prot · GO09123 · 2001-06-12 00:00:00 — vill attSveriges Television enbart ska vara ett komplementtill de kommersiella kanalerna. Public service-företagen ska enligt enbart sända ettsådant utbud som de kommersiella kanalerna intefinner det lönsamt att satsa på.Det leder till att vi får en rest-TV och till att folkblir mindre intresserade av att ta del av den verksam-het som sker och det programutbud som finns hospublic service-företagen. Det i sin tur leder naturligt-vis till att vi riskerar att betalningsviljan för publicservice-företagens verksamhet minskar. Då har vi justsituationen med en rest-TV och också en restradio.Den socialdemokratiska synen på public service-utbudet präglas av bredd och djup. För oss är detviktigt att alla människor kan hitta ett utbud sompassar just dem. I praktiken innebär detta att bådesmå och stora publikgrupper ska kunna tillgodoses.I gårdagens hade endebattartikel under rubriken . menar att TV-tittarna svikerSVT därför att det sänds för få bra underhålls- ochfaktaprogram. I det läget är det naturligtvis orimligtatt begränsa SVT:s uppdrag till att vara ett komple-ment, en rest-TV, till kommersiellakrafter. I stället tror jag att det är viktigt att SVT ar-betar mer med program som Skärgårdsdoktorn, ellervarför inte Rederiet, och att man anstränger sig änmer för att fylla upp fakta- och nyhetsprogram medett angeläget innehåll. I TV-värld skaSVT förbjudas att sända t.ex. Expedition Robinsonoch, antar jag, också viktiga idrottsevenemang, efter-som det är program som bör ges som monopol till dekommersiella TV-bolagen.Det skulle vara intressant att se hur urvalet skafungera. Ska tjänstgöra som en censoråt och säga vilka program de intefår sända därför att ska ha dem? Det ska bliintressant att se hur man från moderat sida har tänktsig att lägga upp detta.Det är viktigt att ha denna bredd och detta djup, såatt folk känner att det är viktiga program som man seroch därmed känner att man får någonting för pengar-na när man betalar TV-avgiften. Den uppgiften skaalla tre public service-företagen kunna fullfölja ifortsättningen.Det är tydligt att inte är intresseradeav radio och TV för hela . För dem är det ettkomplement. Det tyder på en underskattning av dessvärde för många människor. Det är faktiskt så, JanBackman, att en tredjedel av befolkning intekan ta emot fler kanaler än , och TV 4.Ska dessa människor inte få chansen att se de pro-gram som annars talar så väl om i dekommersiella TV-kanalerna därför att de inte har dendistributionsteknik som de enligt börha, dvs. parabol eller kabel? Jag tror att mitt resone-mang i det avseendet är näraliggande är alltså viktigt att se till att alla människor fårmöjlighet att ta del av programmen oavsett vilkenteknik man använder sig av för att ta emot program-men.Dagens betänkande innehåller en del förbättringarför personer med funktionsnedsättningar. Jag ska intesäga mycket om det utan bara konstatera att här råderen bred enighet om att kraven på programbolagen skaförtydligas och stärkas. För att underlätta finansie-ringen av en del av dessa reformer får också SVT ettengångsbelopp på . De bör ocksågöra större ansträngningar för att åstadkomma enjämn och hög ljudkvalitet och undvika störande bak-grundsljud. Det är ett arbete som inte minst ElisabethFleetwood har deltagit i.Förhoppningen är nu att dessa skrivningar skakunna leda till märkbara förbättringar för funktions-hindrades tillgänglighet till public service-utbudet.Vi har också lyckats få till stånd krav på program-bolagen när det gäller utbudet till språkliga och etnis-ka minoriteter. Inte minst är detta viktigt för de finsk-språkiga som lyssnar på Radio.Moderaterna reserverar sig mot att avSveriges Radios och allmänpro-duktion ska göras utanför . Man hänvisartill att detta är detaljstyrning. För Socialdemokraternahandlar det inte om detaljstyrning. Det handlar om attupprätthålla en decentraliserad organisation och beva-ra en radio och TV för alla människor i hela landet.55-procentsmålet är ett viktigt krav i ambitionen