prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — Nej, den lokalatingsrätten utgör en viktig del i ortens självbild, är enkälla till stolthet och synnerligen viktig för att bevaraförtroendet för rättsväsendet. Vid en nedläggning avtingsrätterna riskerar även orterna att utarmas påkompetens och utvecklingskraft. Ett levande tingshuspåminner invånarna om rättssamhällets närvaro. Ennedlagd tingsrätt innebär att poliser, åklagare ochadvokater försvinner från orten - rättssamhället berö-vas förutsättningar att fungera.Utredningens förslag till beslut att det endast skafinnas en tingsrätt i och en tingsrätt iJämtland, och om jag inte tar alldeles fel så småning-om också endast en tingsrätt i , anserjag vara oacceptabelt. Vi kan bara konstatera att detutan tvekan är en centralistisk vind som har blåstgenom svenskt rättsväsende de senaste åren.Modellen har varit en central administration medlokal verksamhet. Den ideologin har drabbat ocksåkronofogdemyndigheterna, åklagarna och polisen.Ingenstans har egentligen modellen lyckats till hundraprocent. Däremot har konsekvenserna av regeringenskortsiktiga politik fört med sig många och stora pro-blem.Vi kristdemokrater utesluter inte en förändring avtingsrättsorganisationen. Vi är beredda att möta dekrav som samhällsutvecklingen medför. Men en för-ändring kan inte göras utan att hänsyn tas till helhet-sperspektivet. Kristdemokratiska mål med en nydomstolsorganisation är ett livaktigt, kompetent ochlokalt förankrat rättsliv. Om någonsin regionala as-pekter har någon betydelse gäller väl det rättsväsen-det och dess befintlighet över hela landet.Vi är mycket oroade över detta. Risken är stor attdet endast blir en tingsrätt i varje län.Det var egentligen vad var uteefter. Då blev det dock omöjligt att förankra nedlägg-ningsplanerna politiskt, och kommitténs arbete stop-pades. Men efter det har regeringen använt som ett verktyg och strypt de mindretingsrätternas verksamhet genom att plocka ifrån demresurser.I utskottstexten kan vi läsa att en av utgångs-punkterna vid den s.k. reformeringen av tingsrättsor-ganisationen är att de allra flesta medborgarna ska harimligt avstånd till en tingsrätt. Jag vet inte vad majo-riteten menar när den säger närhet. Jag hävdar att denhär sammanslagningen definitivt inte är genomtänktglesbygdspolitik om man tittar på avstånden i gles-bygdsområdena. Det blir oerhört långa avstånd tillnärmaste domstol om förslagen får gehör.När man läser betänkandetexten ser man att majo-riteten också säger så här, och lyssna noga nu: "Dengeografiska närheten till domstolen och domstolenslokala förankring i allmänhet måste enligt utskottetsmening få väga tungt. - - - Inte i något fall har lös-ningen blivit vad som skulle kunna kallas enlänstingsrätt; det finns inte heller något som tyder påatt de kommande förändringarna skulle leda till en såstark koncentration av den dömande verksamheten. "Då skulle jag vilja ställa frågan till majoriteten:Vad menar ni egentligen med detta? Kan ni förklaraför mig vad reformeringsplanerna med en tingsrätt förJämtland kallas, som ändå klart framgår av utred-ningens förslag, eller vad utredningens förslag meden tingsrätt för kallas? Kan Ann-MarieFagerström i denna debatt garantera att det som ut-skottstexten här säger kommer att hålla och att detinte kommer att bli bara en tingsrätt i varje län?Att vilja tala om närhet i det här sammanhangetkänns nästan oförskämt. Därkommer länsborna om det blir en tingsrätt att få enkel resa till tingsrätten i Östersund.Jag frågade justitieministern i en interpellations-debatt om regeringen hade beräknat de ökade kostna-der som inträder då det enbart finns en tingsrätt ilänet. Jag fick inget svar, men kanske Ann-MarieFagerström kan svara på den frågan här i kväll.Hur ska resor för den tilltalade, vittnen, vitt-nesstöd, advokater, åklagare, domare och nämndemänbekostas? Finns det några beräkningar på hur storadessa kostnader kommer att bli? Det gäller övernatt-ningar på hotell, traktamenten, förlorad