prot · GP0944 · 2001-12-10 00:00:00 — De gödslar inte med mer handelsgödsel änvad som behövs och de kör inte mer med traktorn änvad som är nödvändigt och bidrar därmed till ettmiljövänligt jordbruk.Jag ställde en fråga i mitt anförande om handels-gödselskattens återbetalande, och jag skulle vilja attInge nu reder ut för oss när det står så här ipropositionen: "Huvuddelen av den återförda skattenbör användas till åtgärder för att minska växtnärings-förluster från jordbruket och minska miljöriskernainom växtskyddsområdet." Hur kommer det att prak-tiskt gå till när svenskt jordbruk får tillbaka gödsel-skatten?Anf. 106 () replik:Fru talman! Frågan om handelsgödseln är nere iEU . Det här bygger på en uppgörelse som vi hargjort tillsammans med LRF. vet jag inte om LRFhar fått igenom precis hur de vill ha det med det här,men jag utgår ifrån att med de bra relationer som vihar med LRF så har regeringen gjort en uppgörelsehär. Sedan beror det alldeles på vad EU kommer attsäga.Men det är klart: När du säger att man vet precishur mycket handelsgödsel man använder i svensktjordbruk så är ju inte det riktigt sant. Faktiskt är det juså att vi håller på och förstör vårt grundvatten påmånga områden, och regeringen vidtar ju olika åtgär-der med skyddszoner osv. för att bevara renare jordoch vatten.När det gäller var det ju ytterligare en bor-gerlig regering som beslutade om det här. Frågan är:Vad ville borgarna med 1979? Ni har ju haft ettregeringstillfälle även , och ändå har ni integjort någonting! Det är ganska märkligt att ni ska föraöver hela frågan till oss, när det är ni själva som harstartat upp det. Ni borde ändå komma med idéer omhur ni vill avsluta det här också.Fru talman! Jag vill också rikta mig till . Jag trodde att det var somjag skulle ta diskussionen med . Det var därförjag talade så mycket om lantarbetarna. Jag försökteatt föra fram den sociala situation de levde i. HerrEriksson brukar ofta lyfta fram inte lantarbetarnasutan jordbrukarnas sociala situation.Jag vill rikta ett stort tack till fördessa år. Vi har bägge två sagt att vi inte ställer upplängre för östgötarna, utan de får välja andra yngrenya krafter. Ett hjärtligt tack för alla de tillfällen vihar varit tillsammans.Anf. 107 () replik:Fru talman! Tack själv, , för dessa vänligaord. Vi ska väl vara här till i varje fall. Jaghoppas att vi får några tillfällen till i debatten, mengod jul själv!Tyvärr kan jag inte berömma förhans icke-svar på frågan om handelsgödseln eller omryggsäcken över huvud taget. Den s.k. Björkska ut-redningen lades fram . Den pekade på de mycketstora konkurrenssnedvridande skillnader som finnsgentemot bönderna runtom i Sverige.Tycker att det är rimligt att vi inte har något som helst resultat av det förslaget?Enligt det senaste svaret kommer vi tydligen inteheller att veta någonting år 2002.Anf. 108 () replik:Fru talman! Jag fick för mig att inte hadenågon mer replik. Jag tänkte att det var den sistabudgetdebatten vi hade. Men vi kanske träffas flergånger.År 1997 hade vi haft makten . Men jagtror att varken eller jag kommer attglömma hur ekonomin såg ut . Det var inte baraatt lyfta av den lilla ryggsäcken.Vi har successivt år försökt att förbättraför jordbrukarna. gör de ett driftöverskott på 4 ½miljarder. Under era år var driftöverskottet ungefär 2miljarder. Vi har alltså fördubblat deras driftöverskottbara på ett litet antal år.När ni jämför situation med grannlän-derna och länderna nere i , kom då ihåg detstora miljöstöd vi har på över 2 miljarder kronor.Jämför det med danskarna som har ett par hundramiljoner. Det är en skillnad i hur den svenska rege-ringen ser på jordbruket och miljöproblemen.Vi ger de stora miljöstöden för att vi ska se till attvi har ett jordbruk som täcker stora delar av vårt land.Det är viktigt. Det är mycket viktigare än dieselskat-ten.När det gäller dieselskatten visade jag ettpapper för där det klart framgår attDanmark hade en högre dieselskatt än . Detpapperet fick jag , och det ligger i min bänk.Ni får fortsätta att tvista