prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — Varken försva-ret eller samhället har råd med utbildning av odemok-ratiska individer, vars mål är att störta den rådandeordningen.Ibland hör man synpunkter som att värnpliktenskulle göra dessa människor gott och att i för-svaret skulle kunna ge dem åter tron på demokratinoch förståelsen för andra kulturer.Det är möjligen sant i vissa enstaka fall. Men detkan aldrig vara försvarets uppgift att rehabilitera, medmycket stor osäkerhet om utfallet, nynazister ochandra odemokratiskt sinnade människor.För sedan anordnades en hearing på tematsäkerhetskontroll av totalförsvarsvärnpliktiga. Detframkom då vilka svårigheter har med attskilja agnarna från vetet. Det finns ett detaljerat re-gelverk kring värnpliktstjänstgöring, uppskov ochskiljande från tjänsten, ett regelverk som till storadelar är till förmån för de nazister som väljer att ge-nomföra sin militära utbildning.Pliktverkets generaldirektör konstaterade att för-svaret inte har rätt att kontrollera vem eller vilka somär nazister. Det är bara vid en del säkerhetsklassadebefattningar som det görs en särskild bedömning, ochdå av säkerhetspolisen, som ibland resulterar i att endel personer undantas.Som jag uppfattade generaldirektörfinns det om än inte en motvilja mot att förändrarutinerna, så dock en stor tveksamhet till möjlighetenatt rättsligt kunna utestänga människor med odemok-ratiska värderingar. Detta måste naturligtvis ändras.Jag anser att det i riktlinjer för mönst-ring och inskrivning redan ges möjlighet att sålla borticke önskvärda individer.Målet för är att: "skriva in dem som ärbäst lämpade till tjänstgöring. Vid den prövningenskall alla uppgifter om den totalförsvarsvärnpliktigesom är tillförlitliga och relevanta beaktas. "Min uppmaning till regeringen, Försvarsmaktenoch är att ändra mönstringsrutinerna ochskapa en kompetens som gör att värnpliktiga mednazistiska, odemokratiska och rasistiska inställningargallras ut redan vid mönstringstillfället. Det behövsbättre kontroll och fördjupade psykologiska test.Dessutom behövs det samma rutiner vid alla inskriv-ningskontor.Fru talman! Vi ska inte behövauppleva artiklar som den jag håller i handen: Försva-ret fortsätter utbilda nazister.Anf. 181 ():Fru talman! En av de viktigaste välfärdsfrågornaär allas tillgång till en god bostad. Därför står det iregeringsformen att det ska särskilt åligga det all-männa att trygga rätten till arbete, bostad och utbild-ning.Medborgarna har rätt att ställa kravet på oss poli-tiker, och det är riksdag och kommuner som ska sörjaför bostadsförsörjningen i alla delar av landet och föralla grupper.När hjulen nu snurrar igen, när ungdomar får jobboch möjlighet att flytta hemifrån, när barnfamiljernasekonomi förbättras så att de kan söka lägenhet meddet extra rummet så att barnen kan ha egna rum, mötsman på alltför många håll av bostadsbrist ochkrav på orimliga kreditgarantier. Särskilt genant förett välfärdssamhälle är naturligtvis den rena hemlös-heten som har fått grepp om våra större städer under90-talskrisen.Den borgerliga riksdagsmajoriteten avskaffade ibörjan av 90-talet flera av de lagar som garanteradesamhällets ansvar och aktivitet för bostadsförsörj-ningen. I stället skulle de berömda marknadskrafternafå styra till allas fromma. ser vi resultatet. Detbyggs för lite, och det som byggs är för människormed höga inkomster. Så är marknadens logik. Det ärefterfrågan som styr, inte behoven.Vi har här i tagit flerasteg som ska stimulera och förbättra nybyggnationenav framför allt hyresrätter till rimliga kostnader. Detär kommunalt bostadsförsörjningsansvar, bostads-förmedling, investeringsbidrag till studentbostäder,investeringsbidrag till ekologiskt hållbar bostadspro-duktion, stora stöd till ekologisk omställning av be-fintliga bostadsområden, sänkt fastighetsskatt påflerfamiljshus och åtgärder för att förbättra konkur-rensen i byggsektorn. Nybyggnationen har tagit fart. Iår beräknas 22 000 bostäder påbörjas i förhållande till18 000 . Men