arbetsinkomstetc. Hur ska man över huvud taget kunna motiveraexempelvis vittnen eller nämndemän att vilja ställaupp med så långa resor och nästan självklart över-nattning för att kunna klara av förhandlingarna?När man läser budgetunderlagför 2002-2004 kan man börja undra hur stor insiktenär. Vet de som sitter och beslutar om nedläggningarnahur det ser ut i stora delar av och i gles-bygdsområdena? I budgetunderlagstår det att man t.o.m. tror att sammanslagningen avtingsrätter möjliggör minskade kostnader för resan-det. Delar i den frågan?Regeringens målsättning är alltså att större dom-kretsar skapas. I utskottstexten säger majoriteten arbetar utifrån ett antal olika modeller, bl.a. attdomstolen har s.k. tingsställe vid en eller flera orter.Jag skulle då vilja fråga majoriteten: Hur ska sä-kerheten fastställas vid dessa s.k. tingsställen? Låtmig referera Riksåklagaren från en artikel i : Säkerheten vid många domstolar ärdålig, särskilt på orter där det inte finns någon egent-lig tingsrätt utan bara lokaler som används av domsa-gans tingsrätt.Hur går den s.k. modellen som majoriteten nu be-slutar om med s.k. tingsställen ihop med de övrigareformer som vi bara för någon månad har beslutatom när det gäller att öka säkerheten i domstolarna?Gäller inte det för glesbygdsbor utan tingsrätt?I en debatt med justitieministern om domstolarnasframtid sade justitieministern att tanken bakom sam-manslagningarna av tingsrätterna är att det ska blibättre och effektivare för medborgarna. Jag ställde dåfrågan till honom varför det måste gå så fort ochvarför man inte kan ta det lite lugnare och låta utvär-deringen få säga sitt innan man fortsätter nedlägg-ningarna. Då svarade justitieministern att det värstaför dem som har en negativ inställning är ovissheten.Därför bör det hela inte vara för utdraget.Ja, det låter ju vänligt. Det gör så ont med ned-läggningarna att det är bättre att det går fort. En sådaninställning skulle kunna vara försvarbar om mantalade om barnafödande men inte om man talar omnedläggning av tingsrätterna.Vi kristdemokrater anser att detta är en oansvarigpolitik som kommer att få konsekvenser. Ministernsade också i den nämnda interpellationsdebatten: "ska var ödmjuk inför det här och inte vara alltförtvärsäker på att det blir bättre eller att det blir sämre. "Vi kristdemokrater menar att man inte gör så snabbaförändringar med så oerhörda konsekvenser om maninte är säker på att det blir bättre.Därför kräver vi tillsammans med de övriga bor-gerliga partierna att en utvärdering av förändringarnaav tingsrättsorganisationen ska ske omgående. I av-vaktan på denna utvärdering ska inte nya beslut fat-tas.Här har alla ledamöter utifrån landeten stor chans att visa sina väljare att de menar allvarnär de har sagt att de ska kämpa med näbbar och klorför sin lokala tingsrätt. Ja, det är inte bara borgerligaföreträdare som har uttalat sig så utan även socialde-mokrater, vänsterpartister och miljöpartister.Så fega inte , utan var tuffa och visa att det lågnågot bakom alla fagra löften som ni har gett i tid-ningsartiklar och i radiointervjuer! Rösta med oss förreservation 3 under punkt 4. Låt oss åtminstone få enutvärdering innan nedläggningarna fortskrider.Fru talman! Jag är djupt besviken efter alla dessaårs arbete och kamp för de mindre tingsrätterna. Jagär besviken över att regeringen med hjälp av stödpar-tierna så lättvindigt, ogenomtänkt och hänsynslöstdrivit på en enligt tycke förhastadreform som kommer att få konsekvenser som för-modligen ingen av oss kan beräkna kostnadernaav.Visst har liknande misstag gjorts tidigare, och frå-gan är väl om vi någonsin lär oss av historien. Jagbeklagar denna s.k. reform för medborgarnas skull.Medborgarna har inte fått en chans att ha något in-flytande i denna fråga.Anf. 187 ():Fru talman! Landets medborgare har rätt att krävaatt domstolsväsendet är organiserat så att det kanavgöra mål och ärenden snabbt och rättsenligt och attdet dessutom är lättillgängligt. Detta är kärnan i dets.k. medborgarperspektivet