prot · GP0936 · 2001-11-28 00:00:00 — Enligt modell för skatteavtal be-träffande inkomst och förmögenhet är regeln att pri-vat anställda beskattas i tjänstgöringslandet och stat-ligt anställda i det land som betalar lönen.Fru talman! Sedan 1990 års skattereform gällersom allmän princip att alla kostnadsersättningar ochförmåner ska tas upp till beskattning. Vissa undantaggörs alltså för statligt anställda inom utrikesförvalt-ningen och biståndsverksamheten. Erhåller manskattefria kostnadsersättningar har man följdriktigtinte någon avdragsrätt för motsvarande kostnader.Fru talman! Regeringens förslag, som till viss delavviker från , innebär att statligtanställda förutom anställda i utrikesförvaltningen ochbiståndsverksamheten har rätt till skattefrihet förersättningar eller förmåner som avser bostad, skolav-gifter, resor till och från tjänstgöringsorten, medföl-jandetillägg och grundtillägg. Detta följer alltså heltde ersättningar som finns reglerade i ett teck-nat avtal, det s.k. som reglerar kostnad-sersättningar och förmåner till statligt anställda ochsom gäller fr.o.m. den 1 januari 2002.Samtidigt föreslås också att den särreglering somgäller för nationella experter upphävs.Remissinstanserna har haft synpunkter på att lös-ningar bör försöka uppnås inom befintliga regler ochatt en harmonisering mellan privat och statligt an-ställda bör ske . anser dess-utom att nuvarande regler för anställda i utrikesför-valtningen och i biståndsverksamheten bör utökas tillatt gälla för samtliga statligt anställda.Regeringen hävdar att en harmonisering mellanprivat och statligt anställda inte är möjlig eftersom enbeskattning av statligt anställda i verksamhetslandetgår emot internationell praxis och internationellaavtal. Däremot anser man att det är en rimlig ut-gångspunkt att samma regler ska gälla för samtligastatligt anställda vid utlandsstationering. Det nyligentecknade avtalet och det omedelbara behovet av enlagreglering för denna grupp gör en sådan harmonise-ring svår att genomföra just . Regeringen avserdäremot att utreda arbetsvillkor och ersätt-ningssystem för anställda vid utrikesförvaltningenoch biståndsverksamheten för att utröna om det be-hövs några särlösningar för dessa personalkategorier.Regeringen tänker alltså återkomma till riksdagenmed förslag i denna del.Fru talman! Vidare föreslås i propositionen tvåändringar av mer redaktionell karaktär. Den första ären anpassning till att det numera inte krävs av biltill-verkarna att de ska uppge en bils årsmodell. Beteck-ningen föreslås därför utgå ur inkomstskattelagen ochersättas av bilmärke, variant och tillverkningsår.Slutligen föreslås också ett tillägg i socialavgiftsla-gen. Den lagtekniska sammankopplingen mellanlagen om allmän försäkring, lagen om inkomstgrun-dad ålderspension och lagen om socialavgifter upp-hörde . Då uppmärksammade maninte behovet av ett tillägg i socialavgiftslagen, vilketnu rättas till.För att en arbetsgivare ska kunna avtala bort skyl-digheten att betala arbetsgivaravgifter på en av-giftspliktig ersättning föreslås att det skrivs in i soci-alavgiftslagen att arbetsgivaren i sådana fall måstesakna fast driftsställe i . På det här viset åter-ställs den ordning som tidigare gällt.Tack för ordet!Anf. 113 () replik:Fru talman! Jag ställde några frågor till LennartAxelsson under mitt anförande. Jag tycker inte riktigtatt jag har fått något svar. Jag ställer några frågorigen.Jag vill höra vad säger om denöversyn som görs av det regelverk som användsredan i dag utifrån att man ska ta reda på i vilkenutsträckning det över huvud taget finns ett behov avspeciella regler. Vad säger om det?Borde vi inte invänta den utredningen innan vi fattarbeslut om ytterligare skatteregler i den här riktning-en?Vad tycker om lämpligheten iatt skattelagstiftningen ska anpassas till de kostnad-sersättningar som ges ut, alltså de kostnadsersättning-ar som man förhandlar fram i avtal? Man utrycker sigpå det sättet i propositionen. Det här kan vi ocksåförstå blir behäftat med