prot · GO09123 · 2001-06-12 00:00:00 — Att administ-rera, förvalta och ta in de ärfaktiskt ett ganska effektivt användningssätt av peng-arna. Jag såg en mätning som visade attRIKAB i förhållande till vad det kostar är betydligteffektivare än när det gäller att ta inpengar. Jag ser alltså inte detta som något större pro-blem.Däremot kan kanske när hankommer tillbaka i sin motreplik förklara varför manska sälja ut public service på börsen.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Om RIKAB har en uppgift i att ta inTV-licenser, och den uppgiften och även behovet avatt kontrollera det hela försvinner så är det rimligenen besparing. Vad man sedan använder de 140 miljo-nerna till är en annan sak, men vi hoppas att de i såstor utsträckning som möjligt används till program-verksamhet. Uppgiften att ta in avgifterna, och inteminst också kontrollerna, försvinner ju. Det är vi väländå helt överens om?Fortfarande är det så att den tekniska utvecklingengår ifrån formen med TV-licens eftersom den ärknuten till TV-apparaten, och TV-apparaten har tap-pat sitt monopol på att visa TV-bilder. I det läget letarvi alternativ. Vi hade mycket riktigt ett tag skattefi-nansieringen som ett alternativ. Det fanns t.o.m. enmotion om skattefinansiering från en enskild folkpar-tist som behandlas i detta betänkande. Men vi harjobbat vidare på detta, för vi ser att den tekniska ut-vecklingen går fort och vi vill ha ett teknikneutraltsystem. Det är därför vi har tagit fram förslaget omfonderna.Anf. 41 () replik:Fru talman! Det är klart att man spar pengarna omman lägger ned verksamheten - det är riktigt. Menjag menar att man får andra utgifter i stället, så självanettoeffekten blir inte så stor. Det kan mycket vältänkas att det blir avsevärt mycket dyrare att hanteranågot annat system - vilket man nu kommer fram till.Därför ber jag om ursäkt, , menjag kan inte vara så tvärsäker. Även om det stridermot min natur så är jag lite mer ödmjuk i varje fall idenna fråga, och vill titta på de olika lösningar somfinns som på bästa sätt tillgodoser effektivitet, integ-ritet och självfallet också möjligheten att underlättaen fristående verksamhet för public service-företagen.Jag tror att den utredning som ska tillsättas närdet gäller public services framtid får anledning attingående och noga titta också på denna fråga. Vi kandärför möjligen återkomma med det grälet vid ensenare tidpunkt.Anf. 42 Kulturminister ():Fru talman! Radio- och TV-utbudet har ökatmycket kraftigt . Det ökade utbudethar dock inte lett till någon nämnvärd ökning avmångfalden. Vi har fått mer av samma sort i stället.För ett stort antal programtyper är också public ser-vice-företagen fortfarande den enda eller den domine-rande programkällan.Samtidigt finns det stora begränsningar i tillgäng-ligheten till det ökade radio- och TV-utbudet. med satellit- och kabel-TV har drygt entredjedel av svenska folket fortfarande endast tillgångtill det som sänds via marknätet, dvs. SVT:s bådakanaler och . , trots att vi har settoroande tecken den allra , ligger ocksåpublic service-företagens lyssnar- och tittarsiffrorväldigt högt. Det är fortfarande svenska folkets radiooch television. av befolkningen tittar på SVT:ssändningar en genomsnittlig dag . avbefolkningen lyssnar på sändningaren genomsnittlig dag . Vi får väl se hur hel-årssiffrorna kommer att se ut, menjag tror att tillfälliga doppningar inte är något som viska ta som utgångspunkt för våra diskussioner. Vimåste ha en långsiktighet och en överblick.De här uppgifterna är några av dem som vi hadesom utgångspunkt när regeringen gav en särskildutredare i uppdrag att förbereda det arbete som sedanPublic service-beredningen har ägnat massor av tidoch engagemang åt att arbeta vidare med. Det harresulterat i en uppgörelse som sedan i sin tur harblivit den proposition som vi diskuterar . Det haralltså varit ett gigantiskt grupparbete i vilket samtligariksdagspartier har deltagit med stor energi.Den viktigaste grunden för radio- och TV-företagi allmänhetens tjänst är