prot · GP0920 · 2001-10-30 00:00:00 — Det diskuteras också om en gräns påexakt . Det ska naturligtvis inte vara,precis som justitieministern säger, någon exakt gränspå . Det ska finnas en möjlighet att fåljuddämpare på jaktvapen.Jag hoppas också att vi är överens om att när vitalar om jaktvapen så talar vi om jaktvapen klass 1, 2och 3, alltså för älgskytte, för rådjursskytte osv. Vitalar inte alls om enhandsvapen, pistoler o.d., utan omjaktvapen.Om justitieministern känner till det skulle jag viljahöra om han tror att det är några problem med att vihar ett grannland, , som har ett system där mansom trovärdig norsk medborgare skaffar sig och fåren licens. Man blir prövad som norsk medborgare, ilikhet med i , och får en licens på ett jaktva-pen. När man har fått denna licens kan man, om manfinner ett behov av att använda ljuddämpare, användalicensen för att få en ljuddämpare. Alltså ska en seriösperson som har licens på gevär naturligtvis också fådet på ljuddämpare.Jag undrar: Vad är problemet? Jag har ställt denhär frågan till justitieministerns föregångare, och honhöll indirekt med mig om att detta bör ses över. Nusäger justitieministern att frågan bereds för närvaran-de. Förklara vad det innebär! Vad innebär bereds förnärvarande nu när inte har kommitmed några förslag? Jag förväntar mig att få en klarredovisning av vad ministern har tänkt att göra.Anf. 39 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill bara understryka att jag delaruppfattningen att det kan finnas skäl att närmareanalysera förutsättningarna för att använda ljuddäm-pare, som reducerar ljudet till , för attförebygga hörselskador.Det här är alltså en avvägning, och det är själv-klart att vi noga måste beakta vad Rikspolisstyrelsenhar för uppfattning i frågan. Men just för att vi ska gåtill botten med den bereds alltså rapporten. Och medbereds menas förstås att den analyseras utifrån olikaförutsättningar för att se om vi ska gå vidare i dennafråga. Det är det svar jag kan ge nu.Anf. 40 ():Fru talman! Det är inte med någon stor glädje somjag ska skriva ett pressmeddelande tillalla jakttidningar och då konstatera att justi-tieministern ser så allvarligt på den här frågan att hantycker att den endast ska beredas inom Regerings-kansliet. Inte ett ord om att ministern svarar på minatvå frågor som jag ställt, om ministern är beredd attge ett uppdrag till att ta tag i denhär frågan eller om justitieministern är beredd att utseen speciell utredare för att ta tag i frågan - nej, ing-enting. Justitieministerns svar: Vi bereder i Rege-ringskansliet. Ja, tyvärr, vågar jag påstå att i dettaregeringskansli sitter ingen större expertis på det härområdet.Jag måste än en gång fråga justitieministern: verkligen regeringens och justitieministerns me-ning att ni inte vill ta in den faktakunskap som i i vårt land, utan att frågan ska beredas internt?Jag hoppas också att både jag och Jakt-Sverigehar missuppfattat det som ministern sade här italarstolen.Anf. 41 Justitieminister ():Fru talman! När vi nu har fått en rapport frånRikspolisstyrelsen, vilket är bra, är det självklart att viförst måste analysera den innan vi kan skicka tillbakaden till . Vi kan inte skicka denmed vändande post tillbaka och säga att nu ska nigöra si eller så. Det vore ganska respektlöst motRikspolisstyrelsen.Den här rapporten analyseras och bereds just nu.Det är det som sker just . Det går inte att nu sägavad det kommer att leda fram till. Då vore ju inteanalysen värd namnet.Vad detta leder fram till får vi se när analysen ochberedningen är klar. Jag vill bara understryka att jagtacksamt tar emot alla faktakunskaper, åsikter ochannat som är till hjälp i denna fråga så att den kanberedas på ett ännu bredare material. Men detta är detsom nu sker, och det är det svar som jag kan ge.Anf. 42 ():Fru talman! Det är just detta som gör mig så be-kymrad, när justitieministern vill hävda att Rege-ringskansliet måste läsa rapportsom kom och utifrån den se vad Rikspolissty-relsen säger. Jag tror och hoppas