prot · GO09123 · 2001-06-12 00:00:00 — En annan möjlighet äratt sända public service-programmen i speciella ka-naler. Det skulle göra det tydligt vilka program statenstöder, och i gengäld skulle staten med det alternati-vet sannolikt tvingas finansiera en större del av pro-duktionen på egen hand.Fru talman! och Ra-dio står inför stora utmaningar och krav på föränd-ringar. Ska de utvecklas till starka medieföretag krävsdet resurstillskott både för att klara teknikutvecklingoch för att få möjlighet att köpa in program som t.ex.sport. Möjligheten att skapa allianser med andra me-dieföretag blir viktigare, liksom möjligheten att dist-ribuera material i nya former, t.ex. över Internet.Deras roll som helstatliga public service-företagblockerar effektivt många av utvecklingsvägarna.Likheterna med är stora. Det statliga ägandethämmar utvecklingen för företagen.Frågorna "hur tar staten som ägare vara på de vär-den som ligger i dagens företag?" och "hur skapasutvecklingsmöjligheter för företagen?" blir lika rele-vanta som frågan om vad som ska betalas med skatte-eller licenspengar.Med en renodling av public service-uppdraget ochen särskiljning från dagens programföretag skapasbättre förutsättningar för företagen. Med en privatise-ring av hela eller delar av , Sveri-ges Radio och Utbildningsradion ges dessa ett nyttbrett ägande med förutsättningar att agera på denförändrade mediemarknaden. Därigenom öppnasmöjligheten att konkurrera på likvärdiga villkor medandra medieföretag utan den tvångströja som dagensstatliga ägande ger. Nya finansieringsformer, nyadistributionsformer, möjlighet till betaltjänster ochallianser med andra mediebolag bäst genom ettnytt ägande. Inte minst skulle möjligheten till ettengagerat, kunnigt och intresserat ägande stärka fö-retagen avsevärt.Fru talman! De viktiga framtidsfrågor som intekunnat hanteras vare sig i beredningen eller i propo-sitionen måste nu hanteras snabbt både för att vi skafå ett nytt och modernt public service-uppdrag och föratt ge programföretagen förutsättningar att utvecklasoch agera på den föränderliga mediemarknaden.Fru talman! Avslutningsvis instämmer jag i de yr-kanden som har framförts av . 69 () replik:Fru talman! Här fick vi på ett något mer aggres-sivt sätt än från klarhet i den moderatamediepolitiken.Först och främst säger att socialde-mokraterna och regeringen förnekar förändring i dentekniska utvecklingen. Det är precis tvärtom. Vi för-söker ta tag i förändringarna och försöker anpassapublic service-företagen till de förändringar som sker.Då framstår som den stora bromsklos-sen. När man från sida försöker att satsa påen utveckling i det terrestra digitala nätet, då framstårOla som den främste profeten och talar omhur dåligt det är med denna satsning. Han talar omstolpar i marken som förstör det mesta, trots att haninser att en tredjedel av svenska folket kan se baraterrestra sändningar och trots att han inser att denanaloga tekniken är på väg ut. framstårhär som den främste förespråkaren för den rest-TVsom vi alla avvisar. Han klär det i vackra ord ochkallar det för komplement-TV. Han vill reducerapublic service till någonting som ska sända sådantsom de kommersiella TV-bolagen har tackat nej till.Jag har en fråga till . tillsammans med i berednings-arbetet företrätt Moderata samlingspartiet, och vi harlyckats nå en enig skrivning. I sitt anförande nu tarOla avstånd från nästan allting som han harsagt i denna beredning. Om var i beredningen, så är han det inte i talarstolen.Anf. 70 () replik:Fru talman! Det är mycket intressant att höra attÅke anger det digitala marknätet somframtiden för public service-företagen. Vi har ju settstatens satsningar, där staten har betalat abonnemang-en på kanaler, betalat för att människor skakunna se , Kanal och . Vi tycker inte attdet är en statlig uppgift att betala abonnemang förprivatpersoner så att de ska kunna se ka-naler.Vi ser också vad och dess bolag ägnarsig åt, nämligen att subventionera ut dekodrar påmarknaden. Och