det publicistiska oberoendetoch integriteten, och det har alla talat om här i kam-maren . Det uttrycks i propositionen på följandesätt: Att kunna stå fria från såväl staten som olikaekonomiska, politiska och andra intressen och makts-färer i samhället.Här skiljer sig public service från annan radio ochtelevision och får en möjlighet att utgöra en motkraftbåde mot den starka kommersialisering som leder tillutslätning och mot ökad maktkoncentration på me-dieområdet. Public service har alla förutsättningar attvara en viktig kraft för mångfald i en demokrati. Pådenna punkt är dagens proposition fullständigt glas-klar. Public service ska vara självständig. Den ska varfri från reklam. Den ska stå för ett brett utbud av godkvalitet. Här ska finnas allt, och exemplifierar jagbara. Jag gör ingen egen topplista. Här ska finnas alltfrån Allsång på till , eller ,om det är så nästa helgunderhållning kommer attheta. Det ska finnas kulturnyheter, drama, ,sportsändningar, Godmorgon världen, Myror i bral-lan, Ring så spelar vi, Mosaik eller dokumentärer avTom Alandh - de där som får oss att vakna mitt inatten därför att de berör oss så starkt under så långtid, och de finns bara i public service.Med denna proposition har vi, enligt min mening,ställt kyrkan mitt i byn. Public service-definitionen ärglasklar, och finansieringen är glasklar. Jag kan näm-na att enligt prognoserna kommer företagen att få mer jämfört med 2001.Även om jag naturligtvis helt sympatiserar medLennart Kollmats beskrivning av stånd-punkt, att det är ett public service-intresserat ochpublic service-stödjande parti, måste jag i likhet medandra här i kammaren ställa mig lite frågande till attFolkpartiet inte anser att public service-företagen skaha dessa ökade resurser för att kunna göra allt dettasom vi kräver av dem. Det gäller bl.a. de funktions-hindrades möjligheter och andra delar av uppdraget.Vad skulle t.ex. en börsnotering innebära för integri-teten? Jag är glad att frågan om att göra public ser-vice-finansiering till en del av statsbudgeten har för-svunnit. Men jag är lite förvånad över Folkpartietsandra förslag.Vi har också förtydligat själva public service-uppdraget i denna proposition, dvs. den decentralise-rade organisationen, kravet när det gäller barn ochunga, när det gäller kulturansvaret, när det gäller defunktionshindrade och utläggningen av produktioner,och det är faktiskt en viktig kärnfråga. Detta i grun-den näringspolitiska uppdrag som vi har lagt på pub-lic service-företagen får icke leda till att företagensegna kunskaper och resurser utarmas på ett sådant sättatt de faktiskt inte kan fungera som ett public service-företag längre. Public service får icke, som vissakommersiella TV-företag, bli företag som förpackarinköpt material. Public service ska också ha ett egetbultande hjärta - en egen produktion.Jag menar att den här public service-propositionenger en klarhet och en förutsägbarhet för de publicservice-företagsledningar som för-hoppningsvis, med dessa riktlinjer som underlag, skakunna göra minst lika bra public service som vi har och helst ännu bättre. Denna förutsägbarhet harvarit väldigt viktig. Jag ska ärligt säga att jag tyckeratt det hade varit bra om de hade fått en femårig peri-od att arbeta under. Jag tycker att det är väldigt vik-tigt att tydligheten inte blir så långtgående att den blirklåfingrig. Däremot måste det finnas klara vägled-ningar och klara riktlinjer. Det är vårt uppdrag, ochvårt enda tillfälle att ge detta uppdrag är när vi beslu-tar om denna proposition.För public service-verksamhetens skull är detmycket viktigt att det råder bred politisk enighet omde riktlinjer som ska gälla under nästa tillståndsperi-od. Som har sagts tidigare i kammaren stod samtligapartier bakom public service-riktlinjerna. Alla partiervar med på den breda definitionen av public service-uppdraget, dvs. att här ska finnas både de allra mestbrett samlande publika programmen och de smala ochdjupa - det som vi upplever är public service. Härfanns också en uppslutning