prot · GO09116 · 2001-05-29 00:00:00 — Enligt skadestånds-lagen kan en enskild få ersättning om han eller honskulle drabbas av en skada till följd av fel eller för-summelse vid skattemyndighetens myndighetsutöv-ning. Möjligheterna till skadestånd utvidgades dess-utom . kan den enskilde även få ska-destånd om en myndighet genom fel eller försummel-se lämnar felaktiga uppgifter och råd, trots att dessainte lämnas vid myndighetsutövning.Med hänsyn bl.a. till de bestämmelser som jag re-dovisat här anser jag inte att det finns behov av att nuvidta några ytterligare åtgärder för att stärka denenskilde medborgarens ställning gentemot skatte-myndigheten.Slutligen vill jag nämna att Skattetilläggskom-mitténs betänkande Skattetillägg m.m., som innehållerförslag till ändrade regler, remissbehandlas för närva-rande. Jag vill därför inte nu uttala mig om utform-ningen av skattetilläggen i framtiden.Anf. 126 ():Fru talman! Först vill jag tacka finansministernför svaret på min interpellation, även om jag är besvi-ken på innehållet.Bakgrunden till min interpellation har jag nog-grant redovisat. Skattemyndigheterna fick för någraår sedan större resurser som skulle medföra ökadeskatteintäkter. Förhoppningarna infriades, åtminstonei första beslutsinstans. Viktigast är dock frågan ommedborgarnas rättssäkerhet äventyrats.Medborgarna ska kunna kräva en mycket högskattemoral av skattemyndigheten. Ändå ser vi hurmyndigheter ger råd som sedan leder till dyra efter-taxeringar. Vi har en situation där skattemyndighetenkan försätta människor och företag i konkurs innan defått en chans till rättslig prövning i en oberoendeinstans, alltmedan skattemyndigheten jagar maximalaskatteintäkter i något som liknar ett ackordssystem.Enligt min uppfattning är rättssäkerheten för denenskilde därmed i fara. Men det tycker uppenbarligeninte finansministern. Allt tal om rättvisa är nu borta,och medborgarna får nöja sig med beskedet att manalltid kan överklaga beslutet.Jag vill därför fråga finansministern om han tyck-er att man ska ha ett ackordsliknande system när manbedömer en skattemyndighets verksamhet eller lön-samhet. Är risken inte uppenbar att medborgarnasintressen kommer i kläm?Anstånd med betalning av påförd skatt har vägratsmed motiveringen att skattemyndigheten anser atträtten inte kommer att ändra beslutet, varför anståndinte meddelas. Det är således en part i tvisten sombeslutar om upptaxering och som också bedömerutfallet av en rättsprövning.Vad har då finansministern att säga till dem somdrabbats av att skattemyndigheten sitter på flera sto-lar? Han tycker att allt är bra som det äroch ser ingen anledning till några åtgärder för attstärka rättssäkerheten. Det är klara besked om attandra hänsyn är viktigare. Och de är väl närmarebestämt finansministerns och regeringens jakt påmaximala skatteintäkter.Det jag ville åstadkomma med min interpellationvar en seriös diskussion om rättssäkerheten inomskatteområdet. Men finansministern tycks vara oint-resserad av den.Som jag framhöll i min interpellation borde detligga i allas intresse att utreda huruvida och i vilkenutsträckning som skattemyndigheter åsidosätter sinuppgift att på ett opartiskt sätt utföra sina uppgifter.Att har det övergripande ansvaretför skattemyndigheternas beskattningsverksamhetinnebär väl ändå inte att finansministern kan slå sigtill ro när medborgare även riktar kritik mot RSV,t.ex. när tryckta blankett inte över-ensstämde med lagstiftningen, som jag har beskrivit imin interpellation.Frågan är: Vem granskar ?Borde inte finansministern ge Riksrevisionsverketett preciserat uppdrag att granska såväl skattemyn-digheter som mot bakgrund av detjag har beskrivit i min interpellation?Demokratiska värden, som en myndighets oväldoch rättssäkerhet, måste alltid gälla. Ett flertal rätts-fall pågår och skadeståndskraven kanbli stora och kännbara för staten. Det kan bli dyrt attlåta skattemyndigheter åsidosätta viktiga principer.Anf. 127 Finansminister ():Fru talman! Först skulle jag vilja säga att allastatliga myndigheter, inklusive ,granskas av . Det sker ingen an-nan behandling i det här fallet.I en så omfattande verksamhet som vår skattead-ministration är det kanske inte orimligt att det iblandkan hända att man gör olika bedömningar i olikaskattedomstolar. I sista hand sker naturligtvis enprövning av Regeringsrätten. Om Regeringsrätten haren annan uppfattning om innebörden av bestämmel-sen är skattemyndigheten bunden av Regeringsrättensställningstagande nästa gång som myndigheten skafatta beslut i samma fråga, även om det innebär måste underkänna något som man harbeslutat. Det kan alltså bli fråga om att skattemyndig-heten omprövar sitt eget beslut till nackdel för denenskilde.Någon omprövning bör dock inte ske om det äruppenbart oskäligt, exempelvis om den skattskyldigehar följt skattemyndighetens råd och anvisningar.Jag förstår inte riktigt vad me-nar när han talar om ackord. Jag känner i varje fallinte till något sådant system eller att revisorernaskulle arbeta efter någon slags ackordsprincip. Jagutgår från att anvisningar är såtydliga att de inte kan ge utrymme för ett sådant för-farande. Om har något mer preci-serat exempel på vad han menar med ackordsförfa-rande får han väl ta fram det till beskådande.Anf. 128 ():Fru talman! På den senare frågan är svaret uppen-bart. Jag framhåller detta i min mycket långa inter-pellation. När vi i skatteutskottet och den här kamma-ren var med om att besluta att skattemyndigheternaskulle få ökade resurser för att kunna göra skatterevi-sioner och en bättre granskning framhölls också attdetta skulle kunna innebära ökade skatteintäkter, dvs.att det var ett lönsamhetsmål. Redan i det samman-hanget ställdes ju frågan om inte det här skulle sti-mulera skattemyndigheterna att så att säga jaga framresultat i första instans för att kunna bevisa att detökade anslaget var motiverat. Som jag också fram-håller i min interpellation har det mig veterligen integjorts någon uppföljning av hur de ärenden som haråberopats som lönsamhetsmål har hanterats i länsrättoch kammarrätt därefter.Jag kan upplysa finansministern om att ett enigtskatteutskott har beslutat att föreslå att Riksda-gens revisorer granskar utfärdandeav allmänna råd och uttalanden samt skatteförvalt-ningens processverksamhet. Det övergripande syftetbör vara att ta reda på om balansen mellan medbor-garna och myndigheterna är rimlig eller om det finnsstor osäkerhet i rättsprocessen som leder till förlusterför den enskilde. Det jag efterlyser i interpellationenkanske kommer att bli tillgodosett genom Riksdagensrevisorer i stället.Anf. 129 Finansminister ():Fru talman! Det finns självfallet inte, och det trorjag inte heller tror, något hundra-procentigt skattesystem som inte innehåller någonform av problem eller någon form av svårigheter närdet gäller att hantera en del frågor. Därför är det fak-tiskt en del av egen uppgift, vilkethela tiden förekommer, att återkomma till regeringoch riksdag med förslag på hur vi kan förbättra vårtskattesystem, vår skatteadministration.Jag har tillsammans med Riksskatteverk-ets ledning gått igenom ett antal sådana förslag ochidéer som de har haft. Det är ett sätt att försöka för-bättra vårt skattesystem. Det vore mig fjärran att troatt man har hittat det kompletta och färdiga systemet,utan det måste alltid successivt förbättras. Det händerhela tiden saker och ting på fältet, nya praktikfall ochsådant som motiverar att man gör justeringar och inteminst förenklingar.När man gör förenklingar får man också räknamed att baksidan av förenklingarna är att en del sakerkanske inte heller kan hanteras på ett lika stringentsätt som man hade önskat om man hade haft kvar merkomplicerade regler. Men det är en svår avvägnings-fråga mellan å ena sidan behovet av förenklingar ochå andra sidan behovet av att vara så precis och exaktsom möjligt i de olika skattedirektiv som man har attutfärda.I ett avseende förstår jag inte . Jag tycker att hans definition är mycket märklignär han talar om ackord. Det måste ändå vara rimligtatt om riksdag och regering lägger fast ettskattesystem så är avsikten att skattemyndigheten skatillämpa detta skattesystem. Om det finns brister, ochdet finns det naturligtvis, och det leder till att regeringoch riksdag tillskjuter mer resurser till - och de är säkert inte tillräckliga - är avsiktenatt därmed ska kunna bli mer effek-tivt och få in mer skatteinkomster.Jag kan inte se något fel i att man får in mer skat-teinkomster. Att komma undan skatt kan inte varanågot huvudsyfte. Det är i varje fall inte någontingsom regering och riksdag kan främja. Om har en annan uppfattning får han i så fallanmäla det. Jag kan inte se att det kan kallas för ettackordsförfarande om man stärker , resurser och personal med mer pengar.Om de får fler instrument till sitt förfogande är intedet ett ackordsförfarande. Det är i så fall en helt nyoch främmande definition av det som är vedertagetnär det gäller ackord.Anf. 130 ():Fru talman! Självfallet var syftet med att ge merpengar till skattemyndigheterna att de skulle bli ef-fektivare och duktigare. Men det jag försöker ta framoch som jag hoppas att den här debatten gör klart,åtminstone när vi läser protokollet efteråt, är att ris-ken finns att den enskilde medborgaren, företageteller företagaren kommer i kläm på grund av denpress som uppstår när man säger att nu har ni fått merpengar, nu ska ni leverera in mer skatteintäkter, nuska ni bli effektivare. Det kan ske i ivern att kunnavisa ett bra resultat.Det är egentligen det som hela min interpellationbygger på, att det byggdes in ett system som jag kal-lar för ackordsliknande. Alltså för att kunna motiveraatt man har fått mer pengar, mer resurser, måste manockså visa att man blev effektivare och kunde lever-era in mer skatteintäkter, åtminstone i första instans,dvs. Hur det sedan har gått iprövningen av de här målen, om det verkligen blev såmycket effektivare, vet jag inte. Mig veterligen hardet inte gjorts någon sådan uppföljning, utan man harstannat vid första instans.Risken är här att skattemyndigheten inte längreblir opartisk, som den ska vara. Den ska även tillva-rata medborgarnas intressen. Det är inte bara ett fog-desystem. Det är här jag känner risken för att med-borgaren kommer i kläm. Medborgaren är ju alltid iett underläge med det komplexa skattesystem vi har.Jag tror inte att vare sig finansministern eller jag kanöverblicka hela det systemet, det är svårt. Det har sinarandiga skäl. Det är hela min poäng. När jag sägerackord menar jag helt enkelt att det finns en presta-tionsuppfyllelse inbyggd hos skattemyndighetengenom att vi i har anslagit mer resurser,och då kanske man åsidosätter noggrannheten ellermedborgarens rättigheter.Anf. 131 Finansminister ():Fru talman! Det vore mig helt främmande att somCarl försöka utså misstro mot skatte-förvaltningen och säga att skatteförvaltningens tjäns-temän i något slags överdriven nit i första hand skullevilja driva in skatteinkomster på bekostnad av indivi-dernas rättssäkerhet. Jag tycker tvärtom att vi har enskatteförvaltning med en oerhört kompetent och an-svarsfull personal. Jag skulle vilja säga att jagär imponerad över det oerhörda arbete som skatteför-valtningens personal utför.De har ett svårt uppdrag. Vi har en kompliceradskattelagstiftning. Vi har när det gäller både individ-beskattning och juridisk beskattning en oerhört om-fattande lagstiftning att ta hänsyn till. Jag tycker fak-tiskt att skatteförvaltningens personal gör en fantas-tisk insats. De borde inte behöva bli utsatta för dentyp av misstroende som här ut-slungar mot dem. Jag tycker att den är helt felaktig,och jag tar verkligen avstånd från den.Jag tror att det är rimligt att om riksdag och rege-ring anslår mer resurser till skatteförvaltningen harriksdag och regering också anledning att ha förvänt-ningar på att skatteförvaltningen använder pengarnapå ett bra sätt. Det är