prot · GO0954 · 2001-01-23 00:00:00 — Den blivandekung skrev en anonym insändare i Post ochInrikes Tidningar, och han skrev att kyrkan inte hadeklarat utbildningen för våra barn. En utredning måstesättas i gång. Så gjordes det, och så fick vi en folk-skola 1842. Det var en jättefin insats.Rätt ska vara rätt. Vi kunde även här ge den bli-vande en eloge.Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! är det fråga om vem jag ska geelogen!Ja, det finns eldsjälar i de fristående skolorna. Dethar skett mycket arbete. Men, det finns också mångaeldsjälar i den kommunala skolan som har gjort ettfantastiskt arbete. Jag vill ge elogen till alla.Jag förutsätter, och jag ser fram emot, att utveck-lingen ständigt ska pågå. Den ena skolan ska hitta sittsätt att vara, sin profil, och kan ibland inspirera andraskolor att utveckla sig vidare och hitta sin egen profil.Det är mitt mål. Det tror jag också var målnär vi skapade en målstyrd skola, dvs. vi talade ommålen men inte hur de ska nås.Många frågor har kommit tillbaka under debatten.Jag tror att det var som tog upp fråganom vinstintressena och olika uttalanden. Jag är be-stämd i fråga om att jag inte på något sätt har slagitned på de fristående skolorna. Jag har däremot, precissom med den kommunala skolan som vi ständigtdebatterar, ibland sett saker som inte fungerar i defristående skolorna. Det vore annars ganska konstigt,när de ökar i antal måste också där finnas saker somfungerar väldigt bra, ibland mindre bra och iblanddåligt - som skolor är generellt. Så kommer det att blii de fristående skolorna.När det gäller vinstintressena är jag väl medvetenom på vilka sätt människor investerar och lägger framsina egna pengar osv. Vad som föranledde mig att gåut i debatten, och också att ge direktiv till arbetsgrup-pen, var när man valde att säga att man ville börsno-tera sig och på det sättet skapa flera skolor i ett före-tag och lägga fram en annan profil på skolans inrikt-ning.Frågan är var vi kommer att landa med detta. Jagvidhåller fortfarande att jag personligen känner att jaginte vill förknippa detta med skolan. Vinster kanbehövas på olika sätt, men jag anser att verksamhetenär den viktiga. Den kommer inte att bli billigare iframtiden. Alla pengar som går att få in i verksamhe-ten kommer att behövas. Vi kommer att återkommatill detta när vi lägger fram vår proposition till riksda-gen.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellationerna 2000/01:133 och148 om idrott och hälsa i skolanAnf. 32 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omvad jag avser att vidta för åtgärder för att främja idrottoch hälsa i skolan. Vidare har frågatmig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att skapastörre utrymme för fysisk aktivitet i skolan. Eftersomdessa två interpellationer berör samma område besva-ras de tillsammans.Den ökande andelen överviktiga individer i sam-hället är ett problem för folkhälsan. Detta är dock ettproblem som inte kan lösas endast i och av skolan,utan detta måste diskuteras och uppmärksammas avhela samhället.Det är en av anledningarna till att Folkhälsoinsti-tutet har fått regeringens uppdrag att leda och till-sammans med andra myndigheter och organisationergenomföra ett fysiskt aktivitetsår, som har fått namnetSätt i rörelse 2001.I skolan skaffar sig eleverna kunskaper om godalevnadsvanor främst inom ämnena idrott och hälsaoch hem- och konsumentkunskap. Ämnet idrott ochhälsa är ett ämne som ska ge eleven kunskaper omlivsstil, livsmiljö, hälsa och vikten av motion, rörelseoch friluftsliv. Ämnet ska utveckla elevens insikt ihur viktigt det är att röra sig och med behovet av ennäringsriktig kost. Ämnet är inte ett prestation-sämne på samma sätt som förr utan har ett brett häl-soperspektiv. Eleverna ska få en ökad kunskap omhur den egna kroppen fungerar och hur man genomgoda matvanor, regelbunden fysisk aktivitet och fri-luftsliv kan förbättra sitt fysiska och psykiska välbe-finnande. Detta förändrade synsätt på ämnet föreslogsför