att justitieministernvet vad som står i denna rapport. Jag tror att jag kansäga exakt vad som står om ljuddämpare på jaktva-pen. Det står inte ett enda ord. När man då talar omatt man vill visa respekt mot ochanalysera vad den har sagt så känns det lite tomt attanvända argumentet att man vill analysera någontingsom inte finns dokumenterat. Det är vad justitiemi-nistern nu försöker ta ställning till.Därför vill jag hjälpa justitieministern lite grannpå traven med tanke på den rapport som inte inne-håller någonting, att ministern åtminstone har sagt atthan är intresserad av att ge ett uppdrag. Jag kan intetro att man ska analysera och bereda frågor som detinte står någonting om.Därför ser jag nu kanske en öppning när justitie-ministern sade till mig att han är tacksam för allafaktauppgifter osv. Jag ska fortsätta att interpelleraoch ställa frågor i detta ämne. Men det skulle gåmycket snabbare om justitieministern hämtade infaktakunskap genom att tillsätta en utredning somsnabbt kan behandla detta.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2001/02:34 om pro-stitutionslagstiftningenAnf. 43 Justitieminister ():Fru talman! , kd, har frågatmig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en konti-nuerlig uppföljning av prostitutionslagstiftningen skagenomföras.Jag vill inledningsvis hänvisa till mina svar den13 mars och på interpellationer i sam-ma ämne (interpellation 2000/01:264 och2000/01:412).Med anledning av att lagen (1998:408) om förbudmot köp av sexuella tjänster infördes, höjde regering-en genom budgetproposition polisväsendetsramanslag med . Därutöver förut-satte regeringen att polisen inom ramen för sin budgetskulle avsätta de ytterligare medel som eventuelltkunde komma att behövas för en effektiv bekämpningav prostitutionen.Rikspolisstyrelsen har fördelat de extra resursernamellan polismyndigheterna i , Västra Gö-taland, och , där problemen an-setts vara störst. Var och en av dessa myndigheteravgör utifrån lokala förhållanden hur resurserna bästkan användas i kampen mot prostitutionen. Rikspolis-styrelsen följer upp hur polismyndigheterna använderresurserna och vilka resultat som uppnås.Enligt finns det inget som tyderpå att de samlade arbetsinsatserna mot prostitutionskulle ha minskat. Däremot förändras och utvecklasinsatserna.Jag håller med om att det ärviktigt att lagstiftning följs upp och vill nämna någraexempel på olika typer av uppföljning av lagen omförbud mot köp av sexuella tjänster.Av regleringsbrevet för framgår att Riks-polisstyrelsen i årsredovisningen för skaredovisa åtgärder och kostnader med anledning avförslagen i bl.a. kvinnofridspropositionen.Som nämner i interpellatio-nen har kartlagt tillämp-ningen av lagen . Rådet konstate-rar att det är för tidigt att uttala sig om lagens funk-tionsduglighet.Socialstyrelsens kartläggning av prostitutionensomfattning visar att det inte har skettnågra genomgripande förändringar i prostitutionensedan lagen trädde i kraft. I under-sökning kommer både positiva och negativa erfaren-heter av lagen till uttryck i intervjuerna med nyckel-personer inom bl.a. polis och socialtjänst. De flestaställer sig dock positiva till lagen. Den ses bl.a. somen viktig markering.När det gäller att utvärdera polisens arbete motprostitution har gett Polismyndig-heten i i uppdrag att utvärdera tillämpningenav lagen och komma med förslag till metodutvecklingi polisens arbete med prostitution. I rapporten försö-ker man belysa möjligheter och svårigheter vid till-lämpningen av den nya lagen. Uppdraget har redovi-sats till som bere-der rapporten, bl.a. tillsammans med andra polismyn-digheter.Den bild som vi har sett framträda är attdet finns många, sinsemellan olika, uppfattningar omden nya lagen och dess förtjänster. Jag vill inte allsutesluta att det kan finnas ett behov av förbättringar -av lagen eller av de kompletterande insatser sommåste till. parlamentariska sexual-brottskommitté har lämnat förslag till vissaförtydliganden. Förslagen har remissbehandlats ochbereds inom Justitiedepartementet.Mot denna bakgrund är det ännu för tidigt att taställning till vilka ytterligare åtgärder som eventuelltbehövs från regeringens sida.Min uppfattning är att vi på olika sätt måste be-kämpa den exploatering av människor som prostitu-tion innebär. I arbetet med att minska prostitutionenär lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster en-dast ett komplement till de bredare sociala insatsersom krävs.