jag övertygad om att man ocksågör.Det står naturligtvis fritt att sä-ga nej till förslagen om ökade resurser till skatteför-valtningen om han tror att det är rätt väg. Det kanmöjligtvis vara rätt för honom om han inte tycker attvi ska ha in några mer skatteinkomster. Men det är enannan diskussion. Jag vet att ochhans parti vill sänka skatten. Men man ska inte sänkaskatten genom att skapa mer revor i vårt skattesystemgenom att se till att en mindre andel av befolkningenbetalar korrekt skatt. Det är en konstig form av skat-teundandragande. Det är en uppfattning som jag ab-solut inte delar, om har den upp-fattningen.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 2000/01:399 omkasinoverksamhetAnf. 132 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att likabehandlakasinospel och andra spel.AB Trav och Galopp, ATG, har tillstånd av rege-ringen att med ensamrätt bedriva vadhållning påhästtävlingar i . AB Svenska dotterbo-lag har regeringens tillstånd attmed ensamrätt bedriva internationell kasinoverksam-het på envar av orterna , , Göteborgoch . AB levererar hela sittöverskott till staten medan ATG betalar avomsättningen i skatt till staten, med avdrag för vinsterutbetalda till spelare. Båda bolagen bedriver sin re-spektive verksamhet med ensamrätt på respektive delav spelmarknaden. Att i detta sammanhang framförakritik som tar sikte på konkurrens på lika villkorförefaller därför märkligt.ATG:s verksamhet går mycket bra. Under år 2000omsatte ATG , staten erhöll 1,1miljarder kronor i lotteriskatt och överskottet tillhästsporten uppgick till . Detförefaller därför troligt att ATG även fortsättningsviskommer att kunna fullgöra sina förpliktelser gentemotpersonal och fordringsägare.Jag finner ingen anledning att ändra på gällanderegler avseende beskattning av spel. Dock kan näm-nas att det pågår ett arbete inom Rege-ringskansliet med att bereda två utredningar rörandelotteri- och spelfrågor.Tredje vice talmannen konstaterade att interpel-lanten inte var närvarande i kammaren och förklaradeöverläggningen avslutad.21 § Svar på interpellation 2000/01:420 omdubbelbeskattning av boendetAnf. 133 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att komma till rätta medden rådande beskattningen av boendet.Attefall hävdar att bostäder och boende beskattasbåde som konsumtion och som kapital, vilket hanmenar strider mot skattesystemets principer.Låt mig börja med att påpeka att regeringens åsiktär att man bör eftersträva en enhetlig beskattning medfå undantag och specialfall.Mervärdesskatten är en skatt på det mervärde somskapas i en verksamhet. Enligt de allmänna principer-na för mervärdesbeskattning ska den tas ut i alla led iframställandet av en vara eller tjänst. Det gäller såvälinvesteringsvaror som varor och tjänster som användsför slutlig förbrukning. Det betyder, precis som ut-redningen om reformerad mervärdesskatt kom framtill, att omsättning av nya varor och tjänster inombostadssektorn ska momsbeläggas på samma sätt somvaror och tjänster i andra sektorer.Vidare innebär ett följande av principerna för in-komstbeskattning, precis som utredningen om refor-merad inkomstbeskattning kom fram till, att det ka-pital som är investerat i fastigheter ska beskattaslikvärdigt med annat kapital. För privatbostadsfastig-heter uppnås detta genom fastighetsskatten. Denandra sidan av detta mynt är förstås att avdrag med-ges för räntekostnader som är förknippade med fas-tighetsinvesteringar precis som för andra kapitalin-vesteringar.Det är alltså inte så att slutsatserna som dras i detvå nämnda utredningarna står i motsatsförhållandetill varandra, vilket Attefall låter påskina. Även iutredningen om reformerad inkomstskatt drogs slut-satsen att det är principiellt riktigt att full moms utgårpå varor och tjänster inom bostadssektorn. Dockansåg man att det var politiskt motiverat att mildragenomslaget av den utvidgade mervärdesbeskattning-en, och därför förordades en kraftig reducering