om dieselskatten. Vi tän-ker fortsätta att ha regeringsmakten. Vi kommer na-turligtvis att förstärka ekonomin ännu mer. Då får viså småningom möjlighet att kanske rätta till det så attdet blir en lite större rättvisa.Anf. 109 () re-plik:Fru talman! Jag har en fråga som inte har medkronor i budgeten att göra men som ändå är en myck-et väsentlig fråga.Fisken i är nu så förgiftad att vi inte fårge den till katterna och än mindre exportera den, menvi får äta den själva. Dock rekommenderas vi att inteäta viss fisk mer än en gång . Gravidakvinnor bör aldrig äta av fisken.Det här har människor svårt att förstå. Vad sägerInge till de människor som har svårt attförstå att vi har sökt och fått undantag från de reglersom gäller på EU-nivå? Vi skulle alltså i fåäta denna starkt förgiftade fisk.Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag förstår att hellretalar om det som inte har med budgeten eller vårtbetänkande att göra i stället för att förklara hur mankan dra ned på Jordbruksverket.Det lär vi aldrig få något svar på från är naturligtvis problem med fisken i . Man har haft vissa mätmetoder. Vi vet intehur pass säkra de är. Vi har i det här landet längevetat om att det har funnits fisk med dioxiner.Det är därför som man har gått ut med kostråden.Man har talat om för människor i att det inteär bra att äta fisken i vissa situationer. Kvinnor somär med barn ska inte äta för mycket av fisken. Det ärdärför vi har kostråden.Vi undrar också, och det borde även HaraldNordlund göra, varför man inte har motsvarandemätmetoder och inte mäter fisken nere i Medelhavetoch på andra ställen. I och för sig är Medelhavetmycket större än . Men vi vet inte hur storautsläpp de har därnere.Regeringen var tidigt ute med Östersjömiljarden.Den var till för att vi skulle bringa ned utsläppen runtÖstersjön. Vi visste att man inte kunde äta hur myck-et som helst av fisken. Men det är ingen fara för Ha-rald som är en vuxen människa att äta liteÖstersjöfisk . 111 () re-plik:Fru talman! Vi har angivit en inriktning för . Mer i detalj går det inte vid det här till-fället att ange i opposition.När det gäller den fråga som vi nu diskuterar ärproblemet att människor har mycket svårt att förståinställningen. Att jag och många med mig kan hante-ra det är en annan sak. Men det är just inställningenatt vi skulle ge ett medgivande att konsumera fisken.Dock skulle icke katter få göra det.Visst ska man mäta i . De beslut somhar fattats på EU-nivå innebär att många länder somhittills inte har utfört några mätningar alls blir nutvungna att göra det. Först ska de skaffa sig mätmeto-der och sedan genomföra mätningarna.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag vet inte riktigt hur jag ska bemötaHarald . Det biter inte med att vi under långtid har haft dessa kostråd. Vi uppmuntrar inte männi-skor att äta för mycket av fisken. Djur äter bara denhär typen av djurfoder. Det är klart att det då blir enhögre koncentration. Det är därför man förbjuder det.Ät inte bara lutfisk, utan ät lite sill till jul. Detsmakar alldeles utmärkt.Anf. 113 ():Fru talman! Det har varit diskussion om fiske ochjordbruk. Jag tänkte ta upp en liten del av betänkandetsom gäller skogen och de skador som vi sett runtom ilandet.Över två miljoner hektar bedöms nu vara smittademed den fruktade greminiellasvampen. Utöver detbedömer man att finns i riskzonen.Stora arealer får nu avverkas eller gallras hårt för attfå bort de skadade eller döda tallarna.Fru talman! Så är läget vad gäller skadornapå tallskog som är orsakade av svampen i delar avlandet. Jag har varit ute och sett på många ställen. Detkanske är flera av oss som har. Om man går i områ-dena är det helt enkelt hemskt att se.Jag är oroad - ja, starkt oroad - för vart det nu ärpå väg. Den oron delas av många som har berö-ring med skogen - forskare, skogsägare ochskogsvårdsmyndigheter. I betänkandet diskuterasäven detta problem, och en del motioner tar upp olikaåtgärder som skulle kunna vidtas framöver.Utskottet har tagit upp frågan. Men jag anser