prot · GO0955 · 2001-01-24 00:00:00 — Det skulle ge möjlighet till flexibla lösningar;alla fick chansen, oavsett tjocklek på plånbok, attkunna välja. Är inte det generell välfärdspolitik?Fru talman! En ny typ av sjuklighet har kommitatt dominera bilden av barns hälsa i . Dethandlar om DAMP, ADHD, Aspergers syndromm.fl., de s.k. bokstavsbarnen. Det är tillstånd som rörbarns beteende, känslor, motorik och sociala kompe-tens.I dag finns i en inflammerad debatt föreller emot benämningar som hjärndysfunktion och föreller emot medicinsk behandling. Ett barn har rätt attfå en diagnos och rätt behandling, likaväl som barnhar rätt att få slippa en oriktig diagnos, som följerdem livet igenom, och därmed kanske också en orik-tigt insatt behandling.Detta är vad motionen och reservationen handlarom, och detta är vad majoriteten säger nej till.Jag plockade i går ut ett antal papper ur datorn,och de handlar om den senaste tidens inflammeradedebatt i det här ärendet. Det handlar bara om vad somhar funnits i ochdecember månad. Det är ofta en hätsk debatt, medsynpunkter för eller emot olika behandlingsformer.Däremellan står ett barn.I dag arbetar med ett state of theart-dokument, som ska vara en kunskapsgenomgång- inte en genomlysning av diagnoskriterier och be-handlingsformer. Vi får inte svar på frågan varför såmånga barn får dessa diagnoser, hur barnendiagnostiseras, av vem och hur vi hjälper dem bäst.Många lärare har kommit fram till mig och sagt såhär: Du förstår, , att det är jättebra när Kalleeller får en diagnos, för då kan jag gå till skol-nämnden och begära mera resurser.Okej, säger jag. Men vad ska dessa resurser an-vändas till? Finns den bästa pedagogiken som möterjust det barnets behov i skolan ? På vilket sätt blir familjenmedveten och delaktig? Vad vet gymnasieskolan, ochvad vet fritis?Finns råd och hjälp också att få från andra veten-skapliga discipliner? Var finns eldsjälarna, och vadgör att de faktiskt finner en del av dessa barn och kanhjälpa dem? Hur följs barnen upp i skolan, men ocksåsenare?Fru talman! Vi brukar tala om vikten av vårdked-jan och av att den inte får brytas. Vi talar om vårdpla-nering och nationella program för många diagnoser.Det måste väl ligga i absolutaintresse att vi är bombsäkra på vad vi gör mot dessabarn? Jag beklagar att majoriteten inte har insett det-ta.Sedan går jag till frågan om internationella adop-tioner och reservation 29. Det handlar om kunskapenom internationella adoptioner och adoptivbarns ut-veckling, och att denna generellt sett är ganska ofull-ständig. Eftersom är anmäld till dennadebatt kommer han närmare att beröra denna fråga.Jag vill bara påminna utskottet om att informerade utskottet under ett besök påett § 12-hem i om att man just ser fleradopterade barn i denna grupp av unga.Fru talman! När det gäller motionen om famil-jeråd och det tillkännagivande som har gjorts medanledning av denna vill jag säga att vi gläder oss åt attdet blir ett sådant tillkännagivande från utskottetssida. Det måste vara en självklar rätt - gärna ett krav- att familjen ska vara delaktig när beslut tas omsociala ingripanden eller stödåtgärder som rör barnen.Detta kommer säkert att beröranärmare i sitt anförande. Han kommer säkert ocksåatt fråga s och v varför de inte vill ge föräldrar ochbarn denna chans. har arbetat länge meddenna fråga, och vi är nu glada att vi kan se ett resul-tat.Fru talman! Glädjande är också att socialdemo-kraterna till slut gav sexpartimotionen sitt gillandeoch att de stöder denna. Det handlar om de riktlinjersom WHO har utarbetat vad gäller självmordsföre-byggande arbete och att de ska omsättas tillsvenska förhållanden. Nationellt centrum för suicid-forskning och prevention av psykisk ohälsa ärvärldsledande på detta område och ligger bakomutformningen av dessa riktlinjer. Märkligt hade detvarit om vi i inte hade antagit dem.Verkligheten för många barn är inte harmonioch trygghet. Många barn växer upp i sargade famil-jer och utan stöd, och det kan ge psykisk ohälsa. En