prot · GO09123 · 2001-06-12 00:00:00 — Man skriver: "förslagtill europeisk kemikaliestrategi riskerar att slå knock-out på nya offensiva kemikaliepolitik redan iförsta ronden." Man skriver vidare: "Den kemikalie-proposition som regeringen med stöd av Vänsterpar-tiet och presenterade i årvar offensiv och föreslog omfattande reformer. - - -har lagt ribban för sin kemikalie-politik betydligt lägre än vad gjort." Vidareskriver man: "Kommissionens förslag däremot geringet klart besked om vilka kemikalier som kommeratt fasas ut utan bygger på tillståndsprocesser. "Det är den stora skillnaden. I det svenska förslagettittar vi på vissa egenskaper. Det räcker att ett ämnehar egenskaperna för att det ska slås ut. Men i EU gårman ämne för ämne, och det fungerar inte.Det är inte så att handeln och flödet av varor harbörjat . Vi har haft ett flöde av varor i många årti-onden. Det har tidigare funnits ämnen som har varitoacceptabla som vi har fasat ut. Vi måste börja fasa utigen. Många industrier i EU säger att vi ska tittapå och att så länge tillåter vissa sakerkan vi inte förbjuda dem. Den här typen av lilleputt-diskussion gör att vi ger kommande generationer börda att bära och stora åtaganden för att kommatill rätta med den kemikalisering som vi ger i arv tilldem.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag hade hoppats att ha kunnat ge några erkännande ord till att detförs en bra diskussion inom EU i alla fall. Men detsitter tydligen mycket långt inne för attgöra det.Vad vinner vi på att flytta problemen någon an-nanstans? Om vi har en rigid lagstiftning i Sverigesom förhindrar tillverkning och produktion i Sverigeflyttar naturligtvis produktionen någon annanstans.Vad har vunnit på att göra det? Voredet inte bättre om vi gemensamt försöker finna vägarså att vi kan få en bra miljöanpassad produktion fram-för allt inom EU? Sedan får vi försöka påverka såmånga som möjligt att införa detta. Det kommer att talång tid. Miljöarbetet är långsiktigt. Det är på detviset vi ska samarbeta. Men med inställning når vi inte fram i miljö-arbetet. Vi flyttar bara problemen.Gudrun kallar detta lilleputtdiskussioner.Jag tycker att det är lite vanvördigt. Vi för en realis-tisk politik. Jag vill stå för den realistiska politikenoch inte för en politik som vi inte kan stå upp för.Med regeringens förslag kommer vi troligen inte ensatt kunna klara delmålen.Anf. 95 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om ärmedveten om hur verkligheten ser ut. Åk gärna motSödertälje! Det står en stor skylt där som säger attSveriges största kemikalieindustri satsar som aldrigförr och avser att nyanställa ungefär 1 500 personer.Det är - en riktigt stor kemikalieindustri somhar fått riktigt hårda miljökrav på sig. De flyttar inte.Om man säger en lögn tillräckligt många gångerfinns det folk som tror att det är en sanning. Mensanningen är att kemiska industrier kräver mycketkompetens för att kunna drivas. Den kompetensenbygger man inte upp i . Den kompeten-sen skapar man . Man flyttar inte sålätt. Jag har suttit som ordförande i i och sett till att harfått rejäla miljökrav på sig. De har accepterat demeftersom de vet att den kompetens de har är så posi-tiv. Därför flyttar de inte. Den största arbetsplatsen iEU utanför är faktiskt och . Debygger ut som aldrig förr.Anf. 96 () replik:Fru talman! Efter anförande,som jag inom parentes måste säga för en gångs skullvar hyggligt bra, skulle jag vilja fråga varför GudrunLindvall har valt att avstå från att yrka bifall till dereservationer som jag har och som tar upp de sakersom har använt sig av i sitt anföran-de. Det handlar om uppbyggnaden av arvsmassepå-verkande och fortplantningsstörande ämnen i human-kroppar och amalgamproblematiken. Varför har Gud-run avstått från att yrka bifall till de förslagsom hon talar så varmt för i talarstolen när hon hadechansen?Anf. 97 () re-plik:Fru talman! Av ungefär samma skäl som gjordeatt var ett av de fåpartier som avstod från att yrka bifall till ett vallstödinom jordbruket, . Det