kring det digitalamarknätet från samtliga partier.Det är självfallet så att de andra partierna, inteminst mitt eget, valde att sälja ut saker som var vikti-ga för dem för att åstadkomma denna enighet. Det ärju så. Man kompromissar, man ger och man tar. Där-för har naturligtvis flera partier gett upp viktiga frågoroch kompromissat på ett antal punkter för att nå denhär enigheten även med i Public service-beredningen. finns inte den enigheten. Antingenkan man säga att det var en läpparnas bekännelse,som någon sade här tidigare, från i Pub-lic service-beredningen eller så kan man säga attmoderaterna i fullständigt hänsynslöst harkört över sina egna nominerade representanter i Pub-lic service-beredningen.Jag tycker att det är olyckligt. Vi är nu tillbaka idet läge där står för den gamla höger-linjen i public service-frågan. Det ska vara någontingmycket smalt. Man ska sälja ut en public service-kanal när det gäller t.ex. televisionen. Därmed riske-rar man naturligtvis en finansiering av public service.Därmed kommer man också att få upp-leva att public service icke längre existerar.Vid det avslutade informella kulturminis-termötet i diskuterades public service-verksamhetens roll särskilt. Samsynen mellan Euro-pas medlemsländer oberoende av politiska majoritetervar påfallande. En fortsatt framgångsrik public ser-vice-radio och -television med ett brett och varieratprogramutbud bedöms vara av mycket stor vikt föryttrandefrihet och mångfald i demokratiska länder.Jag är glad över att utskottet har avvisat sådana tankarsom förs fram av moderater i motioner med anledningav propositionen. Det är livsviktigt att denna syn påmedieverksamhet inte får genomslag i Sverige.Och, som sagt var, att skulle sätta upppekpinnar för vilken sorts program som är lämpligaeller olämpliga i public service-företagen vore enligtmin mening en mycket olämplig form av politiskstyrning. Jag tror och jag hoppas att de moderatersom demonstrerat att de har denna inställning kom-mer att fortsätta att vara isolerade på denna punkt.Samtidigt måste jag säga att jag känner en viss oro föratt det moderata agerandet kommer att sätta sina spåri det fortsatta utredningsarbetet som kommer atthandla om DAB-radion och andra frågor som berörpublic service. Det beklagar jag.Jag var glad över samsynen. Jag var glad över attdet var ett fullständigt enigt förslag från Public ser-vice-beredningen, och jag beklagar att moderaternavalt att kliva av och kliva ned i det vanliga högerspå-ret.Vad gäller public service känner jag stor glädjeöver att det finns en sådan tydlighet, att det finns ensådan möjlighet för TV- och radioföretagens ledning-ar att framåt med stor förutsägbarhetgöra bra program och se till att det fortsätter att varaen radio och television i allmänhetens tjänst somdessutom samlar många engagerade tittare.Anf. 43 () replik:Fru talman! Häromkvällen när jag satte på TV:nför att titta på Aktuellt kom det en trailer för filmenThe Shining. Det var en liten pojke som fanns med ien mycket otäck scen som jag som vuxen hajade tillför och som jag förstår att små barn skulle bli mycketskrämda av.Det här är ett exempel på att trots att vi hardiskuterat våldsskildringar och trots att public ser-vice-kanalerna ligger på en, vill jag säga, hög nivåoch har en medvetenhet om det här problemet, före-kommer det för mycket våld även i de kanaler-na.Det här oroar många, framför allt föräldrar sominte har möjlighet att se alla program tillsammansmed sina barn. talar jag om det fiktiva våldet, intenyhetsvåldet. Det tycker jag är en sak för sig.Nu har radio- och TV-lagen en bestämmelse somsäger att man ska varna med en ljudsignal om detkommer program med våldsinslag. Men policyn iSveriges Television är att man i stället talar om dethär muntligt. Man talar också om i public service-redovisningen att man har valt att tolka det så att mankan göra det muntligt.Det här hjälper inte alls föräldrar på samma sätt.Det förutsätter att man är koncentrerad mot TV:n ochlyssnar på vad som sägs. Om det däremot kommer