prot · GP0946 · 2001-12-12 00:00:00 — I utbildningsdebatten ,, framhöll jag att vi i utredningen iprincip var överens över partigränserna om att kom-muner som tar emot utlokaliserad utbildning börkompenseras för de extra kostnader som är förknip-pade med utlokaliseringen - lokaler för undervisning,extra biblioteksresurser, lokaler för studentkårenm.m. Vi tyckte att de här pengarna inte ska vara regi-onala medel under utgiftsområde 19 utan komma frånUtbildningsdepartementets utgiftsramar. Men Utbild-ningsdepartementets expert gillade inte vår stånd-punkt, och kämpar kommunerna med att klara avextrakostnaderna, som uppgår till ansenliga belopp.I min hemkommun, , har vi bl.a. enlärarutbildning, som förmodligen kommer att varamycket betydelsefull för rekryteringen av nya lärarenär ett stort antal 40-talister går i pension. Vi harockså, tillsammans med ytterligare tolv kommuner iden s.k. Akademi Norr, många andra utbildningarsom gör det möjligt för människor som annars inteskulle välja att skaffa sig en akademisk utbildning attfaktiskt göra det.Jag hoppas därför att mina norrländska kamrater ialla partier ställer upp och propagerar för att vi ska fåmer pengar på utbildningsområdet just för den härtypen av utgifter.Jag vill yrka bifall till vår gemensamma reserva-tion 8.Till sist ska jag beröra reservation 9 om regionaltnedsatta sociala avgifter.I flera år har vi fört en nästan hopplös kamp motSocialdemokraterna om den här nedsättningen. Rege-ringen har hävdat att EU inte godkänner en nedsätt-ning. Jag har själv varit på besök hos företag i det inreav och fått belägg för, t.o.m. i skriftligform, att EU de facto har sagt att det är okej med ennedsättning. Och i den regionalpolitiska utredningenfick vi besked om att det är möjligt att införa en ned-sättning av de sociala avgifterna på upp till 100 000euro , dvs. ca 900 000 kr.Detta faller inom ramen för det s.k. de minimistö-det. Regeringens förslag nu innebär enligt vår meningen halvmesyr. Vi anser att hela det tillåtna beloppetborde kunna utnyttjas. I vår reservation har vi anförtatt man bör anstränga sig för att få en utökning avstödet till alla branscher. Det är min förhoppning attregeringen ändå lyssnar på dessa önskemål.För tids vinnande yrkar jag inte bifall till reserva-tionen.Sedan kan jag inte underlåta att kort ta upp rege-ringens förslag om stöd till kommunala bostadsföre-tag, även om det inte finns med i det här betänkandet.Det är behandlat i bostadsutskottets betänkande nr 1.I det betänkandet, liksom i debatten här i kammaren,har jag framfört att är mycket kritiskt tillden här typen av stöd. Vi tycker att det är en flirt medröda kommuner. Det är inte rimligt att de kommunersom har ansträngt sig oerhört hårt för att klara av sinsituation inte får någonting, medan de som bara låterdet hela gå ska få hjälp. Det är vi helt emot.Jag står alltså bakom övriga reservationer där mittparti finns med, men jag nöjer mig tills vidare meddet jag nu har anfört.Anf. 31 ():Fru talman! Den strävan som präglar den här pro-positionen är att få fram väl fungerande lokala ar-betsmarknadsregioner i hela landet. Allra viktigast föratt få fram detta är några saker, t.ex. en fungerandeinfrastruktur med järnvägar och vägar, företagsfrågoroch utbildning i mycket vid mening och service tillden befolkning som bor ute i landet.Miljöpartiets landsbygdspaket går ut på att männi-skor ska kunna komma fram året runt på hela vårtvägnät och att industrierna kan köra med sina trans-porter där detta behövs. Viktiga järnvägssatsningarska kunna komma i gång. Det är alldeles nödvändigtför att transportsystemet ska bli merekologiskt hållbart än vad det är i dag.När det gäller företagsfrågorna finns det någrafrågor som är alldeles särskilt viktiga. Det gäller t.ex.frågan om kapital, dvs. företagens möjligheter att fålån eller riskkapital. Det gäller också deras möjlighetatt få kompetenta människor som arbetar i företagen.Detta är två flaskhalsar som särskilt företagen i gles-bygden upplever.Jag besökte en företagare i som ligger iVästerbottens inland. Han berättade att han stångadesitt huvud blodigt för att få låna pengar. Han hade fåtthöra av en presumtiv långivare att om han flyttade sittföretag till kusten skulle