gjorde nifaktiskt. Det hade kunnat bli en majoritet om ni intehade gjort det. Ni hade nämligen en uppgörelse medregeringen. Ni hade jobbat som sjutton för att kommafram. Vi har jobbat som sjutton för att komma fram imånga frågor. Vi har flyttat positionerna framåt. Viskulle vilja ha detta ännu bättre på en lång rad punk-ter. Jag tänker inte tala om alla dem. Jag är nöjd meddet resultat som vi har uppnått tillsammans med rege-ringen.På en punkt är jag inte nöjd, och det gäller amal-gam. Det beror på att den frågan är så komplicerad.Den ligger inte riktigt på Miljödepartementet.Skälet till att vi har valt att inte reservera oss, medmycket stor tvekan kan jag säga, är att man seröver om det finns en möjlighet att förbjuda kvicksil-ver i amalgam av miljöskäl. I så fall, vilket vi förut-sätter, kommer det här förbudet att träda i kraft sam-tidigt som alla andra kvicksilverförbud träder i kraft,nämligen år 2003.Det som återstår nu är att se till att vi lyckas baxaden där unionen ett steg till så att den börjar inse inte kan hantera varje enskild kemikalie för sig.Man måste titta på egenskaperna. Vi måste få enannan syn på kemiska ämnen. Där tror jag att vi ge-mensamt i har ett stort jobb. Jag tror att ävenamalgamfrågan kommer att hanteras i det samman-hanget. Det är förklaringen.Anf. 98 () replik:Fru talman! Jag tvingas konstatera att trots enuppgörelse har utövat något slagstryck så att hon har fått rättigheter att reservera sig pånågon punkt, men inte på de punkter hon tar upp i sittanförande. Jag tycker att detta är mycket märkligt.Hade yrkat bifall till de reserva-tioner jag har om det som har pratat om i sittanförande hade förändringstrycket ökat på de områ-den där både och jag tycker att detär angeläget att vi ökar trycket.Anf. 99 ():Fru talman! Kemikalier spelar en viktig roll i da-gens samhälle, och kemiska produkter används imånga sammanhang, t.ex. i läkemedel, bekämp-ningsmedel, tvätt- och rengöringsmedel och målar-färger. Kemiska ämnen ingår också i varor såsomkläder, möbler, datorer och naturligtvis mycket annat.I förekommer drygt 11 000 ämnen i de ca60 000 kemiska produkter som tillverkas i eller im-porteras till landet. Ytterligare ämnen kommer in iSverige via importerade varor som inte är kemiskaprodukter. som kemikalierna har bidragittill vårt välstånd har de också vållat hälso- och mil-jömässiga problem. En volymmässigt stor andel av dekemiska ämnen som hanteras i samhället har farligaegenskaper i något avseende. Människa och miljö kanexponeras för dessa ämnen när ämnena används ikemiska produkter eller genom att ämnena läcker utfrån varor.Ämnen med farliga egenskaper kan vara avsiktligttillverkade, men de kan även uppkomma oavsiktligt,t.ex. som ett resultat av nedbrytning av andra ämneneller i samband med industriprocesser eller förbrän-ning. Kunskaperna om oavsiktligt bildade ämnen ärännu mindre än kunskaperna om de avsiktligt bildade.Dessa problem måste vi naturligtvis ta tag i. Detär därför vi behandlar ett av de 15 miljökvali-tetsmål som vi antog här i uti-från regeringens förslag i propositionen Svenska mil-jömål, nämligen miljökvalitetsmålet Giftfri miljö.Utskottet föreslår att godkänner de femdelmålen - som jag återkommer till ett och ett - ochatt samtliga motionsyrkanden avstyrks.Fru talman! Det övergripande syftet med mil-jökvalitetsmålen är att till nästa generation kunnaöverlämna ett samhälle där de stora miljöproblemenär lösta. Målet Giftfri miljö innebär att miljön skavara fri från ämnen och metaller som skapats i ellerutvunnits av samhället och som kan hota människorshälsa eller den biologiska mångfalden.Kunskap om kemiska ämnens hälso- och miljöe-genskaper är grundläggande för allt säkerhetsarbetepå kemikalieområdet, och därmed också en förutsätt-ning för att skydda den biologiska mångfalden ochmänniskors hälsa. Sådan kunskap är också en förut-sättning för att kunna bedöma vilka ämnen som om-fattas, och ska omfattas, av lagstiftning samt av fast-ställda riktlinjer för kemikaliepolitiken.I det