på domstolsväsendet.Detta perspektiv är det som måste vara det vägledan-de och yttersta perspektivet för alla reformer inomdomstolsväsendet.Reformer behövs! Vi behöver en domstolsorgani-sation i tiden. Det är viktigt att moderniseringen inomdomstolsväsendet fortsätter och ständigt utvärderas,och att man förändrar arbetsmetoder och regler för attgöra arbetet så effektivt som möjligt.Centerpartiet är medvetet om domarnas oberoendeoch fristående ställning och respekterar denna. Menvi måste ha en hög effektivitet och en god kvalitetinom domstolarnas arbete. Även domstolarnas del ivårdkedjan måste vara snabb, rättsenlig och lättill-gänglig. Detta är ett arbete som ständigt måste pågåoch som ska beslutas om inom verksamheten.Men vad gäller indelning i domkretsar och föränd-ringar inom dessa så hävdar vi från attdet är en fråga för högsta beslutande organ -. Detta handlar om ett av de viktigaste de-mokratiska besluten eftersom domstolarna är ryggra-den i vår demokrati. Det kräver en bred politisk för-ankring i och det bör regleras i lag. Dettabidrar i sin tur även till ett ökat skydd för de enskildadomstolarnas självständighet.Fru talman! har vid flera tillfällenefterlyst en kostnadsanalys i arbetet med omorgani-sationen av tingsrätterna. Det har varit frågestunder,interpellationer osv. Vi har fått besked om att organi-sationsförändringarna inte är avhängiga besparingar-na. Man kan läsa en skrivelse som vi fick från . Man skriver:"Av verket tillsatta utvecklingsgrupper har medhjälp av en stark budgetstyrning tillåtits kraftigt på-verka hur domstolarna organiserar sin dömande verk-samhet och i förlängningen också hur många dom-stolar som skall finnas i riket. "bör ju känna till verk-samheten väl.Från sida har vi också frågat efterkvalitetsanalys, men det har jag inte fått något svarpå. Är kvaliteten sämre på de mindre tingsrätterna änpå de större? Men det finns belägg för hur balansernaser ut, och situationen ser faktiskt bättre ut på demindre tingsrätterna än på de större. Vi vet också attantalet inställda mål är större på de stora tingsrätter-na. Det är ett viktigt mätinstrument.Det har sagts att kompetensen är en av orsakernatill centraliseringen. Vid tillsättningen av lagmän hardet befunnits att det har varit betydligt fler ansök-ningar till tjänsterna vid de mindre tingsrätterna änvid de större. Detta tycker jag också är en sak somtalar för att det råder en bra situation på de mindretingsrätterna.Jag är väl införstådd med att det behövs en ständigpåfyllning av kompetens även inom domstolsväsen-det. Det gäller på både det juridiska och det socialaområdet.Signaler har nått mig om att arbetsmiljön är så an-strängd på vissa ställen av att man försöker hållanäsan över vattnet att varken verksamhetsplaner ellerutbildning ryms i verksamheten. Detta kom från destörre tingsrätterna.Fru talman! Från sida tycker vi attdet är viktigt att iaktta försiktighetsprincipen. Hus-hållning med resurser är inte heller helt fel. Det är lättatt med ett enda klubbslag rasera en verksamhet. Menatt bygga upp och få kittet att hålla ihop verksamhe-ten till en helhet - det är kostsamt, inte minst vadgäller personalen. Det finns otaliga exempel ute iverksamheten som vidimerar detta.Vi i anser att tillgängligheten ochnärheten är en mycket viktig faktor inom rättsväsen-det i motsats till vad majoriteten tycker, som driverdenna centraliseringsprocess. Medborgarperspektivethar inte fått tillräckligt utrymme i regeringens över-vägande. De förändringar som är genomförda visaratt känslan och respekten för domstolen har föränd-rats. Domstolen blir något mer anonymt.Jag kan ta ett exempel från min egen hembygd,där man nu håller på att lägga ned Klippans tingsrätt.Man ska komma in till stora . Där kännerman inte detta med att komma till tingsrätten påsamma sätt. Man har inte samma respekt för domsto-len.Vi kan se hur oöverlagt det hela har varit. Detfinns inga lokaler. måste man helt plötsligt snabbtse till att bygga nya lokaler trots att det finns lokalervid . Men