en hel del gränsdragnings-problem. Ser inte de problemenockså?Till sist, när vi fattade beslut om skattelättnaderför utländska experter hade vi en diskussion om att vifår ett skattefrälse i det här landet. Jag är rädd för attden här typen av beslut gör att vi får ett ännu störreskattefrälse.Anf. 114 () re-plik:Fru talman! är kritisk till att viger ytterligare grupper möjlighet att erhålla skattefriaförmåner och att regeringen i stället bör få i uppdragatt utforma avdragsregler för dessa personalkategori-er.Jag ser inga som helst problem med att ställa upppå synsättet att lagstiftningen ska gälla lika för alla.Men ibland måste vi göra avsteg. I det här fallet harregeringen ansett att det finns tillräckliga motiv för attgöra det. En majoritet av utskottet har tyckt detsam-ma. Som jag nämnde i mitt anförande var ett av moti-ven för att göra detta att det skulle vara svårt att gåemot internationella avtal och praxis.Behovet av översynen har jag uppfattat som kommer att titta närmare på om det finns anled-ning att ha särskilda regler för just de här kategorier-na anställda i förhållande till andra statligt anställda.Det skulle då vara motiv för att man i det här läget,när det upplevs som ett akut behov, har svårt att av-vakta den utredningen. Men slutsatsen av utredningenkan mycket väl bli att man får ett system som omfat-tar alla statligt anställda, om man inte kommer framtill att det behövs särregleringar för just UD-folk ochbiståndsarbetare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )10 § Utländska företagares mervärdesskatt iSverigeFöredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU8Utländska företagares mervärdesskatt i (prop.2001/02:28).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 13 §. )11 § Vissa punktskattefrågor, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU9Vissa punktskattefrågor, m.m. (prop. 2001/02:29).Anf. 115 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas en delkan det tyckas lite mindre frågor som rör företagan-dets beskattning. En allmän reflexion är att när rege-ringen föreslår förändringar som gäller företagandetär man allmänt sett ganska snabb i de fall det innebärrestriktioner eller försämringar. När det gäller attföreslå förbättringar kommer inga förslag alls ellerockså ligger de längre fram i tiden, för de måste utre-das noggrant först.I det här fallet har man lagt fram ett förslag somhar att göra med sanktionsavgifter vid försenad skat-tedeklaration, en deklaration som företaget ska skickain . Det är bra att man föreslår en sänk-ning av nivån till . Det kan i många fall vara pådet viset för de allra minsta företagen att den skattsom man redovisar på den här deklarationen och somman ska betala in faktiskt kan understiga storleken påförseningsavgiften.Förseningsavgiften är tyvärr digital, dvs. en dagför sent så kostar det , även om den inbetaldaskatten i vissa fall t.o.m. är lägre. Med andra ord ärproportionaliteten mellan det fel som har begåtts ochden kostnad det kan innebära felaktig. Därför är det,som sagt, bra att man föreslår 500 kr.Men det hade varit lika bra att föreslå ock-så vid andra tillfället. Om en företagare lämnar in sindeklaration för sent även skulle mankunna kosta på sig att också vid det tillfället ha 500kr. Fördelen med att ha samma avgift hade nämligenvarit att lagstiftningen hade kunnat träda i kraft redanom , . kommerden dubbla avgift som regeringen föreslår, först 500kr och , att leda till att det härkan träda i kraft först på grund av att de admi-nistrativa rutinerna måste ändras hos Riksskatteverk-et.Klok politik hade därför varit, fru talman, att påen gång låta kammaren inte bara ta ställning till utanförhoppningsvis också rösta på reservation nr 1, somjag yrkar bifall till. Det hade nämligen lett till enliten, men dock viktig förbättring för många småfö-retag, och den hade ganska så snart, om mindre än tvåmånader, kunnat träda i kraft.Anf. 116 ():Fru talman! Förslaget om sänkning av försenings-avgiften till och att i vissa fall