vi behöver komma upp till25 000-30 000 nya bostäder för att få balans.Investeringsbidraget till studentbostäder gav ennödvändig push på byggandet på högskoleorterna.Löses inte bostadsproblemet för studenterna hotashela den satsning på högre utbildning som vi allaanser vara av så stor strategisk betydelse för Sverige.Det som förenar alla de insatser som regeringenhar lagt fram och som har beslutat om är attde borgerliga partierna i de flesta fall, och moderater-na i samtliga fall, har gått emot. Hur ska moderaternakunna leva upp till regeringsformens utfästelser omatt det allmänna särskilt ska trygga rätten till bostad?De förslag vi har sett har handlat om slopat räntestöd,sänkta bostadsbidrag, utförsäljning av kommunalabostäder och kanske framför allt - kungstanken -marknadshyror. Det är inte precis de förslag till lös-ningar och krav som man möter när man är ute ochpratar bostadsfrågor med medborgarna i Sverige.Fru talman! Hur får vi då fart på byggandet av hy-resrätter till rimliga boendekostnader? Ja, det är enlång rad faktorer och åtgärder som måste samverka.Kommunalpolitikerna måste engagera sig tydliga-re i bostadsförsörjningen. Det måste vara framför-hållning i planeringen, dvs. grunden läggs genom attse till att mark, infrastruktur och social service plane-ras så att det finns förutsättningar att snabbt komma igång med byggnation. Men det räcker inte. De flestakommuner äger , tack och lov, allmännytti-ga bostadsbolag. Det är hög tid att aktivera dem i dekommuner som har eller befarar bostadsbrist. All-männyttans framtida uppgifter diskuteras ju ganskalivligt just , och min åsikt är att det särskilda ansvarsom allmännyttan ska ha, förutom att tillhandahållabostäder till självkostnadspris, är att vara den sombygger så att bristsituationer inte uppstår.Därför är det särskilt allvarligt att en del - docklångtifrån alla - moderatledda kommuner förbjudersina allmännyttiga bolag att bygga och t.o.m. säljer utbostadsbeståndet. Därför är vi socialdemokrater såangelägna om att se till att det finns allmännyttigabostäder i alla delar av landet även i framtiden.De höga kostnaderna för nyproduktion måste an-gripas. Kommunerna bidrar på sina håll till orimligakostnadsökningar genom skyhöga markpriser, t.o.m.genom att auktionera ut mark till högstbjudande, menockså anslutningsavgifter, bygglovsavgifter och andraavgifter påverkar kostnaderna. Här finns en del attgöra, särskilt vad gäller markpriserna. Kommunernasmarkinnehav borde i första hand betraktas som ettverktyg för att trygga invånarnas bostadsbehov. Detska inte vara en tillgång som ska försäljas till justdagens högsta marknadsvärde.Den alltmer bristande konkurrensen inom byggs-ektorn är en stor förklaring till de höga byggkostna-derna. Åtskilliga utredningar och analyser ger sammabild. Bristen på konkurrens gör att produktivitetsut-vecklingen är mycket sämre som viljan attanvända nya metoder och material är liten jämförtmed andra industribranscher.Det finns dock goda exempel på motsatsen. Det ärlokala byggföretag som i samarbete med kommunalabeställare har lagt sig vinn om att förbättra byggpro-cessen, handla byggmaterial via andra kanaler ochgemensamt fokuserat på att det som ska stå på hy-resavin i slutändan ska vara rimligt för människormed normala inkomster att betala. Här är jag överty-gad om att det nyinrättade byggkostnadsforumet kanstimulera många fler kommuner att söka många nyavägar. Det finns alternativ till byggjätten som dikterarvillkoren.Men återigen, här är intresset från li-ka med noll. Trots att de aldrig sparar någon möda attpredika om konkurrensens välgörande inflytande iden gemensamma sektorn tycks de blunda för privatamonopol och oligopol.Röster höjs nu för ytterligare statligt ekonomisktengagemang i byggandet av hyresrätter. Den metoden har vi valt att införaför studentbostäder och för ekologisktbyggande. Det är möjligt att det kommer att krävasytterligare insatser för att få fart på byggandet avhyresrätter. Men det finns en del dilemman i sam-manhanget. Det är