enspeciell signal hajar man naturligtvis till.Jag undrar om statsrådet har några synpunkter påden policy som SVT har när det gäller att varna förvåldsinslag.Jag undrar också över . Detkom till efter en upphetsad debattangående våldsinslagen men för en ganska tynandetillvaro. Man har själv begärt en översyn som manväntar på . Händer detnågonting med ?Anf. 44 Kulturminister () replik:Fru talman! Det är precis som sä-ger. och har visat att public service skiljer ut sig drama-tiskt från de kommersiella kanalerna när det gällervåldsinnehållet, våldsmängden i programutbudet istort. Public service ligger betydligt lägre, och dess-utom fortsätter siffrorna att sjunka.Det innebär inte att det inte finns många obehag-liga våldsskildringar också i public service. Man haransträngt sig t.ex. genom att flytta barnprogrammentill en annan kanal för att de inte ska ligga i närhetenav nyhetsprogrammen. Man följer, som jag tycker detverkar, radio- och TV-lagen när det gäller tidpunkteroch även trailers. Men visst sker det säkert övertrampoch misstag.Frågan om signal eller muntlig varning vill jaginte närmare gå in på här. Men rent allmänt tror jagatt vi kommer att lägga ned stor möda på den härtypen av frågor under det närmaste året. Vi har ju iEU-sammanhang varit pådrivande när det gäller barnsoch ungas ställning i det nya medielandskapet och närdet gäller frågor om hur man påverkas och om hurbarn exploateras och kan vara oskyddade.Vi håller på med en översyn av hela detta områdei . Vi bereder i samband meddetta också frågan kring , så jagtror att jag kommer att få anledning att återkomma tillriksdagen med frågor kring detta ämne framöver.Anf. 45 () replik:Fru talman! Det är bra att vi är aktiva i EU-sammanhang, och jag har också följt med i det. Därdiskuterar man olika tekniska lösningar som skakomma föräldrarna till hjälp. Det är chips och alltmöjligt så att man ska kunna påverka vilket program-utbud ens egna barn får se. Men då är det viktigt att viockså gör det här hemma. Jag förstår inte riktigt var-för kulturministern inte vill kommentera det här medljudsignalen eftersom det nu har funnits i radio- ochTV-lagen i att så ska ske.Risken är stor att toleranströskeln för våld hela ti-den ökar. Man kan bara gå till sig själv och se det.Vissa saker skrattar man nästan åt som man tycktevar fruktansvärda. Det blir en tillvänjning vid ett ökatvåld. Eftersom många av de andra kanalerna nästanfrossar i det är det klart att också public service på-verkas av det.Därför tycker jag att det känns viktigt med marke-ringar. Vi har inte gjort någon ny markering den härgången. I propositionen finns det ingen ny markeringangående våldsutbudet, utan det är samma som fannstidigare. Efter det arbete som harvarit pådrivande i inom EU tycker jag att det borde hakunnat komma någonting mera här. Inte minst tyckerjag att det här med uppgift hadekunnat komma fram för länge sedan. Man skullekunna bidra till att kanalisera den oro som finns ochockså komma den till mötes på ett helt annat sätt änman har möjlighet att göra i dag.Anf. 46 Kulturminister () replik:Fru talman! Det är precis som sä-ger, att toleranströskeln säkert har ökat. -återigen - minskar våldsinslagen i åtminstone kvan-titativa termer i just public service.Anledningen till att vi har haft en koncentrationpå EU-initiativen har naturligtvis haft att göra medvårt ordförandeskap. befinner sig jämförtmed de flesta andra länder på en god nivå när detgäller att hålla undan det värsta från just barn ochunga.Vi har höga ambitioner på detta område. Det på-går ett arbete internt i som beröräven . Jag hoppas att jag så snartsom möjligt ska kunna återkomma till idenna sak. Jag vill inte göra det i det här samman-hanget.Anf. 47 () replik:Fru talman! Tyvärr finns det inget krav på enjämlik valbevakning i det nya avtalet. Jag får själv tatill mig att jag inte har fört upp den frågan; det ärförsumligt.Vad vi fick reda på när kulturutskottet berätta lite om sina möj-ligheter att granska och om vad de har granskat är attde små partierna