attbibehålla ett utbud som speglar hela landet. För attsäkerställa denna decentraliserade organisation tillförvi även ett krav om att den andel av resurserna förallmänproduktion som förbrukas av enheterna utanförStockholm ska bibehållas på minst nuvarande nivå.Dessa krav menar vi är väldigt viktiga för att vi iframtiden ska kunna bibehålla en radio och TV förhela svenska folket.Förtydligandet av Utbildningsradions uppdrag ären mycket viktig åtgärd. UR ska i större utsträckningfokusera på produktion av utbildningsprogram. Ut-skottet säger att UR ska ge särskild stimulans tilletniska och språkliga minoriteter, vilket innebär rimligen bör satsa mer på verksamhet riktad tillde grupperna. Jag önskar för egen del att Utbildnings-radion, tillsammans med invandrarnas egna organisa-tioner och folkbildningen gör rejäla satsningar påspråkutbildning bland våra invandrare, så att manunderlättar för invandrargrupper och enskilda invand-rare att komma in bättre i det svenska samhället.Den digitala tekniken är fortfarande ett hett de-battämne, trots att verkligheten nu håller på att köraöver på den punkten. envi-sas med att säga att SVT bör inrikta sig motandra digitala plattformar än det digitala marknätet.Det är viktigt att ha olika tekniker. Det är inte sommoderaterna säger i sin reservation, att miljarder harkastats ut på det digitala marknätet.Jag kollade med , som är det före-tag som står för investeringarna. Enligt Teracomsuppgifter har beslut fattats om investeringar i detdigitala marknätet för . Man ökarpenetrationen av boxarna. Försäljningen går bättre.Hittills i år har man placerat ungefär 35 000 boxar.Därmed har man åstadkommit nästintill en fördubb-ling av den siffra som gällde vid årsskiftet.Den digitala marksända radion har däremot up-penbara problem, eftersom lyssnarna ännu inte ärspeciellt intresserade av att köpa mottagarutrustning.Anledningen är att utrustningen är dyr. Det är svårtatt hitta något mervärde, eftersom man enbart kanlyssna till program.Den parlamentariska digitalkommittén, som nusnabbt ska påbörja sitt arbete, kommer naturligtvis attdiskutera problemen. Jag kan tänka tanken vad somskulle hända om man lät ett par rikstäckande, kom-mersiella kanaler komma in på det digitala marknätet.Dessa kanaler skulle kunna bidra till det som i nulä-get saknas för DAB-radion, nämligen mervärdet. Detär viktigt att vi försöker hitta lösningar genom att föraen dialog med de kommersiella radioutgivarna.Socialdemokraterna, står bakom förslaget till finansiering. LennartKollmats förde ett resonemang om finansiering ochägande. Det är klart att man får tänka vilka tankarman vill. Det ska man göra. En politiker har dockmöjligen till ädelt syfte att försöka förverkliga sinatankar. Om man förverkligar tankarskulle det leda till att public service-företagen skullesäljas ut på börsen eller, som det står i reservationenoch för övrigt i mediepolitiska program,göras till personalägda företag. Jag tror inte att mankan ha ett public service-uppdrag där intressena yt-terst styrs av aktieägarnas förväntningar på vinst påkapitalet. Det måste vara andra utgångspunkter somgäller för public service-verksamhet.Ewa har rätt när hon säger att det ärmärkligt att man inte vill vara med om att höja TV-avgifterna om man klagar över kvaliteten och därförvill ha en förändring, i likhet med moderaterna.Vi står nu inför ett avstamp inför kommande av-talsperiod för public service-företagen. Det har variten lång och livlig debatt. Jag hoppas att den debattenkan fortsätta. som utredningsarbetetpågår gäller de riktlinjer som nu står i be-grepp att fatta beslut om.Anf. 22 () replik:Fru talman! Låt mig först påpeka att de moderatareservationerna inte säger någonting om att inte SVTskulle vara företrätt i det digitala marknätet. Det vihar opponerat oss mot är att det har blivit en rege-ringsfråga, en politisk fråga snarare än en distribu-tionsteknisk fråga.Det kunde vara intressant att höra synpunkter på att kravet på att av pro-grammen ska produceras utanför skullevara det som