prot · GO09117 · 2001-05-30 00:00:00 — Det som vi diskuterar är alltså huruvida f.d.statsminister och f.d. statsrådet brustit mot sin sakliga och etiska för-pliktelse när det gäller information inför folkomröst-ningen om svenskt medlemskap i 1994.Det som jag i min anmälan tagit upp handlar spe-cifikt om hur man hanterat alkoholfrågan i den infor-mationsbroschyr som skickades ut till alla hushåll iaugusti 1994. I informationsbroschyren gavs sken avatt alkoholpolitiken inte skulle behöva förändras omvi blev medlemmar i . Det var också så bl.a. dendåvarande utrikeshandelsministern drevfrågan i debatten.Jag ägnade hösten inför folkomröstningen åt cirkahundra debatter och mötte då ständigt dessa argumentoch denna folder som det viftades glatt med, bådefrån dem som sade ja till EU och tyckte att det varförskräckligt att det inte skulle kunna bli en ändringav alkoholpolitiken och att man skulle få föra in al-kohol - det fanns ju sådana också - och från framförallt socialdemokrater som viftade med denna bro-schyr och talade om att det inte skulle bli några för-ändringar utan att skulle ha vetorätt om detskulle bli några förändringar. Detta skedde i hundra-tals EU-debatter.Det enda som jag och andra gjorde var att talamed omvärlden om huruvida regeringens informa-tionsbroschyr till hushållen var sanningsenlig ellerinte. Med omvärlden menas i detta fall bl.a. folk, och folk på Europeiska kom-missionen har aldrig haft den uppfattning som dendåvarande hävdat var den gällan-de. Men detta framgår tyvärr inte av den upplys-ningsbroschyr som regeringen skickade ut till allahushåll och som skulle vara neutral och saklig.I själva verket stod det klart att detinte var så enkelt som regeringen hävdade att det var.Det är självfallet oerhört ansvarslöst att i en upplys-ningsbroschyr som föregår en folkomröstning pådetta ensidiga sätt återge en uppfattning när det finnsandra uppfattningar, särskilt när dessa andra uppfatt-ningar omfattar många inom den starka motparten idetta fall, nämligen EU-kommissionen.Valresultatet i folkomröstningen blev som detblev, bl.a. beroende på att inte togställning. Det var bara något ungdomsförbund inomnykterhetsrörelsen som tog ställning. Det gjorde manbl.a. med hjälp av den bild som regeringen i dennainformationsbroschyr visade upp, nämligen att Sveri-ge har vetorätt, att ingen kan köra över oss och att vihar rätten att ställa krav på införsel - hur mycket ellerlite som ska föras in.Nu är det bara det att med vetorätten var det pre-cis tvärtom, dvs. att alla andra länder hade vetorättmot att vi skulle få behålla våra regelverk. Detta för-nekades i debatten. Det viftades med broschyren, ochdet är bara att läsa i broschyren vad som där står. Manvilseledde, man blev en del av en propagandaapparat- ni vet själva hur hetsig stämningen var inför EU-folkomröstningen - och man lät upplysningsverk-samhet reduceras till en propagandaverksamhet.Därför finner jag det svagt av majoriteten att intevåga slå fast detta och inte våga kritisera. Jag undrarvad det är som har fått utskottets majoritet att plöts-ligt säga att det senare visade sig att hade en annan uppfattning än rege-ringen. Har majoriteten tagit reda på vad hade för uppfattning när den svenskaregeringen påstod att deras uppfattning var den rätta?Jag skulle vilja ha svar på det. Har ni undersökt dettaoch på vilket sätt i så fall?Jag yrkar på godkännande av anmälan i reserva-tion 4.Anf. 57 (s):Herr talman! Utskottets granskning på dennapunkt gäller en informationsbroschyr till hushållen isamband med EU-medlemskap. Jag tyckeratt denna anmälan är tydlig. Den är avgränsad tillfrågan om de då för tiden, alltså 1994, ansvariga -statsminister och statsrådet - brutit mot sina sakliga och etiska förpliktel-ser genom innehållet i informationsbroschyren. Dengavs ut av handelsavdelningsom en allmän hushållsutgåva.Avgränsningen gäller skriftens information vadgäller alkoholpolitikens område. Var informationen ibroschyren vilseledande, tillrättalagd eller felaktig