prot · GP0941 · 2001-12-05 00:00:00 — säger att situa-tionen är allvarlig, och det har också utskottet sagt.I förbandsverksamheten finns ju också en anpass-ningsförmåga och en grundberedskap. säger nu att vi ska kunna anpassa oss och ta utfler totalförsvarspliktiga vid omvärldsförändringar.Ja, det är helt naturligt. Men vilka åtgärder tänkerSocialdemokraterna vidta för att få i gång förbands-verksamheten ordentligt? Detta är väldigt viktigt påkort sikt men framför allt på lång sikt.Både och jag har redogjort förvad som är mycket tydligt redovisat i regeringensbudgetproposition: en flygförare som inte flyger,kompetensflykt, större ledningsövningar som skjutspå framtiden, helikopterverksamheten som har fåttbetyget IG av regeringen.Vilka åtgärder anser nu bör vidtasså fort som möjligt?Anf. 152 () replik:Fru talman! Som jag har sagt i tidigare replikerdelar jag uppfattningen att det är bekymmersamt attövningarna uteblir. Men det är minst lika bekymmer-samt att situationen har uppstått, och vi är ganskasäkra på att det inte beror på för lite pengar utan pådåligt handlag med pengar och dåliga rutiner. Det ärockså något som vi har fått bekräftat när vi har talatmed Försvarsmakten. Därför menar jag att det ärväldigt viktigt att komma till rätta med det först innanman tillskjuter de pengar som kanske är nödvändigaför att hämta in det minus som är på övningssidan.Jag är alltså helt säker på att vi måste komma tillrätta med hanteringen av pengarna först. Så alarme-rande tycker vi att beskeden är som vi har fått.Anf. 153 ():Fru talman! Med försvarsbeslutet och vida-reutvecklingen 2000 lades grun-den till en omställning av det svenska försvaret.Höstens händelser har tydligt visat att den påbör-jade moderniseringen av försvaret är både viktig ochriktig. Den framtida hotbild som skisserats både iförsvarsberedningens olika betänkanden och somalltmer också kommit att påverka försvarsbeslutenhar visat sig ha aktualitet . Man kan kanskeinstämma i påståendet att framtiden redan är här.Hotet riktar sig inte längre i första hand mot vårterritoriella integritet utan snarare mot vår nationellasjälvständighet och frihet - ja, om man så vill, motden fria världens livsstil. Det föreligger ingen risk fören invasion. Däremot är den ökade sårbarheten i vårinfrastruktur det stora problemet, och där finns enreell hotbild.Det är just denna insikt som ligger till grund föromställningen av försvaret, som varit medom att initiera och som dessutom inneburit att sjuk-vården kunnat förstärkas med åtta miljarder under entreårsperiod och långsiktigt med fyra miljarder per år.Betänkandet FöU1 omfattar syn påtotalförsvarets resurser för både vad avserpolitikområdena försvarspolitik och skydd motolyckor, varvid försvarspolitik omfattar dels det mi-litära försvaret, dels det civila försvaret.Försvarspolitiken ska bidra till att bevara landetsfred och självständighet både vid direkta militära hotmot och genom att vi internationellt ska kun-na bidra till fred och säkerhet i vår omvärld.Med detta sagt finns det också anledning att slåfast att förmågan till väpnad strid även fortsättnings-vis ska utgöra grunden för förbandsutbildning ochövningsverksamhet. Förmågan till strid tillgodosernämligen tre av kraven i Försvarsmaktens fyra hu-vuduppgifter:att möta väpnat angrepp, att hävda territoriell integri-tet och att medverka i internationella operationer avolika slag. Detta är tre huvuduppgifter som samtligakräver förmåga till väpnad strid i en eller annan form.I det sammanhanget finns det också anledning attnotera behovet av att deltar i den internatio-nella övningsverksamheten, så att de militära enhetersom vi anmält till EU:s krishanteringsstyrka kananvändas till fullo.När det gäller det civila försvaret uttalar utskottetatt man bör ge hög prioritet åt beredskapsåtgärder förelförsörjning, telekommunikationer och IT-säkerhet.