grovt missgynnades vid SVT:s riks-sändningar inför valet . Jag tog också upp olikaexempel under den debatten.Det här går att rätta till trots att vi inte har tagitupp det i propositionen. Är kulturministern beredd attverka för att det blir en mer jämlik valbevakning ochatt skriva in det i det nya sändningstillståndet? Enliten viljeinriktning efterlyser jag här.Sedan undrar jag över en annan sak. SVT beskri-ver att det inte finns fog för påståendet att Aktuelltoch Rapport är alltför lika. Lugnar det kulturminis-tern? Det lugnar inte mig, för vad är egentligen"alltför lika"?Med den nya centrala nyhets-desken skulle detinte få innebära en centraliserad redaktionell bedöm-ning, säger vi i propositionen. Men samma nyheter ärändå samma nyheter.Anf. 48 Kulturminister () replik:Fru talman! Jag tror att det skulle vara olämpligtom vi gick in och försökte detaljstyra TV:s och radi-ons programverksamhet på ett sådant sätt att vi skullege oss in i just valbevakningen. Det allmänna upp-draget till public service är, som jag tolkar det, att härska det ske en bevakning som fullt ut tillgodosertittarnas behov. Hur man väljer att göra det, vilkaexakta bedömningar man gör, tror jag inte att vi skastyra på annat sätt än med dessa allmänna formule-ringar.Då har gjort sina studieroch funnit den obalans som beskriverpåverkar det självfallet i sin tur dem som har att fattabesluten om valbevakningen på ,och Utbildningsradion. Jag tror att detär den vägen vi måste gå. Jag vill inte ge mig in på attbörja formulera exakta krav på den här punkten - detligger i uppdraget.När det sedan gäller nyhetsprogrammen har jaginte i detalj följt debatten, dvs. argumentationen frånföretagens sida. Däremot är vi väldigt tydliga i propo-sitionen kring behovet och vikten av mångfald beträf-fande nyhetssändningar och nyhetsarbetet. Vi sägeratt det ska vara olika nyhetsprogram. Där är vi ganskaingripande därför att det är viktigt att slå vakt ommångfalden. Vi deklarerar att det inte räcker med ennyhetsredaktion.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag vill informera kulturministern omatt gjorde sin granskning avvalvakan just på grund av en anmälan från Miljöpar-tiet. Annars hade den granskningen inte kommit fram.Så ska det väl inte behöva vara. Jag efterlyser absolutinte några exakta krav, utan som jag sade har de flestaländer någon form av föreskrifter av hur medier skasköta valbevakning. I många fall är de noggranna ochdetaljerade, t.ex. i , men det har jag inteefterlyst.I finns ingenting reglerat om just valbe-vakning. Det tycker vi är olyckligt eftersom man kanse att det är väldigt ojämlikt. Jag tycker att det ärrimligt att ställa större krav på likformig behandlingav partier inför val. Det hade jag hoppats att MaritaUlvskog också skulle tycka, eller åtminstone ge enhint om att det här kan vara någonting att fundera på.Anf. 50 Kulturminister () replik:Fru talman! Jag menar att det i det allmänna upp-draget är väldigt tydligt att public service-företagenska se till att uppdraget om tittarnas behov av fullödiginformation ska uppfyllas. Jag tror att kommer att påverka redaktionernanär de väl gör upp planerna för valbevakningen.Samtidigt kan jag som en lite personlig reflexion sägaatt jag tror att vi alla, oberoende av vilket parti virepresenterar, upplever att vi är orättvist behandlade ivalrörelserna.I fråga om nyhetsredaktionerna glömde jag i mittförra svar att säga att det i propositionen väldigt tyd-ligt för den nya tillståndsperioden uttrycks att ny-hetsorganisationen på TV mycket snart ska följas uppav . Det tror jag är viktigt föross eftersom denna sak engagerar oss i alla partiersom är representerade i Public service-beredningen.Självfallet gäller det också regeringen.Anf. 51 () replik:Fru talman! Jag återkommer till det som vi allde-les talade om, nämligen våldet. Våldet minskarkvantitativt, säger kulturministern. Hon säger ocksåatt vi kan se mer av samma sak i TV. Jag villnog säga att det är fråga om lite mer än så, som jagser det, vad gäller våldet. Då