gör att vi får TV-program som intresse-rar hela folket. Jag tycker att för-klarade ganska tydligt att det måste finnas andra me-toder för att nå fram till att SVT känner ett ansvar förhela folket än att ange ett procenttal.Det blir lite bakvänt. Det är jag som försvarar migmot den som står i talarstolen. Det finns ingenstans ide moderata reservationerna något påstående om attSVT skulle svika de tittare som inte kan ta emotannat än markbundna sändningar och ge dem detutbud de har rätt att kräva eller det utbud det finnsanledning att erbjuda dem. Vi vill under överskådligtid ha kvar de analoga sändningarna i marknätet. Alltanalogt blir därmed tillgängligt för dem som så öns-kar.Rest-TV-begreppet låter så negativt. Är det intebättre att kalla det komplement-TV? Utöver allt detsom erbjuds finns det nischer, kvalitetsaspekter, somtillgodoses av public service inom ramen för ett pub-lic service-uppdrag, av public service-företagen ellerpå annat sätt.Anf. 23 () replik:Fru talman! Man kan naturligtvis diskutera siffran55 %. När den tillkom låg andelen produktion ute ilandet lägre än den gör . Vi har satt upp ett utvärde-ringsbart mål som det är viktigt att följa.Utan att vara alltför raljant kan man säga att siff-ran är uttryck för en viss generositet mot denproduktion som sker i , sett mot befolk-ningsunderlaget. är garanterat betydligtmer produktion än vad som svarar mot befolknings-underlaget.I dag är en tredjedel av svenska folket hänvisadtill marknätet. De har inget alternativ. För dem ärkabel-TV oftast inget alternativ, av den enkla anled-ningen att man inte kan ha en kabel till en enstakafastighet. Därför kommer det också attvara nödvändigt att ha terrestra sändningar. Detkommer inte att finnas analoga sändning-ar, av flera skäl. Det är dels av kvalitetsskäl, dels avkostnadsskäl. Konsekvensen av ert resonemang är atten tredjedel av svenska folket lämnas åt sitt öde, i detavseendet.Rest-TV låter negativt. Det är negativt. Det ärprecis det ni vill ha. Det som de kommersiella TV-bolagen säger nej till ska hänvisas till Tele-vision. SVT ska inte få sända VM-finaler i fotbolleller andra breda evenemang. Det ska de kommersi-ella kanalerna ta hand om. Om man menar allvar medfri konkurrens borde väl public service få vara medoch tävla om de evenemangen, . 24 () replik:Fru talman! talar om att publicservice-produktionen i skulle vara pro-portionell mot befolkningsunderlaget. Vore det intebättre om den vore proportionell mot produktionsre-surser, produktionskompetens och produktionskapa-citet? Det fanns en rolig artikel i personaltid-ning , där Göteborgsteknikerna klagadepå att de inte hade fått sköta en utsändning av i handboll. I stället hade man dragit upp meden buss från till . Om det hade ut-spelats i hade bussen kanske fått åka frånMalmö till . Då hade det blivit produktionutanför av det.Det är en chimär att tro att man på det sättet kanstyra SVT:s produktionsfördelning.Anf. 25 () replik:Fru talman! Det får gärna vara proportionellt motresurser, kompetens och kapacitet. Det är just det somär det yttersta syftet. Genom att man säkrar de 55 %säkrar man också att resurser, kompetens och kapa-citet kan finnas runtom i landet. Jag kan naturligtvisinte diskutera enskildheter om och annat.Men hela tanken är att vi ska ha teknik, resurser ochkreativt arbete runtom i landet.Jag har, , ägnat ganska mycket tid åtatt tala med enskilda medarbetare framför allt påSveriges Television. Jag har också ägnat mig mycketåt att diskutera med människor i allmänhet runtom iSverige. För alla har det - med något undantag, skajag erkänna - varit väldigt viktigt att vi har detta mål.Skriver man det allmänt, som den tidigare TV-ledningen ville att vi skulle göra, blir det ett mål sominte är utvärderingsbart. Det måste vara utvärderings-bart så att vi har möjlighet att ge en reaktion om maninte har uppfyllt det mål som är fastställt.Vi ska akta oss för att ställa en rad olika detalj-krav och liknande på public service-företagen. Dettror jag vi är ganska överens om. I stället för allmän-na svepande formuleringar som kan tolkas ungefärhur som helst är det väl rimligare att ha krav som kanutvärderas. Har man uppfyllt kravet, eller har maninte uppfyllt kravet?Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga omfunktionshindrade. Det står i propositionen att funk-tionshindrade successivt ska ges ökade möjligheter attta del av nyheter, information och underhållning viaradio och TV. Vi har lyckligt och väl sagt att minst50 % av de svenskproducerade programmen skatextas.Nu undrar jag varför det inte gick att få in ordet"debatter" i detta mål? Den frågan lyfte jag i utskot-tet. Jag fick till svar att vi inte kan ändra proposi-tionstexten, och det är okej. Men utskottet borde hakunnat ta en annan ställning och kompletterat med"debatter".Hur kommer det t.ex. att bli vid valrörelsen? Hurpass många debatter kommer de hörselskadade attkunna ta del av? Det är bara en del. Sedan har vioändligt många andra debattprogram av intresse ävenför hörselskadade.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag vill inte svara exakt i detalj pådetta. Jag tycker allmänt att det är viktigt att männi-skor får möjlighet att kunna ta del också av debatt-program.I förhållande till de public service-beslut som jaghar varit med om att fatta tidigare här i -jag har suttit här , som bekant - har jag aldrigtidigare varit med om att man har tagit ett så avgö-rande och så klart definierat steg för att öka tillgäng-ligheten för handikappgruppen att kunna ta del avpublic service-utbudet.Det tycker jag är bra och viktigt. Den skrivningsom utskottet har gjort, och som också bakom, är ett väldigt stort steg framåt i det avse-endet. Det gäller trots att vi i samband med tidigarebeslut har bidragit till att öka satsningarna så att syn-och hörselskadade ska kunna få en större tillgänglig-het till programmen.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag är väldigt glad över höjningenoch att vi verkligen tillmötesgår funktionshindrade sålångt som möjligt. Det jag oroar mig för är att dettrots allt är lite knapert med resurserna.När man från SVT:s sida ska prioritera vad manska texta, vad gör man då? Jo, man nagelfar riktlin-jerna. Jag befarar då att risken kan finnas att mansäger: Jaha, det står inget om debatter. Alltså kan vivara snåla med textning av dem. Ser inte någon fara i det?Anf. 29 () replik:Fru talman! Det är möjligt att det finns. Men jagvill återigen inte försöka att peka med hela handen förSveriges Television och säga vad man ska göra.Det jag nöjer mig med att konstatera här och äratt med det förslag vi om ska fatta beslut omsker det en extra avsättning av föratt underlätta finansieringen av reformer för att låtahandikappade grupper få bättre tillgänglighet i dessaavseenden.En del mindre saker kan man göra för att under-lätta inte minst för hörselskadade. Det gäller exem-pelvis bakgrundsljud i radions och också i TV:s sänd-ningar. Det är en kontroversiell fråga som kommerupp med jämna mellanrum, eftersom det också hand-lar om konstnärlig frihet och sådant.Personligen tycker jag att man ska ägna det enstörre uppmärksamhet än vad man har gjort hittills.Det framgår på den här punkten också av utskottetsbetänkande.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag håller med omatt alla i hela landet var man än bor ska garanterastillgång till public service. Det är oerhört viktigt.Runtom i hela landet sitter det funktionshindrade avolika slag. Jag vill stanna kvar vid denpunkten.Under många år - det sade självalldeles - har det fattats luddiga beslut i den härfrågan i kulturutskottet. Det har varit beslut som intehar kunnat mätas. har vi fattatett beslut som går att mäta när det gäller de hörsel-skadades tillgång till textade program. Mer än hälftenska textas under perioden.Det är en stor framgång. kan jag kännamed dem som fortfarande kanske bara harhälften av programmen textade. När det gäller desynskadade kom vi inte ens så långt. Där har vi fort-farande en luddig formulering om att målet ska varaatt man ska kunna