påett direkt medvetet eller omedvetet sätt? Nej, utskottetkan inte finna något belägg för det.Frågan om broschyrens tillkomst, finansiering,syfte och saklighet har utskottet behandlat 1994-1995efter en anmälan till KU. Vid det tillfället hölls enoffentlig utfrågning - jag tror att den varade i en ochen halv timme - av . Av såväl utfråg-ningen som broschyren, benämnd , fram-går att den svenska hållningen i förhandlingarna medEU varit att argumentera för en fortsattrestriktiv alkoholpolitik.I broschyren på s. 29 under rubriken finns att läsa - och, herr talman, det redovisas också iutskottets betänkande ett utdrag ur broschyren - attEU i förhandlingarna visat förståelse för de hälso-och sociala skäl som är grunden för den svenskarestriktivitetens krav. Där framgår också att EU haren kritisk hållning till det svenska vin- och spritmo-nopolet. I broschyren redovisas att förhandlingsreg-lerna om införsel ska gälla för att sedan prö-vas på nytt.Svensk hållning också inför omförhandlingen ef-ter är alldeles tydlig. Densvenska tolkningen var att undantaget om kvantitativarestriktioner skulle fortsätta att gälla tills man komöverens om något annat. Kommissionen hade upp-fattningen att om ingen förlängning skedde skulleEU:s regler gälla.Att tolka ett förhandlingsläge är inte alltid så lätt.Tvistelägen, att ge och ta, hör också till. Men, herrtalman, utskottet kan i sin granskning inte finna attinformationen i broschyren utformats på ett osakligteller oetiskt sätt. Att dra slutsatsen att regeringenmörkat i alkoholfrågan kräver nog ett visst mått avkonspiratoriskt sinnelag.Jag vill yrka på godkännande av utskottets anmä-lan i den här delen.Anf. 58 () replik:Herr talman! Det kan tyckas vara konspiratorisktsinnelag. Jag kan å andra sidan tycka att det finns desom har ett väldigt naivt sinnelag i så fall.I broschyren står det: Det blir fortsatta restriktio-ner rörande alkoholinförsel i samband med utlandsre-sor. Eftersom beslut i dessa frågor kräver enhällighetfår som medlem ett avgörande inflytandeöver införselreglerna.Det var inte så att hade vetorätt. har aldrig hävdat att hadevetorätt. skrivning, där ni tycker att detinte finns skäl att klandra , hävdar ni attdet senare visade sig att hade enannan tolkning. Vad grundar majoriteten sig på närman hävdar att det senare visade sig att hade en annan uppfattning? Har nigranskat vad hade för uppfattningfrån början?Anf. 59 (s) replik:Herr talman! Av utfrågningen av det att just alkoholfrågan krävde ett stortoch omfattande arbete från svensk sida i diskussio-nerna med EU. Det togs åtskilliga kontakter och för-des åtskilliga diskussioner som resulterade i olikaskrivningar. Det har inte framkommit någonstans i desammanhangen att har sagt nå-gonting annat. Om tvisteläge uppstår är det sist ochslutligen domstolen som avgör saken, och det harSverige velat undvika och därför funnit detmotiverat med ett praktiskt handläggande av den härfrågan.Det har inte funnits några belägg, annat än de somnu redovisar från sina kontakter medkommissionen, som säger att man visste hur detskulle gå. Det har varit klart från svensksida att den svenska hållningen ska fortsätta att gälla idiskussioner och förhandlingar.Anf. 60 () replik:Herr talman! lutar sig majoriteten mot vad UlfDinkelspiel har sagt. Jag undrar om majoriteten hargranskat vad har sagt. Vi talar omen upplysningsbroschyr där det slås fast att Sverigehar vetorätt, dvs. vi kan alltid stoppa dem som villförändra våra införselregler. Det var inte riktigt. Dettavar uppe i hundratalet debatter inför folkomröstning-en. Ni hävdade att det var så. Jag hävdade att det intevar så. Vad, annat än , lutar sig majorite-ten mot? Har ni haft någon kontakt med t.ex. kom-missionen för att höra vad de sade 1994?Anf. 61 (s) replik:Herr talman! I vår granskning har vi uteslutandelutat oss mot de underlag som vi har fått från rege-ringen och de uppgifter som vi har fått när vi genom-förde utfrågningen. Ingenstans har vi funnit beläggför att kommissionen redan