avfastighetsskatten för ny- och ombyggda fastigheterunder efter färdigställandet.Vad gäller beskattningen av hyresfastigheter ärdet dock riktigt att vissa avsteg från ovan redovisadeprinciper har gjorts. Då fastighetsbolagen betalarbolagsskatt på verksamhetens intäkter, intäkter somäven ska täcka avkastningskrav på satsat kapital, kanfastighetsskatten tyckas medföra att företagen påhyreshusmarknaden beskattas hårdare än andra före-tag. Fastighetsskatten på hyreshus ska dock ses i ettannat ljus. Tillsammans med räntebidragen bildar denett system för omfördelning av kapitalkostnader övertiden, vilket gynnar nyproduktionen. Därutöver inne-bär kombinationen av fastighetsskatt och räntebidragen nettosubvention till produktionen av hyresbostädergenom att det samlade värdet av räntebidragen över-stiger kostnaderna för fastighetsskatten.Fastighetsbeskattningskommittén fann dock attunder vissa förutsättningar behövs varken fastighets-skatt eller räntebidrag för hyresfastigheter för attuppnå neutralitet mellan upplåtelseformerna. Kom-mittén föreslog därför en reformering av gällandesystem för beskattning och subventionering av hyres-bostäder. Detta förslag bereds inomRegeringskansliet.Anf. 134 ():Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret.Sverige kommer att ha det tvivelaktiganöjet att fira tioårsjubileet av världens lägsta bostads-byggande. Den uppgång i bostadsbyggandet som vijust nu upplever innebär att vi bygger endast en tred-jedel av vad som byggdes . Iett internationellt perspektiv är både nybyggnad ochombyggnad av hus långt under snittet i både EU ochOECD. Medelåldern på det svenska bostadsbeståndetstiger snabbt, och ett gigantiskt renoveringsberg tonarupp sig.Bakom den här dystra utvecklingen döljer sig ettav de mest tvivelaktiga inslagen som går att finna idet svenska skattesystemet. Boendet beskattas intebara högt som allt annat i . Boendet dubbelbe-skattas dessutom. När priset drivs upp sjunker efter-frågan och viljan att producera nytt.Min interpellation handlar därför om det rimliga iden skattepolitik som drabbar boendet. Jag tycker attfinansministerns svar illustrerar hur tokigt bostadsbe-skattningen slår. Först för finansministern ett i och försig logiskt resonemang om varför moms ska läggaspå alla boendekostnader. Därefter är det ett lika lo-giskt resonemang om varför pengar som placeras i enbostad ska kapitalbeskattas.Precis så här gjorde man 1991 när skattereformengenomfördes och ansvariga politiker främst i Social-demokraterna och lät två olika utredningarstudera beskattning av boendet. En utredning föreslogfull moms på alla boendekostnader och moms pånybyggande, uppvärmning, vatten och avlopp, fastig-hetsskötsel, energi, etc, eftersom bostaden var en varaoch en tjänst som skulle momsbeläggas som allaandra varor och tjänster. En annan utredning föreslogsamtidigt full kapitalbeskattning eftersom investeringi en bostad skulle likställas med placering av pengarpå en bankbok. Så infördes dagens fastighetsskattsom skulle motsvara kapitalskatt på ränta på bank-bokspengarna.Men ingen i samband med skattereformen ochinte heller finansministern här verkar inse detabsurda i att lägga ihop de här två resonemangen ochbåde lägga moms på boendet och kapitalbeskatta.Ingen annan vara eller tjänst i det här landet bådekapitalbeskattas och momsbeläggs. Köper jag aktiereller placerar jag pengar på banken utgår ingen momspå de pengarna. Köper jag en soffa utgår ingen kapi-talskatt på nöjet att ha en soffa att sitta i. Det är baraalkohol, tobak, energi och boende som drabbas av enextra hög skatt i . Bakom skatten på tobak,alkohol och energi finns hälso- och miljöskäl.Vilka principiella skäl finns det för att extrabe-skatta boendet, finansministern? Investeringar i boen-de är både momsbelagda och kapitalbeskattade. Påden grundläggande frågan får vi inget svar i finans-ministerns upplästa interpellationssvar. Kan jag få ettsvar nu: Varför både momsbelägga och kapitalbe-skatta de