prot · GO0992 · 2001-04-05 00:00:00 — Men talar man med småfö-retagare får man en helt annan bild. De har bekym-mer. Jag gav ett exempel på detta, iVäxjö. Han har startat 35-40 företag. Han har enannan uppfattning. Det är inte så enkelt. Det vill jaggärna höra om. Vad har hänt med att implementeradenna stadga i vårt näringslivstänkande? Var har dettagit vägen? Det är det första.Det andra är tillväxtavtalen. Jag är skeptisk, ochdet är jag för att jag har upplevt tillväxtavtalen somavtal där i varje län har ansvaret. Det ärderas baby - naturligtvis tillsammans med ett s.k.partnerskap. Det är många företagare som känner sigfrämmande inför det arbetssättet. Det har jag faktisktinte träffat på. Jag skulle vilja höra lite mer kom-mentarer om det. Får vi se ett underifrånperspektiv inästa generations tillväxtavtal eller hur blir det då?Anf. 146 () replik:Herr talman! Jag tror, och är medveten om, attsmåföretagen har bekymmer. Bekymren ser inte lika-dana ut för alla småföretagare. Jag tror att det är spe-ciellt om det är kvinnor som startar eller om det ärandra. Det ser olika ut. Det här måste vi naturligtvista till oss och lyssna på.Den stadga som åberopar harjag tyvärr inte sett, så den kan jag inte uttala mig om.Men jag förutsätter att det arbete som sker nu inomRegeringskansliet, bl.a. inom Simplexenheten,Simplexgruppen, just handlar om det som ställs upppå EU-nivå. Det förutsätter jag.Vad gäller tillväxtavtalen måste jag ändå upp-märksamma att ni vill att jämställdhetsperspektivetska gälla Östersjömiljarden. Inom Östersjömiljardenfinns mycket som hamnar under tillväxtavtalen påregional nivå. Jag delar uppfattningen om de förstatillväxtavtalen att inte alla har varit bra, självklartinte. Det är också brist på företrädare för näringslivet,och det finns andra grupper som inte har represente-rats. Det här förutsätter jag, som jag sade tidigare, tasmed när de nya tillväxtavtalen ska utformas.Anf. 147 () re-plik:Herr talman! Jag går vidare med tillväxtavtalen.Hemma i , något som jag har tittat på, hardet varit väldigt många småföretagare med. När mansedan ser lite grann på egenutvärdering har det inte upplevts som så rysligt posi-tivt. Kan vi verkligen förvänta oss, ,att det blir en förändring, en förbättring? kommunerna att involveras, kommunala nä-ringslivssekreterare, så att vi får ned det här på lokalnivå i stället för att ha ett uppifrånperspektiv?Anf. 148 () replik:Herr talman! Det är ju just detta underifrånpers-pektiv som jag lyfter upp och tycker är viktigt. Sedantror jag att man lokalt och regionalt bestämmermycket vilka grupper som ska jobba inom tillväxtav-talen. Men visst är det någonting som vi ska bevaka.Jag tycker att både och jag ska bevaka det häri utskottet och se till att det blir bättre nästa gång.(forts. 17 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.0015 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats den 4 aprilTU11 Yrkestrafik m.m.Punkt 1 (Åkerinäringens konkurrenssituation)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:124 för res. 116 för res. 2142 avstod67 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:143 för utskottet126 för res. 113 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 35 vFör res. 1: 65 m, 34 kd, 15 c, 12 fpAvstod: 13 mpFrånvarande: 23 s, 17 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpPunkt 2 (Bärighetsfrågor)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (v)Votering:247 för utskottet35 för res. 367 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 65 m, 33 kd, 15 c, 12 fp, 13 mpFör res. 3: 35 vFrånvarande: 22 s, 17 m, 8 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpPunkt 4 (Vissa trafiksäkerhetsfrågor)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 5 (En reformerad taxinäring)Utskottets förslag till beslut med godkännande av1. motiveringen i res. 4 (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet124 