framför allt två faktorer. En delkommuners hantering av markförsäljning är det ena.Det kan inte vara rimligt att statliga subventioner ätsupp av kommuner som i stället plockar ut det utrym-met i form av högre markpriser. Det måste till ettsamarbete mellan kommuner och stat för att sådantska kunna ske. Det andra problemet är naturligtvisden bristande byggkonkurrensen. Om statliga insatseri stället resulterar i att byggarna tar ännu mer betalt ärsannerligen ingenting vunnet. Därför måste vi försökalösa frågorna för att komma vidare.Fru talman! Bostäder är ingen konsumtionsvara ivanlig bemärkelse. Man producerar inte bostäder fördagsefterfrågan. De är en fundamental del av väl-färdssamhället. Tillgången ska garanteras alla efterbehov. Detta kräver en aktiv bostadspolitik. Den stårvi socialdemokrater för, och den tänker vi spetsaytterligare till fromma för alla dem som saknar bostadi dag och inte minst för de regioner där tillväxtenhämmas på grund av att marknaden inte kan mötabehovet av bostäder.Anf. 182 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja ta upp frågan om bo-stadsförsörjningen och bristen på bostäder med LeifJakobsson.Åtskilliga gånger återkommer socialdemokraternatill att det är tack vare de kommunala bostadsförsörj-ningsprogrammen och bostadsförmedlingarna sombristen på bostäder löses.Ja, byggandet har ökat i , men det är intetillräckligt. Där är vi helt överens. Men problemet äratt det inte byggs några hyresrätter. Det spelar ingenroll om en kommun har en bostadsförmedling om detinte finns några bostäder att förmedla. Jag skulletycka att det var intressant om socialdemokraterna påallvar tog upp frågan om hur vi får fler hyreslägen-heter byggda i framför allt tillväxtregionerna. HarLeif något svar på det?Anf. 183 () replik:Fru talman! Huvuddelen av mitt anförande hand-lade om de frågor som ställde, dvs.hur vi ska kunna bygga nya hyresrätter.Det finns två exempel på vad vi försöker göra. Vihar haft ett resonemang med kommuner om markpri-ser som annars direkt saboterar möjligheten till vetti-ga hyror. Det är fråga om att angripa den bristandekonkurrensen på byggproduktionssidan. Jag har tidi-gare räknat upp en lång rad insatser, t.ex. sänkningenav fastighetsskatten för hyreshus. Vi gör en hel del.Anf. 184 () re-plik:Fru talman! pratar om markpriser,och det ser naturligtvis olika ut i olika delar av landet.Den kommun som jag kommer från har i principingen mark, och vi har därför inga mark-priser att pressa upp. Så ser det ut på många orter iSverige, framför allt i mindre kommuner. Det måvara att storstäder äger mark, men små kommuneräger sällan mark och har med andra ord ingentingmed den biten att göra.Det finns egentligen bara ett sätt att få bristandekonkurrens att minska, och det är att se till att detbyggs. Men det är mycket tal och lite handling, somjag ser det. Vi har vissa verktyg här som vi skullekunna använda , och det är att ta bort fas-tighetsskatten, både på hyresfastigheter och på andrafastigheter. Vi kan också se över övriga skatter ochhela den biten. Skatterna motsvarar mellan 60 och70 % på priset när man bygger. Varför är ni aldrigvilliga att titta på de frågorna?Anf. 185 () replik:Fru talman! Jag uppfattade det så att fråganhandlade om nybyggnation av hyresrätter och hyres-fastigheter, och då finns det ingen fastighetsskatt.Först får man halv fastighetsskatt, ochefter får man hel fastighetsskatt. Den moderatapolitiken, som innefattar att ta bort räntebidragen ochatt påstå att borttagandet av fastighetsskatten skullekompensera det, stämmer inte på nyproduktionenutan skulle vara en direkt belastning och göra detännu svårare att bygga hyresrätter.