag innebär också att utbyggnaden av hög-skolan fortsätter men sker i en takt som gör det möj-ligt att förstärka kvaliteten. Regeringen har självföreslagit en höjning av prislappen inom humaniora,samhällsvetenskap, juridik och teologi med ca 200miljoner, men det är en förstärkning som egentligenbara är hälften av det som regeringens egen utredareansåg vara nödvändigt.I förslag föreslår vi att ersättningenper student skrivs upp med 400 miljoner. Jag ärövertygad om att fler studenter klarar sin utbildningpå sikt om undervisningen blir bättre.Fru talman! Svensk forskning är verkligen mycketframgångsrik. senast i samband med debatten omstamcellsforskning har vi sett ett exempel på ett om-råde där ligger i världstopp. Det är verkligenglädjande, men det säger mer om forskningspolitikenför än om forskningspolitiken i dag.Den statliga andelen av forskningspengarna harminskat kraftigt. Enligt EU-statistik från de senastefem åren ligger sist med en nedskärning på5 %. Därför är det verkligen mycket osäkert hursvensk forskning kommer att klara sig om tio år.Nu behövs det ett rejält trendbrott. fö-reslår ett extraanslag till forskning och forskarutbild-ning på . Detär den fria och obundna forskningen som är självagrundstenen för framtida vetenskapliga framgångar.Forskare och doktorander får inte vara beroende avprojekt och av externa pengar från staten eller frånföretag och stiftelser. Därför vill öka dendel av de statliga forskningsresurserna som går direkttill universiteten. Vi föreslår en förstärkning med 720miljoner kronor direkt till universitetensvetenskapsområden.Avslutningsvis, fru talman, behandlar vi i dagockså propositionen Den öppna högskolan. Tyvärrfinns det där ett antal förslag som enligt mig passar inalldeles för tydligt i socialdemokraternas och stöd-partiernas tradition att sudda ut profilen på olika ut-bildningar. Kraven på förkunskaper vid högre utbild-ning minskas. Gymnasieliknande kurser ska startas påhögskolorna. På samma sätt som gymnasiet har grun-deskolefierats tycker jag nu att vi kan se en risk atthögskolan gymnasifieras. ska tydligennästa utbildningsnivå rätta till vad som misslyckats påden tidigare nivån. Varför inte i stället ha ett enkeltantagningssystem där en kvalificerad studentexamenger tillträde till högre utbildning?Med studentpeng skulle flera efter-traktade utbildningar byggas ut. Om platserna ändåinte räcker till ska högskolorna själva genom egnaantagningar, test och prov ta reda på vilka som harbäst förkunskaper.Fru talman! Om vi utgår från att kunskap har ettegenvärde, att högskolornas frihet är ovärderlig ochatt kvaliteten på utbildningen är det som ska räknas,då lämnar vi den gamla utbildningsfabriken och öpp-nar den fria akademin.Jag står naturligtvis bakom alla våra olika yrkan-den men nöjer mig här med att yrka bifall till reser-vation 3 under punkt 22 i UbU1 och till reservation 3under punkt 5 i UbU4.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Jag skulle bara vilja höra med UlfNilsson hur definierar bildningsbegreppet,om fortfarande har den klassiska tolk-ningen av begreppet som bildning i humaniora ellerom tycker att det i ett modernt, högtek-nologiskt samhälle som vårt också innefattar natur-vetenskap och teknik.Jag skulle vilja höra lite grann om nyttig ochonyttig kunskap. Det är väl så att det som som nyttig kunskap också är nyttig i denbemärkelsen att den rör väldigt många av de storaöverlevnadsfrågorna. Jag tänker på klimatförändring-arna, miljöproblematiken och energifrågorna, menockså på sådana frågor som hör ihop med mänsklig-hetens överlevnad, hiv och aids, som alla måste lösasinom komplexet naturvetenskap och i dess förläng-ning teknik.Anf. 17 () replik:Fru talman! På något sätt finns det underförstått ifrågan att jag skulle ha nedvärderat naturvetenskap,teknikämnen och annan naturvetenskaplig forskning.Jag nämnde t.ex. stamcellsforskningen som ett exem-pel där ligger i världstopp. Det är mycketpositivt.När jag talar om att kunskap har ett egenvärdebetyder det att politiker och andra aldrig utifrån nå-gon form av allmän fundering kan avgöra vilkenkunskap som kommer att bli nyttig . Demänniskor som får söka den kunskap de själva ärintresserade av och engagerade i är de som ocksåkommer att bidra mest i samhället.Vi vet att vi t.ex. behöver massor av nya naturve-tare. Men sättet att få det är att göra barn och ungdo-mar intresserade av naturvetenskap i skolorna, integenom att begränsa utbildningsplatser inom andraområden, så att folk tvingas börja läsa kurser på sittandra- eller tredjehandsval, som det är i dag.Det är endast genom att skapa intresse och skapabra villkor för yrken inom olika utbildningar som vikan få människor att läsa saker och ting. Vi kan aldrigtvinga fram det. Det är det som är mitt grundläggandesvar på den frågan. Jag vill inte som politiker avgöraom en viss procent ska läsa humaniora eller om enviss procent ska läsa naturvetenskap.