för res. 467 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 1 m, 35 v, 13 mpFör res. 4: 64 m, 33 kd, 15 c, 12 fpFrånvarande: 22 s, 17 m, 8 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpStig Rindborg (m) anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JuU13 Unga lagöverträdarePunkt 2 (Medling och familjegruppskonferenser)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:157 för utskottet126 för res. 166 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 13 mpFör res. 1: 65 m, 34 kd, 15 c, 12 fpFrånvarande: 22 s, 17 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpPunkt 9 (Drogtest från barn )1. utskottet2. 5 (m, kd, mp)Votering:170 för utskottet108 för res. 55 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 14 c, 11 fp, 1 mpFör res. 5: 65 m, 31 kd, 12 mpAvstod: 3 kd, 1 c, 1 fpFrånvarande: 22 s, 17 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.AU9 Arbetstid och ledighet från anställning m.m.Punkt 1 (Flexibel arbetstid, arbetstidsförkortning,övertid, semester m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (fp)5. res. 4 (mp)Förberedande votering 1:12 för res. 313 för res. 4258 avstod66 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:35 för res. 213 för res. 4235 avstod66 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:66 för res. 134 för res. 2183 avstod66 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:157 för utskottet65 för res. 160 avstod67 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 35 v, 15 cFör res. 1: 65 mAvstod: 1 s, 34 kd, 12 fp, 13 mpFrånvarande: 23 s, 17 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpPunkt 2 (Avskaffande av gällande arbetstidsreglering)1. utskottet2. 6 (fp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 3 (Arbetsgivarens ansvar för semesterlön)1. utskottet2. 7 (m, kd, c, fp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 8 (Ledighet för att pröva annat arbete)1. utskottet2. 12 (v)Votering:248 för utskottet35 för res. 1266 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 65 m, 34 kd, 15 c, 12 fp, 13 mpFör res. 12: 35 vFrånvarande: 22 s, 17 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.16 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeFöU3 Försvarsmaktens fartygsunderhåll, m.m.Punkt 2 (Försvarsmaktens framtida fartygsunderhåll)1. utskottet2. 1 (m)Votering:217 för utskottet64 för res. 168 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 34 kd, 15 c, 12 fp, 12 mpFör res. 1: 64 mFrånvarande: 22 s, 18 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 5 fp, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FöU4 FörsvarshögskolanKammaren biföll utskottets förslag.FöU5 Beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fredPunkt 5 (Elförsörjning m.m.)1. utskottet2. (kd)Votering:249 för utskottet34 för res.66 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 65 m, 35 v, 15 c, 12 fp, 13 mpFör res. : 34 kdFrånvarande: 22 s, 17 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU18 Vissa finansmarknads- och försäkringsrö-relsefrågorPunkt 3 (Jäv vid börsintroduktioner och nyemissio-ner)1. utskottet2. 1 (fp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 4 (Kreditmarknadens förutsättningar i gles-bygd)1. utskottet2. 2 (m)Votering:214 för utskottet66 för res. 269 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 35 v, 34 kd, 14 c, 11 fp, 12 mpFör res. 2: 65 m, 1 mpFrånvarande: 23 s, 17 m, 8 v, 8 kd, 4 c, 6 fp, 3 mpPunkt 5 (Kollektiva hemförsäkringar (gruppförsäk-ringar) m.m.)1. utskottet2. 3 (m, fp)Votering:173 för utskottet109 för res. 367 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 1 kd, 15 c, 13 mpFör res. 3: 65 m, 33 kd, 11 fpFrånvarande: 22 s, 17 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 6 fp, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU21 Kreditupplysningslagen och dataskyddsdi-rektivetPunkt 2 (Känsliga uppgifter m.m.)1. utskottet2. 