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! Det är en väldigt kortsiktig bostads-byggare som bara tittar på de första fem eller eventu-ellt när han gör en kalkyl för sininvestering.Visst finns det en brist i framför allt Stock-holmsområdet, där regeringen har underlåtit att bidramed de kommunikationsinvesteringar som är nöd-vändiga för att det ska komma fram mark där mankan bygga mer.Vi kan titta på den andra sidan av medaljen också.Hur är det egentligen? Är det brist över hela landet? har allmännyttiga bostadsföretags orga-nisation redovisat en utredning som visar att manräknar med att det ska finnas 42 500 tommalägenheter och att förlusterna för de här företagenfram till 2010 kommer att ligga på bortåt 30 miljarderkronor. Det är också resultat av den socialdemokra-tiska bostadspolitiken. De pengarna kunde ha använtsbättre.Anf. 187 () replik:Fru talman! De siffrorna är ett resultat av den om-strukturering som sker i , dikterat kanske inteframför allt från den här kammaren utan av de villkorsom marknaden ställer upp. När det gäller den delenär vår åsikt att de hyresgäster som bor i de fastigheteroch i de bostadsbolag där det uppstår stora vakanserpå grund av antingen utflyttning ur kommunen ellerlåga födelsetal inte ska stå för det. Därför har rege-ringen och vi socialdemokrater en politik för detockså genom Bostadsdelegationen, som redan harhjälpt ett trettiotal bostadsbolag att sanera sin ekono-mi.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! När det gäller andra företag kräver viatt de ska vara marknadsförutseende och att de ska haden kommersiella spänst som gör att de kan planerasina investeringar. I det här fallet är det så, beroendepå det kommunala och statliga bostadsstödet, attstyrelser och företagsledningar har underlåtit att göradet. Det är därför som man får brister i boendet ochfår 42 000 tomma lägenheter och 28 miljarder i för-luster. Det som de företagen skulle behöva mest nu ären sprängexpert som kunde minska rivningskostna-derna genom att smula ned de onödiga lägenheterna.Anf. 189 () replik:Fru talman! Det här illustrerar tydligt skillnadenmellan och min uppfattning omhur bostadspolitik ska drivas. Jag sade tidigare att jagtror att en av de viktigaste uppdragen för allmännyt-tan är att vara de som bygger först så att man intehamnar i bristsituationer. Hade allmännyttan i Stock-holmsområdet tagit sig an den uppgiften hade vi kan-ske inte varit i den oerhört besvärliga situation som vinu är i, som faktiskt hämmar tillväxten rejält i Stock-holmsområdet.Anf. 190 ():Fru talman! Bostaden är ingen konsumtionsvaravilken som helst. Hur vi bor, var vi bor och hurmycket det kostar att bo påverkar i hög grad vår livs-situation och våra möjligheter i livet.Dessa ord har sagts och är en bak-grund till att vi socialdemokrater ser bostadspolitikensom en viktig del i välfärdspolitiken. Kärnan i densociala bostadspolitiken är att alla ska ha rätt till engod bostad till skäligt pris, med modern utrustningoch av den storlek som motsvarar familjens behov.Det är kommunerna som har det direkta ansvaretför bostadsförsörjningen. Staten ska svara för att detfinns ändamålsenliga regler på bostadsmarknaden ochett bostadsfinansieringssystem som stöder byggandetoch boendet. Det innebär att det även i framtidenmåste finnas en nationell bostadspolitik som garante-rar att det finns bostäder för alla till rimliga kostna-der. Också måste i hög grad insatser och nya initiativfrån byggmaterielindustrin, byggentreprenörerna,byggherrar och bostadsförvaltare finnas och kommatill.Det behövs även en blandning av olikaupplåtelseformer över hela landet för att garanteramänniskors olika behov av bostad. Och när det upp-dämda behovet ska tillgodoses finnsdet risk för flaskhalsar vad gäller produktionskapaci-tet och därmed risk för överhettning som leder tillkostnadshöjningar och ökande boendekostnader.Den begränsade tillgången på bostäder i de mestexpansiva regionerna kan bli ett allvarligt hinder fören fortsatt snabb sysselsättningstillväxt. I vissa kom-muner byggs ingenting trots ett stort behov. För ett årsedan hade 32 kommuner bostadsbrist. harantalet ökat till 45 av landets 289 kommuner. Förraåret påbörjades ca 18 000 nya bostäder, och be-räknas start av 22 000. Trots en kraftig ökning ärnivån alldeles för låg för att motsvara behovet. Förstår 2003 kommer byggnationen att överstiga 25 