det är klart att försäljningen tar fartom man som Boxer gör, går med en bunt dekodrar tillradio- och TV-handlarna och säger: Du får de härdekodrarna gratis om du säljer dem för . Dess-utom ger vi dig en hundralapp ungefär för varje de-koder som du lyckas sälja.Boxer skänker alltså inte bara bort dekodrarnautan skänker dessutom bort för varje dekodersom radiohandlaren lyckas kränga ut.Jag och vi tycker inte att detta är en uppgift förstatliga bolag att ägna sig åt.Beträffande frågan om beredningsgruppen så ärdet sant att vi moderater var beredda att gå mycketlångt, bl.a. för att uppnå ett fortsatt utredande somskulle kunna lösa och hantera de viktiga ohanteradefrågorna i beredningsunderlaget. Vi var överens iberedningsgruppen om att det fanns ett antal frågorsom måste hanteras som inte hanteras i denna propo-sition. Vi var beredda att gå mycket långt under förut-sättning att vi fick en kort tillståndsperiod på maxi-malt . När propositionen presenterades visadedet sig att den majoritet som fanns i beredningen förett treårigt tillstånd var försvunnen. Då kunde vi intelängre ställa upp.Anf. 71 () replik:Fru talman! Den historieskrivning som ger är inte korrekt. Det fanns ingen majoritet iberedningen för en tillståndsperiod . Det varingen socialdemokrat som stod för det. Jag tror t.o.m.att det var så att det fanns andra partier som ville haen längre tillståndsperiod än de som kom attbli beslutet. Så det som säger i dettaavseende är helt enkelt inte sant.När det sedan gäller det digitala marknätet så på-går det ett krig där mellan Viasat och Boxer, som förövrigt är delägt av ett försäkringsbolag. Det handlarom marknadsföring och om att etablera sig på mark-naden. Inte en enda statlig skattekrona har gått in idetta. Det är en investering från sida.Jag är glad att höra att ni var beredda att gå myck-et långt i beredningen. Ni gjorde faktiskt det. Men nihar inte följt upp det i senare.I min förra replik glömde jag att säga någontingom DAB-en. säger att det är rikstäckan-de. Det är enbart ett bolag, nämligen ,som sänder det. Det är riktigt. Om hadelyssnat på mitt anförande så hade han hört att jag därförsökte markera att jag tror att man ska titta ordent-ligt på om man också ska öppna för rikstäckandekommersiella sändningar i DAB-nätet.Jag konstaterar , , att det var som satt i utredningen. Det är inte somtalar från talarstolen.Anf. 72 () replik:Fru talman! Det är lätt att gå till de-battartiklar där de tre socialdemokratiska ledamöternaskrev om treåriga tillståndsperioder. Vi var två mode-rater i beredningsgruppen som argumenterade förmaximalt . Det fanns företrädare för andra parti-er som också argumenterade . Det fanns enbred majoritet i beredningen . När detta stodklart för ordföranden i beredningen så lyftes fråganut, och man skyllde på att tillståndsperiodens längdmåste förhandlas med . Det visa-de sig ju att det inte var så. Det var för att Kulturde-partementet ville ha somman lyfte ut frågan ur beredningen.Sedan är det intressant att höra att subventione-ringen av kanaler är en viktig fråga för attde statliga bolagen ska kunna konkurrera. Likaså skänker bort dekodrar. Vi tycker inte att det ärstatliga uppgifter.Sedan är det bra och glädjande att vi nu kan höraatt socialdemokraternas åttaåriga hetsjakt på denkommersiella radion nu verkar vara över. De inser attden behövs i radioutbudet för att utveckla det. Skälettill att den inte har funnits med i den digitala radionhar varit orimliga villkor från regeringen och lagstif-taren. De har ställt upp sådana villkor att det inte harvarit kommersiellt intressant för dess bolag att varamed. Det har lett till att har fått betala70 för att nå mindre än 500lyssnare med de digitala sändningarna. Det har kostatför företagen, det har kostat för staten, och det harkostat alldeles för mycket.Anf. 73 ():Fru talman! Jag har inga yrkanden att göra.I detta betänkande behandlas förutom regeringensproposition om radio och TV i allmänhetens tjänstäven 13 motioner med anledning av