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill tacka justitieministern försvaret på min interpellation. Anledningen till denna äratt det inte finns någon genomförd uppfölj-ning av den svenska prostitutionslagstiftningen. Flerainternationella grupper, främst kvinnor, är intressera-de av vilket resultat lagstiftningen med förbud motköp av sexuella tjänster nått i . Inte minst närTyskland nu legaliserar prostitutionen borde vi kunnaredovisa svart på vitt att vår lagstiftning verkligenleder till en minskning av prostitutionen.Socialstyrelsen har i en rapport , Kän-nedom om prostitutionen , översiktligtkartlagt prostitutionens omfattning. Enligt rapportenär det svårt att dra några slutsatser om eventuellakonsekvenser av lagstiftningen. Det finns inte hellernågot entydigt svar på om de prostituerades situationhar blivit bättre eller sämre med anledning av den nyalagen.Fru talman! Att tydliga uppföljningar saknas spe-lar givetvis dem i händerna som är kritiska till lag-stiftningen både på hemmaplan och internationellt. Vikan inte nöja oss med att säger attdet inte finns något som tyder på att de samlade insat-serna mot prostitution skulle ha minskat om vi intesamtidigt får resultat redovisade.Under 1999 upprättades ett nittiotal polisanmäl-ningar om brott mot lagen. Huvuddelen av de utred-ningar om brott som påbörjades avsluta-des inte . En stor del av utredningarna harockså lagts ned med motiveringen att brott inte harkunnat styrkas. Kontrollen har nästan uteslutandevarit inriktad mot den synliga gatuprostitutionen. INorrköping sägs gatuprostitutionen ha försvunnit heltefter /99. Gäller detta också ? Vivet inte.Fru talman! Justitieministern påtalar att Rikspolis-styrelsen i årsredovisningen för ska redovisakostnader med anledning av bl.a. förslagen i kvinno-fridspropositionen. Hur stor tyngd kommer uppfölj-ningen av prostitutionslagstiftningen att få i dennaredovisning? Och kommer den dolda prostitutionensom förekommer i bl.a. lägenheter att komma upp idagern? Nästan alla polisanmälningar som rör doldprostitution har upprättats i samband med anmälning-ar om andra brott. Få polisanmälningar rörande doldprostitution har föranletts av polisens spaning. Mer-parten av dem har lagts ned på grund av bevissvårig-heter.När justitieministern svarar att lagen om förbudmot sexuella tjänster endast är ett komplement till debredare sociala insatser som krävs måste jag begäraen förklaring för att veta lagens tyngd. Är detta svarett bevis för att lagen fortsatt ska vara stark och följasupp, eller är det en resignation för att den inte kom-mer att kunna upprätthållas? Jag hoppas verkligen atten större satsning på denna lag kommer att ske. Dethandlar om människovärdet.I samband med detta undrar jag om betänkandetSoU 2001:14 kommer att leda till en proposition ochen bättre uppföljning av sexköpslagen inom en snarframtid.Anf. 45 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror att det är få lagar som har va-rit av ett så stort intresse och som på så harvarit föremål för utredning. Vi har alltså Socialstyrel-sens kartläggning av prostitutionens omfattning ochBRÅ:s rapport. Det behov av klargörande i lagtextensom pekas på där har tagits upp av Sexualbrottskom-mittén.Vi har också senaste redovisning be-träffande handel med kvinnor. I den rapporten angesatt har fått uppgifter som tyder på att sex-köpslagen har gett rykte om att vara ett svårtland att bedriva prostitution i och att detta kan verkaavskräckande på de brottslingar som bedriver handelmed kvinnor. framhålls dock att lagenockså har skapat problem