ung människa kan som yttersta konsek-vens av psykisk ohälsa och bristande stöd begå justsjälvmord. Jag noterar att denna risk finns beskrivenendast på ett ställe i regeringens skrivelse. Det är isamband med redovisningen vad gäller alkohol ochnarkotika, som också kan vara anledningen till olyck-or, självmord och social utslagning.Men det finns också andra faktorer som liggerbakom självmord bland unga. Därför är det viktigt attriktlinjerna nu ger kunskap och medvetenhet, så kan observera dessa tidiga signaler ochdärigenom förhindra självmord. Jag kommer medstort intresse att ta del av regeringens vidare handha-vanden med anledning av detta tillkännagivande.Fru talman! Självklart står vi bakom samtliga re-servationer och det särskilda yttrandet, men för tidsvinnande yrkar jag bifall endast till reservation 1.Anf. 79 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation nr 25. Vi står naturligtvis också bakom våraövriga reservationer.Jag gjorde precis som jag reagerade när jag läste att barnfrågorna blir ettspeciellt politikområde. Man säger uttryckligen attbarnfrågorna tidigare var en del av familjepolitiken.Den allmänpolitiska debatten om barns och ung-domars möjlighet, som vi hade här i kammaren , belyste ganska klart barns och ungdomarsverklighet i här och . Alla var rörandeöverens om att vissa grupper fick bära de tyngstabördorna när besparingar genomfördes ute i kommu-nerna och också vilka problem man har med att lokaltgenomföra just barnkonventionen.Människor utvecklas, mognar och mår bäst i smågrupper. I den lilla grupp som en familj utgör fårfamiljemedlemmarna möjlighet att möta kärlek, om-tanke och förståelse men också ställas inför krav ochta ansvar. På det sättet anknyter familjen som gemen-skap till människans djupaste behov - behovet av attbli sedd och att vara en person som inte är utbytbar.Vi kristdemokrater anser - det är vår grund - att fa-miljen är en oersättlig gemenskap. Därför är det vik-tigt att i alla sammanhang stödja och utnyttja famil-jens naturliga vilja och kraft, och därför är tillkänna-givandet om familjerådslag ett steg i rätt riktning.All erfarenhet visar att fungerande och stabila fa-miljer är bra både för barn och vuxna och också enförutsättning för ett gott samhälle. Därför är detglädjande att regeringen planerar att avsätta särskildaresurser för att utveckla arbetet just med föräldraut-bildning och annat föräldrastöd. I vår reservationutvecklar vi vår syn på föräldrautbildningen och vik-ten av att resurser avsätts till förebyggande insatser.Familjestabilitet bör vara ett politiskt mål i förstahand för barnens skull.Vi har i en stark folkbildningstradition.Det borde vara naturligt att vi utbildar oss för att klaraav det värdefullaste vi har: våra relationer till varand-ra som vuxna och relationerna till barn.Par som ska gifta sig eller flytta ihop bör erbjudasutbildning om hur man ger förhållandet en bra start,om övergången mellan olika livsfaser och om hurman undviker att låta kriser leda till splittring.Jag har träffat personer som just har genomgått ens.k. De hade bott med en ensamför-älder och kände att de inte var redo för ett förhållan-de. Just denna äktenskapsskola upplevde de sommycket positiv.Mödravården, fru talman, borde vara en självklarplats för föräldrautbildning och annat förebyggandearbete. Andra viktiga platser kan vara vårdcentraler,kyrkor och samfund, studieförbund och folkrörelser.Det finns utbrändhet, man går i väggen och antaletsjukskrivningar ökar. Här ser vi tyvärr ingen avmatt-ning, utan tvärtom. Speciellt drabbade är anställdainom det offentliga. Bakom alla dessa vuxna som mårdåligt finns det också väldigt många barn. Vet viegentligen hur dessa barn mår och hur de påverkas avföräldrarnas stressituation? Var finns den allsidigaforskning som visar hur barnen mår i dagens samhällei samband med stress, arbetslöshet, teknifiering osv. ?Det är kanske hög tid att forska om hur det uppväx-ande släktet påverkas av skeenden i tiden.Fru talman! Mödravårdscentraler