övrigt redan av 1992.När det gäller ämnet hem- och konsumentkunskapska eleverna skaffa sig kunskaper om hur matvanoroch måltider påverkar bl.a. hälsan samt om vad somingår i en väl sammansatt måltid. Människors kun-skaper om sambanden mellan livsstil, mat, hälsa ochmiljö har betydelse för folkhälsan. Undervisningen ihem- och konsumentkunskap ska ge eleven kunskapom dessa samband. Ämnet ska även ge praktiska ochteoretiska kunskaper av betydelse för hälsa och liv-skvalitet samt utveckla elevens förmåga att reflekteraöver vilka konsekvenser våra vardagliga handlingarhar för bl.a. hälsan.Omfattningen av kärnämnet idrott och hälsa höj-des fr.o.m. till 100 gymnasiepoäng.Den kurs, idrott och hälsa B, som tidigare ingick somkaraktärsämneskurs på vissa studieinriktningar er-bjuds nu alla elever som ett individuellt val. Det in-nebär att B-kursen nu finns tillgänglig för en störreandel av eleverna i gymnasieskolan.Avslutningsvis vill jag poängtera att grundskolanstimplan, som beslutas och fastställs av ,garanterar den minimitid som eleverna ska få i ettvisst ämne och som mycket väl kan utökas. Kommu-nerna har stora möjligheter att organisera un-dervisningen så att alla elever får av t.ex.idrott och hälsa . Elever kan få mer idrottoch hälsa genom elevens val. Det förekommer dess-utom att en hel skola profilerar sig genom att anslåfler timmar inom ramen för skolans val. Den försöks-verksamhet med utbildning utan timplan i grundsko-lan som pågår i över 800 skolor, kan ge värdefullaerfarenheter i arbetet med ämnesintegration, bl.a. avidrott och hälsa i övrigt skolarbete.På många håll i landet förekommer det lokalaprojekt med stöd från regeringen ur bl.a. Allmännaarvsfonden som ger goda exempel på olika samar-betssätt mellan idrottsrörelsen och skolan. Ett utmärktexempel på detta är , som har hittatde former för samarbete man önskar skulle förekom-ma på många fler skolor. Det är ett hälsoprojekt ge-mensamt för idrottsrörelsen och skolan. Idén är attpåverka barns och ungdomars livsstil och studera deneffekt en sådan påverkan har på socialt beteende,attityd till missbruk, studieresultat etc. Jag ser mycketpositivt på det som sker i Bunkeflo, där idrottsföre-ningar har gått in i skolan, vilket ger möjlighet föreleverna att ha rörelse på schemat varje dag.Den utveckling som sker via olika lokala projektstöder och följer jag väldigt noga. Bunkefloprojektetvisar att det är möjligt för skolledningen att organise-ra arbetet och tiden i skolan för att få en daglig rörel-setimma på schemat.Kontakter har även knutits till Friskis & Svettissom ska återkomma med en planering för en kampanjför Friskis & Svettis i skolan som jag har lovat attstödja.Anf. 33 ():Fru talman! Först vill jag tacka skolministern försvaret. I stort delar jag skolministerns uppfattning,även om jag tycker att vi klarare och tydligare bordeuttala vikten av att satsa på ämnet idrott i skolan.Anledningen till att jag skrev interpellationen varatt jag hörde ett radioprogram där de pratade omÄngslättsskolan utanför . Det var den förstagrundskola i som hade startat ett projekt därbarnen skulle ha schemalagd gymnastik varje dag.Skolmiljön hade utformats för att inbjuda till fysiskaktivitet, och eleverna skulle lära sig att äta rätt.Sammantaget skulle förbättrad hälsa leda till att deklarade sig bättre i skolan, och den dagliga gymnasti-ken skulle göra barnen friskare. De skulle få starkarebenstomme och få lättare att koncentrera sig och blimer harmoniska.Redan efter en kort tid kunde man konstatera attbarnens motorik hade blivit bättre och att även läs-och skrivinlärningen förbättrats.Det var också viktigt att föräldrarna engageradesig och var medvetna om det projekt man jobbademed, så att man inte bara i skolan lyfte fram de härfrågorna utan också i samarbete med föräldrarna sågtill att barnen verkligen satsade på det här ämnet pårätt sätt.Med tanke på de signaler som vi får om attalltför många elever lämnar utan god-kända kunskaper tycker jag att man verkligen skulleta