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Det sistnämnda kan jag hålla med UlfNilsson om. Det är naturligtvis väldigt viktigt att viskapar det här intresset i och gymnasie-skolan, kanske också i förskolan. Det är väl där detska börja.Men vi har väl ändå som politiker ett ansvar attockså peka ut väldigt viktiga områden. Inom vissaområden är det faktiskt illa bråttom. Jag tänker bl.a.på hiv/aids-bekämpningen. Får vi inte fram ett vaccinsom hjälper eller motåtgärder finns det stor risk föratt smittan muterar och att den inte blir enbart sexu-ellt överförbar. Då står vi inför en katastrof. Visstmåste väl politiker ta ansvar för det som händer runt-omkring oss.Anf. 19 () replik:Fru talman! Myndigheter, departement och andraska naturligtvis ha resurser att både beställa forskningoch ge uppdrag. Däremot har vi sagt från Folkpartietssida att vi måste öka andelen forskning som sker påhelt fri grund ute på universitet och högskolor. Omden fria forskningen blir för liten, minskar ocksåförutsättningen för senare tillämpad och beställdforskning.Vi måste också på olika sätt försöka skapa villkorför de yrkesgrupper och yrken som samhället anser ärviktiga. Vi saknar t.ex. lärare. Lärarna behöver bättre villkor. Det är ettbättre sätt att få fler människor att bli lärare än attstänga utbildningsvägar och tvinga folk att söka lä-rarutbildningen som tredje- eller fjärdehandsval.Anf. 20 ():Fru talman! gick min mor ut folkskolanefter skolgång följd av i fortsättnings-skola. Hennes hemkommun var helt präglad av jord-brukssamhället. Ingen elev i klassen fortsatte att stu-dera på läroverk. och univer-sitetet i var två främmande världar, ouppnåeligaför det absoluta flertalet.En son till en småbrukare i hade läst tillpräst i . Han var fortfarande isocknen känd som studenten.25 år senare lämnade jag folkskolan i sammakommun skolgång för att fortsätta minastudier i grannkommunens enhetsskola. Alternativethade varit att gå i hemkommunens skola.Mindre än hälften av eleverna i klassen valdegrannkommunen. En elev hade slutat redan efterårskurs 4 för att fortsätta på läroverket i stan. Det varbruksägarens son. Två av eleverna från folkskolan,min bästis och jag, följdes åt genom det nya försöks-gymnasiet. Jag fortsatte till och minbästis valde Göteborg.Ytterligare lämnar min dotter grund-skolan. Alla elever i klassen utom två fortsätter sinastudier på gymnasieskolan. Av gymnasieklassens 27elever har , efteråt, 22 en högskoleutbild-ning. Två av dem har studerat vidnågot utländskt lärosäte.Högskolan som var ouppnåelig för min mor ochde allra flesta av hennes generationskamrater harblivit en del av vardagen för en stor del av dagensungdom, ja, inte bara för dagens ungdom, utan ävenför dem som av olika anledningar tidigarei livet lät utbildningståget gå ifrån sig.Det utbildningspolitiska landskapet har förändrats.I dag har vi minst en expansiv och stark högskola ivarje län, med uppdrag att samverka med omgivandesamhälle. Kravet på vad dessa högskolor ska uträttahar ökat och förändrats. Det omgivande samhälletsförhållningssätt till högskolan har förvandlats, frånlite avståndstagande respekt till ett förväntansfulltuppsökeri och "knacka på dörren" för att skapa kon-taktytor.Studentgruppen har vuxit och förändrats till sinsammansättning. Höstterminen fanns detungefär 285 000 studenter i grundutbildningen vid desvenska universiteten och högskolorna. Av dem varnästan kvinnor. Nästan en tredjedel av studen-terna var . Bland dessa var kvinnornasdominans ännu större.Vi möter många studenter som går in i stu-dier med krav på kunskap just in time, som inte ärintresserade av en examen, men väl av kunskaper iämnen som de är intresserade av och som snabbt kanrealiseras i bättre arbetsvillkor. Vi möter studentersom går in i utbildning utan att söka sig till campus,utan hämtar kunskapen på distans.