och barna-vårdscentraler har ett stort förtroende bland föräldrar-na och fyller en funktion för nära nog alla barn ochfamiljer i landet. Tyvärr har neddragningar inomsjukvården även lett till att dessa organisationerslimmats, så att tiden för att hjälpa dem som behöverdet faktiskt har minskat.Jag vet hur det är i min egen kommun. Det fannstvå distriktssköterskor på en liten central i ett sam-hälle. Den ena var inriktad på barn och den andra påäldre. Barnantalet minskade, vilket gjorde att dist-riktssköterskan med inriktning mot barn flyttades.Jag gick tillsammans med distriktssköterskorna ettpar dagar hemma och såg den nära kontakt som knötsmellan just distriktssköterskan och föräldrarna. Detfanns en kunskap som var oersättlig.Hur använder vi just personalens kunskap ombarnen och deras familjer?Vi har ännu inte sett slutet av de besparingar somgenomfördes ute i kommunerna. En samsyn och sam-ordning mellan olika politikområden är också nöd-vändig om vi menar något med barnets bästa.Jag fick ett brev från en mamma med två barnsom bor på en liten ö i . Det kan-ske är fler av er som har fått detta brev. Hon berättaratt hon bor på en ö, hennes man arbetar som fiskare,och de har bott där i generationer. Det är en fin miljöför barn att växa upp i. Det är ena sidan av att bo så.Den andra sidan är att bo avsides. Man har två färje-förbindelser, vilket tar mycket tid i anspråk. Det gerbarnen längre dagar på dagis, maten blir dyrare, etc.Men de har valt detta. Men det som gör henne ochfamiljen orolig är fastighetstaxeringen.Ser vi på fastighetstaxeringen som en prioriteradbarnfråga? Ställer vi oss den frågan själ-va? Det är sagt att vi på alla politikområden ska se tillbarnets bästa.I regeringsförklaringen sade : är och ska vara världens barnvänligasteland.Ett år tidigare hade Rädda Barnens ordförandeGörel Thurdin sagt: Barnen har inte mer inflytande än när komtill. Vi tar fortfarande inte fasta på vad barn egentli-gen säger. Vi lyssnar men bestämmer ändå som vivill.Fru talman! Min fråga är: Vågar vi lyssna och tatill oss det som barn säger?Anf. 80 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 36, men jag står självfallet bakom ävenövriga reservationer där finns med.Fru talman! Barn har behov av trygghet, självbe-stämmande och livskvalitet. Detta är utgångspunkteni och principerna om barnsbästa, rättigheter om vikten av att lyssna till barnetoch om dess rätt till liv och utveckling. Barn harspeciella behov av skydd och stöd. Barnen har egnarättigheter, och framför allt har barnen ett eget män-niskovärde. Barn är inte miniatyrupplagor av vuxnautan individer med egna unika behov. Barns tillvaromåste präglas av trygghet. De måste mötas med re-spekt och få känna gemenskap, delaktighet och tillit.Då formas barnet till en människa med de bästa tänk-bara förutsättningarna för att klara livets alla påfrest-ningar.Varje familj ska själv bestämma hur omsorgen ombarnen ska formas. Familjepolitiken ska ge föräldrar-na möjlighet att stödja sina barn till att bli kreativaoch självständiga individer - inte diktera villkoren föromsorg och uppfostran. Det är i första hand föräld-rarnas ansvar. Regeringen har, tillsammans med stöd-partierna, drivit igenom maxtaxan, en reform somcentraldirigerar både kommunerna och de enskildafamiljerna, särskilt gagnar höginkomsttagare och intetillmötesgår familjer som önskar flexibla former ochtider för sin barnomsorg. förslag tillbarnomsorgskonto, lika för alla barn, med avdragsrättför styrkta barnomsorgskostnader och etableringsfri-het inom barnomsorgen, ger rättvisa och stor valfrihetför familjerna. Barnomsorgskontot stimulerar alter-nativa former för barnomsorgen och har en jämställd-hetsprofil. Kan familjen reellt forma sin barnomsorgefter egna önskemål och behov ges de bästa förutsätt-ningar för alla berörda.En rad undersökningar harvisat att det är barnfamiljerna som fått minst del avtillväxten. Värst är det för ensamstående föräldrar ochför invandrarfamiljer med många barn. Drygt vartionde barn, 