prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — När man hör be-skriva regeringens budgetförslag skulle jag kunnasäga att jag yrkar bifall till anfö-rande, eftersom det var mycket vackert som utlovadesdär.Men jag måste återkomma till tandvården. Jag ärmedveten om att de extrapengar som vi har föreslagitinte räcker till att täcka alla de behov som finns, ef-tersom de är väldigt stora, och inte bara bland äldre.Ta t.ex. 40-talisterna, vilka man klagar på att de är förmånga. De fick sina tänder uppborrade ganska or-dentligt när de var unga, eftersom de hade dåligtandstatus. De har ett enormt tandvårdsbehov i dag.Och jag tror att många av dem hoppas att de klararsig och kan tugga tills de fyller om det ska fort-sätta på detta sätt.I vår motion har vi föreslagit att vi behöver tafram en plan för hur tandvården successivt ska kunnainlemmas under sjukförsäkringen och att man ocksåska se till att man har ett ordentligt högkostnads-skydd, så att människor inte ska behöva avstå fråntandvård av ekonomiska skäl.Jag skulle vilja höra om kaninstämma i att det behövs en sådan plan för hur vi skakomma till rätta med de mycket höga tandvårdskost-naderna för den enskilde.Anf. 202 () re-plik:Fru talman! och jag är heltöverens om att det behövs mer pengar till tandvård.Det är oerhört viktigt, och det är mycket högt priorite-rat inom den socialdemokratiska riksdagsgruppen ochi partiet. Utredning pågår, och vi får väl se vad somhänder och vilka förslag som kommer. Vi är ju fak-tiskt ganska överens om detta.Men det finns en sak som bekymrar mig. KerstinHeinemann, och vi har ju ganska mycketgemensamt när det gäller socialpolitik. Men enligtuppgifter som gick fick från landsmöteså ska ni sänka skatterna med hundratals miljarderkronor . Hur ska nidå kunna hjälpa oss att genomföra en bra tandvårdsre-form?Anf. 203 () re-plik:Fru talman! Vi kommer nog säkert att klara av attgenomföra en tandvårdsreform. Vi kan göra precissom Socialdemokraterna gör, nämligen att prioritera.Sedan handlar det lite grann om vilka skatter somman sänker. Det finns skatter som vi brukar kalla förskadliga skatter, t.ex. de skatter som förhindrar att detskapas fler arbetstillfällen i . Sänker mandessa skatter kommer vi säkerligen att få in bramycket mer skattepengar, därför att människor sätts iarbete. Jag tror därför inte att be-höver vara så bekymrad över detta när det gällerFolkpartiet. Vi kommer alltid att se till att vi slår vaktom välfärden och också göra prioriteringar så att viklarar av den.Anf. 204 () re-plik:Fru talman! Jag måste säga att jag ryser bara införorden dynamiska effekter. Vi vet hur det gick förragången.Men då kan vi fundera vidare på hur ett borgerligtalternativ till regeringen skulle se ut. I detta betän-kande finns det 36 reservationer från borgerligheten.Men det finns bara en enda gemensam. Var fråganom att sälja ut Apoketet den enda som ni kundekomma överens om? Jag tycker att det var lustigt närKristdemokraternas ekonomiske talesman, efter arti-keln i där de skrev att de var bereddaatt ta över, medgav att det spretar men att det spretaråt samma håll. Man kan faktiskt fundera över vad detinnebär. Jag känner mig därför väldigt orolig, KerstinHeinemann, över att nu ska anpassa sinpolitik till den moderata kostymen.Anf. 205 () re-plik:Fru talman! I mitt anförande tog jag upp de soci-ala geografiska hälsoklyftorna och att hälsan ärojämlikt fördelad. Det finns många exempel på hurhälsovillkoren varierar mellan kommuner, län ochregioner. Det skiljer också beroende på om man ärarbetare eller tjänsteman, man eller kvinna och bero-ende på utbildningsnivå och etnisk bakgrund. Så serdet ut i Socialdemokraternas Sverige.Jag saknar en hälsostrategi från regeringen, enstrategi som hälso- och sjukvården är en mycket vik-tig del av. Men det finns så mycket mer.Jag skulle vilja höra hur funde-rar när det gäller just att vi har hälsoklyftor och hurman kan hela dessa klyftor.Min andra fråga handlar förstås om finansiellsamordning. Min raka