det här på fullt allvar och satsa på det här ämnet istörre utsträckning än vad man gör . Jag vet attkommunerna har stora möjligheter att göra det härsjälva, men många kommuner har ganska knapp eko-nomi och har sparat in alltför mycket även på grund-skolan.Vi vet också att andelen idrottslärare har minskatsedan 1996. Givetvis kan andra lärare jobba med dethär ämnet också, men om det ska bli en riktig sats-ning på det och någonting rejält av det är det oerhörtviktigt att lärarna har rätt kompetens, som grundläg-ger goda vanor för våra barn och ungdomar redan pålågstadiet i skolan. Man pratar kanske inte så mycketom stadier , men det gäller direkt när barnenbörjar i skolan i sexårsåldern.Jag vet också att ämnet har förstärkts. Det mins-kades , och har det ökats på till500 timmar . Men det räckerinte, som jag ser det, utan det är viktigt att se till attfler skolor satsar på detta sätt.Det är också viktigt att vi inte kommer med pek-pinnar och talar om hur de ska göra - kommunernaska ha självbestämmande. Men man kan användamorötter så att det finns en stimulans till att satsa pådet här sättet på fler ställen, för att få ett säkerställtmaterial som visar att det verkligen är det här som gerde goda effekterna.Jag tror att många barn och ungdomar skulle måmycket bättre. Vi vet att barns och ungdomars viktökar. När ungdomarna mönstrar är det ett bra tillfällenär man kan se hur det ser ut. Alltför många har ökati vikt, även om de visserligen också blir lite längre.Den utveckling som vi har gått till mötes nu visar hur viktigt det är, som skol-ministern också säger, att vi lär oss att äta rätt. Nuäter vi fel och rör oss alldeles för lite.Anf. 34 ():Fru talman! Jag ber också, liksomBirgitta , att få tacka för svaret på min inter-pellation.I går kväll kunde många av oss sitta vid TV-apparaterna, och en del på plats i , och glädjasmed den svenska idrottsrörelsen åt alla internationellaframgångar, det gångna året men också historiskt. Detvar en högtidsstund för många av oss som har intresseför de här frågorna.Samtidigt kan vi notera en sak. Skolministern fickför sedan ett brev från sjukgymnaster,idrottslärare och andra som bekymrar sig för dennegativa utvecklingen av barns och ungdomars hälsapå grund av att de idrottar för lite och rör sig för lite.Det fattas väldigt mycket när det gäller daglig fysiskaktivitet i skolan och på fritiden.Förra tisdagen kunde vi glädja oss åt att LarsEngqvist, en kollega till statsrådet , till-sammans med skrev en väldigt braartikel i på debattsidan. Här belyser man justdetta att svenska folket i allmänhet och ungdomar isynnerhet rör sig alldeles för lite. Man vädjar tillansvariga inom både näringsliv, myndigheter ochsamhälle att vidta åtgärder. Härligt, tänkte jag - nu ärdet ett uppvaknande på gång.När jag då läser skolministerns svar på interpella-tionerna från och mig i de här frå-gorna blir jag dessvärre lite bekymrad, och jag funde-rar om det inte är någon kontakt mellan statsråden iregeringen. Jag hade också en debattmed om folkhälsa och idrott i störstaallmänhet, som hade sindebattartikel.När jag läser svar har jagväldigt svårt att läsa in en ambition från regeringenssida att verkligen stimulera och bejaka mer av fysiskaktivitet, idrott och hälsa i skolan. Jag får mera in-tycket att försvarar det rådandetillståndet. Man ges goda kunskaper i skolan, skriverWärnersson. Ja, men hur är det med praktiken då?Skolan har ju en nyckelroll när det gäller att inte baralära ut kunskapsmässigt utan också se till att eleverfår tillfälle att praktisera fysisk aktivitet.Vidare skriver så här:"Omfattningen av kärnämnet idrott och hälsa höjdesfr.o.m. till 100 gymnasiepoäng." Detär ett nyspråk som liknar . Sanningen är atttidigare räknades 80 poäng . räknarman 100 poäng . Det är precis likamånga timmar, men man kallar det 100 poäng.Statsrådet skriver vidare: "Den kurs,idrott och hälsa B," - den är på 50 poäng - "somtidigare ingick som karaktärsämneskurs på vissastudieinriktningar erbjuds nu alla elever