000bostäder, enligt prognos.Människor måste själva ges möjlighet att välja varoch hur de vill bo, vare sig det gäller villa, privathyreslägenhet, allmännyttan eller bostadsrätt. Alltflerhyreslägenheter ombildas till bostadsrätter, vilket kange bekymmer och innebära kostnader för sam-hället genom minskade skatteintäkter. Samtidigtkommer segregationen att öka.Fru talman! Jag ska säga några ord om behovet avallmännyttan. De kommunala allmännyttiga bostads-företagen har alltsedan sin tillkomst på 1940-taletvarit ett betydelsefullt verktyg för kommunerna närde ska uppfylla sitt ansvar inom bostadsförsörjningen.Det finns ett flertal skäl till varför många valt attbo just i allmännyttan. Det är tryggt eftersom allmän-nyttan drivs på ett sådant sätt som flertalet eftertrak-tar. Eventuella vinster i företaget återanvänds ofta tillde boendes fördel. utgör allmännyttans hyres-rätter ungefär häften av alla hyreslägenheter och totalt20 % av landets samtliga bostäder, som är 4,2 miljo-ner. Ungefär 1,5 miljoner människor bor i dessa drygt900 000 lägenheter. Allmännyttan är av stor betydelseoch ska också vara med i nyproduktionen.Såväl privata intressenter som allmännyttan be-hövs på bostadsmarknaden, men framför allt i till-växtregionerna och i spelarallmännyttan en stor roll i nyproduktionen.I genomsnitt är hushållens boendekostnad drygt30 % av den disponibla inkomsten, vilket kan jämfö-ras för . Boendekostnaderna förår 2000 har för boende i hyresrätt varit oförändrade,men de hade sjunkit för egnahemsägare med 0,7 %jämfört med . Antalet kommuner som har ettbostadsförsörjningsprogram har sjunkit från 177 till28 mellan åren 1992 och 2000.Sedan lagen om bostadsförsörjning avskaffades1993 har endast 16 kommuner kvar en kommunalbostadsförmedling. I av kommunernasaknas det helt en samordnad förmedling av bostäder.Fru talman! Avslutningsvis: Bostaden är en socialrättighet, inte en handelsvara. Det är lika viktigt att haen god bostad som att ha ett arbete. Bostaden kanlikställas med rätten till god hälsovård, omsorg ochutbildning.Bostaden och boendet påverkar i hög grad männi-skors livssituation och möjligheter i livet. Därför ärbostadspolitiken en viktig del av välfärdspolitiken.Bostadsbidragen är en viktig del av den sociala bo-stadspolitiken och ska behållas.Jag uppskattar regeringens bestämda avsikt attdriva en social bostadspolitisk linje. Det innebär bl.a.att vi även kommer att ha ett stort ochstarkt inslag av bostadsföretag som drivs utan enskiltvinstintresse och som är öppna för alla grupper avmedborgare. Det innebär också att vi kommer att setill att vi har ett fungerande regelsystem för boende,byggande och bostadsfinansiering som svarar uppmot kraven på tillgång till goda bostäder för alla tillrimliga kostnader.De hemlösas situation måste speciellt uppmärk-sammas. De skickas ibland runt i systemen, och ingentar det egentliga ansvaret. Här behövs en verkligsamordning mellan de olika myndigheterna.Fru talman! Andra initiativ som bör prövas är ex-empelvis pendlingsstöd för löntagare inom byggbran-chen för att undvika kommande problem inom bran-schen och för samhällets utveckling. En fråga mankan ställa är: Varför ska det gå arbetslösa byggnads-arbetare i medan det saknas byggnadsarbe-tare i tillväxtregionerna, t.ex. ? Ett annatviktigt påpekande är att Byggnadsarbetareförbundethade utsett till ett arbetsmiljöår och start-skottet för en långsiktig satsning på bättre arbetsmil-jö. Över hela landet genomförs arbetsplatsbesök förkontroll av arbetsmiljön. Det är inte rimligt att knap-past någon byggnadsarbetare kan uppnå sin pensions-ålder i branschen. Detta kan inte tolereras, och numåste en bättre och skarpare lagstiftning till.Till sist vill jag göra ett särskilt påpekande. och s-kvinnorna har undermånga år kämpat för ett socialt bostadstänkandebland de olika aktörerna inom bostadssektorn. Det harvisat sig att den kampen behöver föras intensivt ävenframöver. Det kommer att göras. En uppmaning tillregeringen är att man bör klarlägga, och ta initiativtill, breda