1 (m, fp)Votering:192 för utskottet77 för res. 114 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 34 kd, 1 c, 13 mpFör res. 1: 65 m, 12 fpAvstod: 14 cFrånvarande: 22 s, 17 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpPunkt 6 (Flödesinformation)1. utskottet2. 6 (m, fp)Votering:206 för utskottet77 för res. 666 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 34 kd, 15 c, 13 mpFör res. 6: 65 m, 12 fpFrånvarande: 22 s, 17 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpPunkt 8 (Kreditupplysningar om mindre belopp m.m.)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:235 för utskottet48 för res. 766 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 65 m, 34 kd, 15 c, 12 fpFör res. 7: 35 v, 13 mpFrånvarande: 22 s, 17 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU22 Statlig fastighetsförvaltningPunkt 1 (Hyressättningen för statliga lokaler)1. utskottet2. 1 (c)Votering:264 för utskottet16 för res. 169 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 64 m, 35 v, 33 kd, 12 fp, 12 mpFör res. 1: 15 c, 1 mpFrånvarande: 23 s, 18 m, 8 v, 9 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpDag Ericson () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Punkt 3 (Tillfälligt avverkningsstopp i Fastighetsver-kets skogar)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:233 för utskottet48 för res. 268 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 64 m, 34 kd, 15 c, 11 fpFör res. 2: 35 v, 13 mpFrånvarande: 22 s, 18 m, 8 v, 8 kd, 3 c, 6 fp, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JuU16 Säkerhetskontroll i domstolKammaren biföll utskottets förslag.17 § (forts. från 14 §) Vissa näringspolitiskafrågor (forts. NU7)Anf. 149 () replik:Herr talman! och även hennespartiledare har talat om att det skullevara en historisk uppgift eller ett historiskt företag attbehålla Vin & Sprit i statlig ägo. Det låter lite kons-tigt, egentligen: Det har alltid varit så, och därför skadet vara så i fortsättningen också. Men sedan EU-inträdet 1995 agerar Vin & Sprit på en konkurrensut-satt marknad och snedvrider därmed konkurrensen,och det är inte lämpligt.Vi vill sälja ut Vin & Sprit. Vi beräknar att värdetskulle kunna bli . Omman amorterar av statsskulden med dem får man enräntevinst, kan vi kalla det, på ca 1 miljard. Ungefär200 av dessa pengar skulle vi viljasatsa på att motarbeta alkohol- och narkotikaberoendebland unga.Då vill jag fråga , herr talman,om inte detta skulle vara en mer angelägen statliguppgift än att sälja vin och sprit.Anf. 150 () replik:Herr talman! Vi kan konstatera att vi har skildauppfattningar i denna fråga. Jag delar min partiledaresuppfattning att det inte är aktuellt att säljaVin & Sprit.Förebyggande åtgärder för barn och ungdomar äroerhört viktigt, och det vidtar vi redan. Där kan vinaturligtvis göra ännu mer, men jag ser det inte somnödvändigt att använda just dessa pengar.Dessutom genererar Vin & Sprit ett plusresultattill staten. Har man sålt ett företag så har man. Då ärdet borta. Även om konsumtionen av alkohol behöverminskas ser vi det som positivt att Vin & Sprit gårbra. kommer att utveckla detmer när hon pratar om de statliga företagen.Anf. 151 () replik:Herr talman! Jag tycker nog ändå att skälen för attbehålla Vin & Sprit, dvs. att det alltid har varit så ochatt det alltid kommer att vara så, är alldeles för klenaför att vara egentliga skäl.Men jag har en annan fråga till kommer det sig egentligen att ni från majoriteteninte vill utreda den statliga turistpolitiken t.ex.? Dennya organisationen har ju verkat , och detär dags att utvärdera den, tycker jag. Varför är ni sårädda för det? Förra gången vi diskuterade detta varskälet för att inte göra det att den inte hade verkat iens . har det verkligen gått . Dåskulle ni väl kunna vara med på att