attutskottet borde varit tydligare i betänkandet till riks-dagen och tagit problemet på ett större allvar. Detbehövs en större tydlighet om vad vi kan behöva göraframgent.Det vi vet är att skadorna på tallskogen ärlångt större än vi anade eller i börjanpå sommaren. Det är främst ungtallskog i åldern som är drabbad. Ofta är det de områden somligger högt och har en stor andel täta och välsköttabestånd. De mest drabbade områdena är i Bergslagen,och en del i . Men skadorfinns även i andra delar av landet som i ,och i östra . De finns även på andraställen men då kanske i något mindre omfattning.Vad är då orsaken? Är det fel väder, fel proveni-ens, dvs. plantor som kommer från andra områden ändem som de ska planteras i, fel mark, dvs. att mansätter tall där det ska vara gran, eller är det felskogsvård?Frågorna kring detta är rätt många, men ingen ärväl riktigt säker på svaren.Vädret är kanske det viktigaste orsakssambandet,med det väder som har rått ,dvs. svala och blöta somrar och milda vintrar. Dettahar gynnat svampen. Om vädret fortsätter att varasom , dvs. varmt och fuktigt, sprids sporer från denhär svampen ytterligare till nya områden - och dåkanske mer omfattande än tidigare.Vad gäller proveniensen, dvs. området ellerståndorten, så kan en orsak till skadorna vara att manhar planterat tall på marker som egentligen passarmer till gran. Detta har gjort att plantorna har blivitstressade och därmed mer mottagliga för sjukdomar.Man har tagit plantor från områden som ligger söderom det område man ska plantera på. Det är områdensom är som är de mest angripna , ochdär vet vi att det är så här det har gått till. Man kanskekommer att ifrågasätta detta sätt att förnya plantormed plantor från andra områden. Har det varit enriktig metod i detta fall?Contortatallen är en tallsort som egentligen intekommer från från början. Det kan vara pådenna sort som svampen har fått fotfäste och sedanhar skapat de skador som finns på olika tallsorter,som är hårt angripna. Vi har t.o.m. sett detta på vissagranar.En faktor kan också vara monokulturer. Finns detensidigt en sort i bestånden så är de monokulturer.När angrepp av svampar eller skadedjur kommer blirdessa mycket hårt angripna. ser vi att det ärområden med rätt rena bestånd av tall som är hårtangripna.Den beskrivning jag har gjort nu gäller olikatänkbara orsaker till att vi har de skador som vi har idag.Forskarna är inte färdiga och kan inte ge de svarsom vi så gärna vill ha för att inte begå nya eventuellamisstag. Framöver krävs mycket arbete och försiktig-het. Det finns stora risker för ny infektion underkommande säsonger. Man har sett att på de områdensom är värst drabbade förekom det relativt storaangrepp . Därför fanns det sannoliktgott om sporer som kunde infektera såväl trädsom drabbats tidigare som tidigare oinfekterade tallar.Det som sker är att sporerna sprids till unga års-skott. Med lämplig väderlek underlättas sedan eninfektion som tar död på först årsskotten, sedan gre-narna och till slut - om man har otur - hela trädet.Om man inte tar bort de angripna och döda träden såkommer kanske nya skadedjur att kunna angripa ännustörre områden. Det gäller t.ex. märgborren.Med detta i bakgrunden avverkas och gallras detnu för fullt i alla drabbade områden i vårt land. Mankan bara hoppas att man har lyckats med detta så passbra att vi inte får se en ökning av skador under kom-mande år.Men om det är faktorer som vi inte kan påverkapå kort sikt så är jag och många med mig mycketoroade över vad som kan ske under de närmaste åren.Stora värden förstörs. Det är en nationalekonomisktviktig fråga. Skogen är viktig för vårt lands ekonomi,tillväxt och välstånd. De enskilda skogsägarna kanockså drabbas mycket hårt om de har fastigheter iskadeområdena. Det går tyvärr inte att försäkra sigmot dessa skador på ung- och vuxenskog.Det finns alltså stora problem . Om dennegativa utvecklingen fortsätter med nya och störreangrepp så tycker jag att det är viktigt att vi försökerta ett större ansvar, agerar och tar detta på större