det ska väl bli någontingannat av dem. Det är alltså en väldigt dålig planeringoch en dålig helhetssyn.Man kan också nämna sådana praktiska exempelsom drabbar medborgarna när de kommer in till stor-staden - om vi nu tar mitt eget område, Helsingborg.Det är jättesvårt att få parkering, det är jättesvårt att tasig dit och det är dyrt. Vem får betala? Jo, det ärmedborgaren som får betala. På samma sätt tar detlängre tid att resa, man måste ha längre ledighet frånarbetet osv. Detta drabbar den enskilde, och man kaninte säga att det ökar tillgängligheten.Nu föreslår man här på samma sätt att Eslövstingsrätt ska förläggas till . Tingsrätten liggerinklämd mitt i city. Man får ordna nya lokaler någonannanstans, för det går inte att tränga in mer verk-samhet. Alla som har varit och besökt vet vilkasvårigheter det är att komma in i denna stad, i alla fallom man kommer med bil.Jag vill lyfta fram en annan sak när det gäller lätt-tillgängligheten. Det gäller ett påpekande som komfrån kvinnojourernas verksamhet. Man påtalar viktenav att bibehålla en decentraliserad tingsrättsorganisa-tion. Kvinnorna säger att det är viktigt att komma tingsrätt där de känner igen sig, där de kännerförtroende och där de känner både nämndemän ochpersonal. Det känns tryggt att komma dit, och vi vetju att det handlar om svåra situationer.Fru talman! Jag har uppfattat samverkan och sam-arbete mellan myndigheter inom rättsväsendet som ettprioriterat område. Trots det driver regeringen ige-nom ett förslag som går tvärtemot detta. Jag tar åter-igen exemplet från . tingsrättföreslås ett samarbete med , trots att den i övrigarättsinstanssammanhang tillhör Helsingborgsområdet.Då går man ju precis tvärtemot det man säger att manprioriterar - att det ska vara samverkan och att manska samma geografiska område. Det måste ligganågon annan hund begraven i detta ställningstagande.Vi har frågat efter utvärdering. Den signalen harlandat. föreslår regeringen en utvärdering, men vifrån den samlade borgerligheten tycker att det skavara en utomstående oberoende utvärdering. Det skainte vara som ska göra den. har ju varit inblandat i allt från direktivensbörjan till genomförandet. Nej, vi anser att det behö-ver vara någon med andra glasögon. Denna utvärde-ring bör göras , innan fler omorganisationer kom-mer till stånd, för att dra lärdom av de erfarenhetersom gjorts.Det står i betänkandet att utskottsmajoriteten för-utsätter att det blir en utvärdering med parlamenta-riskt inslag - och det är ju ett steg i rätt riktning. Menför övrigt verkar det som att man biter sig fast vid justDomstolsverket och vill att det är verket som skafortsätta.Anders Högmark räknade här upp dem som vargenomförda, beslutade, planerade och icke rörda. Detfinns faktiskt inte mycket kvar. Jag vill upprepa dettamed försiktighetsprincipen. Det är lätt att rasa, mendet är svårt att bygga upp. Jag vill verkligen vädja tillriksdagsledamöterna att betänka möjligheten att göraen utvärdering nu och avvakta vidare förändringar.Då kan vi verkligen ha nytta av det utvärderingsmate-rial som kommer fram.Med tanke på domstolarnas självständiga ställningär det viktigt att balansera service-roll. vill ha en utredning som får tilluppgift att undersöka möjligheten att lägga ned och genomföra en decentralisering avverksamheten ut till domstolarna. Anledningen är justdomstolarnas självständighet.Det är ganska intressant att läsa vidare i den skri-velse som kom från . Därmenar man att det är dags att göra en granskning ochen översyn av verkets uppgifter, ställning och styr-ning. Därför bör en grundlig genomgång också görasav vad våra internationella åtaganden kräver av ossnär det gäller domstolarnas och domarnas konstitu-tionella ställning och vad som krävs av regering ochriksdag för att garantera denna ställning.Jag tycker att en sådan skrivelse från har en viss tyngd. Det är viktigt att vilyssnar på dem.Fru talman! Naturligtvis står jag bakom alla Cen-terpartiets reservationer, men för tids vinnande yrkarjag bifall endast