utvärdera denåtminstone.Anf. 152 () replik:Herr talman! Det händer saker ändå inom turistnä-ringen, . Jag har inte varit i . Jag vill ändå blicka framåt. Det tycker jag attden här framtidsgruppen gör med det arbete somförekommer där. Jag ser mycket positivt, och jag äroptimist för det mesta. Jag tror att den här gruppenockså behöver lite uppmuntran från oss, att vi ser attdet här kan vara någonting. Jag tror på gruppens ar-bete. Av den anledningen tycker jag inte att vi skagöra någonting mera i dagsläget.Anf. 153 ():Herr talman! Jag ska anstränga mig för att intetala längre än nödvändigt här i dag.Jag ska börja med debatten om statliga företag.Det står i utskottets ställningstagande att det vorevärdefullt om regeringen ytterligare kunde utvecklaredogörelsen så att mål för det statliga ägandet avrespektive bolag kan redovisas osv.Det är trevligt att se de gamla konjunktiven i an-vändning igen. Men i det här fallet skulle jag faktisktsjälv föredra imperativ. Men vi och de andra samar-betspartierna ska ju tillsammans se till att både måloch syften kommer till för alla statliga företag. Jaghoppas att det här ska få ett bra resultat. Av det skälethar jag i det här fallet gått med på konjunktiven.När det gäller Vin & Sprit är min uppfattning attdet inte är statens uppgift att vara ute och ha en ag-gressiv marknadsföring av alkohol, särskilt inte i dedrabbade östländerna. Det kan över huvud taget intevara en statlig uppgift att marknadsföra och görareklam för alkohol. Det är då ett skäl till att jag tyckeratt Vin & Sprit faktiskt kan säljas. Å andra sidan skavi ta med Vin & Sprit i diskussionerna kring mål ochsyfte med företag. Det kan då vara rimligt att inte gåut i förväg och kräva försäljning utan invänta kolle-gernas synpunkter och höra vilka skäl de kan ha tillatt Vin & Sprit inte ska säljas. Sedan hör det till sakenatt ungefär när vi skulle justera det härgjorde Vin & Sprit ett jätteuppköp på 7 miljarder ochändrade sin struktur för hur man ordnar transporterna.Det är ju inte riktigt lämpligt att man går ut direktefter ett sådant jättelikt uppköp och säljer. Ur densynpunkten tycker jag inte alls att det skadar att manavvaktar med försäljningen ett tag. Ur den synvinkelnblev inte det här beslutet så problematiskt.När det gäller kompetensutveckling av företagareär det mycket som sker just , t.ex. när det gäller attta till vara innovationer. Ett av skälen för hela om-struktureringen av är att man ska åstadkom-ma en förbättring av hur tar hand om inno-vatörer och innovationer, så jag hoppas på att det härska ge utdelning. Sedan är det ett starkt önskemål frånMiljöpartiet att vi ska satsa mer på affärsrådgivningför kvinnor och invandrare som ju är en framtidaresurs för vårt näringsliv som har haft för liten möj-lighet att utvecklas. Det är ett starkt önskemål att deska få bättre villkor. Jag tror att det kan finnas godaförutsättningar för det framöver.En viktig sak för alla företag men särskilt för småföretag - det kanske gäller alldeles särskilt för kvin-nor, invandrare och glesbygdsföretag - är ju det härmed kapitalförsörjning. Det är en svår sak för alladessa grupper. Särskilt i glesbygden är det mycketsvårt att få kapital och låna pengar. Det här är någon-ting som det ändå görs mycket åt. Om det är tillräck-ligt får framtiden utvisa. Men det som görs som harredovisats är ju bra. har getts i uppdrag atttillsammans med belysa och analysera de härgruppernas möjligheter att få lån, och Institutet förtillväxtpolitiska studier har ett uppdrag att studera hurandra länder fixar det här. Regeringen har då tillsatten utredning med uppdrag att se över värdepappers-fonder och andra företag som erbjuder möjligheter tillkollektiva investeringar. Jag hoppas mycket på att dethär kan bidra något till att företag i glesbygden fårbättre lånemöjligheter. Sedan kommer det här ocksåatt tas upp i den regionalpolitiska