från början har uttalat attdet inte fanns någon chans för vid omför-handlingen. I ett avtal där det står att man ska genom-föra övergångsregler och sedan fortsätta diskussionenfinns det alltid en öppning för en bedömning. I dendiskussion som vi hade med vid ut-frågningen har det inte heller varit frågan om någon-ting annat.Herr talman! Jag vill säga en sak. Visst är det okejatt värdera och kritisera broschyren, och också rege-ringens bedömning. Det handlar inte om någontingannat än en bedömning som regeringen gör av av-talsläget så som det förelåg. Man kan också kritiseraolika ställningstaganden. Man kan dra andra slutsat-ser. Är man EU-negativ ligger det i sakens natur.Herr talman! Jag vill säga till attjag tillhör EU-skeptikerna här i riksdag. Denhär anmälan gäller ju inte de EU-kritiska hållningar-na. gäller frågan om informationen har skett på ettsakligt sätt. Svaret på den frågan är ja utifrån det lägesom förelåg 1994.Upphandlingen av konsulttjänster i samband medTelia-Telenor (avsnitt 3.1)Anf. 62 ():Herr talman! Det här ärendet gäller upphandlingav konsulttjänster i samband med fusionen . Man kan konstatera att det härgranskningsärendet är det mest omfattande i åretsgranskning. Det gäller många svåra frågor ochbedömningar kring en mycket stor affär, Telia-Telenor.I anmälan till begärs att viska granska upphandlingen av konsulttjänster ochutbetalningar i samband med fusionen. I en annananmälan begärs att vi granskar huruvida statsrådetBjörn uppgifter till i fråga omupphandlingen av investmentbanken i överensstämmelse med de uppgifter om händel-seförloppet som framkommit i departementets egenpromemoria.Jag tänkte dela upp dessa frågeställningar i tredelar, nämligen först upphandlingar, sedan transak-tionsersättningen eller bonusen, om vi vill kalla detså, och sedan administrativa frågor.Offentliga upphandlingar ska följa upphandling-slagen och den lag om offentlig upphandling, ,som fattat beslut om, och som trädde i kraftden . Offentliga upphandlingar är deinköp som kommuner, landsting och statliga myndig-heter gör. Tanken är att företag ska få lika möjligheteratt leverera till den offentliga sektorn samt att deallmänna medlen, dvs. skattepengar som inbetalats avlandets skattebetalare, används och hanteras på mesteffektiva sätt.Det är viktigt att statens verksamhet eftersträvarhög effektivitet och god hushållning. Förvaltningenska ge största möjliga nytta för medborgare, företag,kommuner och organisationer inom givna ekonomis-ka ramar. Om man förmår att göra rätt saker i rätt tidoch på rätt sätt med de allmänna resurser som finns,vinner man ett högt förtroende hos medborgarna. Detökar tilltron till de demokratiska institutionerna. Jagtycker att allt detta är viktigt att notera när vi nu de-batterar den här frågan.Den mest diskuterade bristen i upphandlingsförfa-randet som berör denna granskning är den som gällerinvestmentbanken . NäringsministerBjörn har under resans gång hävdat olikaorsaker till att man inte gjorde en konkurrensutsattupphandling.Det har varit sekretess. Man har ansett att frågornahar varit så känsliga att man inte velat riskera att flerfått reda på affären.Sedan gäller det brådska. Man hänvisar till har haft ont om tid.Sedan har man sagt att undantagsorsaken varit s.k.finansiella tjänster. Det är ett undantag som kan gällai samband med omsättning av värdepapper.Bestämmelsen om undantag för finansiella tjäns-ter finns i 5 kap. 1 § i upphandlingslagen. Begreppetfinansiella tjänster som undantag är svårtolkat, ochdet kan ifrågasättas om uppdraget till anses omfattas av detta undantag. Därför finnsdet starka skäl att undvika att använda denna undan-tagsbestämmelse vid upphandling. I vår utfrågning avchefsjuristen var han mycket tveksamtill att det här var frågan om omsättning av värdepap-per i den bemärkelse man menar när det gäller un-dantaget för finansiella tjänster.Det finns en bestämmelse som gäller brådska.Man har möjlighet att vända sig till enbart en leve-rantör, men då ska det handla