237 000, växer upp i familjer som någongång fått socialbidrag. Påfrestningar i fa-miljepolitiken påverkar självfallet även barnen nega-tivt. har i budgetsammanhang lagt framen rad förslag som skulle förbättra barnfamiljernasekonomi. En fortsatt skam för regeringens familjepo-litik är att unga föräldrar som av någon anledning intehunnit etablera sig på arbetsmarknaden får nöja sigmed per dag i föräldraförsäkring. Centerpartietskrav är en höjning till per dag.Ett brutalt exempel på hur de ekonomiskt mest ut-satta familjerna, de som är i behov av socialbidrag,behandlas i vår växande ekonomi är när de som allrabäst behöver barnbidragshöjningen i stället får sänktsocialbidrag.Fru talman! anser , liksom tidiga-re, att den ekonomiska politiken bör kompletterasmed ett barnperspektiv. Vi anser att det i den statligabudgeten bör finnas en särskild barnbilaga, där frågorsom rör barn och ungdomar redovisas. Det skulle geett starkare stöd för arbetet med att tydliggöra barnrätt och när det gäller hur olika förslag och beslutpåverkar barnen. Att använda nyckeltal som är jäm-förbara år för år är ett sätt att tydliggöra hur barnenssituation förändras. Regeringens samordningsfunk-tion som nämns är ett steg i rätt riktning, men det enabehöver inte utesluta det andra.Även om de allra flesta barn i trots allthar det materiellt mycket bra och har engageradeföräldrar finns det många barn som har det svårt ochsom befinner sig i utsatta situationer. Det är barn somlever i familjer där psykisk ohälsa, missbruk ellermisshandel förekommer och barn som utsätts förövergrepp av olika slag. Inget barn som växer upp iSverige ska behöva fara illa. Vi har alla ett stort an-svar för att ge våra barn bästa tänkbara uppväxtmiljö-er med mycket kärlek och omsorg och en omgivningfri från våld och droger.Centerpartiet har i betänkandet krävt ett antal åt-gärder för att förbättra situationen för särskilt utsattabarn. Vi vill se åtgärder för att förbättra efterlevnadenav anmälningsskyldigheten i 71 § socialtjänstlagen.Vi vill se ytterligare åtgärder som riktar sig till barntill psykiskt sjuka respektive missbrukande föräldraroch barn till kriminella. En del görs, en del redovisasockså i betänkandet, vilket är bra. Men enligt våruppfattning behöver vi öka tempot ytterligare när detgäller åtgärder.Den ökande förekomsten av psykisk ohälsa blandbarn och ungdomar oroar. Det handlar dels om barn-och ungdomspsykiatriska tillstånd, dels om relations-störningar och individer som utsatts för övergreppeller barn till föräldrar i utsatta riskgrupper. I samver-kan behöver stödet till barn, ungdomar och ävenvuxna med psykiska störningar utvecklas. Vårdked-jorna måste fungera bättre. Barn- och ungdomspsyki-atrin måste utvecklas och barns och ungdomars rät-tigheter i olika lagstiftningar skärpas. Förebyggandeinsatser är avgörande viktigt, bl.a. elevvårdande sats-ningar och ungdomsmottagningar. Ätstörningar ärexempel på ungdomssjukdomar som måste tas påallra största allvar.Resurserna för barn- och ungdomspsykiatri ärotillräckliga och köerna på många håll oacceptabeltlånga. Att i bred samverkan ute i vardagen arbeta medförebyggande åtgärder är lönsamt ur både humant ochekonomiskt perspektiv. Detta är ett prioriterat områdei det utvecklingsavtal mellan staten, landstings- ochkommunförbund och i de extra resurser som Center-partiet har medverkat till.Jag och har tagit upp frågor kringadoptioner i betänkandet. Vi framhåller att kunskapenom adoptioner och adoptivbarnens levnadsförhållan-den inte är tillräckliga. Det behövs ytterligare insat-ser. Det behövs även ytterligare forskning och upp-följning för att på bästa sätt långsiktigt stödja såvälden adopterade som föräldrar. anser attadoptionsverksamheten är en mycket angelägen verk-samhet. Det är positivt, det vill jag också framhålla,att adoptionskostnadsbidraget nu höjts.Fru talman! vill medverka till ettbarnvänligare samhälle och anser att barnperspektivetska genomsyra all verksamhet. Jag har redovisatnågra synpunkter. Det