och enkla fråga är: Hur kan desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet stillati-gande åse hur miljarderna rullar, överenskommelser-na sviks, vårdköerna växer och sjukskrivningarnaökar?Anf. 206 () re-plik:Fru talman! Jag håller med att 90-talet har medfört skillnader. Även välfärds-bokslutet har visat att en del av dessa revor nu hållerpå att sys igen, och det känns väldigt viktigt. Vi vet jubåda att grunden för att man ska få det bättre är att fåett arbete. Det är därför som vi för en så aktiv arbets-marknadspolitik.När det gäller skillnaden mellan landsbygd ochstäder och mellan olika regioner så är det faktiskt så -där ligger väldigt långt framme - att varjenivå ska få en mycket stor bestämmanderätt. Vi för-sökte t.ex. med en reva när vi försökte se till att detskulle bli maxtaxa inom äldreomsorgen. Men det villeKenneth inte vara med om, eftersomkommunerna skulle bestämma om det. Och blirdet kanske just dessa skillnader mellan olika delar.Därför måste man fråga: När ska man ha en centrallagstiftning, och när ska man se till att de egna kom-munerna och landstingen får bestämma själva? Ochdär kanske vi inte är överens. Men jag blir ändå för-vånad över att inte vill medverkatill maxtaxan.Anf. 207 () re-plik:Fru talman! Att vi har tydliga sociala geografiskahälsoklyftor råder det ingen tvekan om. har pekat på det. Bl.a. kan detvara positivt att vi har fått en ökande medellivslängd.Men det negativa är att vi har en ökande psykiskohälsa, och vi har kvarstående hälsoklyftor. Välfärds-bokslutet pekar ju i båda riktningarna beroende påolika faktorer.Då är frågan vem som har makten. Det är Social-demokraterna med stöd av ett par andra partier. Ochvem har ansvaret? Det är Socialdemokraterna och ettpar andra partier. Och tyvärr har man inte lyckatsbryta den trend som måste brytas. Här ser man skill-naden på just politiken. Socialdemokraterna stakarfaktiskt ut en politik för välbeställd medel- och över-klass med maxtaxor, som nämnde,och med tak som ska höjas i olika förskringssystem.Det gynnar i första hand människor med höga in-komster. Dessutom ska bidrag höjas, vilket gör män-niskor beroende.Vi från har en annan väg. Vi vill iförsta hand höja golven. Vi vill satsa på grundtrygg-het. Vi vill se strategiska skattesänkningar för demmed låga inkomster. Vi vill att marginaleffekterna skaminska. Vi vill ha fler självbestämmande utan bidrag.I den riktningen vill vi gå. Och vi tror på ett underi-frånperspektiv. Vi tror att man bäst löser problemenlokalt. Vi har inte en toppstyrning som vår idealmo-dell.Anf. 208 () re-plik:Fru talman! Återigen får jag påminna om hand-lingsplanen för sjukvård och tillgänglighetspengarna.De är just till för att sy ihop ännu fler revor.Kenneth talar om en välbeställd me-delklass. Men vilka är det som finns i det borgerligaalternativet, som nu har bestämt sig för attmedverka i? Är det de fattiga och sjuka och de sombehöver hjälp och stöd? Är det de som kommer attvärnas av en borgerlig regering med ispetsen som ska ordna alla inkomster enbart genomatt sänka skatterna och sälja ut statlig verksamhet?Nej, det där är inte riktigt politik. Ni är interiktigt trovärdiga när ni tänker göra det tillsammansmed . Jag tycker att ni ska välja bättresällskap så kan vi mera värna både glesbygd och demänniskor som har det bekymmersamt.Anf. 209 ():Fru talman! betänkande nr 1spänner över mycket, som anslaget inom område 9samt många motioner från den allmänna motionsti-den. Jag kan som bara konstatera attansvarigt statsråd inte tycker att det är så viktigt atthan behagar delta.Jag ska beröra bara några få punkter där vi reser-verat oss samt mer allmänt peka på det vi tycker ärprincipiellt viktigt.Låt oss först se på tandvården. Där tycks rege-ringens oförmåga till en verklig modernisering avvården bestå. Förslagen dröjer och dröjer. Man hum-mar om att sortera människor efter ålder och inte efterbehov, om att återinföra prisreglering och om attinföra ett så att säga tandlöst kostnadsskydd. Det