som ett indi-viduellt val. Det innebär att B-kursen nu finns till-gänglig för en större andel av eleverna i gymnasie-skolan. "Då får man intrycket att det är något positivt. Menom man granskar det ser man att det är precis tvärt-om. ingick B-kursen i samhällslinjen ochnaturvetarlinjen. Det var därmed väldigt många ele-ver som hade tillfälle att tillgodogöra sig detta. I dagär det alltså ett individuellt val. När jag ringer runt tillmina kamrater som fungerar som idrottslärare påolika gymnasieskolor berättar de att det ärmycket färre elever som väljer detta som individuelltval därför att det är så mycket annat som tränger sigpå, så många måsten. I praktiken är det alltså färre.Det här innebär att utvecklingen går baklänges,precis som och jag skriver.När jag läser statsrådets svar har jag väldigt svårtatt läsa in att det finns en verklig ambition från rege-ringens sida att vidta några åtgärder för att i praktikenöka utrymmet för idrott och hälsa i skolan.Jag skulle vilja avsluta med att fråga statsrådet: nöjd med att är näst sämst i efterIrland när det gäller idrott och hälsa i skolan? Ellerfinns det en ambition hos hela regeringen, inklusiveskolministern, att höja ambitionerna på det här områ-det och vidta konkreta åtgärder för att underlätta förskolan att föra in mer av idrott och hälsa och därmedstärka folkhälsan i skolan?Anf. 35 ():Fru talman! Jag vet av egen erfarenhet från natur-vetenskaplig linje, även om det börjar bli några årsedan, att man med en tung teoretisk arbetsbörda inteuppfattade idrottsämnet som särskilt prioriterat. Närvi nu från nyare forskning vet hur viktig den fysiskarörelsen är, men också musik och andra typer avkreativa sysselsättningar, för inlärningen är det all-varligt att se hur utvecklingen är när det gällert.ex. idrott, som vi nu diskuterar.Det finns också många sociala aspekter på det här.Barn och ungdomar lever i en ganska svår situation,med mycket droger och mycket våld. Arbetsmiljön iskolan är utformad så att man kan säga både det enaoch det andra till varandra.Jag tror att det man kan lära sig inom idrottsrörel-sen och det sätt på vilket de jobbar i idrottsrörelsen ärviktigt att ta till sig för många ungdomar. Att skolmi-nistern välkomnar en aktiv medverkan från bl.a. Fris-kis & Svettis är väldigt positivt. Man ställer sig ocksåpositiv till mer profilering från skolornas sida, medytterligare idrott.Dessvärre är inte detta modeller som Socialdemo-kraterna välkomnar i vanliga fall när det gäller sko-lornas arbete. Men på detta område gör man det, ochdet är bara att tacka för det.Anf. 36 ():Fru talman! Jag tillhör dem som , vill jagsäga, tycker att fysisk aktivitet borde vara ett inslagsom förekom varje skoldag. Det är en insikt som jaghar fått allteftersom jag har tagit del av den utveck-ling som har skett i samhället. Jag tror att den åsiktennumera omfattas av väldigt många som på något sättär involverade i idrott och hälsa för ungdomar ochsom förstår vilken betydelse det har längre fram ilivet. Därför tycker jag att man borde ha ambitionenatt på olika sätt genom frivilliga val och genom attgöra fler timmar obligatoriska uppnå den målsätt-ningen.Ett viktigt instrument för att nå dithän - det harockså tidigare talare varit inne på - är naturligtvis attha lärare som är välutbildade och motiverade. Det harvi verkligen. Vi ser nu många idrottslärare som går uti medierna och försöker bilda opinion och visar sittengagemang i denna fråga.Jag tror att man kan utöka samarbetet med idrotts-rörelsen ytterligare. Skolministern är inne på det i sittsvar och bejakar denna utveckling.Det finns en lag som reglerar entreprenadförhål-landen i skolan. Enligt den lagen kan man inte lämnaut undervisning till andra. Om det finns särskilda skälkan man däremot ansöka hos regeringen för att fågöra detta. Då får regeringen medge att kommuneneller får sluta avtal med någon annan omatt bedriva undervisning inom det offentliga skolvä-sendet.Vad ger det för signaler att denna typ av beslutska fattas på