all-var. Det är det som vi försöker peka på i den förstareservationen.Fru talman! Med detta vill jag instämma i yrkan-det från på reservation nr 1.Anf. 114 ():Fru talman! Genom distriktsveterinärorganisatio-nen DVO ska tillgodose behovet avsjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduk-tionen. Distriktsveterinärerna är dessutom skyldiga attutöva djursjukvård bl.a. där annan veterinärvård intekan anvisas.Det är uppenbart att DVO går utöver ramen fördet statliga uppdraget. DVO ökade antaletdebiterade förrättningar med 26 800, somantalet djur inom jordbruket stadigt minskar. Förkla-ringen är att de statliga distriktsveterinärerna i alltstörre omfattning åtar sig uppdrag inom den konkur-rensutsatta sektorn vård av sällskapsdjur och hästar.Inkomsterna från denna sektor har ökatfrån . Skattesubventioneringen innebär attde privatpraktiserande veterinärerna inte kan konkur-rera på samma villkor som de statliga och därförtappar marknadsandelar.Övertrampen från DVO är många. Följande ut-drag ur den 21 september 1999kan tjäna som illustration. Man skriver:Efter många års diskuterande och sökande efterlokaler har äntligen fått endistriktsveterinärstation. Vår huvudsakliga uppgift äratt ta hand om lantbrukets animalieproducerande djursom kor och grisar. Till det kommer hästar och småsällskapsdjur, säger en av de fyra distriktsveterinärer-na på stationen. Det talades om att den nya organisa-tionen skulle bli så dyr för lantbruket att sjuka djurinte skulle kunna få någon behandling. NN vill avlivaden myten och säger: Till att börja med var taxanhög, men den justerades. Dessutom är distriktsveteri-närerna subventionerade av staten. I de nya ända-målsenliga lokalerna i Öllsjö, granne med Swelab ochAgrolab, finns bl.a. två mottagningsrum för smådjur.Jordbruksverket har stått för den fasta inredningen.Stationen står veterinärerna för.Fru talman! Detta är alltså i , där detfinns minst ett tiotal privatpraktiserande veterinäreroch bl.a. sju stycken smådjurskliniker.Hur stämmer detta med det statliga uppdraget?Konkurrensrådet har prövat frågan. I sitt yttrande avden gör rådet bedömningen att kon-kurrens på lika villkor mellan privata och statligaveterinärer inte föreligger. Rådet kritiserar ocksåsammanblandningen av myndighetsutövning ochaffärsverksamhet liksom utformningen av bidraget tillavlägset boende djurägare. Enligt Konkurrensrådetbör statsmakterna precisera vad de statliga anslagenska användas till, varvid utgångspunkten bör vara attanslagen endast får användas till att täcka merkostna-derna som uppkommer av det statliga åtagandet ochinte för att täcka sådana kostnader som privata veteri-närer måste finansiera med kundintäkter.Statskontoret, som på regeringens uppdrag harkartlagt och analyserat den verksamhet som statligamyndigheter och bolag bedriver i konkurrens medprivata företag, lade fram rapporten som kommersiell aktör. I de fall där det saknasmotiv för statliga aktörer att bedriva kommersiellkonkurrensutsatt verksamhet föreslår Statskontoret attverksamheten förbjuds. Statskontoret delar uppfattning att den bästa lösningen pårådande konkurrensproblem på det veterinära områ-det är att avskilja DVO ifrån Jordbruksverket.En majoritet i utskottet har avslagit min motion,MJ207, i huvudsak med hänvisning till en arbets-grupp, den s.k. AVF-gruppen, som tillsattes av 1999. Den gruppen lämnade en rapport ioktober 2000. Det visade sig, inte helt oväntat, attJordbruksverket och inte hadekunnat komma överens om vilken servicegrad ägareav hästar och sällskapsdjur kan begära av DVO ochdärmed om vilken omfattning av DVO:s säll-skapsdjursverksamhet som mot denna bakgrund ärrimlig.Två centrala frågor, nämligen förhållandet attDVO:s tjänster i motsats till de privata veterinärernasär skattesubventionerade samt sammanblandningenav myndighetsutövning och affärsverksamhet, berörsöver huvud taget inte av AVF-gruppen och ingickinte heller i dess uppdrag. I dessa frågor krävs det,precis som och Statskontoret harpåpekat, initiativ från regeringens sida.Enligt