Även därvidlag har vi anledning att återkomma isamband med den aviserade propositionen våren2002.Man kan alltid, som en del partier gör, önska sigmer pengar till Försvarsmakten. Jag känner dock stortrygghet i det faktum att vi har påbörjat en omställ-ning och modernisering av försvaret som tar sikte påbåde aktuella och framtida hot. I det sammanhangetär det enligt min mening mer konstruktivt att diskute-ra hur vi fördelar och använder resurserna på ett op-timalt sätt, exempelvis när det gäller ansvarsfördel-ningen mellan olika myndigheter och mellan olikabeslutsnivåer i samhället. Jag avser att återkomma tilldetta i debatten om betänkande FöU2.Fru talman! Jag vill också understryka några om-råden i betänkandet som jag bedömer som mycketviktiga.Det är av stor vikt att vi noga följer utvecklingen iomvärlden, så att eventuella försämringar i det säker-hetspolitiska läget uppmärksammas på ett tidigt sta-dium. Detta innebär att underrättelsetjänst i olikaformer framstår som ett allt viktigare instrument förvår säkerhetspolitik. Underrättelsetjänsten är också avcentral betydelse i samband med planering och ge-nomförande av internationella insatser. Det är dess-utom en säkerhetsfråga för berörd personal.Vidare är det av stor betydelse, som andra talarehar sagt här , att övningsverksamheten kan upp-rätthållas och, vilket regeringen faktiskt framhåller,kan öka. Utskottet understödjer denna ambitionshöj-ning. Regelbundna övningar är en grundförutsättningför förbandens förmåga att lösa sina uppgifter och förförmågan att operera inom ramen för samordnadeinsatser. Det är också viktigt att den nya lednings-och underhållsorganisationen så snabbt som möjligtfår tillfälle att öva och verka i sina respektive roller.Slutligen vill jag betona betydelsen av de olikafrivilligorganisationerna och hemvärnet. Utskottetbetonar också i sin skrivning värdet av det engage-mang och den kompetens inom skilda områden somkommer till uttryck genom frivilligverksamheten. Detär viktigt, som utskottet framhåller, att stödet tillfrivilligorganisationerna utvecklas.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag således bi-fall till förslaget till riksdagsbeslut i försvarsutskottetsbetänkande och avslag på reservationerna.Anf. 154 ():Fru talman! Redan inledningsvis vill jag, liksomÅke Carnerö, yrka bifall till reservation nr 2 samt tillreservation nr 5.Under innevarande valperiod har försvaret ge-nomgått en revolutionerande omdaning. Regementenoch garnisoner har liksom flygflottiljer lagts ned.Flygutbildningen har diskuterats intensivt och hett,och frågan är ännu inte löst. Amfibieförband harbildats och ersatt det stolta Kustartilleriet. Helikopter-förbanden har ännu inte fått sin utformning. Luftvär-net har minskat drastiskt m.m., m.m. Men kvar stårJas 39 som den yttersta posten för vårt stoltaförsvar, höll jag på att säga och sade det också.Bilden verkar lite drastisk. Riktigt så illa är detkanske inte som en del av oss kan frestas att tro. Ändåhar man all anledning att fundera över varför funge-rande flygskolor och flottiljer ska läggas ned - närinvesteringarna kostat hundratals miljoner av skatte-betalarna medel - för att sedan byggas upp på enannan plats i landet för ytterligare hundratals miljonerkronor.Man kan också undra varför fungerande rege-menten skulle läggas ned för att till stor del byggasupp igen på platser som fordrar stora investeringar ilokaler och annat för att över huvud taget kunna fun-gera som det är tänkt. Framför allt tänker jag på flyg-flottiljen och flygskolan i , men också påregementena i och . drabbasvisserligen inte Försvarsmakten och dess budget avkapitalförstöringen när det gäller gjorda investeringari , och . Ur det pers-pektivet spelar det kanske ingen roll var de fåtaligaenheter som finns kvar ska placeras och om detbehöver nyinvesteras eller inte. Desto tråkigare måstedet vara för alla skattebetalare som först har fått in-vestera på bl.a. de tre orter som jag räknade upp härsom nu får det tvivelaktiga nöjet att, framför allt närdet gäller flyget, göra om samma sak igen.Fru talman! En annan del av försvarets