få en textremsa uppläst. Det ärganska lätt att avfärda det och säga: Tyvärr, vi upp-nådde inte målet.Vi kristdemokrater ville gå längre. Moderaternaville att man skulle ändra till "skall", och vi kristde-mokrater sade att vi tyckte att regeringen skulle begä-ra att få veta från programbolagen hur de tänkte ge-nomföra detta, eftersom det finns lite olika teknikerför det. Jag vill höra varför socialdemokraterna ochmajoriteten inte kunde tänka sig att gå med på det.Anf. 31 () replik:Fru talman! Det har för det första under den nugällande tillståndsperioden, som utskottet konstaterari sitt betänkandet, skett en ökning av text-TV-textning, för att ta det exemplet. Det innebär att ocksåde synskadade ska kunna ta del av programmen. Dethar alltså allmänt sett skett en successiv ökning.Det andra gäller just de synskadade. Det pågår förnärvarande, enligt vad jag har inhämtat, överlägg-ningar mellan de synskadades egen organisation,, och Televisionom vilken teknik man ska använda sig av och hurman ska göra för att komma fram på denna punkt.Jag har ganska hyggligt förtroende för att man skakunna lösa det på ett bra sätt. Med de signaler somriksdagen nu ger i det avseendet och med de resursersom vi avsätter är jag ganska förhoppningsfull att detska kunna gå att komma fram till en lösning.Däremot finns här en mängd olika tekniker. Mansäger: Ni ska använda er av den tekniken eller dentekniken. Voxit och annat har diskuterats här. Jaganser mig inte vara kompetent att uttala mig vare sigsom privatperson eller riksdagsman om hur man skagöra det mer exakt. Det tror jag heller inte anser sig vara.Jag tror att vi ganska hyggligt kan överlåta det åtde handikappades egna organisationer och åt publicservice-företagen att sköta detta med de riktlinjer somvi nu kommer att ge från sida i dessa av-seenden.Anf. 32 () replik:Fru talman! Att överläggningarna pågår stärkermig i min uppfattning att man borde ha krävtatt de också kommer fram till vilken teknik som skaanvändas. Det ska varken eller jagtala om. Det är alldeles riktigt. Men det hade varit attge det en push. När sändningstillståndet ges ska viockså veta hur det förslag ser ut som man tänkeranvända sig av och ha det på bordet. Då hade manhaft en möjlighet att komma framåt under sändning-sperioden.Vi har stora krav på oss från internationella över-enskommelser när det gäller tillgängliggörande av allti samhället för de funktionshindrade. De kravenminskar inte, utan de ökar . Det finnsfastlagda årtal när tillgängligheten ska vara möjlig förde funktionshindrade. Public service är ju ett väldigtviktigt område. Vi måste ta ett ansvar här så att viverkligen bygger upp det här. För det är ju inte så fastställer ett årtal när det ska vara färdigt ochsedan väntar till utan det måste vara ettpågående arbete hela tiden.Det har skett förändringar och förbättringar, mendet har gått alldeles för långsamt. Därför är det såviktigt att vi trycker på i den här frågan.Anf. 33 () replik:Fru talman! Detta är knappast någon polemik - viär ganska överens.Kraven när det gäller att möta de funktionshindra-des behov ökar självfallet. Det ska de också göra, ochbehoven ska också tillgodoses. Hela skrivningen ipropositionen och den skärpning som utskottet sedanhar gjort på de här punkterna visar att vi alla är med-vetna om detta. Jag är därför ganska förhoppningsfullnär det gäller att komma fram här.Att vi ska skriva in i betänkandet att man skakomma överens om vilken teknik som ska användasär väl näst intill ett goddag-yxskaft-svar därför att omman ska kunna öka tillgängligheten så måste mananvända sig av en viss teknik. Och varken eller jag vet vilken teknik som är den bästa.Därför är det självklart att man får lösa detta självutan att vi säger: Detta ska ni komma överens om!Det är närmast en självklarhet.Anf. 34 () replik:Fru talman! Målsättningen för framtida tillgäng-lighet och utbud måste när det gäller public servicesjälvfallet vara . Men det krävs mycket mer än10 som engångsinsats för att förbättraför de funktionshindrade. Detta