ta ut 1 000 krstår vi kristdemokrater bakom. Vi ser det som ettrimligt förslag.Frågan om vilken dag en skatteinbetalning ska an-ses ha skett kan måhända förefalla marginell, men förden enskilde småföretagaren är den här frågan trotsallt betydelsefull. Det måste väl också vara vår mål-sättning i den här kammaren att de beslut vi fattar omlagar och regler leder till att livet blir lite lättare attleva för människor. I det perspektivet blir också dettaen fråga av vikt.Det var i och med det nya skattekontosystemetsinförande som förfallodagens innebörd kom att änd-ras till den nuvarande, dvs. att en inbetalning anses haskett först den dag pengarna kommit in på skatte-myndighetens konto. gällde den dag betal-ningen skett till post eller bank.Det som gällde tidigare var lätt för en företagareatt ha kontroll över. Missade man den här inbetal-ningsdagen var det obestridligen så att betalningenhade gjorts . Det fanns en skarp och tydliggräns. Här behövde man inte diskutera om det var förtidigt eller för sent.Den nya innebörden av förfallodagen ligger där-emot delvis utanför en företagares kontroll. Även omdenne har gjort rätt för sig i stadgad tid kan han ellerhon drabbas av försenad postgång, datakrångel ellerliknande, saker man alltså inte har eget inflytandeöver. Vidare måste man vid varje inbetalningstillfällefundera över vilken dag det är, om det liggerhelgdagar eller klämdagar framför osv.Vi kristdemokrater begär i vår motion ett tillkän-nagivande till regeringen om en översyn av vilkendag som ska räknas som betalningsdag av skatter ochavgifter. Vi tycker att det system vi har i alltförhög grad utgår från de stora företagens förutsättning-ar. Påföljden för sen betalning blir också densammaför som för småföretagaren.Det komplicerade regelverk vi har t.ex. kringmomskontot tvingar också ofta småföretagare attanlita dyr experthjälp.Fru talman! Vårt förslag om att medge inbetalningsenast på förfallodagen är enkelt och entydigt. Kom-mer betalningen för sent beror det obestridligen påföretagaren själv. förslag kan en före-tagare drabbas av omständigheter utanför hans ellerhennes kontroll, och det är inte bra.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 117 ():Fru talman! Vi har haft en animeraddiskussion om komplexiteten i skatteregler. Vi villfrån göra allt för att förenkla dem såväl istort som i smått. Det här är onekligen ett ärende somhör till de mindre, som sade.Regeringens förslag om förseningsavgiften är brai dess första steg eftersom propositionen föreslår attavgiften sänks från till . Men sedanfullföljer regeringen inte sin linje utan ligger kvar på1 om deklaranten inte bättrar sig.Det finns två rättsmodeller att fundera över. Är engärning värre om den begås för och skadärmed bedömas hårdare, eller ska varje försummelseses som en isolerad företeelse? Det är ganska intres-sant att fundera över.I trafiken har vi två olika system. Parkeringsbotenär densamma hur ofta du än bryter mot bestämmel-serna medan straffet för fortkörning skärps om duupprepar förseelsen tillräckligt . Dådras körkortet in utöver böterna.Jag måste nog säga att i detta avseende liknar re-geln nog mera överträdelse mot parkeringsförbud änmot hastighetsbestämmelserna. Dessutom är det inteoväsentligt, som redan har påpekats, att tycker att det är administrativt krångligare medtvå olika avgifter.Det är ju inte bara om deklaranten vid två på var-andra följande gånger slarvat med uppgifterna somden högre förseningsavgiften ska betalas. Enligt för-slaget ska avgiften på tas ut även om dekla-ranten har slarvat med att lämna deklaration.Riksskatteverket måste hålla reda på de tre när-mast föregående redovisningsperioderna, och jagförstår dess invändning att det blir krångligare. Detkan också hända att deklaranten flyttar. Då måsteuppgifter om tidigare försummelser föras över etc.Fru talman! Mot denna bakgrund yrkar jag bifalltill vår reservation under mom. 1.Anf. 118 PER ():Fru talman! I skatteutskottets betänkande nr 9,som vi nu debatterar, behandlas