omstruktu-rering som borde väcka irritation på de drabbadeorterna är de ersättningsjobb som var en viktig del iförsvarsnedläggningspaketet. Inom ramen för samar-betet med kring Försvarsmaktens fram-tida grundorganisation lovade regeringen attmerparten av de orter som drabbades i samband medregementsnedläggningar skulle kompenseras medstatliga och privata ersättningsjobb. Närmare 1 300statliga arbetstillfällen skulle lokaliseras till de niokommuner som regeringen hade valt att stödja. Dess-utom skulle stöd lämnas för att skapa omkring 1 000arbetstillfällen i privat verksamhet.Regeringen har haft god draghjälp av högkon-junkturen i samband med regementsnedläggningarna.En naturligt fungerande arbetsmarknad har, ofta utansärskilda åtgärder från regeringens sida, tacksamttagit emot personal från de nedlagda förbanden. Ickedesto mindre har regeringen gjort utfästelser till niokommuner som har haft en omfattande mili-tär verksamhet som en viktig del i skattebasen ochsom en viktig inkomstkälla för det lokala näringslivet.När det gäller de 215 ersättningsjobb som skullekompensera för nedlagda Skånska Dragonbrigadenoch Wendes artilleriregemente i har manännu inte, trots näringsministerns upprepade löftenoch efter mitt ständiga tjat, vill jag nästan säga, imuntliga och skriftliga frågor sett röken av mer än etttjugotal av de utlovade statliga jobben. Inte heller fårHässleholms kommun ta över garnisonsområde ochövningsfält som utlovats.Allt det här ger en dålig image åt regeringen ochden av majoriteten i förda försvarspolitikenoch åt deras givna löften. Jag anser att det , ettdrygt år efter förbandsnedläggningarna, egentligenborde finnas anledning att utvärdera regeringensarbete när det gäller att lokalisera närmare 2 300 nyaarbetstillfällen till de orter som drabbades i sambandmed Försvarsmaktens omstrukturering. Löften måsteinfrias, fru talman. Det är en hederssak.Fru talman! Nästan varje gång då det har varit för-svarsdebatter har jag pekat på det dåliga underlagsom försvarsbeslutet var grundatpå. Jag vet att det var bråttom att få ett beslut i fråganså att personalen visste vad de hade att rätta sig efter.Men ett mer kaotiskt resultat än efter det riksdagsbe-slutet får man väl ändå leta efter. Konvulsionernaefter det i långa stycken felaktiga beslutet har ännuinte lagt sig.Nästan två år efter det senaste i raden av försvar-sekonomibeslut, , kan vi återkonstatera att Försvarsmaktens ekonomi står införnya budgetöveskridanden även under innevarandeverksamhetsår - detta trots att Försvarsmakten harägnat merparten av innevarande år åt att utarbeta ochimplementera nya besparingsförslag.Fru talman! I samband med en frågestund i riks-dagen erkände försvarsminister vonSydow att Försvarsmaktens ekonomiplanering liderav vissa strukturella brister. Men som För-svarsmakten och Försvarsdepartementet ägnar bety-dande kraft åt att försöka dölja de strukturella plane-ringsproblemen åläggs Försvarsmakten att lösa ut-ökade internationella uppgifter parallellt med att manska genomföra en omstrukturering av det traditionellainvasionsförsvaret till att bli ett försvar anpassat tillnya typer av hot. Jag måste i ärlighetens namn sägaatt det inte kan vara en lätt uppgift.Fru talman! har inget emot,utan är tvärtom positiva till, att försvar ingåri arbetet med att förebygga internationella kriser ochmed att bygga upp länder efter svåra kriser. Men vianser att verksamheten måste vara noga planerad ochväl ekonomiskt underbyggd. Vi måste, trots kortavarsel, kunna stå för vad vi lovar.Problemet med det nya försvaret är att åtskilligabeslut kopplade till Försvarsmaktens grundorganisa-tion vid beslutstillfället ännu inte har fått någon lös-ning. Flera lösa trådar återstår att knyta samman.Lokaliseringen av den militära flygutbildningen ochlokaliseringen av den operativa insatsledningen är tvåexempel.När det gäller den militära flygutbildningen fram-står den lösning som regeringen, ochVänsterpartiet förordar närmast som tagen ut Grön-köpings , särskilt om man beaktar det eko-nomiska kriteriet i regeringens riktlinjer till styrgrup-pen. Beslutet att lägga ned både i , inuläget fortfarande modernaste flygflottilj,och F 16 i - de båda flottiljer som be-driver militär flygförarutbildning - för att sedan byg-ga upp verksamheten på nytt vid någon av de kvarva-rande flottiljerna visar med all tydlighet på regering-ens avsaknad av en sammanhållen analys av hur enkostnadseffektiv militär organisationslösning ska seut.Av det jag sagt framgår med all önskvärdtydlighet att den försvars- och säkerhetspolitik somregeringen har valt att driva i samarbete med Center-partiet och i allt väsentligt bygger påad hoc-lösningar framtagna i all hast och utan någonstörre tid till eftertanke och reflexion omkring försla-gens konsekvenser. Det enda man har varit intresse-rad av har varit att vinna politiska segrar på förnuftetsbekostnad. Den militära flygutbildningens lokalise-ringen är det mest aktuella exemplet på det. harvi ett kraftigt nedbantat försvar som drar kostnaderöverstigande alla budgeterade ramar. Jag har inte settatt det nedbantade försvaret blivit billigare än dettidigare.Fru talman! Till sista vill jag säga några ord omKustbevakningen. Under en lång följd av år harKristdemokraterna, framför allt i budgetsammanhang,lyft fram och dess betydelsefullaroll i arbetet med att bevaka våra kustområden. Vianser att är ett område som måsteuppvärderas och få mer resurser. Vi föreslår därför iårets budget att anslaget 7:1 ökasmed utöver regeringens förslag.Det kan tyckas som att det i statliga budgetsamman-hang inte handlar om så mycket pengar, men det ärändå en markering som visar att kristdemokraternainsett betydelse.Speciellt med tanke på den omprövning av hotbil-den som behöver göras med anledning av den ändra-de världsbilden efter terrorattacken i den11 september finns det anledning att satsa extramycket på Kustbevakningen.Men vad gör då ? Jo, den är enmycket viktig del av bevakningen av vårt lands grän-ser och har som jag ser det stora uppgifter i de insat-ser som kan behöva göras beträffande underrättelse-tjänst och eventuellt utökad bevakning av vårt landslångsträckta kustgränser.Kustbevakningen bedriver verksamhet inom poli-tikområdena skydd mot olyckor vad avser miljörädd-ningstjänst till sjöss, sjöräddning, eftersökning medflyg, rättsväsende - skatt, tull och exekutionsväsende.Vidare har vi livsmedelspolitik, transportpolitik ochmiljöpolitik. Nya uppgifter har tillkommit, och flernya står för dörren. och sjölä-gesinformationen är ett par exempel. För att långsik-tigt kunna fullgöra fastställda uppgifter och mötautökade krav på internationell verksamhet, gränskon-troll genom den operativa Schengenanslutningen ochmiljöräddningstjänst till sjöss måste Kustbevakning-ens resurser förstärkas och verksamheten lyftas högreupp på agendan. Verksamheten har behov av nyre-krytering och utbildning. behöverockså en stor del av fartygen och flygplanen bytas ut.Kristdemokraterna avsätter således för politikom-rådet skydd mot olyckor per årutöver regeringens förslag, vilket jag harnämnt.Fru talman! Jag yrkar återigen bifall till reserva-tion 2 samt till reservation 5.Anf. 155 () replik:Fru talman! Jag tackar fördetta konkreta bidrag till att rätta upp försvarsbudge-ten. 20 miljoner till kommer säkertatt rätta till väldigt många av de bekymmer som har redogjort för här . Det är ialla fall ett konkret bidrag, och det är det första somvi har hört från på länge.Anf. 156 () re-plik:Fru talman! Jag hörde inte den sista frågeställ-ningen.Anf. 157 () replik:Fru talman! Jag är tacksam för det konkreta bi-draget. Det är det första som vi har hört från kristde-mokraterna på länge.Anf. 158 () re-plik:Fru talman! Det är bra att man kan glädja någon. Ivårt förslag går vi inte utanför de fastlagda ramarnaför den totala budgeten.Anf. 159 ():Fru talman! Det har under den gångna debattenhänvisats till många brister i försvarets organisation.Jag vill för min del inte ens försöka