propositionensamt 28 motioner från allmänna motionstiden. En avdessa motioner, Kr221, är undertecknad av mig, ochdet är den jag vill tala för här . Jag vill ocksåuppmärksamma kammarens ledamöter på att tvåmotioner från socialdemokratiska ledamö-ter, väckta med samma syfte som min motion, be-handlas och tillika med min motion avstyrks av ut-skottet i betänkandet. "Den som innehar en TV-mottagare skall betalaTV-avgift för mottagaren till Radiotjänst i KirunaAktiebolag." Så inspirerande låter den första paragra-fen i lagen om TV-avgift . Lagen slår fastatt man betalar efter innehav, inte efter kvalitet påmottagningen. Runtom i landet finns tusentals männi-skor som inte har tillräckligt bra mottagningsförhål-landen för att kunna se svensk television utan attbetala dyra pengar för ett abonnemang på en satellit-kanal. De kan dessutom inte se sina regionala nyhe-ter.Om dessa människor handlar min motion. I östraBlekinge finns flera samhällen med dåliga mottag-ningsförhållanden. I Kristianopel som gränsar tillSmåland kan man visserligen se meninte Sydnytt som omfattar nyheter från Blekinge.Hela 15 föreningar i Kristianopel har upp-vaktat om saken. En mycket stornonchalans har visats från SVT:s sida.Kulturministern har givit sitt stöd till SVT. harministern tyvärr lämnat kammaren. Jag hade hoppatsfå några svar från henne. Men kanske kan socialde-mokraternas representant vara vänligatt svara på varför dessa motioner över huvud tagetinte har kommenterats i debatten från majoritetenssida.Vad tror socialdemokraterna att människor tyckerom att betala utan att få valuta för pengarna?Dessutom föreslås en höjning till 1 740 krför TV-avgiften.Eftersom dessa människor - för övrigt hela svens-ka folket - under hela bevittnat denledarbyteskarusell som pågått inom SVT och somförmodligen kostat stora pengar för licensbetalarnafinns det ingen som helst förståelse för att inte fleraslavsändare har byggts i glesbygden. Enligt uppgifterjag fått skulle problemet i östra kunnat av-hjälpas med en slavsändare för . Det kanhandla om så mycket som 1 500 personer som berörsi denna del av landet.Fru talman! I går såg vi på nyheterna att det före-slås att den som drabbas av elavbrott ska få ersätt-ning. Det låter väl rimligt. Om man abonnerar påkabel-TV eller satellit men inte kan se de utlovadeprogrammen har man naturligtvis rätt att få pengarnatillbaka. Får man inte det går man till Konsumentom-budsmannen. Men om man inte kan se Tele-visions program med hygglig kvalitet eller sina egnaregionala nyhetsprogram har man ingenstans att vän-da sig. Det är bara att betala ändå. Det är väl knappastrimligt? Jag tycker att det liknar skandal att ingen iansvarig ställning bryr sig om dessa frågor.Min fråga till , om han är vänligatt svara, blir hur länge till människorna i östra ska vänta. De har skrivit brev och insändare iöver . Det minsta man kan begära är ett svarfrån regeringspartiet.Anf. 74 ():Fru talman! Jag vågar påstå att det inte finnsnågon institution eller någon sorts arbete som har såstor betydelse för demokratin som etermedierna. Jaghar varit med inifrån i totalitära system, och jag vethur mycket det faktum att TV och radio är riktigtoberoende har betytt i de länder som har hunnit de-mokratisera sig. Kom ihåg skandalen i för någramånader sedan. Kom ihåg de stora massdemonstra-tioner som tjeckerna satte i gång. De visste vad degjorde. Det är oerhört viktigt att hålla dessa medierifrån politisk manipulation.Då kan jag absolut inte förstå hur man kan be-trakta etermedierna - de som står fristående - som ettkomplement. De är inte ett komplement. De är rygg-raden i en sund kommunikation mellan invånare ochalla ansvariga i samhället. Men jag kan inte heller heltpassivt se på otydligheten i de fristående mediernassituation . Det är inte en otydlighet som föds urillvilja eller ur någon politisk konspiration, utan denär en rest av en gammal ordning utsatt för otroligapåfrestningar på grund av teknisk utveckling.Då vill jag en gång till förklara vad