regeringens proposi-tion 2001/02:29 som är rubricerad Vissa punktskatte-frågor, m.m. Eftersom det är en s.k. med-mera-proposition så finns i betänkandet förslag om provi-antering med animaliska livsmedel, proviantering avstatsfartyg, statsluftfartyg och avfallsskattefrågor.Det som jag dock kommer att begränsa mitt anfö-rande till är förslaget om att förseningsavgiften iskattebetalningslagen fr.o.m. skavara i stället för . Förseningsavgiftenska dock även i fortsättningen vara i de fallden deklarationsskyldige inte följt ett föreläggandeom att deklarera eller har låtit bli att lämnadeklaration. Det gäller också om förseningen avser enperiodisk sammanställning.I betänkandet avstyrker utskottet också en motionfrån rörande skatteinbetalnings-tidpunktens innebörd. Detta avser jag också att kom-mentera i mitt anförande.I syfte att de skattskyldiga ska deklarera finnsen sanktion i form av en förseningsavgift. Samtidigtmed skattekontot infördes en ny skattedeklarationmed gemensam redovisning av mervärdesskatt, käll-skatt och arbetsgivaravgifter. Förseningsavgift inför-des på om skattedeklaration inlämnas försent.Regeringen har i den propositionen vi behandlartagit fasta på sypunkter omatt i förseningsavgift kan uppfattas somalltför högt. Med det motivet föreslås därför nu enhalvering när förseningen är av engångskaraktär.För att skattekontosystemet ska fungera är detdock viktigt att de skattskyldiga fullgör sin deklara-tionsskyldighet. Förseningsavgiften måste vara pre-ventiv och så hög att den skattskyldige är angelägenom att lämna in en deklaration i tid.Om det rör sig om upprepade förseningar eller omdeklaration inte lämnas trots föreläggande delar ut-skottsmajoriteten regeringens uppfattning om attavgiften bör vara högre och tillstyrker därför förslagetom 1 000 kr.Fru talman! I reservation 1 menar reservanternaatt en differentierad förseningsavgift ökar krångletoch byråkratin. Det är dags för reservanterna att be-stämma sig. har jag i kammaren möttkrav på sänkning av förseningsavgiften. när densänks för dem som är skötsamma och lämnar in sinadeklarationer så borde det uppskattas. Jag harockså uppfattat det i tidigare inlägg.Däremot har jag svårt att förstå argumentationenatt de som upprepar för sent inlämnande inte ska fånågon ytterligare påföljd. Vi socialdemokrater bestämda uppfattningen att de som gör rätt, skö-ter sig och möjligtvis kommer in för sentska premieras för att de har ordning och reda i sinadministration.En enhetlig förseningsavgift som föreslås av re-servanterna skulle stimulera att inte ta regel-verket på allvar. Åtminstone skulle det inte ge någrapositiva signaler till dem som vill sköta sig. Jag äruppriktigt sagt förvånad över den syn på efterlevnadav bestämmelser som reservationen andas.Enligt uppgifter jag fått från ,som gjort mätningar under en 20 månders period,påfördes 55 000 skattskyldiga förseningsavgifter idrygt 220 000 beslut. Det belyser nödvändigheten avatt ha avgifter som stimulerar till inlämnande i rätt tidoch därmed en bättre efterlevnad av regelsystemet.Farhågorna om att förslaget leder till ökat admi-nistrativt krångel är, som jag ser det, överdrivna. Endifferentierad avgift ökar inte definitivt inte administ-rationen i det enskilda företaget. Skatteförvaltningenfår genom att beslutet föreslås träda i kraft först den 1januari 2003 tid för erforderliga förberedelser och bördärför kunna hantera avgiften utan några större pro-blem i sina datasystem.Reservation 2 om skatteinbetalningstidpunkt harjag ännu svårare att förstå. I reservationen sägs attregelverket kring momskonton är komplicerat ochmedför ett onödigt merarbete för småföretagare somofta tvingas anlita stora revisionsbyråer då de betalt inmoms på fel konto.Låt mig påminna om att tillämpas ettnytt system för redovisning av och betalning av demest frekventa skatterna. Syftet är att göra det enklareför företagare att betala skatter och avgifter samt attminska administrationen både för skattskyldiga ochskattemyndigheterna.Det nya systemet