finns mer att ta upp, men detska jag återkomma till i andra sammanhang.Anf. 81 ():Fru talman! Det finns tydliga och djupa revor ivälfärden när det gäller förhållanden för barn i vårtland, även om barn i internationellt sett hardet bra. De främsta folkhälsoproblem som drabbarbarn under uppväxtåren är fysisk ohälsa, psykiskohälsa och utveckling av beteenden som utgör hälso-risker i vuxen ålder. Till de förra hör bl.a. olycksfalls-skador, astma och allergi, till de senare tobaksbrukoch alkoholbruk.Regeringens skrivelse berör en del av de här pro-blemen, men den är otillräcklig i sina förslag. Folk-partiet har i sin motion presenterat en politik somförbättrar barns villkor. Vi anser att barnkonventio-nen måste genomsyra allt arbete som direkt ellerindirekt rör barn, såväl på det nationella som på detinternationella planet. Av det följer att alla barn skaha rätt till god tillsyn och omsorg samt utbildninganpassad till det enskilda barnets behov, förmåga ochförutsättningar.Föräldrarnas ansvar för sina barn utgör grunden,men föräldrar kan behöva råd, hjälp och stöd för attklara sin uppgift. Vi anser därför att föräldrautbild-ning bör erbjudas inte bara till föräldrar till de minstabarnen utan också till föräldrar med barn långt upp itonåren. Detta krav tog jag upp i debatten i och fick visst stöd av statsrådet ,så jag hoppas att vi ska kunna få enföräldrautbildning även för tonårsföräldrar.Fru talman! Det finns naturligtvis en hel del i dethär betänkandet som är bra och som stärker barnssituation, och jag kan konstatera att vi från Folkparti-et har fått gehör för vissa av våra frågor. Vårt motion-syrkande, som är gemensamt med flerpartimotionenom självmordsprevention bland barn och ungdomar,att WHO:s riktlinjer om hur självmordsförebyggandearbete bland barn och ungdomar ska bedrivas snarastska omsättas till svenska förhållanden, har lett till etttillkännagivande till regeringen. Det välkomnar jagsärskilt. Inget barn borde komma i sådan nöd att detar sitt liv.Miljöpartiets motion om familjerådslag har ocksåfått majoritet i utskottet. har tidigare förtfram krav om att familjerådslag borde utvecklas ochkunna genomföras i alla kommuner. Det är glädjandeatt vi har kunnat samla oss i utskottet och fått enmajoritet för förslaget.Fru talman! På ett antal punkter har Folkpartietreserverat sig, och jag vill nu beröra dessa punkter.Rätten till barnomsorgsplats för det barn vars för-äldrar så önskar är en väsentlig del av en god barn-dom. Det möjliggör också för bägge föräldrarna attyrkesarbeta. Kvinnorna ges genom barnomsorgentillsammans med föräldraförsäkringen möjligheter attslippa välja mellan barn och yrkesarbete, som fallet ärmed flera medsystrar på kontinenten. Det skaparfrihet och självständighet för många kvinnor. För attbarnomsorgen ska vara bra för de barn som vistas därmåste det också finnas tid för pedagogisk verksamhet.Barnomsorgen får aldrig bli en barnförvaring.Viktigt för kvaliteten och barnets bästa är att detockså finns ett brett utbud av olika typer av barnom-sorg. Privata och andra icke offentliga alternativmåste få verka på samma villkor som den offentligabarnomsorgen.En oroande tendens är den minskademöjligheten till fritidsplats. Behovet av fritidshemuppfylls inte av kommunerna. Det innebär i praktikenatt många nioåringar blir nyckelbarn och ska klara sigsjälva efter skolan och på många av skolans lov.Folkpartiet föreslår därför en skärpning av barnom-sorgsgarantin, så att det blir fler fritidsplatser. Mål-sättningen är att alla barn ska erbjudas fritidsplatsunder hela grundskolan.Fru talman! av barn och ungdomarunder , vilket motsvarar drygt 200 000 personer,drabbas av en skada till följd av enolyckshändelse - i hemmet, i skolan eller i en annanomgivning. De skadas så pass allvarligt att de måstesöka läkarvård.Totalt läggs ungefär 20 000 pojkar ochflickor in på sjukhus för vård av alla typerav olycksfallsskador. Här finns mycket mer att föraför att förebygga alla dessa olycksfall. Visserligen ärbarnsäkerhetskraven