till reservation nr 2.Anf. 188 ():Fru talman! behandlar vi den skrivelse somregeringen överlämnade till angåen-de reformeringen av domstolsväsendet, informationoch uppföljning av handlingsplanen.I skrivelsen redogör regeringen för några pågåen-de utredningar som berör domstolarna samt processu-ella förändringar som planeras eller som nyligenbeslutats. Vidare redogör regeringen i skrivelsen förgenomförda, beslutade och planerade förändringar avtingsrättsorganisationen som en utvärderingaviseras.Redan i april 2000 överlämnade dåvarande justi-tieministern regeringens skrivelse Reformering avdomstolsväsendet - en handlingsplan till riksdagen.Efter det har det varit en del turer omkring det pågå-ende reformarbetet. En del förändringar har redanhunnit verkställas. Andra är beslutade men ej genom-förda. Av detta betänkande framgår det att det finnsen del påtänkta förslag till förändringar.Det vi socialdemokrater har märkt är att man ute idomstolarna i stort sett har bemött de förändringarsom har skett positivt. Förändringarna har varit nöd-vändiga för vi ska uppnå ett kvalitativt och attraktivtdomstolsväsende. Inte minst viktigt är det att våradomstolar blir attraktiva och att det ges möjlighet bra utveckling för all personal som arbetar inommyndigheten.En väl fungerande beredningsorganisation är ettmåste om vi ska lyckas renodla domarnas roll. Härspelar domstolssekreterarna en viktig roll. Det blirnödvändigt att kvalitativt höja statusen för dennakategori och ge ett utökat ansvar med mer ansvars-fulla arbetsuppgifter.Av särskild betydelse är det att vi får kompetentadomare till våra domstolar. De måste ges tillfälle attdöma på ett kvalitativt och självständigt sätt. Det ärett måste att skapa en organisation som ger utrymmeför kompetenshöjning.Om detta ska bli verklighet får inte våra domstolarvara så små att de blir sårbara vid tillfälliga ellerlångvariga personalbrister. Det kan gälla vid sjuk-dom, föräldraledighet likväl som när någon har behovav kompetensutveckling.Redan i förra årets handlingsplan beskrev rege-ringen tydligt de allmänna principer som borde bildautgångspunkt vid reformeringen av domstolsväsen-det. Dessa utgångspunkter ställde sig bak-om likväl som regeringens tankar i fråga om de orga-nisatoriska lösningarna.Regeringen har gjort flera förändringar av dom-kretsindelningen, och ett antal tingsrätter har lagtssamman. I bl.a. , , ,och finns nu förslageller beslut om tingsrätter med två eller flera kansli-orter i en gemensam domkrets. Flera fasta tingsställenhar inrättats.Medborgarna ställer högre och berättigade krav påsnabbhet, god service, ett gott bemötande och effekti-vitet i verksamheten. inträde i EU, närings-livets och privatlivets ökade internationalisering ochteknikutveckling är några faktorer som innebär heltnya krav på våra domare och domstolar. De mål somhandläggs i våra domstolar blir mer omfattande ochmer komplicerade. Dessa krav måste kunna mötasmed bibehållna höga krav på rättssäkerhet.Fru talman! Ingen torde undgå att förstå att alltförsmå enheter kommer att vara ett hinder för utveck-lingen inom denna länk av rättskedjan framgent. Enav utgångspunkterna för reformarbetet måste dockvara att domstolarna ska finnas på sådan platser ilandet att de allra flesta medborgarna har ett rimligtavstånd till en tingsrätt. Vi socialdemokrater anserdärför att den geografiska närheten till domstolen ochdomstolens lokala förankring i allmänhet måste fåväga tungt.Samtidigt som vi socialdemokrater delar regering-ens uppfattning att det är en nödvändighet att refor-marbetet fortskrider, inte minst här i , villvi understryka vikten av att de organisationsföränd-ringar som genomförs också följs upp och utvärderas.Vad gäller de redan planerade förändringarna an-ser vi att de inte innebär något avsteg från de riktlin-jer som gäller för tingsrättsorganisationen. Såvälbehovet av lokal förankring som de geografiska för-hållandena på respektive ort har beaktats av regering-en. Däremot anser vi socialdemokrater och