tänker jag på barnpro-grammen.Tyvärr ökar våldet i barnprogrammen. Dessutomplockas klichéer och metaforer från vuxenfilmer påett oförklarligt sätt. Därmed blir det svårt t.o.m. förbarnen att förstå hur det hela hänger ihop. Jag skullegärna vilja höra kulturministerns synpunkter på dettamed att våldsscenerna ökar i barnprogrammen.En annan fråga som jag funderar över gäller fi-nansieringen. Man räknar upp index mendet leder till att lokalstationerna inte har ekonomi föratt behålla all sin personal eftersom lönelyften ärhögre. I en förlängning kan det innebära att man intenår upp till 55-procentsmålet. Då kommer man kan-ske till det som var inne på - attfolk från centralorterna måste skickas ut för att göraprogram. Hur ser kulturministern på lokalstationernasmöjligheter att fullfölja sina uppdrag?Anf. 52 Kulturminister () replik:Fru talman! Barnprogrammen är nästan de endaprogrammen på TV som jag numera hinner se. Jaghåller fullständigt med om dessa klichéer och omkommersialiseringen och den våldstillvänjning somfinns. Det finns ju mycket våld - särskilt i tecknadebarnprogram - men finns det mycket somär väldigt bra, och mycket av det återfinns i publicservice.Jag tror att det kommer att krävas stor uppmärk-samhet från oss. Men det handlar inte bara om televi-sion utan också om andra medier - allt från TV-speltill Internet. Det är därför som vi hade en bred ansatsunder vårt EU-seminarium här i i februari.Vi kommer att jobba vidare med detta på hemmaplanoch naturligtvis i de fall vi kan ha nytta av det ävenjobba med andra EU-medlemsländer och europeiskaländer, t.ex. när det gäller TV-direktivets utformning.När det gäller uppräkningen av public service-pengarna finns det ju särskilda pengar utöver index.Jag tror att med de starka skrivningar som finns kringden regionala och decentraliserade organisationenkommer problem inte att uppstå. Men måstevi vara medvetna om att om vi vill ha starka ochintegra public service-företag, då är det inte vi somhar politiska uppdrag som alltför detaljerat ska gå in iexakt hur man väljer att organisera sitt arbete. Där-emot är vi väldigt tydliga i propositionen när detgäller behovet också av en decentraliserad organisa-tion.Anf. 53 () replik:Fru talman! Det var just tecknade barnprogramsom jag tänkte på. Det sade jag i mitt inledningsanfö-rande, men då var inte ministern här och hörde. Jagvar lite otydlig i min fråga, men det var bra att mi-nistern uppmärksammade att det just gällde barnpro-grammen.Det gläder mig att man jobbar vidare med det här.Jag hoppas att det kan leda till resultat på sikt.Återigen när det gäller lokalstationerna är det baraatt konstatera att det är ekonomiska problem. Jagkommer personligen från en ort som är relativt stor,. Där säger lokalradion att de måste sägaupp en person, de kommer att ha svårigheter med attleva upp till den uppsatta procentsatsen. Dessutomfinns inte heller möjligheter att ute i landet köpa avandra producenter, för det finns inte sådana produ-center som gör program som man kan köpa, som dettalas om i propositionen. Då vållar det problem. Skaman säga upp en person och säga: Starta ett konkurre-rande företag som gör film så att vi kan köpa fråndig? Det kan alltså bli problem ute i verkligheten.Anf. 54 Kulturminister () replik:Fru talman! Jag är lite förvånad, för jag har justfrån hört tolkningar av det ekonomiskainnehållet i public service-propositionen som intestämmer med min bild. har fått sär-skilt mycket pengar genom det kvalitetsstöd som harvarit rätt begränsat tidigare. Jag kan naturligtvis intebedöma om det är rätt att säga upp en tjänst på enlokal station. Men sammantaget måste jag säga attSveriges Radios ledning är oerhört positiv till dettillskott som de har fått. De ser inga problem medutvecklingen av den lokala och regionala organisatio-nen.Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Först vill jag säga att jag delar kul-turministerns syn att det är väl värt att se på SVT ochlyssna på sändningar oberoendeegentligen av andelen tittare och lyssnare.