uttala mig omexakt var felet ligger eller vems det är. Det är säkertorganisationen och redovisningen. Men det är ocksåregeringspolitiken som har bidragit genom en ständigändring av spelreglerna för en verksamhet som måsteplaneras långsiktigt.I ett avseende handlar det just om hur man läggeranslagen för internationella insatser. Försvaret harråkat i den situationen att man nödgas till en olyckligprioritering och konkurrenssituation där kostnadernaför internationella verksamheter kommer att belastaden ordinarie ekonomin så att förbands- och utbild-ningsverksamheten i sin tur måste skäras ned. Och isin tur innebär det dessutom att vi får svårare att ställaupp de förband som vi har lovat.Därför vill jag som svar på de frågor som harställts om vårt förslag om en särredovisning av inter-nationella insatser säga att vi tycker att det är mycketviktigt att de särredovisas tydligt. Och det gäller själ-va insatsen utomlands. Däremot anser vi att helautbildningen ska ingå i den ordinarie verksamhetenoch som en huvuduppgift för försvaret. Jag återkom-mer till detta i ett senare inlägg.Jag vill bara påpeka att konsekvenserna av att justde internationella insatsernas kostnader har lastatsöver på den ordinarie verksamheten har blivit attförsvaret har fått skära ned ännu mer under löpandeår.Jag kan nämna de mest konkreta exemplen på attdet är mycket stora brister.Värnpliktiga får åka hem. Vi tar av deras tid.En månad innan de är färdigutbildade så talar vi omför dem att detta var helt bortkastad tid och säger:Varsågoda att åka hem. Ni kan få bo kvar om ni harhyrt ut våningen.Men vad skapar detta för känsla för försvaret ochde viktiga uppgifter som det har ? Jagskulle vilja säga att det snarare innebär en negativutveckling och en belastning för försvaret.Samma sak gäller officerare som inte får tillräck-lig utbildning därför att det inte finns övningstillfäl-len.Skälet till att det slår så här hårt är att det ärmycket lite rörliga kostnader. Det är ungefär 30 %.Lägger man då på dessa kostnader slår det direkt motutbildning och övning. Det är det enda rörliga som vihar.Jag har hört att det finns något förband som underdetta år har fått tio olika order om att skära ned verk-samheten så att den till slut står fullständig stilla.Detta, , vill jag beskriva som ett avskälen till att vi tycker att det är väldigt viktigt attsärredovisa de internationella insatserna.Konsekvensen blir, när vi nu går in på nästa ären-de, att vi faktiskt fattar ett försvarsbeslut inför framti-den för ett försvar och där vi vid avstampet står på ettriktigt gungfly.Anf. 160 () replik:Fru talman! Jag tror att har all-deles rätt när hon säger att det är svårt att sätta fingretprecis på vilken punkt som är orsaken till en del av debekymmer som vi ser med inställda övningaroch svårigheter i ekonomin.Men den förklaring som presen-terar är ändå en ny och ganska frisk sak. Inte någongång då vi har haft Försvarsmakten hos oss i utskottethar man pekat på att det skulle vara just de internatio-nella insatserna som är orsaken. Däremot har manmedgett att det är bristfälliga rutiner och dåligt hand-lag med ekonomin. Därför har vi valt att rikta in osspå att i första hand komma till rätta med dessa sakerinnan vi diskuterar att tillskjuta mer medel.När vi talar om de internationella insatsernahandlar det om de extrakostnader somuppkommer när man skickar i väg förband. Det gördet anslag som vi nu lägger ihop med förbandsansla-get också. Det är inte fråga om något annat. Men jagbegriper inte att förslag om att särredo-visa detta på något sätt löser några problem. De kos-tar vad de kostar i alla fall. Oavsett om man tar detfrån utrikesutskottets utgiftsområde eller från försvar-sområdet så är det lika mycket pengar.Anf. 161 () replik:Fru talman! Det viktiga är att det är ett beredskap-sanslag, så att man tar kostnaden när den kommer dendagen som man fattar detta beslut och kan redovisaför exakt vad det kostar från den dagenman skickar i väg dem.Min poäng handlade