propositionen. Mankan ju hoppas att det där kommer någonting av värde.När det gäller IUC tycker jag att det är väldigtglädjande att man även kommer in på andra områden,t.ex. musik, mat och idrott, i fortsättningen.När det gäller kvinnors företagande är vi lite be-kymrade för och vad somhänder där. Vi får ju en massa rapporter om att maninte klarar sig så bra, att man rentav inte överleverjust . Men håller på att skicka ut frågor tillde olika lokala resurscentrumen för att höra hur detgår. Vi får väl analysera det här och se vad som hän-der, så har man ett bättre underlag för att göra någon-ting om det behövs.När det gäller kooperativ pågår ett bra arbete, ochjag finner inte just nu några orsaker till att ha andraåsikter än vad majoriteten i utskottet har. Det pågårrätt mycket, och det verkar hoppfullt.När det gäller regionala tillväxtavtal har redan ti-digare talare konstaterat att det finns brister vad detgäller jämställdhet, miljöfrågor och kultur, men viförutsätter att man ska göra någonting åt de här bris-terna i kommande avtal, det som kommer i gång2003. Så det är också i sin ordning. Att det görs nå-gonting åt det är bra.När det gäller skogsråvaran känner jag naturligt-vis sympati för motionerna, där det står att man villutveckla användningen av skogsråvaran. Det här äroerhört viktigt för hela landet men speciellt för gles-bygden. Jag önskar ju att mer ekologiskt byggandekommer till och mer byggande i trä. Man kan för-modligen för samma pris och ibland ännu billigaregöra mycket bra hus i trä. Och det handlar inte baraom husbyggen. Det finns en massa andra saker mankan göra i trä och kompositer. Det här borde utveck-las. Det är dock lite svårt att se vad vi ska ge statenför uppdrag i detta. Vi får hoppas att den tyvärribland konservativa byggindustrin kan göra det själv.Då är det bara detta med auktorisation av tecken-språkstolkar kvar. Införande av detta är på gång,vilket gläder mig.Anf. 154 () re-plik:Herr talman! Jag kan inte låta bli att ställa ett parfrågor till om det här med statligtägande.Vin & Sprit i statlig ägo är inget stort problem förmig, säger . Det förvånar mig fak-tiskt. Det kan knappast vara ett angeläget statligtintresse att driva ett företag som är tämligen aggres-sivt i sin marknadsföring och som absolut har sinstörsta marknad utomlands. Som har Vin & Sprit gjort en del stora affärer påsistone och är på väg att göra fler, vad jag kan förstå.Är det verkligen inget problem? Var det inte så attMiljöpartiet fick offra detta för att få något annat istället?Skulle det då möjligen vara ännu mer bekymmer-samt att offra, eller hur jag nu ska uttrycka det, Vat-tenfall? Här köper alltså både kärnreaktoreroch kolkraftverk utomlands, i såväl somPolen. Vi har importerat rejält med kolproducerad elpå sistone sedan lades ned. Är inte detbekymmersamt, ? Det vore välrenhårigare att sälja , att säga: Här har nidet! lägger vi oss inte i det här längre, utan ni fårsköta detta!Uppenbarligen gör ju de här företagen som de vill.Finns det ingen ägarstyrning här?Anf. 155 () re-plik:Herr talman! Jag tror att jag sade i mitt anförandeatt min personliga uppfattning är att Vin & Sprit kansäljas. Jag tycker inte om den aggressiva marknadsfö-ring av sprit som man håller på med. Jag tycker inteatt det är en statlig uppgift. Men jag uppfattar inte attdet måste göras . Jag tror att det voreen dålig affärsstrategi att gå ut och sälja just när Vin & Sprit har gjort en jättestor affär. Jag tror att det härborde få sätta sig lite grann först. Det kan faktisktvara en fördel.Vad det gäller håller jag med: Det ärfaktiskt inte roligt att se hur man håller på ute i Euro-pa. Jag tycker naturligtvis inte om att se att man kö-per in kolkraft och kärnkraft. Det är inte bra att ettstatligt företag gör det. Om vi kan göra något åt detoch i så fall vad hoppas jag att vi kan komma fram tillunder . Jag har själv