de privatpraktiserande veterinärerna harAVF-gruppen aldrig haft någon annan uppgift än attagera bromsklots, att vara jordbruksministerns alibiför att inga initiativ på det här området tas.Inge sade att den här frågan har varit up-pe tidigare. Ja, vi moderater och Kristdemokraternahar drivit frågan om rättvisa konkurrensförhållandenpå det veterinära området . tyck-er att vi måste avvakta till. Då vill jag fråga: Hur till ärdet rimligt att vi sitter här och avvaktar? Och hurmånga privatpraktiserande veterinärer tycker IngeCarlsson är acceptabelt får slå igenpå grund av att de inte klarar sin verksamhet när deblir utkonkurrerade med hjälp av sina egna skatte-pengar?Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 2.Anf. 115 () replik:Fru talman! Jag har naturligtvis väldigt svårt attsvara på när exakt saker och ting blir lösta. En del avproblemen som har att göra med läkemedel bl.a. ärunder rättslig prövning just . Självklart kan interegeringen komma fram med besked nu när arbets-gruppen och den rättsliga prövningen inte är färdigaän.Samtidigt är det väldigt viktigt att vi har den härtypen av distriktsveterinärer, inte minst i norra delenav vårt land men också på många andra ställen i in-landet, där det inte går att tjäna så mycket pengar förde privata. Där är det viktigt att vi har den här organi-sationen kvar. Men jag förstår att det är mycket pro-blem. Då är det väl bra att man tar den tid på sig somman behöver så att man kan komma fram med olikaåtgärder och synpunkter på detta.Vi får avvakta och se när den rättsliga prövningenär färdig och när arbetsgruppen är klar. Det är då somjag menar att vi kan ta en fortsatt diskussion. Att justnu ha den här diskussionen tror jag inte föder någon-ting.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! , vi har ju väntat i tre årstid. Och de här frågorna som är väsentliga, nämligenkonkurrenssituationen och skattesubventioneringenav distriktsveterinärernas tjänster, är ju frågor somöver huvud taget inte ingår i AVF-gruppens uppdrag.Då kan vi inte sitta här och avvakta, för vi vet att deninte kommer att lösa de här frågorna. väl som politiker ändå ha en uppfattning omhuruvida det här är en rimlig situation.Kristianstad ligger inte i mitten av landet eller inorra landet. Det ligger i som är myck-et, mycket veterinärtätt. Detta stämmer inte med detstatliga uppdraget till DVO.Vad gäller medicinsidan och att DVO nu går utoch lägger betydande påslag på de mediciner somman tillhandahåller går ju stick i stäv mot principernaatt veterinärer bara ska tillhandahålla medicin tillsjälvkostnadspris, för att de inte ska lockas att ta tilldyrare mediciner eller längre behandlingstider än somär absolut motiverat. Det är också ett led i detta att visträvar efter ett antibiotikafritt djurliv.Oavsett om det här nu är föremål för en rättsligprövning, tycker jag att utskottet hade kunnat geuttryck för en åsikt i frågan.Anf. 117 ():Fru talman! Det finns inte så mycket nytt i bud-geten att ta upp i den här debatten. De väsentligaförändringar som görs vad avser anslaget till djur-skyddsmyndigheten och återföringen av handelsgöd-selskatten beslutades ju redan i ekonomiska vårpro-positionen. Orsaken till att mer inte görs nu är inteunderlåtenhet att vidta nödvändiga åtgärder, utansnarare att tidsplanen för större förändringar inte harmedgett några förändringar . Vi har däremot vä-sentliga frågor framför oss, och det är de som jag hartänkt ta upp i mitt anförande.Den första frågan som jag vill tala om är jordbru-kets miljöstöd. Det pågår en översyn av dessa föreventuella förändringar . Jag anser att detviktigaste att utgå ifrån i den översynen är jordbruketsbetydelse för att de nya miljömålen ska nås. Det ärframför allt delmål, som inte är tillräckligt am-bitiösa, mot övergödning och mot anläggning avvåtmarker. Jag tog upp detta också i debatten ommiljömålen här i den 22 november.Jag anser att det är nödvändigt med förstärkningarav miljöstöden som möjliggör en ambitionshöjning påjust dessa områden. Det kan handla om