om brådska av närmastforce majeure-liknande karaktär. Brådskan får intevara förorsakad av bristande organisation eller dåligplanering. Det gäller nödsituationer, och den får intevara förutsägbar. I detta ärende kan man inte anse attbrådskan inte skulle ha varit förutsägbar. Det går inteatt hänvisa till brådska som orsak till att inte göra enupphandling i det här ärendet.Sedan gäller det sekretess. harefterhand lagt tyngdpunkten på sekretess som undan-tagsargument. Det skulle ha varit fråga om sekre-tesskänsliga uppgifter. Upphandlingen skulle enligtundantagsbestämmelserna i 1 kap. 3 § i upphandling-slagen ha skett i enlighet med 6 kap. i sekretesslagen.Vid denna tid föreskrevs i upphandlingslagen attupphandling i första hand skulle göras genom för-enklad upphandling. Denna upphandlingsform gavvid den aktuella tidpunkten ett tydligt utrymme försärskilt sekretesskänsliga och detaljerade förfrågning-ar, eftersom annonsering inte krävdes. Skriftliga an-bud kunde infordras genom skrivelser. Man ska alltsåvända sig till ett representativt antal leverantörer meden skrivelse.Regeringskansliet valde då direktupphandlings-möjligheten, som enligt 6 kap. 2 § i upphandlingsla-gen kan användas om det finns synnerliga skäl såsombrådska. Jag har tidigare i mitt anförande konstateratatt det inte kan var skäl för att undvika en upphand-ling.Vi moderater menar att det här finns skäl att riktakritik mot att det inte genomfördes en jämförande ochkonkurrensutsatt upphandling.När det gäller upphandlingen av det inte heller en godtagbar ordning att företagetutfört huvuddelen av sitt arbete innan avtal slutits.Det är självfallet angeläget att det föreligger ettskriftligt avtal innan arbetet inleds, så att det står klartför båda parter vilka villkor som ska gälla. Muntligaavtal är alldeles självklart direkt olämpliga på den härnivån. Regeringens roll som föredöme för andramyndigheter är också särskilt viktig att betona.Det har även riktats kritik mot det förhållandet attavtalet innehöll en rätt till transaktionsersättning ellerbonus. Mot sådana avtalsvillkor kan invändningarresas, som det kan hävdas att avtal medtransaktionsersättning är vanliga i sammanhang somdessa. Visserligen är kanske inte sammanhang somdessa så vanliga i sådana här affärer, men oavsett hurman ser på denna typ av avtal kan man ifrågasättalämpligheten av att regeringen inte försökte minskaersättningen när affären inte fullföljdes. Först genomatt pröva frågan aktivt kunde man få reda på om endel av ersättningen inte hade behövt betalas ut. Dethandlade ändå om 80 miljoner kronor.Granskningen har vidare visat en allvarlig ochförhållandevis ofta förekommande brist vad gälleravsaknad av dokumentation vid avtal och upphand-lingar kring konsulttjänster i samband med Telia-Telenor-affären. Skälen på vilka anbud antagits ochvad som i övrigt förekommer av betydelse vid anbuds-prövning ska enligt lagen om offentlig upphandlingvara dokumenterade - detta för att kunna konstaterade ställningstaganden som lett fram till ett avslutatupphandlingsärende och vilka omständigheter somvarit avgörande. Dokumentationen ska utgöra under-lag för beslut, ge interna och externa intressenterinformation om upphandlingen och insyn samt geinformation om skälen till olika ställningstaganden.Dokumentationen gör också klart för uppdragsgiva-ren vilka tjänster som han eller hon verkligen vill hautförda.I Telia-Telenor-affären har vi i granskningen tyd-ligt kunnat se att det funnits stora brister i den admi-nistrativa hanteringen och i dokumentationen, sentslutna avtal, sena registreringar, förkommen akt m.m.Detta gäller flera avtal med konsulter utöver Gold-man . Här är det viktigt att rutinerna stramasupp ordentligt på Näringsdepartementet.Som en samlad bedömning anser vi moderater attnäringsministern inte kan undgå kritik för det sätt påvilket denna upphandling har skett och för de bristersom framkommit i administrativt hänseende.Avslutningsvis, herr talman, vill jag yrka på god-kännande av anmälan