kanknappast kallas framåtsyftande. Jag menar att lands-tingens särställning måste avvecklas. Landstingenssärskilda ansvar på tandvårdsområdet har sedan längeanvänts bara som ett svepskäl för att subventioneraegen tandvård. Subventionerna snedvrider konkurren-sen. Staten bör överta finansieringsansvaret för alloffentligt finansierad tandvård, utom i vissa avgrän-sade fall där verksamheten ska regleras av hälso- ochsjukvårdslagen.Vi förordar dessutom ett högkostnadsskydd somomfattar alla oavsett ålder. Kostnader utöver en själv-risk på ska subventioneras. Självrisken kom-bineras med en subventionsgrad på för högremen fortfarande normala tandvårdskostnader. Riktigthöga tandvårdskostnader, , subventio-neras . Det innebär att de med störst behovav tandvård garanteras rimliga kostnader för omfat-tande behandlingar. Ett sådant system är enkelt, över-skådligt och rättvist.Fru talman! Det råder en skriande brist på tandlä-kare. fattas ca 230 tandläkare. Mot bakgrund avdetta och mot tidigare beslut att regering-en borde återkomma med förslag om att ål-dersgränsen för erhållande av bl.a. tandvårdsersätt-ning ska avskaffas är de anmärkningsvärt att rege-ringen ännu inte aviserat ett sådant förslag.Tvångspensioneringarna fortsätter, patienterna får ståi kö.Fru talman! Hiv/aids är det kanske största hotetmot en dräglig framtid för miljoner och åter miljonermänniskor. I vår närhet - - är utvecklingennärmast explosiv. Om inte ett aktivt preventionsar-bete fortsätter och förbättras i är risken storatt vårt för tillfället gynnsamma läge snabbt försäm-ras. Preventionsarbetet måste inriktas på långsiktigaåtgärder, kombinerade med stöd och hjälp till demsom redan smittats och ske i samarbete med frivilli-gorganisationer. Satsningarna på det förebyggandearbetet måste alltså öka i stället för att, som regering-en föreslår, stagnera och minska. Vi föreslog därför ivårt budgetförslag ett ytterligare 76 miljoner kronorskulle anvisas för detta ändamål.Fru talman! För att man ska uppnå en förtroende-full relation vid behandling är det viktigt att patientenhar möjlighet att välja vårdgivare. Sexuellt överfördasjukdomar är speciellt känsliga när det gäller att sökahjälp, och då är rätten att välja vårdgivare än viktiga-re. Därför bör smittskyddslagens bestämmelser änd-ras så att offentlig och privat vård likställs i avgifts-hänseende.Till narkotikapolitiken, men också på sätt och vistill hivpreventionen, hörde, fru talman, det arbete somde svenska socialarbetarna bedrev i . Detär därför olyckligt att verksamheten lagts ned därföratt man inte lyckats hitta en för alla godtagbar finan-sieringsform. Det finns mycket att vinna på att arbetetkommer i gång igen. Med hänsyn till att klienternakom från hela landet och inte bara från anser videt försvarligt att verksamheten finansieras med stat-liga medel , i avvaktanpå att man finner en annan och lämpligare finansie-ringsform. Det kan t.ex. ske inom ramen för den na-tionella handlingsplanen för ett förebygga missbrukav narkotika de närmaste tre åren.Fru talman! För att vi ska kunna använda våra re-surser rätt inom sjukvården, ett problem som jagåterkommer till, är utvärderingar viktiga bl.a. för attkunna utmönstra ineffektiva behandlingsmetoder.Därför bör av me-dicinsk metodik få bättre möjligheter. Vi har föresla-git att SBU får ytterligare . Detfinns enligt min mening starka skäl att tro att dettabetalar sig snabbt med lägre vårdkostnader.Den senaste tidens debatt på läkarstämman omden medicinska tillsynens former visar på stora behovav förändringar. Vi har länge pekat på behovet ochdärför föreslagit och föreslår igen att en förstärkningav den oberoende tillsynen inom sjukvården skergenom inrättande av en särskild medicinalstyrelse.Läkemedel, fru talman, är sjukvård i allra högstgrad, och det är ofta effektiv vård. Utan läkemedelskulle livet bli mycket svårare för många och oftakortare. Andra kostnader inom sjukvården och densociala sektorn skulle öka, kanske mer än vad läke-medlen kostar. Det