regeringsnivå? De kunde fattas betydligtlängre ned i hierarkin. I min värld ska idrottslärarnaoch den ordinarie skolan naturligtvis svara för denordinarie undervisningen, men det ska kunna öppnaspå ett enkelt sätt så att man kan knyta till sig idrotts-rörelsens kompetens genom att sluta avtal inte minstnär det gäller den frivilliga undervisningen.Det finns lagstiftning som när man läser denskickar ut vissa signaler. Det krävs regeringsbeslutom en skola ska ta in en entreprenör. Det tycker jag ärfel.På den punkten skulle jag vilja höra skolminis-terns ställningstagande. Är hon beredd att ändra ilagen om entreprenörförhållanden inom skolan, så attden utformas på ett sådant sätt att det blir lätt ochsmidigt att sluta samarbetsavtal också med externaorganisationer som är beredda att gå in och hjälpa tillför att ytterligare stimulera ungdomarna när det gällerämnet idrott och hälsa?Jag skulle också vilja påpeka föräldrarnas ansvar idetta. Det är i och för sig ingen fråga som man behö-ver diskutera i , men det är väl värt attframhålla oss vuxna som föredömen både som föräld-rar och som vuxna i allmänhet. Vi har nog ocksåanledning att se till oss själva lite grann. Om vi självaär aktiva på olika sätt tar kanske våra barn efter det ihögre utsträckning än annars.Till sist vill jag ställa min andra fråga, statsrådetWärnersson. Vad var nytt i statsrådet svar? Vad visstevi inte innan?Anf. 37 Statsrådet ():Fru talman! blir det så att frågor uppreparsig ett antal gånger. Jag kan inte hitta på nya svar,utan jag måste tyvärr ibland upprepa mig. Bl.a. kan-ske jag igen får upprepa vilken status idrottsämnet harinom och gymnasieskolan i förhållandetill andra ämnen.Låt mig börja med ämnen. Vi har 17 ämnen i . Tittar vi på hur man harprioriterat ämnena i antal timmar ser vi att det endastär svenska och matte som har fler timmar än ämnetidrott och hälsa i . Det är alltså ett högtprioriterat ämne. Denna timplan är en gång antagenav . Det är som reglerar grund-skolans timplan.När det gäller kärnämnena i gymnasieskolan ärdet endast svenska och svenska som andraspråk somhar större omfattning än idrott och hälsa. Det finnsandra kärnämnen som har lika stor eller mindre om-fattning än idrott och hälsa.Sett så är det ett prioriterat ämne. Jag har inte träf-fat någon som inte tycker att det är oerhört viktigtsåväl att lära sig om hur kroppen mår som att utövaidrott aktivt.På arbetar vi mot en avreglering avtimplanen. Det har också alla partier ställt sig bakom iriksdagen. Det viktiga är här, som jag skrev i mittsvar, att följa upp verksamheterna och se till att mannår de mål vi har sagt upp och att ämnets omfattninginte minskar.Jag kommer att få en rapportom hur man har använt sig av friluftsdagarna. Det ärockså något som avreglerades. Prao och friluftsdagarvar tidigare reglerat. Det har man nu släppt. Mangjorde det när vi fick den nya läroplanen och sade attskolorna själva får ta ett ansvar.Jag vill nu se om verksamheterna fortfarande omfattning vi vill att de ska ha. Ser vi att frilufts-dagarna används till idrott och hälsa, m.m.?Här finns en stor möjlighet för varje enskild skol-ledare att lägga in timmar utan att på något sätt för-ändra en given timplan. Man kan bestämma hurmånga dagar man vill ha och om man vill läggafriluftsdagarna som halvdagar eller dela upp dem påtimmar. Det finns en möjlighet.Vi följer upp det. Jag tänker återkomma om jagser att det behöver göras ingripanden.Jag har besökt Ängslättsskolan och Bunkeflo. Detvar många bra saker där. Det jag kände var väldigtbra var det som och någon annanpekade på, dvs. att föräldrarna var så aktiva. Det varnågon form av kontrakt och en helhetssyn. Skolanensam skulle inte ha klarat av det. Det sade rektorockså. Det hade inte hjälpt att bara lägga fler timmarpå idrott och hälsa. Man frågade sig hur man skulle fåmed föräldrarna. Är det möjligt att gå till aktiviteterpå fritiden och till skolan, i stället för att bli körd avföräldrarna? Är det praktiskt möjligt? Det är småsaker. De gav