Folkpartietvill med ekonomiskt oberoende public service. Idénär faktisk socialdemokratisk. Det var placerade hela filmkulturen ochhela filmproduktionen i utanför de två storapåverkanssfärerna. Varken den kommersiella påver-kan eller den politiska påverkan kunde under ett antalår nå den svenska filmen, som då hade en fantastiskframgångsrik period. skapade en myck-et hållbar modell.Vad vi vill göra är att gå vidare. Det kräver väl-digt mycket jobb att verkligen finansiera dessa oer-hört starka fristående fonder.Sedan skulle det vara bra om vi när vi diskuterardessa mycket viktiga framtidsfrågor låter bli de enklagrova anklagelserna. Man frågar varför vi vill säljapublic service på börsen som om LO och TCO intehade enorma belopp på börsen och som om börsensjälva existens skulle innebära ett slags demonisknärvaro i den underbara icke-ekonomiska fulländadevärld som inte behöver ekonomi som fungerar effek-tivt.Det var det första. Det är oerhört viktigt med full-ständigt ekonomiskt oberoende. Hur detta ska kon-strueras kommer vi fram till genom mycket långsik-tigt och djupgående politiskt arbete. Jag hoppas påmöjligheten att vi tillsammans ska jobba med ettsådant uppdrag. Det står faktiskt i den propositionsom vi kom överens om att just sådana frågor skadiskuteras i den nya parlamentariska kommittén.En gång till vill jag också understryka några andraenkla tankar. Oberoende betyder varken kaos, otyd-lighet eller godtycke. Oberoende och kvalitet kräverrespekt för några mycket viktiga principer. Demokratiutan respekt för minoriteter existerar icke. När vi talarom minoriteter i dessa sammanhang gäller det likamycket funktionshindrade som etniska minoritetersom glesbygdens befolkning som konstnärliga ochkulturella särarter som aldrig någonsin kommer attvända sig till en majoritet av publiken men som ärfullständigt berättigade därför att de driver tänkandetoch handlingen vidare. Det är för respekten för dessaprinciper som vi politiker måste vara med i diskus-sionen.Det har sagts här t.ex. att det vore väldigt bra omUtbildningsradion skulle samarbeta med invandraror-ganisationerna. Det är en jättetrevlig tanke. Det ärbara det att invandrarorganisationerna är så fattiga attde aldrig någonsin kommer att betraktas som samar-betspartner för Utbildningsradion. Så länge som vihar så lite pengar för invandrarorganisationerna kanvi inte tala om en aktiv roll för dem, varken i kultureneller i andra sammanhang, i den sociala debatten, iden politiska debatten. Då ska vi inte heller vara för-vånade över bristen på deltagande i det socialpolitiskalivet när det gäller invandrarna.Bland de principer som vi måste slåss för finnssjälvklart också religionsfriheten. Då måste det finnasplats för religionsutövning i public service. Detta varså uppenbart självklart för oss i beredningsgruppenatt vi inte ens tänkte på det. Det var kanske ett miss-tag. Det behövde kanske påpekas en gång till. Ensådan självklarhet kan också bli en bortglömd förete-else. Då är det inte bra.Jag ska avsluta mitt anförande med att påminnaom att vi inte kunde lösa problemen. Problemen är förstora. Vi står inför ett teknikskifte som vi inte vet hurdet kommer att gå till. Ingen vet det. Det betyder attvi under en rätt så måste leva med dubbeldistribution, analog och digital, och att vi inte har rättatt stänga den analoga distributionen för att forcerafram den digitala utvecklingen. Detta skulle helt en-kelt vara grymt mot en stor del av publiken. Mensamtidigt måste vi på alla möjliga sätt stödja dentekniska utvecklingen.Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi står infören ny utredning som kommer att gå på djupet, och jaghoppas att vi kan gå in i detta utan dogmatism ochutan att demonisera den ena eller den andra möjlig-heten i den analys som kommer. Tack, fru talman!Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag kan i väldigt långa stycken hållamed , framför allt när det gäller mar-keringen av att verksamheten i våra tunga etermedieri public service inte får reduceras till något komple-ment eller en rest, utan den är faktiskt ryggraden.Däremot har jag, om vi nu ska gå in i en ny utred-ning utan dogmatism och utan att demonisera, litesvårare att följa med när man från sidahar bundit sig på några ganska viktiga punkter. Dethandlar då om att sätta public service-företagen påbörsen. Om det ska handla om aktier på börsen så harde som köper aktier ett intresse av att placera kapitaldär och vill ha avkastning på sitt kapital, men det ärinte detta som är grunden för ett public service-företags uppgift. Det är en vidare uppgift. Det ärnågonting för hela folket, som själv all-deles riktigt sade. Då får inte vinstintresset vara detsom är avgörande.Jag ska gärna med stor öppenhet följa den här dis-kussionen i den utredning som ska tillsättas, menjag tror att man ska akta sig för att låsa sig som Folk-partiet faktiskt har gjort i en reservation när det gälleratt sätta på börsen.Anf. 76 () replik:Fru talman! Jag ser inte någon fara i en folkaktie.Jag kan inte tänka mig att folkets ägande är en fara.Det är vad jag menar när jag säger att vi ska försökasamarbeta utan dogmatism.Anf. 77 () replik:Fru talman! På den punkten har vi uppenbarligenolika uppfattningar. Jag får väl återkomma till dendiskussionen.Jag glömde att ta med en punkt i re-sonemang. I sak tror jag att vi är överens om att det ärviktigt att invandrarna har möjlighet att komma in idet svenska samhället och att Utbildningsradion haren viktig roll i det avseendet. säger attinvandrarorganisationerna är så fattiga att de aldrigbetraktas som en samarbetspartner till Utbildningsra-dion. Jag vet inte om så är fallet, om Utbildningsradi-on ser på det så. Men om Utbildningsradion ser på detpå det sättet tycker jag faktiskt att det är ganska all-varligt.Dessutom har jag, när jag har sett det här samar-betet framför mig, också sett ett samarbete med folk-bildningsorganisationerna, som ju har till uppgift attarbeta väldigt mycket med den typen av frågor. Jagvet faktiskt att många av invandrarna är medlemmar ien folkbildningsorganisation. Så jag är inte så negativtill möjligheten. Jag tror att den finns, och jag tyckerfaktiskt att det vore välgörande om Utbildningsradionförsökte ta sig an den uppgiften. Vi har också i ut-skottets betänkande gett en öppning åt det hållet påden punkten.Anf. 78 () replik:Fru talman! Ja visst vore det jättebra om Utbild-ningsradion tog det här på allvar. Det vore bra omväldigt många andra starka aktörer i samhället togsamarbete med invandrare på riktigt allvar, men detär inte så. Det sitter i ryggraden på majoritetssamhäl-let att man ska ta hand om invandrarna, alltså att manska lösa problemen för invandrarna uppifrån ochutifrån. Vi har inte tid nu i den här diskussionen, menjag kan räkna fram tusen sådana exempel för ÅkeGustavsson om han är någorlunda nyfiken på det här.Så länge som summan av alla stödpengar som gårtill invandrarorganisationerna är 20 miljoner per årmedan hundratals miljoner går till storstadssatsningenoch AMS äter miljard efter miljard under förutsätt-ning att man tar hand om invandrarna kan inte in-vandrarna bli aktiva deltagare i samhällslivet. 79 ():Fru talman! Jag tänkte ta upp samma område somJohnny redan har berört.Under flera år har hushåll i östra fört enhård kamp för den självklara rätten att få tillgång tillsina regionala TV-sändningar. har deras kamp också varit min. Det som för allaoss andra är en vardagstillvaro, dvs. att vi via regionala sändningar kan följa med ivad som händer i den egna regionen, är på grund avsändningsförhållandena inte möjligt för dessa hushåll.Jag har därför liksom många i förtsamtal med , med iMalmö och med ledningen för iStockholm. Namninsamlingar har gjorts i området,och jag har överlämnat dessa namnlistor till styrelsenför via dåvarande ordförandenAnna-Greta Leijon.Kravet var enkelt, nämligen att man skulle få till-gång till de regionala nyhetssändningarna och deregionala TV-sändningarna. Självklart är lösningenpå detta