kan därför vara såväl humanitärtrimligt som ekonomiskt försvarligt att använda merapengar till läkemedel än av vi gör i dag.Vad som däremot borde oroa oss mycket mer änläkemedelskostnadernas ökning är de ökade kostna-derna för sjukpenning och förtidspensioner. Här an-vänds mycket stora pengar på ett improduktivt ochdefensivt sätt i stället för aktivt och produktivt. Det ärdet debatten borde handla om. Vi måste lyfta blickenoch försöka hitta en långsiktig lösning på hur desamlade vårdresurserna bör användas. Då hjälper videm som faktiskt behöver hjälp, men här har rege-ringen adbikerat.Med detta, fru talman, har jag från reservationernakommit över på det mer övergripande. Människormåste kunna lita på att de får sjukvård när de behöverden, att de får behandling och rehabilitering när detbehövs och inte passivt långtidssjukskrivs därför inte förmått skapa ett system som samordnarresurserna.Vi måste fråga oss: Varför klarar inte ett systemsom har så mycket pengar - för 163 miljar-der, per invånare - och som har fler läkareoch sjuksköterskor än någonsin att fullgöra sin upp-gift så att människor har tillit till det? Varför skiljerdet i sjukvårdskostnader per invånare mellanolika huvudmän? Varför skiljer det i kostnaderför läns- och regionvården mellan de olika landsting-en? Resurserna utnyttjas uppenbarligen inte som deska. Något är snett i systemet.Socialstyrelsen säger i årets Hälso- och sjukvårds-rapport att bland systemfelen finns splittrad finansie-ring, oklar rollfördelning, bristande ledarskap, kom-petens och samordning mellan olika vårdgivare samtfelaktiga kontraproduktiva incitament.Allt detta har vi sagt i debatter och motioner imånga år, men regeringen har inget gjort. Föränd-ringar behövs, det visar systemets brister och otill-gänglighet i dag.Vi ser åtgärder inom sjukvård och socialförsäk-ringar som en helhet där inte någon eller några delarkan brytas ut och behandlas isolerat från de andra.Med en samordnad sjukvårds- och läkemedelsförsäk-ring med finansieringsbroar till sjukförsäkrings- ochförtidspensioneringssystem, som vi förslår, erhålls ensamordning så att resursinsatserna blir effektiva. Detblir inte möjligt med dagens svartepetterspel. Då kanvi minska sjukdomstid, korta sjukskrivningar, på-skynda tillfrisknande och rehabilitera till ett så nor-malt liv som möjligt och undvika långtidssjukskriv-ningar och sjukpensioneringar.Då regeringen tillåtit sjukvårdssituationen att blialarmerande främst genom den bristande tillgänglig-heten som starkt påverkar sjukskrivningarna behövsakuta åtgärder. Vi avsätter därför medel så att detskapas ekonomiska möjligheter att korta vårdköerna.Vi vill också ge försäkringskassorna möjlighet ochmedel att upphandla vård på patienter som är föremålför kassornas åtgärder och som inte kan erbjudas vårdinom av det egna . Vi vill attförsäkringskassan ska kunna samarbeta med andralandsting, privata vårdgivare eller utländska om detligger i patienternas intresse. som tillgäng-ligheten ökar skapar vi också utrymme för alternativ ivården. För detta ändamål avsätter vi nu 7 miljarderkronor under de närmaste tre åren.Vi vill poängtera helheten i kampen mot ohälsa.Därför har vi dessutom inom annat budgetområdeavsatt ca för att göra det möjligt attköpa rehabiliteringstjänster och skapa fungerandesamarbete mellan sjukvård, socialvård, arbetsförmed-ling och försäkringskassa.För övrigt, fru talman, anser jag fortfarande intesom att Karthago bör förstöras men väl att de-taljhandelsmonopolet för Systembolaget liksom apo-teksmonopolet bör avvecklas.