omfattar bl.a. innehållen skatt,arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt och inkomstskatt.Företagen betalar in skatter och avgifter till sitt skat-tekonto via skatteförvaltningens postgirokonto. Ris-ken att betala in moms till fel konto föreligger knap-past. Om så sker torde det säkert vara lätt att tillrätta-lägga misstaget.Den andra delen i reservationen som tar uppskatteinbetalningstidpunkten finns det som jag serinte heller någon grund för.Alltfler använder Internet för sina betalningar. Dettorde göra det lättare att bevaka inbetalningsdagar.För dem som betalar via post eller bank torde ocksågenom bra planering och ordning och reda i den egnaadministrationen hänsyn kunna tas till helgdagarm.m. som anges i reservationen.Praxis att betalning ska ha skett när pengarnakommit in på skattemyndighetens konto stämmer välöverens med den allmänna synen och former somtillämpas i andra betalningssammanhang. Av dessaskäl finns det som jag ser det ingen anledning attbesluta enligt reservationen. I det här fallet borderiksdagen besluta enligt utskottsmajoritetens förslag.Fru talman! Med det som jag här anfört yrkar jagbifall till skatteutskottets förslag i betänkande nr 9och avslag på reservationerna.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Jag vill först göra ett förtydligandebeträffande mitt yrkande. Jag avsåg alltså reservation1 under mom. 1 och ingenting annat.Per förde ett resonemang om be-hovet av en differentierad sanktionstaxa för dessaförseningar. För man ett principresonemang om dettaborde det ha gällt när lagen infördes. Då kunde be-loppet ha varit t.ex. första gången och 2 000kr . Därmed faller det resonemang somPer för.Jag har egentligen bara en fråga. Hade detta kun-nat träda i kraft hade det inte inne-burit några administrativa merkostnader för . Då hade sanktionen för företagaren ståtti rimlig proportion till förseelsen. Hade det inte varitbättre att ha företagarperspektivet än att ha myndig-hetsperspektivet framför ögonen när man fattadebeslutet?Anf. 120 PER () re-plik:Fru talman! Det var den första delen i CarlErik Grafs replik som jag försökte att fästa uppmärk-samheten på. De som sköter sig och de som lämnar inför sent som en engångsföreteelse bör premieras förede som återkommande gör fel.Att man vid det förra tillfället valde att inte ha densynen tycker jag inte att jag behöver bära ansvar för . bär jag ansvar för den syn som jag nu re-dogör för.Fru talman! Den fördröjning som menar belastar företagarna tycker jag i ställetska upplevas som en förmån för de skötsamma före-tagare som senare får en bättre situation.Anf. 121 () re-plik:Fru talman! Den skötsamme företagaren som ald-rig lämnar in för sent behöver ju aldrig betala någon-ting i sanktionsavgift. På det viset är det inget pro-blem för dem.Vi ska inte behöva att orda så mycket mer om dethär förslaget, men jag tycker sammanfattningsvis attdet hade varit klokt att införa en enhetlig taxa. Dethade varit lätt att förstå, lätt att följa upp för myndig-heterna och en tydlig sanktion för den som lämnar inen deklaration för sent.Tydlighet och enkelhet i lagstiftningen är efter-strävansvärt. Det är därför som jag har yrkat bifall tillreservation 1 under mom. 1.Anf. 122 PER () re-plik:Fru talman! Det vore bra om alla vore skötsamma,. Då slapp vi föra den här debatten,och då kunde vi också minska både byråkratin ochdet administrativa krånglet.Men vi socialdemokrater har den klara uppfatt-ningen att det är viktigt att premiera de som skötersig, och det bör också märkas i den lagstiftning vibeslutar om i kammaren.Anf. 123 () replik:Fru talman! Tydlighet och enkelhet bör naturligt-vis eftersträvas. De lagar som vi stiftar här i kamma-ren bör vara rimliga, begripliga och lätta att accepte-ra för dem som vi stiftar lagarna för. gäller detförfallodagen för skatteinbetalningar.Per säger att det är lätt för en fö-retagare att planera att betala . Ja, det är det kan-ske. Men även om företagaren planerar aldrig så välkan ju han eller hon