i det att sexköparna intelängre kan höras under ed i mål mot koppplare.Nu väntar vi på den återrapport från Rikspolissty-relsen som är av mycket stort värde för oss. Det här ären fråga som har diskuterats och som kommer attfortsätta att diskuteras. Den är av mycket stort intres-se för regeringen.Men jag vill ändå, utan att på något sätt undervär-dera den här lagen, understryka att prostitution iförsta hand är ett socialt problem, och lagen utgör ettmycket viktigt komplement, eftersom det är en oer-hört allvarlig fråga som berör många utsatta kvinnor.Men om man tror att man kan lagstifta bort problemetgör man sig själv olycklig, utan det måste till enkombination av sociala insatser och lagstiftning.Anf. 46 ():Fru talman! I står det:Prostitutionen är ett fenomen som är relativt förän-derligt till sin karaktär. Könshandelns yttringar ochformer präglas av de samhällsförhållanden som rådervid varje givet historiskt tillfälle. Ett vanligt antagan-de är att cirka en tredjedel av all prostitution utgörs avgatuprostitution och att två tredjedelar således försig-går i dolda former. De kvinnor som prostituerar sig ärlångt ifrån en homogen grupp. Vissa har prostitutionsom en heltidsverksamhet i bemärkelsen att de pro-stituerar sig och vid ett flertal tillfällen.Andra, vilket förmodligen utgör den största gruppen,prostituerar sig vid enstaka tillfällen, kanske eller vid en enstaka tidpunkt.Om man inför en lagstiftning, vilket man absolutmåste göra för att hjälpa kvinnor att slippa undanförnedringen, måste den också följas upp. Vad jag harkunnat läsa mig till har polisen mest följt upp ga-tuprostitutionen. Man har inte följt upp den doldaprostitutionen så mycket.Justitieministern svarar att i regleringsbrevet för2001 kommer att redovisa åtgärderbl.a. genom förslagen i kvinnofridspropositionen.Jag har fått en pärm med material om kvinnofrid.Det är väldigt bra. Det har arbetats fram ett utbild-ningsmaterial om mäns våld mot kvinnor som harsammanställts av , Riksåklagaren,, kriminalvården och Rikskvinno-centrum.Men i den pärmen står det ingenting om prostitu-tion, och då blir jag lite orolig för vad Rikspolissty-relsen kommer att redovisa vid årsredovisningen. Jagär givetvis väldigt tacksam över att våldet mot kvin-nor redovisas och hur man kan komma till rätta meddet, eftersom det också är en yttersta förnedring. Mendet finns risk för att prostitutionen glöms bort, och jagvill ha garantier för att så inte sker.Naturligtvis är prostitutionen ett socialt problem,men det är också ett mycket stort hälsoproblem ochen jämställdhetsfråga. Därmed är det en demokra-tifråga. När människor utsätts för det ena och detandra och blir trampade på får de därmed ett lägrevärde än vad andra människor i samhället har.Jag förstår att ministern inte kan uttala sig om för-slagen i utredningen som har remissbehandlats ochsom nu finns hos Justitiedepartement. Men jag skullegärna vilja veta när ungefär det kommer en proposi-tion i detta ärende.Anf. 47 Justitieminister ():Fru talman! följer upp all sinverksamhet och bl.a. resultat hos berörda myndighe-ter. Men det är klart att jag inte nu kan uttala mig omnär detta kommer att ske. Det får vi se framöver.Sedan vill jag bara tala om hur det ligger till medSexualbrottskommitténs förslag. Vi har dels denkommittén, dels som har under-tecknats, dels överenskommelser inom EU. Dessa treåtaganden ska vi nu tekniskt försöka att lösa på bästaoch snabbaste sätt. Men med tanke på att det rör sigom tre olika slags förslag som inte är helt överens-stämmande finns det en del tekniska svårigheter. Mendet har allra högsta prioritet inom regeringen ochinom mitt område att detta ska leda fram till någon-ting, förhoppningsvis redan i vår. Jag kan inte lämnanågra garantier, men kan jag ge ettnärmare svar. Men det är min absoluta förhoppningatt det här ska göras.Vi arbetar också med andra saker för att skyddakvinnor. Det kommer ett förslag om ett par tre veckorsom riktar sig just till utsatta kvinnor.Anf. 48 ():Fru talman! Jag vill