utskotts-majoriteten att när det gäller övriga initierade projektoch utredningar bör resultatet av utvärderingen av-vaktas innan organisationsförändringar genomförssåvida de inte är oundgängligen nödvändiga för verk-samhetens fullgörande.Regeringen uttalar i sin skrivelse att de organisa-tionsförändringar som gjorts nu bör utvärderas, mendet framgick inte i vilka former utvärderingen börgöras. Dock utgår vi för vår del från att regeringenutformar utvärderingsarbetet så att organisationsför-ändringarna blir genomlysta på ett bra och tillfreds-ställande sätt. Vi förutsätter också att utvärderingenkommer att innehålla ett parlamentariskt inslag.Fru talman! vill jag betona att reformar-betet måste drivas vidare så att alla medborgare, oav-sett var de bor, har tillgång till en dömande verksam-het av högsta tänkbara kvalitet och rättssäkerhet. Meddetta yrkar jag bifall till förslaget i betänkandet ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 189 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa några frågor tillAnn-Marie . Finns det något underlag frånundersökningen av det positiva bemötandet? Det hadevarit intressant att ta del av det. Det var min förstafråga.Ann-Marie säger att man ska höjastatusen för personalen och ge dem mer ansvar. Jaghar ett praktiskt exempel från min egen hembygd.Personalen i Klippan har fått flytta till Helsingborg.På den mindre tingsrätten har man haft en bred kom-petens och kunnat rycka in var som helst eftersom deinte har varit så många. får de helt andra jobbinom bara ett område. Man tar inte alls vara på denhär kompetensen. Det har fått helt motsatt effekt. Detvisar också hur viktigt det är att följa upp de beslut vifattar innan vi fattar fler sådana tokiga beslut.Min nästa fråga gäller detta med den tekniska ut-vecklingen och specialistkompetensen som man skakunna ta till vara i större tingsrätter. Hur ser det utmed kvaliteten i som är stor ochsom måste ha teknisk utveckling och specialistkom-petens?Anf. 190 ()replik:Fru talman! Jag finner det exempel från Klippanstingsrätt som framhåller märkligt. Jagkan inte uttala mig om det med anledning av det jagfår höra här. Men tanken och meningen är inte alls attdet ska bli snävare kompetens på våra domstolar,snarare tvärtom. Kompetensen ska öka. Jag har enförhoppning om att det är ett felaktigt bud som Gun-nel har fått. Jag ska inte på något sätt motsägadet säger, men skulle det vara så hop-pas jag verkligen att man ser över organisationen påden domstolen. Tanken och meningen är inte att detska vara på det viset, snarare tvärtom. Det ska gesutrymme för kompetensutveckling.Det är därför jag i mitt anförande mycket tydligtframhåller att det ges större utrymme och möjligheteroch att man har möjlighet att vara borta från domsto-len. Jag har varit på små och mindre dom-stolar, och där är det tvärtom. Där har man inte möj-lighet att gå ifrån. Lagmän och anställda som finnsdär säger det tydligt.Stockholms tingsrätt är en tingsrätt för sig, liksommånga andra tingsrätter i storstäderna. Jag framhöllockså tydligt att där måste man se över organisatio-nen. Jag säger inte att det inte finns för stora tings-rätter, snarare tvärtom.Anf. 191 () replik:Fru talman! Det är ju faktiskt verkligheten somgäller. Det är därför det är så otroligt viktigt att vi haren utvärdering innan det är , innan vi slårsönder en organisation och gör något helt annat påalla våra tingsrätter. Det är jätteviktigt att vi tar dethär tillfället i akt och gör en utvärdering.Jag har fått uppgiften . Det är förhandling iveckan och man är alldeles förtvivlade. Ann-MarieFagerström säger att det inte var tanken. Men det ärju därför man måste följa upp detta. Det är för attförhindra sådana här saker som man måste stannaupp.Så till detta med utrymme för kompetensutveck-ling i mindre domstolar. Jag var på besök på en tings-rätt i . Där sade man att det är perso-nalen från de mindre tingsrätterna som går på kom-petensutveckling. Från t.ex. tingsrätthinner man aldrig vara med.Anf. 192 ()replik:Fru talman!