lite grann om att man harändrat spelreglerna. Plötsligt har den internationellaverksamheten och utbildningen inför det belastatFörsvarsmakten på ett sätt som inte alls från börjaningick i reglerna. Och detta var liksom droppen efteralla de beslut som har fattats , vilkajag inte tänker räkna upp, och som bit för bit harändrat förutsättningarna. Till slut blir det den sistalilla förändrade förutsättningen och där jag faktiskttror att detta är en viktig del.Anf. 162 () replik:Fru talman! Beredskapsanslag eller inte. Det ärväl tveksamt om det över huvud taget finns den typenav anslag som hänvisar till. Beredskap-sanslag eller beredskapskrediter är något som är väl-digt specifikt och som utnyttjas under mycket restrik-tiva omständigheter. Och detta som liksom är upp-funnet i den moderata motionen och reservationen ärju någonting som vi i alla fall inte känner till sedantidigare. Det gör ju också att man ifrågasätter nyttanav det.Men insatserna kostar vad de kostar, och vi vetallihop att det kostar pergubbe som skickas i väg. Det är ganska enkelt atträkna ut. Det är inte så svårt att hålla reda på dendelen, oavsett var den står någonstans. Och att detskulle vara en lösning att lägga det inom utrikesut-skottets budgetram i stället för inom försvarsutskot-tets budgetram förstår jag inte alls.Anf. 163 () replik:Fru talman! Det viktiga är att visa att man faktisktvill få en förmåga som gör att vi kan leva upp till vårainternationella insatser. Men jag återkommer till dettasenare under debatten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 19.00för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § Försvarsbeslut för 2002-2004Föredrogsförsvarsutskottets betänkande 2001/02:FöU2Försvarsbeslut för 2002-2004 (prop. 2001/02:10).Anf. 164 ():Fru talman! Jag ska inleda debatten med att ta uppnågra övergripande frågor. Sedan kommer jag in påvåra reservationer. kommer att taupp inriktningen på de internationella insatserna, ochBjörn Leivik kommer att ta upp det civila försvaret.Jag kan redan nu säga att jag naturligtvis står bakomalla reservationer, men kommer för tids vinnande attyrka bifall endast till reservation nr 8 under punkt 7.Det betänkande som vi ska debattera och be-sluta om har rubriken förnyelse av totalför-svaret. Motsvarande betänkande 1996 hade rubrikenTotalförsvar i förnyelse och 1999/2000 var rubrikenDet nya försvaret.Förnyelse och förändringar i takt med tiden är po-sitiva och nödvändiga. Men det finns ingen naturlagsom säger att det måste ske genom förstörelse, perso-nellt och materiellt resursslöseri och framför allt enkraftigt reducerad försvarsmakt utan förmågor.Resultatet av regeringens femåriga verbala förny-else har i stället blivit ett praktexempel på misslyck-ande. Nya benämningar på vårt försvar och nya hothar använts som motiv för att halvera försvaret. Om-flyttningskarusellen och investeringshysterin tar nu såstora resurser i anspråk av den totala anslagsramen attförbandsproduktionen tvingas gå på sparlåga. Utbild-ningsförbanden har via s.k. dialoger tvingats avstå ca50 % av den påverkbara delen i sina budgetar. Dethar lett till att dagens värnpliktiga inte får den utbild-ning som krävs för att kunna ingå i insatsorganisatio-nen. Det måste närmast betraktas som en skandal attungdomar inkallas med plikt utan att få en adekvatutbildning.Människor som jag träffar runtom i landet ställerofta frågan: Vad händer med vårt försvar? Varförinvesterar ni i nya anläggningar och utrustningar närni inte har råd att använda dem? Försvarsanställda ärlika frågande. Hur kan förbandsproduktionen ochutbildningen år för år användas som budgetregulator?Borde inte den vara prioriterad? Är det inte det vi harförsvaret till?När dessa frågor och spörsmål kommer upp kanjag konstatera att förtroendet för Försvarsmakten ochförsvarspolitiker är utomordentligt lågt - om det överhuvud taget finns. Det framgår också med all tydlig-het i våra medier, tidningar och tidskrifter som liggerFörsvarsmakten nära.