i reservation nr 5.Anf. 63 ():Herr talman! Får jag först uttala en viss förvåningöver att yrkar på godkännande av an-mälan i den ena reservationen efter den andra. Jagtrodde att principen för var att yrka bifalltill en reservation per betänkande.Herr talman! När det gäller upphandlingsfrågornaska jag koncentrera mig på problemen kring GoldmanSachs.I vissa andra delar av betänkandet finns en bety-dande enighet mellan de olika partierna.Riksdagens revisorer har som bekant funnit en radbrister i upphandling av kon-sulttjänster inför fusionen mellan gäller bl.a. upphandlingsförfarandena sär-skilt i fråga om upphandlingen av investmentbankenGoldman , att avtal tecknats efterdet att företaget har påbörjat sitt arbete samt att do-kumentationen i upphandlingsärendena i stor ut-sträckning saknats.Vi har från sida tidigareunderstrukit vikten av att upphandlingslagens be-stämmelser ska följas inom och attdetta ska göras med god marginal till de gränser somsätts i lagen. är ju ett föredömeäven för andra myndigheter i sådana här samman-hang. Eller vi kanske inte ska utgå från att Regerings-kansliet ska vara ett föredöme? Vi har pekat på att detannars finns risk för att upphandlingslagen som sådanurholkas.De upphandlingar vi diskuterar ligger i och för sigi tiden före det att utskottet gjorde det här uttalandet.Men det tål att upprepas att upphandlingslagen börföljas med god marginal inom Regeringskansliet.När det gäller upphandlingen av det först från regeringshåll att undantagsbe-stämmelsen i 5 kap. 1 § om finansiella tjänster skullekunna ha varit tillämplig. Det gäller ju inte alls lagen.Då skulle man kunna vara fri att göra en sådan di-rektupphandling som man gjorde. Men när man pres-sas på detta konstaterar man från regeringshåll attundantaget för finansiella tjänster är svårtolkat ochomstritt. Det torde nog stå klart att uppdraget tillGoldman i dess helhet knappast kan anses haomfattats av det här undantaget. har tidigare i ett fall kritiserat Nä-ringsdepartementets användning av denna undan-tagsmöjlighet. Karaktären på affären var alltså enannan än vad som rimligtvis kan anses rymmas inombegreppet finansiella tjänster.Herr talman! I det läget har man från Regerings-kansliets sida hävdat andra grunder. Man har lagttyngdpunkten på att det var fråga om sekretesskänsli-ga uppgifter och att upphandlingen då skulle skeenligt undantagsbestämmelsen i 1 kap. 3 §. Då hänvi-sas till 6 kap. i lagen om man utgår från sekretess.Sekretess ger alltså en begränsning att man ska endastanvända sig av 6 kap. i lagen om offentlig upphand-ling. Där föreskrivs att en upphandling i första handska göras genom förenklad upphandling. Man kanvända sig till några olika aktörer. Men inte heller detvalde regeringen, utan man valde direktupphandling,som enligt 6 kap. 2 § andra stycket upphandlingsla-gen - förutom då upphandlingens värde är lågt - kananvändas om det finns synnerliga skäl, såsom syn-nerlig brådska, orsakad av omständigheter som intekunnat förutses och inte heller beror på den upp-handlande enheten.Skälet till detta har vid utskottets utfrågningangetts vara en sammantagen bedömning av helasituationen, där även brådskan hade betydelse, menden viktigaste faktorn var det höga kravet på sekre-tess. Det fanns alltså risk för att saken skulle kunnaläcka ut och göra att affären gick i stöpet, enligt Re-geringskansliets resonemang.Herr talman! Brådskan som synnerligt skäl hållernog inte vid en närmare bedömning. Vid utfrågning-arna ställdes ett antal frågor om vilket annat synner-ligt skäl som hade gällt för direktupphandling. Detenda svar som gavs var sekretess. Men sekretess varju förutsättningen för att välja 6 kap. i lagen och kandärför knappast dessutom anses vara ett synnerligtskäl. Sådant där brukar, herr talman, i andra samman-hang kallas cirkelbevis. Definitionen på cirkelbevis ärnär slutsatsen förekommer i premissmängden. Detkanske låter osvenskt, och på vanlig hederlig svenskaskulle det kunna uttryckas som förutsättningar. Omslutsatsen