av antagna målet Giftfri miljö sä-ger man i det första delmålet att det skafinnas uppgifter om egenskaperna hos alla avsiktligtframställda eller utvunna kemiska ämnen som hante-ras på marknaden. För ämnen som hanteras i högrevolymer och för övriga ämnen som t.ex. efter inle-dande översiktliga tester bedöms som särskilt farligaska uppgifter om egenskaperna finnas tillgängligatidigare än 2010. Samma krav på uppgifter ska dågälla för såväl nya som existerande ämnen. Senast2020 ska det även så långt möjligt finnas uppgifterom egenskaperna hos alla oavsiktligt framställda ochutvunna kemiska ämnen.I likhet med regeringen anser utskottet att rimligatidpunkter för krav på information kan vara 2005 förämnen i höga volymer och 2009 för ämnen i medel-höga volymer. Delmålet behöver dock nås senast2010.Skälen till detta är att delmålet också har stor be-tydelse för möjligheterna att nå övriga delmål. Sålänge som kunskap saknas om ämnenas egenskaperfinns det risk för att ämnena hanteras felaktigt ochdärmed orsakar skador. Det är viktigt att bådenationellt och inom EU kraftfullt verkar för att maninte använder så mycket djurförsök i testmetoderna,eftersom det naturligtvis är en hel del kemikaliegrup-per som kommer att testas.I det andra delmålet står det att varor senast 2010ska vara försedda med hälso- och miljöinformationom de farliga ämnen som ingår.Enligt det tredje delmålet ska vid utfasning avfarliga ämnen följande gälla.Nyproducerade varor ska så långt det är möjligtvara fria från- cancerframkallande, arvsmassepåverkande ochfortplantningsstörande ämnen , om va-rorna är avsedda att användas på ett sådant sätt attde kommer ut i kretsloppet,- nya organiska ämnen som är långlivade, dvs.persistenta, och bioackumulerande ämnen så snartsom möjligt, dock ,- övriga organiska ämnen som är mycket långlivadeoch mycket bioackumulerande ,- övriga organiska ämnen som är långlivade ochbioackumulerande ,- kvicksilver , samt kadmium och blysenast 2010.De ämnen som jag här har räknat upp ska inteheller användas i produktionsprocesser om inte före-taget kan visa att hälsa och miljö inte kan komma tillskada. Redan befintliga varor som innehåller ämnenmed dessa egenskaper eller kvicksilver, kadmiumsamt bly ska hanteras på ett sådant sätt att ämnenainte läcker ut i miljön.Delmålet avser även ämnen som ger upphov tillämnen med dessa egenskaper, inklusive de som bil-dats oavsiktligt.Delmålet bör kompletteras till att omfatta ävenhormonstörande, allergiframkallande och nervska-dande ämnen, ämnen som är skadliga för immunsys-temet samt andra ämnen som bedöms innebära mot-svarande risker för människor. Strategier för genom-förandet av delmålet och en precisering av kriterierför utfasningen av dessa farliga ämnen bör varaframtagna senast 2005.Delmålet innebär ett förändrat sätt att se på fråganom vilket underlag som krävs för att vidta åtgärdermot farliga ämnen. är den gängse synen inomEU att fullständiga riskbedömningar krävs för attvidta begränsningsåtgärder mot ämnen. Innebördenav delmålet är att för effekter som är särskilt allvarli-ga ska kännedom om ämnenas inneboende hälso- ochmiljöfarlighet räcka som underlag för att fasa ut äm-net. Fullständiga riskbedömningar ska alltså intebehövas. På så vis kan takten i riskbegränsningsarbe-tet ökas avsevärt i förhållande till dagens läge, ochåtgärder kommer att kunna vidtas mot de farligasteämnena inom rimlig tid.I delmålet har de olika ämneskategorierna delatsupp och närmare preciseringar gjorts beträffande närolika delar av målet bör vara uppfyllda. Årtalen harvalts så att industrin ges skälig tid för omställning. Deekonomiska konsekvenserna minskar om utfasningenav ämnena i huvudsak kan ske i takt med övrig pro-duktutveckling.Fru talman! För att nå delmål 3 arbetar regeringeninom EU för att regler införs som förbjuder använd-ningen av de ämnen som omfattas av delmålet. Pånationell nivå bör de riktlinjer som kommer till ut-tryck i delmålet vara vägledande för företagens arbetefram till dess att bindande regler