drabbas av omständigheter somligger utom kontroll för planeringen.Per säger t.ex. att man kan betalaöver Internet. Men Internet kan krångla och post-gången kan krångla. Det finns omständigheter somföretagaren inte råder över hur väl han än har plane-rat. Då drabbas han av förseningsavgift trots att hansjälv har uppfyllt det som han ska uppfylla.Därför tycker vi att det är rimligare att sätta grän-sen vid den förfallodag som är obestridlig. Har manbetalat in för sent ska man betala avgift. Men har mandrabbats av omständigheter som ligger utanför denegna kontrollen ska man inte drabbas.Anf. 124 PER () re-plik:Fru talman! När man betalar till andra ställen äntill brukar det vara så att det är dentidpunkt när betalningen har nått betalningsmottaga-ren som är den avgörande.Jag har lite grann med företagsamhet att göra. Jagvet att man planerar sin likviditet, betalningsström-mar m.m. och lägger upp rutiner för betal-ningsdagar. Med god planering och en bra administ-ration borde det här inte vara något bekymmer.Sven vill här markera att det kan hända sakerutanför såväl myndighetens som den betalandes möj-lighet att kontrollera. Det är naturligtvis rimligt att såkan ske. Men för min del måste jag säga att det intehar inträffat några sådana händelser åtminstone inte imin privata ekonomi. Jag har svårt att inse att detskulle vara svårare för ett företag än för en privatper-son. Bara för att det kan hända saker ser jag inga somhelst skäl till att göra några förändringar i betalnings-rutinen.Anf. 125 () replik:Fru talman! Sådana incidenter hör naturligtvis tillundantagen och är inte regel. Men vi skulle kunnaundanröja de negativa effekterna av dessa undantaggenom att gå på den enkla regeln att göra förfalloda-gen till inbetalningsdagen.Jag konstaterar att vi har lite olika perspektiv här.Jag tycker att lagar och regler ska vara till för attstödja och hjälpa företagen och inte utgöra någotslags hinder för verksamheten. Det är de olika per-spektiv som vi har.Anf. 126 PER () re-plik:Fru talman! Då tolkar jag så att vi äröverens om att oförutsedda händelser är ovanliga.Med det finner jag också att förslaget i betänkandetväl stämmer överens med de rutiner som vi har ibetalningssammanhang i övrigt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )12 § Omstrukturering av industriforskningsin-stitutenFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2001/02:NU5Omstrukturering av industriforskningsinstituten(prop. 2001/02:2 delvis).Anf. 127 ():Fru talman! Tekniska uppfinningar har varit denviktigaste faktorn för tillväxt under hela 1900-talet.När det gäller vårt lands ekonomiska tillväxt - detsom är själva förutsättningen för att vi ska klara detvälstånd som vi vill värna om - måste varavärldsbäst när det gäller konkurrenskraftiga villkorför företagande och investeringar. Forskning ochteknisk utveckling har en nyckelfunktion, och det äravgörande för svenska företags konkurrenskraft atttillräckliga resurser satsas på behovsmotiverad forsk-ning.På forskningsområdet har vi mycket som vi kanglädja oss över och vara stolta för. har studeratden industrirelaterade forskningen och kommit medintressanta rapporter . De se-naste studierna visar att inom flera områdenligger i täten som forskningsnation i dag.Enligt är svensk forskning störst i världensom andel av BNP. satsar av BNPpå forskning. ligger också i topp när det gäl-ler antalet patent. Enligt samma har videssutom mest riskkapital per capita av alla.Trots detta lysande utgångsläge har BNPutvecklats sämre än i nästan alla andra OECD-länderunder . Vi ligger nere på elfte platsi EU. Trots att vi ligger i topp när det gäller patentsaknas förmåga och incitament till att omsätta upp-finningarna i produktion.OECD har också visat att ligger mycketlågt när det gäller forskningsintensiteten i mindre ochmedelstora företag. Bland 25 länder återfinns Sverigepå tredje plats från bottennivån. Vi ligger långt sämretill än våra nordiska grannländer när man jämförforskningsandelen hos de mindre företagen.