långsiktiga regler för bostadsmarknadendär så många partier som möjligt kan ställa upp. Menvi har hört av tidigare talare här att det finns svårig-heter med detta. Aktörerna på bostadsmarknaden börveta, och ska veta, hur det långsiktigt blir med bo-stadspolitiken.Anf. 191 () re-plik:Fru talman! säger att människorska ha rätt att välja hur och var de vill bo. Det in-stämmer jag helt i. Å andra sidan är socialdemokra-ternas retorik alltid den att omvandlingen från hyres-rätter till bostadsrätter är felaktig. Som jag ser det ärden ett uttryck för en vilja bland dem som bor. Manvill alltså själv äga sin lägenhet - om än indirekt.Även det som byggs och som emellanåt ärmycket dyrt, det kan jag hålla med om, efterfrågas.Det står ju inte tomt. Den viktigaste aspekten är fort-farande att det byggs. Det behöver byggas mer.Ronny nämnde det här med långsiktig-heten. Jag håller helt med. Jag tror att det är väldigtviktigt att vi är långsiktiga och att man en gång föralla gör klart att det inte blir några investeringsbidragför byggbranschen. Jag tror att det är det väsentligaste- det finns också andra saker att göra - för att få allaaktörer att sätta i gång att bygga.Anf. 192 () replik:Fru talman! Jag tycker att den här debatten, somär oerhört viktig, faktiskt visar att som landnationellt måste lägga sig i hur bostadspolitiken ut-formas just för att garantera att alla människor ska haen möjlighet att kunna bo till rimliga priser, i hyfsadebostäder och i enlighet med den familjs behov somman finns i. Det är väl här den stora skillnaden finnsmellan tänkande och oss socialdemo-krater. Vi tror att man på ett försiktigt sätt ska varamed och hjälpa till för att uppnå de här förhållandena.Men det ni egentligen pratar om är att marknaden,som kan vara hård och kall, själv skabestämma.Sedan gäller det omvandlingen av hyresrätter tillbostadsrätter. Jag uppfattar det faktiskt på det viset attni endast av ideologiska skäl vill sälja ut och driverjust de frågorna. Det tycker jag är väldigt trist. kanske tvingas föra en diskussion i enstaka fallär en helt annan fråga.Anf. 193 () re-plik:Fru talman! Jag instämmer i att alla människorska ha rätt att bo. Som jag ser det finns det faktisktverktyg i socialtjänstlagen. Jag tror att det varRonny som nämnde att det ärså att människor ramlar mellan stolar. Det är väldigtolyckligt. Jag tycker att det kanske är där man kanskeskulle sätta in verktygen i stället. Man skulle se översocialtjänstlagen och hur kommunerna jobbar medden.Sedan vill jag komma in på den ideologiska as-pekten i att vi driver att människor ska kunna få ägasin bostad. Jag kan på sätt och vis säga visst, jagtycker att det är en trygghet för väldigt många männi-skor att kunna äga sin bostad. Det var ju faktiskt enfråga som socialdemokraterna drev ;att vanliga människor också skulle ha möjlighet attäga sin bostad. Jag tycker, och de allra flesta männi-skor tycker, att det är en stor trygghet att kunna göradet. Jag tycker därför att det är synd att man skasmutskasta ägandet.Anf. 194 () replik:Fru talman! Den första frågan gällde rätten ochsocialtjänstlagen. Jag utgår från att det är de hemlösassituation som funderar över. Jagförsökte säga i mitt anförande att det finns anledningatt se till att inte människor ramlar mellan stolarnaoch skickas mellan olika myndigheter. Det uppståribland, som man brukar säga, moment 22-situationer.Det är mycket olyckligt, och det måste absolut åtgär-das.Vi smutskastar inte ägandet. Det har vi aldriggjort och kommer aldrig att göra. Den diskussionenkan vi bortse helt från. Det är inte detta det handlarom. Vad det handlar om är att ni här i denna kamma-re, från tidigt , , för fram budska-pet om att sänka skatter och ta bort möjligheter attbedriva generell välfärdspolitik; vård, omsorg, ochskola. Boendet är en oerhört viktig och central del imänniskors liv. Det är det vi försöker vara med om;att skapa möjligheter för människor att bo på ett braoch hyggligt sätt. Det är vad det handlar om.Anf. 195 () re-plik:Fru talman!