införs inom EU.Regeringen verkar för en global utfasning av de äm-nen som omfattas av delmålet som t.ex. i antagandetav , den första globala mil-jökonventionen om farliga kemikalier.I det fjärde delmålet sägs att hälso- och miljöris-kerna vid framställning och användning av kemiskaämnen ska minska fortlöpande enligtindikatorer och nyckeltal som ska fastställas av be-rörda myndigheter. ska förekomstenoch användningen av kemiska ämnen som försvåraråtervinning av material minska. Delmålet avser äm-nen som inte omfattas av delmål 3.Enligt det femte delmålet ska det för de 100 ut-valda kemiska ämnen som inte omfattas av delmål 3senast finnas riktvärden fastlagda av berördamyndigheter. Riktvärden ska ange vilka halter somfår förekomma i miljön eller vilka halter människorhögst får utsättas eller exponeras för.Syftet är att riktvärdena ska fastställas sommiljökvalitetsnormer. Här bör Kemikalieinspektionenoch ges huvudansvaret för att ut-veckla riktvärdena. Andra myndigheter bör involve-ras i arbetet efter behov. Företagen måste arbeta föratt riktvärdena inte ska överskridas.Fru talman! kommer jag till det som jag per-sonligen tycker är väldigt bra med det förslag som vi ska anta, och det är att man vid all riskbedömningav kemikalier ska utgå från de känsligaste individerna- barn och andra känsliga grupper, t.ex. personer medspeciella sjukdomar. Barn är av flera skäl mer utsattaän vuxna. De har låg kroppsvikt, och deras immun-försvar och övriga kroppsliga försvarsmekanismer ärinte färdigutvecklade. Därför är barn mer känsliga förmiljöpåverkan.Barn kommer också på helt andra sätt i direktkontakt med mark och föremål som gör att intageteller påverkan av föroreningar eller farliga substanserkan bli mycket omfattande. De allra minsta småtting-arna stoppar, som ni vet, allting i munnen. De utfors-kar sin omgivning genom att smaka och suga på sa-ker. De lite äldre undersöker skåp och lådor och gersig gärna ut på upptäcktsfärd till garaget eller tillförrådet. De har en oändlig nyfikenhet men ingenerfarenhet och kan inte skilja på farligt och ofarligt.Barnen är beroende av våra omsorger eftersom deär just barn, inte vuxna i miniatyr. Eftersom det kan taen livstid innan hälsoeffekter uppträder eller kankopplas till kemikaliepåverkan är det synnerligenviktigt att försiktighetsprincipen tillämpas när detgäller bl.a. kemikaliers effekter på barn och andrakänsliga grupper.Moderaternas reservationer går ut på att vi inteska ta några initiativ alls utan bara vänta och se vadmiljöministrarna, kommissionen och Europaparla-mentet kommer fram till. Det tycker vi socialdemo-krater är en alldeles för passiv hållning. Vi måstevåga sätta ned foten i dessa så viktiga frågor för ossoch, framför allt, för kommande generationer - förbarnen, som jag talade om.Nästan får vi rapporter om att våra allraminsta får i sig långlivade bioackumulerande kemi-kalier via bröstmjölken, att gravida och ammandekvinnor ska vara försiktiga och i stort sett inte alls ätafisk samt att man hittar höga halter av bromeradeflamskyddsmedel, som tidigare togupp, i pilgrimsfalkar - ämnen som, om vi hade anta-git dessa mål tidigare, skulle ha fasats ut eftersom deär just långlivade, s.k. persistenta, och bioackumule-rande och är att jämföra med DDT och PCB.När man tittar på och re-servationer och jämför dessa kan man fundera på vardet borgerliga alternativet finns. Här verkar det intefinnas. inställning är att bara avvaktaoch inte göra någonting. säger sig vilja gåraskare framåt och tycker att det förslag som vi nudiskuterar inte alls är så radikalt. Det hörde vi ävenfrån , så det skulle vara intressant att få ensynpunkt i det avseendet.