ligger i förutsättningarna är det ett cirkel-bevis. Ju längre en sådan cirkel är, desto svårare ärdet att upptäcka den här typen av bevisföring. I dethär fallet var dock inte cirkeln särskilt lång. Men detsnurrade rejält på kort sträcka, och den var betydligtkortare än Västkustbanan.Herr talman! hänvisningtill sekretessen som ett synnerligt skäl är med andraord varken rimlig eller särskilt trovärdig. Inte hellerär hänvisningen till brådska acceptabel. Det är svårtatt förstå att utskottets majoritet på den här punkten ärmildare än vad revisorer är. Här kan vinotera att majoritetspartierna har två linjer beroendepå vilket organ som hanterar frågorna. Mildhetensstjärna lyser över KU-majoriteten och öppnar därförför nya problem när det gäller upphandlingar gjordaav . Kanske är det avomtanke om KU, att vi inte ska bli arbetslösa fram-över - vem vet?Herr talman! Jag kan inte låta bli att notera attVänsterpartiet nu ställer sig bakom etablerad bran-schpraxis och därmed ansluter sig till en positiv synpå det kapitalistiska systemet.Anf. 64 ():Herr talman! Även har genom leda-moten i näringsutskottet gjort en anmä-lan i det här ärendet. Här handlar det framför allt omden information - eller snarare bristande information- som har gått ut till när det gäller helafrågan om och inte minst hur upphandlingen hargått till.Den 2 februari 1999 besökte Näringsdepartemen-tets statssekreterare näringsutskottet iriksdagen för att informera utskottets ledamöter omden föreslagna sammanslagningen mellan ochTelenor. nämnde att invest-mentbolaget var statens rådgivare iaffären och "upphandlad efter konstens alla regler"och att konsultarvodena skulle uppgå till 10 ställde en skriftligfråga till där hon undrade om nä-ringsministern avsåg att vidta några åtgärder för attbegränsa utgifterna för konsultarvoden i sambandmed affären mellan och Telenor.Den 10 februari 1999 kom så svar påfrågan. Där skriver så här: "De åtgärdersom i första hand vidtas för att hålla nere utgifternaför konsultarvodena är en effektiv och sakkunnigupphandling. "Dessutom menade han att konsultkostnaderna varförsvarbara sett till värdet på det bolag som skulleskapas med en sammanslagning.Den 18 mars 1999 undertecknades det slutligaavtalet mellan svenska staten och promemoria till Riks-dagens revisorer var det först nusom staten band sig för att betala ersättning tillGoldman . Kort därefter ingicks det slutligaavtalet - - om samgående mellanTelia och Telenor.Denna sammanslagning mellan som genomförd ,men beslöt de svenskaoch norska regeringarna att avbryta samgåendet. Dåfanns det redan en faktura från date-rad , när fusionen ansågs vara klar.Efter överläggningar bestämde departementet attersättningen skulle betalas ut den 17 januari 2000trots att sammanslagningen då hade spruckit. Nä-ringsdepartementet gjorde efter juridiska konsultatio-ner med utomstående jurist bedömningen att avtaletmed måste fullföljas. Men någraförsök att förhandla ned den höga ersättningen gjor-des inte.Den 11 april 2000 utfrågades näringsministerBjörn av konstitutionsutskottom och om departementets upphand-ling av externa tjänster. Vid KU-utfrågningen sadeBjörn att han förutsatte att upphandlingenav tjänster gick korrekt till vid Näringsdepartementet.När det sedan gällde upphandlingen av finansiellatjänster menade att man kunde göra vissaundantag från bestämmelser om upphandling. Så sadeRosengren dessutom så här: "Vi har haft en upphand-ling, med , med anledning av Telia.Jag förutsätter att den affären och den upphandlingenhar gått korrekt till. "Detta, fru talman, ska jämföras med å ena sidandet uttalande som statssekreterare gjordeinför näringsutskottet om attupphandlingen var gjord enligt konstens alla regleroch å andra sidan konstaterandet i Näringsdeparte-mentets egen promemoria, dvs. följande: "Först kon-staterades att anlitandet inte behövde ske med sed-vanligt upphandlingsförfarande enligt . ", efter Telia-Telenor-affärens misslyckande, har frågan om konsultarvodendykt upp igen.