tacka justitieministern för det.Det är oerhört mycket som vi behöver göra, inteminst inom det som jag inte har berört här, nämligenhandeln med kvinnor och problematiken kring traf-ficking. Insatta människor är förvånade över hur dettahar utvecklats, särskit i . Men jagvet att ministern arbetar med dessa frågor.Jag är ändå lite orolig. Jag har varit i , iMünchen, på språkkurs. Jag träffade då ett antal poli-tiker. Vi kom att diskutera dessa frågor. Jag blev litechockad över att det även fanns kvinnor som tyckteatt det var helt rimligt att man skulle ha ett annatsystem där man legaliserar prostitution, betalar ut a-kassa osv. De hade den åsikten att det skulle vara tillför att hjälpa de kvinnor som hamnat i prostitution.Men dessa kvinnor fick inte finnas i vilket områdesom helst i staden, utan de hänvisades till ett kvartersom hade en lägre status. Denna uppfattning var såkrass, och den fanns inte bara bland männen utanockså hos kvinnorna, och dessa kvinnor var väl in-satta. Detta chockade mig verkligen.Jag har också varit på en nordisk kvinnokonfe-rens. Där fick jag många frågor om hur vår lagstift-ning utföll i . Många var väldigt nyfikna,eftersom de ville göra någonting för att hjälpa sinamedsystrar. Då behövs det svart på vitt. Vi måste visaatt den här lagstiftningen är bra och att vi ska kämpavidare för den.Jag ser fram emot att vi kommer att få dessa upp-gifter snart och att frågan verkligen följs upp. I så fallär jag nöjd med den här interpellationsdebatten.Anf. 49 Justitieminister ():Fru talman! Som sagt, vi arbetar med förslagenfrån och med andra förslagsom riktar sig till utsatta kvinnor.Jag vill också passa på att säga att jag brukar tatillfället i akt och diskutera sexköpslagen med minakolleger i . Jag tycker att det känns angelägetoch spännande. Det här gäller ju inte bara kvinnor iSverige. Jag försöker helt enkelt att missionera omden här lagen.De reaktioner som jag har fått så här långt ärskiftande. En del visar ett stort intresse medan andraställer sig frågande. Men jag är i alla fall beredd -precis som - att föra den härdiskussionen vidare och att försöka skjuta fram posi-tionerna undan för undan.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2001/02:37 om häk-tessituationenAnf. 50 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att situationen på häk-tena ska förbättras. syftar då på be-läggningssituationen.Jag delar uppfattning att trycketpå häktena är stort. Men problemet är inte att detsaknas häktesplatser utan att det saknas anstaltsplat-ser. Närmare bestämt är det slutna anstaltsplatser somsaknas. Det gör att många dömda inte kan lämnahäktena trots att deras domar är verkställbara. Jag vetav egen erfarenhet att många dömda vill vara kvar påhäktet hellre än att börja verkställigheten på anstalt.Trots det är givetvis situationen som den nu är oac-ceptabel.Kriminalvården har vidtagit flera åtgärder för attkomma till rätta med problemet. iår används en ny placerarorganisation och man haräven slopat den gamla klassindelningen av anstalter.Man har också tillsatt en särskild arbetsgrupp meduppgift att ta fram förslag till ytterligare åtgärder föratt förbättra situationen.Regeringen har såväl i budgetpropositionen för iår som framhållit vikten av att kriminal-vården kan möta kommande volymökningar. Krimi-nalvården kommer att öppna ca 130 nya an-staltsplatser. Fram till och med planeras enökning av antalet anstaltsplatser med ca 200 och avantalet häktesplatser med ca 30.Det handlar också om att öka rörligheten i sys-temet. finns det 200 lediga platser påöppna anstalter medan det, som sagt, råder brist påslutna platser. Det här är inte så lätt att komma tillrätta med, men är väl med-veten om problemet och arbetar med olika lösningar.Ett särskilt dilemma är att det av kriminalvårdensegen statistik framgår att av häktesplatserna och7 % av anstaltsplatserna är outnyttjade. Med tanke påhur förhållandena ser ut på häktena kan man ifråga-sätta om den här statistiken verkligen ger en rättvisbild av