pengar som placeras i en ny bostad? Finnsdet någon annan vara eller tjänst i vårt land som be-skattas på samma sätt?Det vore mycket intressant för både allmänhetenoch fortsatta arbete med dessa skattefrågoratt få svar på den frågan.Anf. 135 Finansminister ():Fru talman! Det svar som efterly-ser har han faktiskt fått i interpellationssvaret. Hanhar både haft möjlighet att läsa det och höra det läsasupp alldeles . Det är möjligt att han inte accepte-rar svaret. Men det är faktiskt ett mycket tydligt svarpå den fråga som har ställts, att det inte är någonsärskild princip som gäller fastighetsbeskattningen.Sedan kan man alltid diskutera nivån på fastig-hetsbeskattningen. Som bekant har regeringen underde sänkt fastighetsskatten, inte minstnär det gäller hyresfastigheter. Skatten på hyresfas-tigheter har sänkts rejält, nästan halverats. Man kandiskutera om man kan gå vidare. Om det finns statsfi-nansiella och andra möjligheter är det ett av fleraalternativ som finns när det gäller den fortsatta fastig-hetsbeskattningen.Jag är oerhört intresserad av att få till stånd ettökat bostadsbyggande. Regeringen har därför valt atti årets vårproposition föreslå en särskild subventionpå för att få tillstånd ett ökat hyreshusbyggande. De pengarna skulleman ha kunnat lägga ut som reducerad skatt, om manhade velat. Vår bedömning är dock att det i det härfallet är mer effektivt att lägga ut pengarna som ettsärskilt stöd till dem som bygger hyresfastigheter, föratt få till stånd ett ökat hyreshusbyggande. Det är endirekt anmodan och rekommendation till alla kom-muner, som i sista hand fattar beslut om bostadsbyg-gandet, att utnyttja den möjlighet som finns med de2,5 miljarderna.Det har funnits motsvarande möjlighet när detgäller studentbostäder. Den har i huvudsak använtsväl, med undantag av som inte ver-kar vara lika intresserad av studentbostadsbyggande.Stefan Attefall kan väl påverka den nuvarandemajoriteten i bestående av modera-ter, folkpartister och kristdemokrater och se till att debygger hyresfastigheter. byggs inga hyresfas-tigheter med rimliga hyresnivåer över huvud taget iStockholm. Det ska bli intressant att se om tänker utnyttja det generösa erbjudandetsom staten lämnar när de nya reglerna träder i kraft,eller om man av ideologiska skäl vill fortsätta att barabygga vad jag betraktar som ett rent lyxbyggande.Anf. 136 ():Fru talman! Jag var och såg på det socialdemo-kratiskt styrda Malmös kommunala bostadsbolagsnyproduktion på bostadsmässan - kvadrat-metern för en hyreslägenhet. Det kallar jag lyxboen-de. Jag tycker inte att vi ska ha en traditionell bo-stadsdebatt om vem som bygger mycket eller lite. Detbyggs mycket i . Mycket är på gång. Jagkan argumentera emot alla synpunkter på det områdetsom finansministern för fram.Denna interpellationsdebatt borde handla om denprincipiella synen på beskattningen av boendet. Jagvill få fram den grundläggande filosofin. I de flestautredningar som har gjorts av beskattningen av boen-det har man kommit fram till att boendet ska kapital-beskattas. Pengar som investeras i en bostad ska be-skattas som pengar på en bankbok eller aktier. Dethar varit tankefilosofin. Men om man bestämmer sigför den linjen kan man inte momsbelägga investe-ringen i boendet.Vid skattereformen infördes full moms både påinvesteringar i boende och på alla tjänster som hör tillboendet. Det senare kan vara mer principiellt klokt,även om det drev upp boendekostnaden kraftigt. Rentskattefilosofiskt kan man förstå det. Men penningpla-ceringen i boendet momsbeläggs liksom den tänktaavkastningen av en bostad. Om man håller på denlinjen måste man göra något åt momsen på boendet.Om man anser att boendet är en konsumtionsvaravilken som helst är det logiskt att momsbelägga in-vesteringar i boendet. Men varför då kapitalbeskattadem?Vi kristdemokrater har en mängd synpunkter påskattenivåer i bostadsbeskattningen, fastighetsskat-tens roll osv. Jag kan dra upp ett helt program för vadvi vill göra.