tillgodosedda i lagstiftningen,men tillämpningen brister. När det gäller barnsäker-hetskraven i bostäder infördes huvuddelen av kraven ibygglagstiftningen . Motsvarande krav infördesför ombyggnationer , men bostäder byggda före1973 omfattas inte av lagstiftningen. Det betyder bl.a.att en stor del av bostäderna i de s.k. miljonpro-gramsområdena inte omfattas av barnsäkerhetskravenenligt byggregler. Barn som bor i äldrebostäder ska inte ha sämre skydd än barn som bor iett nybyggt hus. föreslog i sinårsrapport att barnsäkerhetskraven ska gälla även förfastigheter byggda . Det är enligt Folkparti-ets mening nödvändigt att införa krav på barnsäkerheti alla bostäder, även i dem som byggts före 1973.Det inträffar också ett stort antal olyckor på lek-platser. skadas ca 12 000 barn på lekplatser iSverige. Dessa olyckor utgör av det totalaantalet olyckor bland barn upp till ålder.Yrkesinspektionen har vid tillsyn i skolan kon-staterat att det finns ett antal brister vad gäller bar-nens miljö. I skolans kvalitetsarbete måste dessapunkter beaktas. bör därför ta fram ge-mensamma riktlinjer och handlingsplaner för hurarbetsmiljöarbetet ska bedrivas nationellt, inom varjekommun och inom varje skolenhet, så att det till-fredsställer alla barns och anställdas berättigade kravpå en säker och bra arbetsmiljö.Fru talman! Skolhälsovården har en viktig roll närdet gäller att fånga upp och hjälpa barn och ungdomarmed hälsoproblem och andra behov av särskilt stöd.En särskild grupp som är viktig att upptäcka är barn imissbrukarfamiljer. Detta är en väsentlig uppgift bådeför skolhälsovården och för förskolan. På grund avden knappa ekonomin i många kommuner har skol-hälsovården nedrustats på många sätt till men förbarns hälsa och välbefinnande. Nedrustningen medförockså att belastningen på barnpsykiatrin ökar, då barnvars problem kunnat av inom skolhälsovårdentvingas söka sig dit i stället. Detta är ett samhällseko-nomiskt slöseri.Världshälsoorganisationen ser tobaksbruket somett av världens största hälsoproblem som drar med sigmycket stora kostnader. Tobaksbruk påverkar ung-domar på många sätt. På grund av exponering förtobaksbruk redan i moderlivet kan barn påverkasredan innan de föds. De har lägre vikt, och risken förvissa missbildningar ökas. Exponeringen för tobaks-rök har också visat sig öka risken för tidigt späd-barnsdöd och för utveckling av astma och infektioner.Det preventiva arbetet måste därför intensifieras, ochmålsättningen måste vara att alla barn ska kunna få enrökfri uppväxt.Fru talman! I den skrivelse från regeringen som vinu behandlar lämnas en redogörelse för barnpolitikeni med utgångspunkt i FN:s konvention ombarnens rättigheter. I avsnitt 3.4 tar regeringen upp attdet finns olika grupper av barn om lever i en utsattsituation och därför har behov av samhällets stöd ochskydd. De grupper som nämns är barn som utsätts förfysisk och psykisk misshandel och sexuella över-grepp, barn till missbrukare, barn till utvecklingsstör-da, barn till misshandlade kvinnor, barn som för-summas. Hur många barn det rör sig om är det svårtatt uttala sig om.En grupp barn som regeringen underlåter att taupp i sin skrivelse är barn som växer upp i nyandligarörelser. De har uppmärksammats i den av regeringen1996 tillsatta utredningen som har presenterat sinaförslag i betänkandet I God Tro - samhället och ny-andligheten.Utredningen konstaterade att det saknas kunskapoch forskning om barns situation i mer eller mindreslutna rörelser. Utredningen konstaterar att bristen påkunskap och erfarenhet av att möta barn från dessarörelser ställer många personalkategorier inför svår-bemästrade situationer. Utredningen föreslog ocksåatt råd och anvisningar borde utarbetas till olika per-sonalkategorier inom skola, barnomsorg, socialtjänstoch sjukvård. Av samma anledning bör kursplaner förlärar-, förskollärar- och socionomutbildningar inne-fatta frågor om religiösa minoriteter. anseratt de förslag som lagts fram av utredningen snarastbör genomföras.Fru talman!