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag kan inte undvika att lämna någrakommentarer till , som tycks lida avpolitikersjukdomen selektiv hörsel som tyvärr före-kommer alltför ofta.I mitt inledningsanförande poängterade jag, ocht.o.m. upprepade, att jag i grunden delar regeringensuppfattning om den långsiktiga kemikaliepolitiken.Jag sade att jag vill att vi ska ha den som en positioninför de framtida förhandlingarna. Detta poängteradejag verkligen, och det borde ha upp-fattat.Däremot anser jag att det var fel att fastställasvenska delmål på det här stadiet. Troligen kommerju att diskutera de här frågorna ihöst. Varför kunde man inte vänta med fastställandetoch se hur våra positioner hade varit i det läget?Jag och Moderata samlingspartiet har en mycketrealistisk miljöpolitik. Vi har nog en lika stark miljö-politik som regeringen i det här fallet men det tycksCarina bortse från.Anf. 101 () replik:Fru talman! , man kan alltid sägaatt man tycker att ett förslag är bra. Men sedan sägerman: Å andra sidan vill vi inte anta det , utan vi skaavvakta. Man vågar inte - det var just det jag sade -sätta ned foten utan väntar för att se vad andra kom-mer fram till.Patrik påpekar också att vi inte kan göranågonting själva här i , utan vi måste ha ettharmoniserat förslag i hela EU. Men det är precissamma argument som den tyska industrin har. Mansäger där: Nej, vi kan inte besluta om detta inom EU,för då är vi inte konkurrenskraftiga gentemot länderutanför EU. Jag tycker att det är samma sätt att dis-kutera och att hantera frågorna. Man måste, tyckerjag, våga sätta ned foten och tala om var man står.Det måste vi kunna göra även här i vårt nationellaparlament. Vi kan inte bara hänvisa till EU:s arenaeller till den globala arenan.Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag sade att det här har inte med attvåga sätta ned foten att göra, utan det har att göramed att driva en realistisk kemikaliepolitik och enrealistisk miljöpolitik.Vad vinner vi på att förhindra svenska företag el-ler svenska importörer att handla och tillverka varor?Självklart blir konsekvenserna att tillverkningen av devaror som efterfrågas på marknaden flyttas någonannanstans. Detta är inte acceptabelt. Miljöpolitikenvinner ingenting på det, utan vi ska kraftfullt driva desvenska positionerna inom EU och försöka få medoss EU. Men att självt går före i fråga om enlagstiftning som är så rigorös att det står "skall varautfasade" när inte omvärlden har det är inte realis-tiskt. Detta har alltså ingenting att göra med att sättaned foten, utan det har att göra med att driva en orea-listisk kemikaliepolitik.Anf. 103 () replik:Fru talman! är det så att intehar monopol på vad som är den rätta verklighetsupp-fattningen och vad som är det realistiska. Vi anser attdetta är det realistiska förslaget. Något land ska vågagå före, och så är det i alla frågor. I miljöfrågorna ärdet väldigt viktigt.De som redan som små barn får de här långlivadeoch bioackumulerande ämnena i sig kan ju inte svaraoch säga vad de tycker är det bästa för deras del.Däremot kan företagen självfallet säga sin åsikt. Nå-gonstans får man hitta en avvägning däremellan. Jaganser fortfarande att något land måstevåga gå före och inte bara avvakta, som Moderaternaföreslår.Anf. 104 Miljöminister ():Fru talman! Kemikaliepolitiken har varit ett starktprioriterat område för mig som miljöminister och förden , och då inte bara under dennamandatperiod utan - inte minstunder den tid då var miljöminister. Mankan t.o.m. säga att kemikaliepolitiken lite grann är detsom födde den moderna miljöpolitiken genom deolika larmsignaler om kemikaliernas biologiska ef-fekter och om kemikaliernas effekter på hälsan somnådde mänskligheten . Kemikaliepolitikenhar varit, och kommer att förbli, en oerhört viktig delav miljöpolitiken.Som belysts i debatten är det en oerhört stormängd olika kemikalier som vi använder. Samtidigthar vi en oerhört stor okunskap om de kemikalier somvi använder. Jag ser det som händer som ett stortgenombrott för en annan syn på kemikalier än vi hafttidigare. Det handlar om att betrakta inneboendeegenskaper hos kemikalier snarare än varje kemikalieför sig, som var inne på.Det handlar om att titta på persistens, bioacku-mulerbarhet, som kriterier för att vi ska försöka göraoss av med kemikalier. Det handlar också om attbredda det globala perspektivet.Vi