förlängt vall-stöd, ökade anslag till kantzoner och mer pengar föranläggning av våtmarker. Ett sätt att delvis finansieradetta kan vara genom modulering, dvs. att vi flyttarpengar från de generella stöden till riktade åtgärder.När det gäller miljöstöden är det nu också hög tidatt fundera över hur de ska se ut efter nuvarande pro-gramperiod. För denna fortsättning ska självklart enfortsatt ökande ekologisk odling vara ett huvudmål.Vi har också en reservation som tar upp ett mer lång-siktigt mål för ekologisk odling, nämligen till år2010. Jag yrkar bifall till den reservationen.Det är naturligtvis inte tillräckligt att den ekolo-giska arealen fortsätter att öka. Vi måste också arbetamed miljöanpassningen av det övriga jordbruket.Miljöstöden bör därför anpassas så att de bättre kanmöjliggöra även för det konventionella jordbruket attta viktiga steg mot ett mer uthålligt jordbruk.Vi har i en motion från allmänna motionstidenförordat ett system där stöden baseras på att man kanta olika steg mot ett ekologiskt jordbruk, t.ex. odlingutan bekämpningsmedel, odling med balans mellanväxtodling och djurhållning eller odling utan konst-gödsel. Man kan sedan som jordbrukare välja hurlångt man vill gå, och den som odlar ekologiskt kan iprincip uppfylla samtliga kriterier och få fullt stöd. Påså sätt skulle stödet underlätta en omställning av helajordbruket till ekologiskt hållbara jordbruksmetoder.Även resten av jordbruksstöden behöver förändraspå sikt. En total revidering av målen för EU:s gemen-samma jordbrukspolitik är helt nödvändig. Nya målsom inkluderar miljö- och djurskydd bör ligga tillgrund för förändringar av stöden. Vi skulle helst se makt över stöden flyttas till de enskilda med-lemsländerna och att de fokuserar på ersättningar förmiljöinsatser, landsbygdsutveckling och stöd tillmindre gynnade områden.En annan fråga inom det budgetområde som vidiskuterar är djurskyddet. Vi har i budgetenpengar till en ny djurskyddsmyndighet. Vi anser attdet bör skapas en ny myndighet som samlar de olikaverksamheter som arbetar med djurskydd. Ett avproblemen är att frågorna handläggs på alltförmånga olika ställen. Ett av de alternativ som diskute-ras är att inrätta en ombudsman för djurskyddsfrågor-na. Detta skulle snarare öka på den uppsplittring avdjurskyddsfrågorna som är ett problem.Vi avfärdar därför den tanken och anser att vi skaskapa en ny myndighet som kan samla kompetensenpå området.Vi har ytterligare en reservation. Den handlar omjordbruksforskningen. Vi föreslår att ett grundanslagges till jordbruksforskningen vid . Vi anser att den verksamhet sombedrivs där är av stor betydelse för den ekologiskaodlingen, och för att de ska kunna arbeta på likvärdi-ga villkor med andra forskningsinstitutioner bör de haett grundanslag. Vi anser att regeringen ska återkom-ma till denna fråga i kommande budgetförslag.Jag yrkar bifall till förslaget till riksdagsbeslut ibetänkandet förutom under punkt 10, där jag yrkarbifall till reservation 6, och under punkt 13, där jagavstår från yrkande för att spara tid vid voteringen.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! När det gäller formerna för återbetal-ning av miljöskatterna har vi fått höra av jord-bruksministern att återbetalningen kommer att blimiljöstyrande. Varför har inte detta tagits upp? Det äringen oväsentlig fråga på vilket sätt de här medlenska återbetalas. Varför har inte detta tagits upp i pro-positionen?Anf. 119 () replik:Fru talman! Det verkar råda en hel del okunskap iden här församlingen om hur det förslag som skickatsned till är utformat. Orsaken till att det intefinns med i budgetpropositionen är att det inte fannsett färdigt utarbetat förslag när budgetpropositionenskrevs.Vänsterpartiet och har tillsammansmed regeringen och underhösten utarbetat ett förslag som vi var överens omoch som regeringen har skickat ned till . Ut-gångspunkten där är att huvuddelen av återföringenska ske arealbaserat men med ett miljövillkor.Detta miljövillkor är att jordbrukarna ska upprättaväxtodlingsplaner.