verkligheten. Det här är någonting som jag hartagit upp i min dialog med . Ibudgetpropositionen framhåller regering-en också behovet av en ingående analys av orsakernatill situationen på häktena. I det sammanhanget un-derstryks vikten av att dömda till fängelse med verk-ställbar dom placeras i anstalt inom utsatt tid. Rege-ringen följer noga kriminalvårdens arbete i den härfrågan. Det är också en fråga som självklart kommeratt diskuteras när kriminalvårdens regleringsbrev förnästa år utformas.Anf. 51 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaretsom jag har fått av justitieministern. Jag kan konstate-ra att justitieministern väl känner till beläggningssitu-ationen inom kriminalvården. Det här är ingen nyfråga. Det låter som om det var en nyhet att det finnsöverfulla häkten och brist på anstaltsplatser.Eftersom jag kommer från har jag ställtfrågan utifrån ett västskånskt perspektiv. Jag är in-formerad om att Vård i har drivitden här frågan om problemet med häktesplatser i 20års tid. Själv kom jag in i bilden sedannär häktet i och lades ned.Det gjorde man på grund av att man skulle projekteraett nytt häkte i med 80 platser. Det härgjordes under de borgerliga åren, men när Socialde-mokraterna kom tillbaka till makten drogs pla-nerna på att bygga ett nytt häkte i in.Efter fem års kämpande, som jag har deltagit i ge-nom debatter med f.d. justitieminister inte minst genom samtal och brev med generaldi-rektören , öppnades häktet i Ängel-holm med sina 17 platser. Trots detta till-skott är häktessituationen ohållbar i nordvästra vill framhålla att vi har nära till kontinenten,bron har öppnats och vi har en väldigt hög brottslig-het. Antalet häktade fylls på. Under desenaste har 76 personer skrivits in på 50platser. har man flyttat 74 personer tillandra ställen och en del har försatts på fri fot. Mendet fylls ändå på hela tiden, och det blir överfullt ihäktena.Under den tid som jag nu har talat om har manhittat rymningsplaner i där våld motpersonal planerats. Jag är väldigt rädd för att säker-heten på häktena är mycket skör. Så-dant här får över huvud taget inte förekomma på vårahäkten i Sverige.Jag håller med justitieministern om att det finnsett behov av fler anstaltsplatser, men jag tror inte attproblemet bara ligger där. Vi behöver dem visserli-gen, men man kan inte trolla fram dem över en natt.Då är frågan: Vad gör man när det tar att fåfram nya anstaltsplatser? Vad gör man i denna akutasituation för att kunna få fram häktesplatser? En frågasom jag funderar över, och som även Vård hartagit upp i ett brev till justitieministern, är att detfinns dugliga arrestlokaler hos polisen. Jag kan näm-na , , och det finns kanskeännu fler. Varför skulle man inte kunna samordnamellan myndigheterna och utnyttja de här lokalernatill kriminalvården så att vi får fler häktesplatser framtill dess att vi får nya anstaltsplatser? Det är minförsta fråga till justitieministern.Anf. 52 Justitieminister ():Fru talman! Jag anser inte att de häktade ska sättasi polisarrester. Det sker i vissa fall. Jag är väl medvet-en om det, men det är inte min uppfattning att så börske annat än i mycket akuta situationer eller i nödsi-tuationer. Jag tycker inte att det är ett system som viska förespråka.I år öppnas alltså 130 nya anstaltsplatser. Fram till2003 planeras en ökning av antalet anstaltsplatsermed ca 200 och av antalet häktesplatser med ca 30.Det är väl det som sker på kort sikt. På harvi det projekt som finns inom Kriminalvårdsstyrelsenför att se om det finns behov av en större anstalt. Vikan även på se över vilka möjligheter detfinns att öppna platser på olika håll. Det finns alltsåäven ett långsiktigt projekt här.Det här är en viktig fråga för säkerheten, precissom säger. Det är också viktigt har tillräckligt många platser för att kunna be-kämpa den organiserade brottsligheten. Man måstehelt enkelt kunna placera ut personer.De här frågorna är alltså omhändertagna. Det ar-betet pågår hos . Det kommeräven att fortsätta framöver.Anf. 53 ():Fru talman!