exempel. Sitter eleven vid datorn ettvisst antal timmar hemma ska föräldrarna säga tillhonom eller henne att gå ut och röra på sig.Det ska vara en helhetssyn. Här tog man upp frå-gor om värdegrund och hur man ser på sådant. Detgällde idrottsrörelsen och föreningar som kom in ochderas ställning i detta samarbete.Vi talar om huruvida regeringen har prioriteratdetta. Det är dock regeringen som beslutar om detekonomiska stöd som utgår från Allmänna arvsfon-den. Det handlar om över 1 miljon. Det är en klarmarkering av att vi tycker att detta är viktigt.Vi får också frågan belyst forskningsmässigt. Lä-kare och forskare är involverade för att följa utveck-lingen.I uppdraget som man har fått i och med tilldel-ningen av medel ingår att kompetensutveckla och geinformation till skolledare och skolor. Vi använderdenna gång ett projekt som har fått medel för attkompetensutveckla och sprida information till fler.Detta gör man. Det finns ett mycket stort intresse fördet, och man håller många konferenser för att spridainformation och visa på möjligheter.Anf. 38 ():Fru talman! Anledningen till att man avsatte flertimmar för idrott var kanske att Riksidrottsförbundetgjorde en omfattande utvärdering. Den visade på attdet hade blivit en klar försämring både i grund- ochgymnasieskolan genom den minskning som då hadeskett vad det gäller ämnet idrott.Trots den förstärkning man har fått i skolan är detmånga skolor som inte klarar av alla moment somingår i läroplanen. Bl.a. riskerar simkunnigheten attminska. Antalet barn och ungdomar som inte lär sigsimma i skolan har minskat ganska snabbt. Det ärsignaler som jag har fått från olika kommuner.Många gånger har föräldrarna inte möjlighet att påsommarlovet, vilket var väldigt vanligt förr, skjutsasina barn till simskolor. Simundervisning behöveringå i den ordinarie skolundervisningen.Även antalet friluftsdagar har minskat. Skolmi-nistern nämnde hur viktigt det är att man följer uppdetta. Man ska kunna satsa rejält på att vara ute ochutöva några olika idrottsmoment . Det ärverkligen en olycklig utveckling när den typen avaktiviteter försvinner från skolan.Skolhälsovårdens personal menar att sjukdomarsom högt blodtryck, åldersdiabetes och benskörhetgrundläggs . Då finns det verkligen anledningtill oro när det gäller den svenska folkhälsan.Om inga förändringar görs nu kommer detta attbelasta sjukvården längre fram. Att skjuta problemoch kostnader framför sig på det sättet som dettainnebär är inte heller försvarbart.Skolministern talade också om det ökade stilla-sittandet framför både TV-apparater och datorer. Dethar inneburit att alltför många ungdomar rör sig all-deles för lite. Och är det ju än viktigare att skolanser till att idrottsämnet verkligen får det utrymme somdet förtjänar i skolan.Sven talade om att vi i ärmycket dåliga på ämnet idrott. I jämförelse med and-ra länder i så har svenska skolelever, åtmins-tone enligt den statistik som jag har sett, det minstaantalet idrottslektioner. Med tanke på att det finnsundersökningar som visar att elevernas hälsa ochkondition stadigt försämras är det nödvändigt att detsker förändringar inom detta område.Som jag nämnde tidigare så är ju mönstringen enbra värdemätare, där man verkligen ser hur ungdomarhar blivit fetare.Det är alltså viktigt att vi gör någonting och att vigör det . Även om det inte finns något nytt i svaret,som skolministern sade, så har jag inte ställt dennainterpellation tidigare. Och för mig känns det viktigtatt lyfta fram frågan och verkligen se till att den finnspå dagordningen, så att den inte försvinner ur debat-ten. Jag tror nämligen att vi alla är medvetna omdetta. Men vi måste också göra någonting åt det. Attsamarbeta med idrottsrörelsen, med Friskis & Svettissom det står i svaret, är ju ingen nackdel. Många avdessa ungdomar deltar ju i olika aktivite-ter. Om de då dessutom får träffa sina idrottsledare iskolan, så tror jag också att det kan påverka och ledatill en positiv utveckling för ungdomarna.Anf. 39 ():Fru talman!