är därför också enviktig budgetfråga.Jag vill påminna om att huvud-kritiken mot Expedition: inte har gällt ochinte gäller att det är ett nöjesprogram, utan att kon-ceptet går ut på att hylla individualisten och välja bortden som inte duger. Solidaritet är ett ord som inteexisterar i serien. Det är alltså ett typiskt kommersi-ellt koncept.Anf. 35 () replik:Fru talman! Det vet jag inte direkt. Det kanskeman kan tycka, och tycker visst det. Jagtillhör den möjliga minoritet här i kammaren somtycker att det är ett rätt så intressant underhållspro-gram. Jag tittar på det med viss behållning. Man be-höver ju inte ta allting som om det skulle vara någondokumentärhistoria i något avseende. Dessutom tyck-er svenska folket att detta är ett bra program, i varjefall i den meningen att det är det enskilda programsom har de högsta tittarsiffrorna.Nu ska jag inte ge mig in i polemik med JanBackman, men poängen är att om fårigenom sin politik så skulle man förbjuda SverigesTelevision att sända denna typ av program - och detär en orimlighet. Jag vill inte åta mig att tala om förSVT vilka program de ska och inte ska få sända. Menjag förstår att det finns andra som är duktiga på attgöra det.Anf. 36 () replik:Fru talman! Tittarsiffror - ska vi gå på dem, ÅkeGustavsson? Är det de som ska styra? Jag tycker intedet, och jag tycker att typiska kommersiella konceptkan hålla sig i de kommersiella kanalerna. Därför ärdet också så viktigt att den utredning som vi hoppasatt kulturministern nu ska ge svar på när den skatillsättas kan fortsätta diskussionen. Vad är publicservices roll egentligen? Hur ska Sverigesbroadcasting se ut?Anf. 37 () replik:Fru talman! Ja, jag tycker faktiskt att vi ska tittapå tittarsiffrorna. Jag tycker att det är alarmerande närSveriges Television har tittarsiffror som på kort tidgår ned ifrån till , och jag är inte säker påatt de har planat ut . Fortsätter en sådan utveck-ling så marginaliseras public service. Tittarsiffrornaär ett av de kriterier som vi ska titta på när vi tittar påprogramsättningar och vilken ställning som publicservice-företagen har i det svenska samhället.Ska vi nonchalera tittarsiffrorna så nonchalerar viockså public services tittares och lyssnares intressenoch behov - och det är väl det största sveket mot densvenska allmänheten.Anf. 38 () re-plik:Fru talman! Tack, , för dina ordom tankerätt och tankefrihet - även om man inte blir imajoritet när vi ska gå till beslut.Nu har jag hört från flera håll här att TV-licensenblir otidsenlig inom en kort framtid. hartagit upp ett alternativ till TV-licensen. Skattefinansi-ering finns naturligtvis som ett alternativ, men det ärvi inte så intresserade av. Vi tycker att det finns riskför en stark politisk styrning, och därför har vi pekatpå detta med några oberoende, självständiga fondersom ska handla upp och jobba med public service-utbudet. Det är det som är vår idé och vår vision förframtiden. Det skulle också göra att det blir en bespa-ring på på RIKAB i Kiruna.Även om det inte är så mycket pengar i det här sam-manhanget så är det ändå 140 miljoner kronor.Jag är intresserad av vad har föralternativ till TV-licensen nu när den är teknisktotidsenlig.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag har aldrig sagt att den är teknisktotidsenlig. Det är mycket möjligt att den är en modellsom vi kan fortsätta att arbeta med och utveckla, menjag är inte säker på att det är på det sättet.Vad jag däremot vet är att det just på denna punktpågår en översyn av lagen om TV-avgift. Dess resul-tat kommer att vara klart inom mindre än ett år.Jag är glad över att nu tycks övergefrågan om skattefinansiering. Jag har haft nöjet attdebattera med folkpartistiska riksdagsledamöter somhårt har drivit detta krav och velat att staten ska taöver hela finansieringen.När det gäller Radiotjänst i , ,så tror jag att ni gör ett tankefel. Det är inte kostnads-fritt att hantera dessa fonder. Det är inte kostnadsfrittatt ställa innehållsproduktion och distribution tillförfogande på radio- och TV-området.