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 ochstår naturligtvis bakom alla våra övriga reservationer.Anf. 210 ():Fru talman! står bakom den eko-nomiska ramen för utgiftsområde 9. Jag ska härfrämst beröra synpunkter kring området hälso- ochsjukvård och folkhälsa. kommer sedanatt beröra frågor kring funktionshinder. Jag vill beto-na att många andra viktiga områden berörs i dettabetänkande, och att vi har gjort reservationer på enrad av dessa områden. Att jag inte berör dem i anfö-randet innebär inte att de kan betraktassom mindre viktiga.Fru talman! Hälso- och sjukvården är med all rättav många ansedd som en av de viktigaste hörnstenar-na i den generella välfärdspolitiken. Sjukvården stårfortfarande för trygghet för många människor.Tilltron till att vi har tillgång till ett effektivt, välfun-gerande och väl utbyggt sjukvårdssystem är stark hosväldigt många människor. Det finns goda skäl för dentilltron, anser vi i Vänsterpartiet.Vi tänker inte delta i allmänna jerimiader överbrister i den svenska sjukvården som man med jämnamellanrum kan få höra. Svartmålningarna av denoffentliga vården som vi ofta hör fyller ett bestämtsyfte, nämligen att bana väg för mycket omfattandeprivatiseringar och systemskiften. En sådan äventyr-spolitik tänker vi i Vänstern också i fortsättningenmotarbeta politiskt.Jag vill understryka att det sagda inte innebär ettögonblick att vi inte ser att det finns mycket omfat-tande brister och omfattande problem som vi måstekomma till rätta med i den svenska vården. Alltförmånga patienter har tyvärr fått erfara långa väntetideroch köbildningar, överbelagda vårdavdelningar ochhårt slitna och underbemannade personalgrupper.Om vi lägger till rapporter om sviktande sjukvård-sekonomi och långsiktiga problem med försörjningoch rekrytering av kvalificerad personal är dettasammantaget naturligtvis mycket allvarliga signaler.Vi vet också att vårdbehoven kommer att växa meden åldrande befolkning, och vi vet att förväntningarnaom förbättrade behandlingsmöjligheter ökar i taktmed framsteg inom forskning och utveckling.Här finns således en blandning av rapporter ombrister och mer positiva tendenser till ökade möjlig-heter att kunna ge människor bot och lindring. Sam-mantaget menar vi i att dessa rapporterpekar på att det är alldeles nödvändigt att framöversatsa resurser i den offentliga vården för att mötabehoven och förväntningarna hos de många männi-skorna och även fortsättningsvis kunna leva upp tillmålsättningen om en god vård på lika villkor för helabefolkningen.Socialstyrelsen har i en rapport till rege-ringen understrukit vikten av att satsar mer påvården framöver. Den konstaterar att vi under 90-talethalkat efter i internationella undersökningar när detgäller vilka resurser som satsas på vården.Det finns också aktuella undersökningar som tyd-ligt visar ett brett folkligt stöd för mer resurser tillvården. Väldigt många människor tyckte också att detvar rätt och riktigt och alldeles nödvändigt att vi fat-tade budgetbeslutet om de 9 miljarderna till primär-vård, psykiatri och äldrevård , en budgetsom nu har börjat löpa.Det är också följdriktigt att de samverkande parti-erna Socialdemokraterna, ibudgeten går vidare och föreslår 3,75 miljarder kro-nor i åtgärder för att förbättratillgängligheten i svensk sjukvård. Vi menar att dettaär alldeles nödvändiga tillskott till en mycket arbet-styngd sjukvård.I är vi mycket intresserade av enfortsatt diskussion om ytterligare förstärkningar avsvensk sjukvård . Vi noterar medstort intresse att socialministern somreaktion på var positiv tillfortsatta resursförstärkningar till vården. Han anseratt vårdens andel av BNP bör ligga på omkring 10 %.Från sida tolkar vi de uttalandenasom mycket positiva signaler som går väl i linje medden politik vi för. Det innebär goda utgångspunkterför ett fortsatt fruktbart samarbete på detta viktigasamhällsområde.Från Vänsterns sida tror vi på en fortsatt utveck-ling och utbyggnad av den vanliga offentligt drivnaoch offentligt finansierade vården. Vi hör inte tilldem som tror på att några mirakel inträffar med om-fattande privatisering av drift och finansiering. Vi trortvärtom att det kan skapa nya problem.Vad man däremot måste ta tag i med långsiktigtökade resurser är rekryteringen och utbildningen avkvalificerad personal till vården. Vidare måste rap-porterna om allvarliga arbetsmiljöproblem mötas medbestämda åtgärder så att den ökade ohälsan