svårt att se att det manhåller på med över huvud taget kan vara en bra affär.Det var så långt jag kommer nu.Anf. 156 () re-plik:Herr talman! Jag konstaterar således att det förnärvarande är viktigare att staten genom Vin & Sprittjänar pengar än att vi rensar upp i denna dubbelmo-ral.Anf. 157 () re-plik:Herr talman! Det är naturligtvis bra att staten viden eventuell försäljning senare får in mer pengar. Detbehöver staten till en del angelägna uppgifter, somflera talare här har varit inne på. Jag anser att Vin & Sprit i princip kan säljas, men jag anser inte att det ärjättebråttom. Det har faktiskt varit i statlig ägo väldigtlänge. Man behöver inte göra allting på en gång.Anf. 158 ():Herr talman! Varför ska vi ha statligt ägande?Och varför ifrågasätts det?Det finns flera skäl till varför ett statligt ägande ärbra. Det är t.ex. sysselsättnings- och regionalpolitiskaskäl. Det är för att bevara viktiga naturtillgångar somskogen och malmen. Det är socialpolitiska eller kul-turpolitiska skäl.Staten har ägarandelar i 63 företag med mycketvarierande inriktning och storlek, alltifrån telekomfö-retaget med en omsättning på 52 miljarderkronor till , ett forskningsinstitutmed en omsättning på . Sam-manlagt omsätter de statliga företagen drygt 300miljarder kronor. Tio av statens företag har en om-sättning som överstiger . 22 avföretagen tillhör den s.k. miljardklubben, dvs. har enförsäljning som överstiger 1 miljard kronor.Staten har ägarandelar i fem börsnoterade företag- Nordea, dvs. före detta , , , SAS och . Dessabolag utgör av det totala värdet på destatliga företagen.Företagen med statligt ägande utgör avdet svenska näringslivet. Värdet på statens aktieport-följ uppskattas till omkring 500 miljarder kronor.Den statliga företagssektorns totala förädlingsvär-de, dvs. företagens bidrag till bruttonationalproduk-ten, motsvarar av BNP. , SASoch Nordea ger de största bidragen.Flera av statens företag hör till de största i landet.Sju företag har fler än 10 000 anställda, t.ex. Posten,, , och det bolagiserade SJ. har fler anställda i än Posten. Totalthar de 63 statliga företagen ca 230 000 anställda.De statliga företagen har verksamhet spridd överhela landet. Vissa, t.ex. Posten och Systembolaget,opererar i alla kommuner. och Apote-ket finns i nästan alla.Många av statens företag har sitt ursprung i upp-byggnad av infrastruktur - t.ex. energi, transporter,post och telekommunikation. Traditionellt är ocksåägande av företag inom basindustri med koppling tillnaturresurser. Av företagen kan 18 stycken hänförastill infrastrukturföretag, i vilka av det totalaantalet sysselsatta finns.De statliga företagen ägs ytterst gemensamt avskattebetalarna. På samma sätt som med övriga ge-mensamma statliga tillgångar är det , såsommedborgarnas främsta företrädare, som förfogar överdem och regeringen som förvaltar dem.I besluten som följde på propositionen Aktiv för-valtning av statens företagsägande slogsdet fast att staten ska vara effektiv i sin ägarroll ochatt man ska sträva mot en samordnad och professio-nell förvaltning.Sedan dess har två väsentliga förändringar skettinom . I de departement som ansva-rar för företag har det i högregrad än förut skilts på ägarfrågorna, dvs. förvaltning-en av bolagen och regleraransvaret. Detta har innebu-rit att man, vad gäller de bolag som staten nu i prakti-ken äger, har kunnat fokusera mer på hur ägarrollenska utövas än på vad staten ska äga eller inte äga.Dessutom har ägarfrågorna samlats i färre departe-ment - och Finansdeparte-mentet förvaltar tillsammans de flesta - för att manska få bättre förutsättningar för en enhetlig ägarpoli-tik och kunna utforma tydliga mål och riktlinjer förföretagen.Herr talman! Staten förvaltar sina företag väl!Statens ägarintressen är breda och finns i mångaolika verksamheter, vilket i sin tur innebär att ägarut-övningen blir minst sagt komplex.