problem i första hand en fråga för ledningenför och inte för ; det ärjag medveten om. Det är också därför som hushållen iöstra , liksom jag, i första hand har riktatkraven mot Television.Förra sommaren, kamp, menade jagändå att frågan borde lyftas på nationell nivå ochställde en fråga till kulturministern, som i svaret hän-visade till den proposition som vi behandlar.Varför är då detta krav så viktigt? Jag kan se fleraskäl till det men ska nu bara nämna tre.För det första har de här hushållen, enligt minmening, via licensavgiften betalat för att få tillgångtill utbud.För det andra är det en rättvisefråga. Alla vi andrahar ju redan tillgång till denna service som en själv-klarhet.För det tredje är detta en viktig demokratifråga,dvs. att man har tillgång till nyhets- och samhällsin-formation på samma villkor som alla andra.Är detta problem då svårt att avhjälpa? Här måsteman konstatera att svaret är nej. är ett platt,om än trevligt, och tillgängligt område, så några tek-niska hinder finns inte. Detta bekräftas också av detekniker som jag har varit i kontakt med.Är det då dyrt? Även där är svaret nej. Beroendepå vilken teknisk metod man väljer rör det sig omnågra hundra tusen och uppåt - ett belopp som välsom investering näppeligen motsvarar mer än fri-märkskassan på ett företag och en koncern som Sve-riges Television.Men varför kommer då inte denna lilla insats tillstånd? Uppenbarligen beror det på ett beslut somfattats och som innebär att maninte gör fler investeringar i den analoga tekniken iväntan på den digitala. Men det som händer i detläget är att hushållen i östra blir utan sinaregionala TV-sändningar - inte bara , inte utan . Och ännu har vi inte sett slutet pådenna historia.Jag menar att som ett publicservice-företag borde ha intresse av att inte bara pro-ducera och distribuera program utan också se till attlicensbetalarna faktiskt får förutsättningar att ta emotprogrammen. Det är därför detta sist och slutligen blirett nationellt ansvar. Därför borde vi här och ta ettansvar för att inte bara de nationella sändningarna skaha kvalitetsmått och kvalitetskrav när det gäller till-gången till dessa sändningar utan att det på sammasätt ställs krav på de regionala sändningarna.Här kan man dock med stort beklagande konstate-ra att varken kulturministern i sin proposition ellerkulturutskottet i sitt betänkande vågar ställa de kra-ven. Skälen till det tycker jag är svåra att förstå, ochde som får sitta emellan är hushållen, i det här fallet iöstra påpekar i sitt betänkande, i sambandmed behandlandet av min och de socialdemokratiskaledamöternas motion liksom KristdemokraternasJohnny motion, att man utgår ifrån att fråganuppmärksammas i samband med utbyggnaden av detdigitala marknätet. Låt mig då säga att utskottetstilltro till uppmärksamhet närdet gäller regionala sändningar möjligen är större änmin efter de senaste årens erfarenheter.Skulle inte med det snarasteleva upp till de förväntningar som kulturutskottet -och därmed också , antar jag- nu ställer med anledning av diskussionen om deregionala TV-sändningarna lovar jag att återkomma idenna kammare i detta ärende.Anf. 80 () replik:Fru talman! Den historieskrivning som JanBjörkman ger har jag inga synpunkter på. Liksom JanBjörkman vill jag bara konstatera att detta är en saksom operativt ligger på ledning,och om man ska ha den här utbyggnaden får manlägga en beställning på . Låt mig som enpersonlig reflexion säga att om det handlar om någrahundra tusen är jag ungefär lika förvånad som JanBjörkman över att det inte har hänt någonting. Detvar det ena jag ville ha sagt.Sedan kan jag möjligen säga som smålänning attdet inte är så dumt att se på , men jagförstår att man vill se på Sydnytt om man bor i Ble-kinge. Om man som TV-tittare är mycket angelägenom att nu kunna se Sydnytt är det enda råd jag kan geatt man skaffar en digital terrester . Då kanman se de mycket omfattande sändningar som SVTSyd har. Det gäller som sagt om man är mycket an-gelägen om att få detta .