blandvårdpersonalen vänds. Åtgärder har vidtagits för attutöka antalet utbildningsplatser för sjuksköterskoroch läkare . Det är bra.Från vill vi understryka vikten avatt också satsa på de helt avgörande personalgrupper-na som arbetar med omvårdnadsarbete, nämligenundersköterskor och vårdbiträden. Kan vi inte meddet snaraste öka utbildningstakten för de personal-grupperna kan en mycket bekymmersam situationuppstå.Fru talman! En framsynt hälso- och sjukvårdspo-litik inbegriper också mycket insatser av det vi kankalla förebyggande arbete, dvs. arbete för att förhind-ra skador och sjukdomar, och sjukvårdens aktivadeltagande i ett brett folkhälsoarbete. Folkhälsoläget iSverige är vid internationella jämförelser relativt gott.Men resultaten är fortfarande mycket ojämnt fördela-de i befolkningen.Det finns systematiska skillnader som tydligt kanrelateras till klass och kön. har i reser-vation 26 tagit upp vikten av fördjupade studier ochanalyser av dessa skillnader för att kunna åtgärdadem. Det finns tyvärr många tecken på att de skillna-derna än så länge inte tydligt håller på att minska.Vi menar att det är närmast groteskt - och det ärett riktigt ord - när medellivslängden varierar mycketkraftigt mellan kommuner, som den gör i en del fall iSverige, och inom kommuner i olika kommundelar.Det handlar om stora skillnader, i vissa fall ända upptill 8-10 år.Det är alldeles uppenbart att den låga medellivs-längden hos en del och de höga ohälsotalen samvarie-rar med låg inkomst, hög arbetslöshet, hög andellångtidssjukskrivna, hög andel invandrare och låggenomsnittlig utbildningsnivå. Så är det, och nyagenerationer tillkommer.I den , LO-barnen och boendet, somnyligen publicerades visas tydligt hur de sociala ochekonomiska klyftorna slår igenom för barnen. Trång-boddheten är fortfarande ett stort problem för mångafamiljer med barn. Den psykosociala tryggheten vari-erar utifrån vilket boende och vilken social bas bådebarn och vuxna har. De här skillnaderna tycks inte hablivit mindre. Det är synnerligen angeläget att vimycket noggrant studerar och analyserar de klass-mässiga sambanden för att effektivt kunna åtgärdadem.På samma sätt är det fortsatt viktigt att fördjupakunskaperna och forskningen kring den ojämställdahälsan. Kvinnor lever än män men drabbas avfler hälsoproblem. kan vi studera och setydliga tecken till att en majoritet av de långtidssjuk-skrivna är kvinnor med arbetsrelaterad ohälsa. Ofta ärdet kvinnor inom vård- och omsorgsyrken det handlarom.Inom forskningen, t.ex. läkemedelsforskningnen,utgör fortfarande mannen ofta . Det finnsstudier som visar hur män och kvinnor behandlasojämställt i vården, ofta beroende på okunskap omkvinnors symtom, som kan skilja sig från männens.Det är alltså mycket viktigt att det också på dettaområde sker fördjupade studier som vi menar ska ansvara för. Det är bl.a. mot dennabakgrund vår reservation 26 ska ses.Fru talman! Vi i står självklart bak-om alla de reservationer vi lämnat i detta betänkande,men för tids vinnande instämmer jag i bifallsyrkande, som gäller reservation 26.Anf. 211 () re-plik:Fru talman! Jag tyckte att det som sa-de om skillnader mellan kvinnors och mäns hälsa varväldigt spännande. Jag hade förmånen att få vara medi 1,6 miljoners-klubben, som består av mycket frä-scha kvinnor i sin bästa ålder - dvs. att de har fyllt 50år - som arbetar med frågorna om kvinnors hälsa. Jagblev då uppmärksammad på att det finns enormaskillnader både vad gäller symtom, vid t.ex. hjärtin-farkter, och när det gäller att skriva ut mediciner.Man bekräftade verkligen dessa olikheter. partiledare var med från Vänsterpartiet.Min fråga är varför ni inte har tyckt att ämnet harvarit viktigt som ni har stött regering-en. Ni hade kunnat se till att det verkligen hade häntnågonting när det gäller genusforskningen, om ni nuär medvetna om detta.Anf. 212 () replik:Fru talman! Det är inte sant, , attvi inte har varit medvetna om detta och att vi inte hartagit politiska initiativ i dessa frågor.