har hört väldigt mycket här om den pro-position som regeringen har lagt fram. Jag menar attdet är en bra proposition, förhandlad i ett gott samar-bete mellan regeringen och våra samverkanspartier.Jag tycker att har presenterat pro-positionen väldigt bra, så jag ska i huvudsak uppe-hålla mig vid ett mer internationellt perspektiv. Detperspektivet har ju funnits med här också under de-batten, men på ett ganska fruktlöst - för att inte sägasterilt - sätt.Det är märkligt att notera att det skiljer så mycketäven i ett betänkande där så väldigt många står bak-om de grundläggande slutsatserna som det gör mellanmoderaternas och andra debattörer.Vi kan naturligtvis inte föra en framåtsyftande,progressiv miljöpolitik genom att alltid vänta på attandra länder ska ta initiativ och gå före. Vi har oer-hört positiva exempel på att man inte behöver lidaden skada som pekar på om manförsöker att vara progressiv och om man försöker attanföra marschen mot ett giftfritt samhälle eller motett samhälle där vi har klarat miljöproblemen.Vi förhandlade fram ett stort antal undantag tillförmån för våra tuffare miljökrav på kemikaliean-vändning när vi blev medlemmar i . Vi lyckadesbehålla dessa undantag när de nu sågs över fyra årefter medlemskapet. I den mån vi inte har lyckats atthöja resten av EU upp till våra tidigare nivåer har vit.o.m. tillsammans med andra EU-länder höjt nivåer-na ytterligare utöver de tidigare svenska nivåerna.Vi har alltså spelat en viktig roll när det gäller attradikalisera EU:s kemikaliepolitik. Det är precis denrollen som jag anser att vi ska spela nu också och somvi faktiskt spelar.Patrik talade mycket om kommissionensvitbok och jämförde den med propositionen. Proble-met för är att vitboken på sätt och visär överspelad . fattade miljörådetbeslut om rådsslutsatser om kemikaliepolitiken medutgångspunkt i vitboken, slutsatser som lyckades föravitbokens innehåll en bra bit i riktning mot det inne-håll som vi diskuterar . Det är ett utmärkt exem-pel på hur vi har lagt fram det som vi vill se somkemikaliepolitik. Vi har använt det i det internatio-nella arbetet för att få med oss andra länders rege-ringar och för att komma fram till en betydligt bättreEU-ståndpunkt än vad vi annars skulle ha gjort.Det gäller inte bara kemikaliestrategin, utan detgäller också det direktiv om elektronikprodukter somvi beslutade om under miljörådet . Detinnebär att vi har lyckats se till att samtliga PBDE:er- alltså en grupp av bromerade flamskyddsmedel -står kvar som utfasningsämnen i direktivet om be-gränsning av farliga ämnen i elektroniska produkter,vilket det var strid omkring.Vi har fått genomslag för svenska kvicksilverreg-ler. De delar som inte har slagit igenom får fortsättaatt gälla.Behovet av att fasa ut ytterligare ämnen ska sesöver. Undantagna användningsområden blir tidsbe-gränsade genom att de kontinuerligt ses över.Vi fattade också beslut om rådsslutsatser när detgäller en integrerad produktpolicy under samma mil-jörådsmöte som också kommer att få en stor betydel-se för den framtida kemikalieanvändningen i pro-dukter.Jag vill säga, utan att på något sätt förhäva migeller , att allt detta är ett resultat av en aktivsvensk kemikaliepolitik inom EU. Vi skulle aldrig hakunnat vara så framgångsrika som vi faktiskt har varitpå det här området, om vi inte hade vågat att gå förepå hemmaplan, vilket vi faktiskt har gjort, på det härviktiga området.Detta om EU. Men jag vill också gärna säga någraord om det globala kemikaliearbete som också är enväldigt viktig arena. Vi hade ett undertecknandemötenär det gällde , alltså dennya globala miljökonventionen om persistenta ochorganiska förorenare, det s.k. smutsiga dussinet, dvs.de värsta av kemikalierna som har en global betydelseoch som dessutom har sådana egenskaper att de iregel ansamlar sig där det är kallt, dvs. nära polerna,vilket innebär att djur och människor drabbas ävenom de befinner sig hundratals mil från den plats därutsläppen en gång har skett.Stockholmskonventionen är oerhört viktig.