han satsa, men inte i Storu-man. Det var en konflikt som han inte tyckte om. Jagtycker också att det är förskräckligt. Någonting måstegöras åt detta. Det finns ju rätt många ansatser till attgöra någonting åt det här. I den proposition som vidiskuterar står det att regeringen bedömer, avseendestatens insatser för riskkapital i huvudsak, att de skainriktas mot att skapa institutionella förutsättningarför den privata marknaden. Statliga aktörer inomriskkapitalmarknaden ska ha en uttalat marknads-kompletterande roll. Nätverk mellan investerare,konsulter och entreprenörer ska främjas.Tidigare var det ju också så att man ansåg att svå-righeter att få lån och kapital främst gällde ungdomar,kvinnor och invandrare. Men har alla blivit alltmeröverens om att detta inte är sant. Det gäller i principalla små företag, men naturligtvis allra mest i gles-bygden t.ex. i inland.Någonting som vi verkligen prioriterar är genom-förandet av ett system för statliga lånegarantier. Detpågår ett arbete för att få fram det. Det var ett kravfrån oss att ett förslag på hur detta ska se ut måstekomma fram före valet.Sedan är vi också väldigt nöjda med att arbetsgi-varavgifterna sänks i stödområdet. berättat en del om det, så jag ska inte uppehållamig vid det. Det är ett viktigt stöd. Det har pratatssärskilt mycket om det i inland, men detär viktigt för alla företagare i stödområdet.När man hälsar på dem brukar de också nämna atttransportstödet är ett mycket viktigt stöd för att göraSverige rundare så att de inte ska ha ett handikapp avatt de är så långt från sina marknader.Ett generellt problem som vi har i är att vihar för få små företag, och särskilt företag som drivsav kvinnor och invandrare. Det behövs verkligenspeciella insatser för detta. Kvinnliga affärsrådgivareär en bra satsning. Affärsrådgivning för kvinnor ochinvandrare har vi fått medel till i budgeten, och det ärvi glada för. Det innebär att den här verksamhetenkan fortsätta.Sedan har vi också lokala resurscentrum för kvin-nor som är en viktig satsning. Vi har fått fram enbasfinansiering för detta i den här propositionen, ochdet är jag mycket nöjd med.En grupp som däremot inte har fått någon utvid-gad basfinansiering är de lokala kooperativa utveck-lingscentrumen. De erkänns i propositionen för sittviktiga arbete. Man vill bl.a. gärna att de ska fortsättaatt utveckla den sociala ekonomin och ta ett stortansvar där och att de ska ta ett stort ansvar för attutveckla kreditgarantiföreningar, som är något myck-et intressant som skulle kunna vara en lösning på endel av problemen i glesbygden, i små orter och i småregioner. Man har alltså bedömt att de lokala koope-rativa utvecklingscentrumen klarar att göra dessastora viktiga uppgifter med mycket små medel. Jag ärrädd för att i stället för att vara en stimulans för dematt arbeta vidare, innebär den medelssatsning som hargjorts att man bränner ut de lokala kooperativa ut-vecklingscentrumen i stället för att hjälpa dem till ettbra arbete.Lokal utveckling i vid bemärkelse är naturligtvismycket viktigt. Här finns en hel del bra förslag i pro-positionen. Jag vill nämna några nyheter som jagtycker är intressanta. Det gäller bl.a. detta med bya-pengar. Det är en väldigt liten anslagspost, men det ären början till något nytt. Lokala grupper ska kunnasöka och få medel för lokal utveckling. Det är gläd-jande, även om det är litet. Det kan peka mot en ut-veckling framöver. Sedan finns det också andra för-slag på lokal utveckling som kan bli betydelsefulla.Någonting mycket basalt i förslaget om väl funge-rande lokala arbetsmarknadsregioner är att bygga uppinnovationssystem och kluster. Det diskuteras en heldel i betänkandet. Det är naturligtvis ett mycket vik-tigt område. Jag gläds särskilt åt att medel har gettst.ex. till ett träkluster. Det är ett oerhört viktigt områ-de som behöver utvecklas. Förnybar svensk råvaraska naturligtvis utvecklas och inte sättas på snålkostså att ingenting händer. Det är jätteviktigt med enavancerad förädling, och den kan gärna ligga i gles-bygden. Det händer ju också, eftersom råvaran finnsdär. Jag ser mycket positivt på detta. Det handlar om20 miljoner. Det är inte mycket pengar, men det är ialla fall något.Man satsar också på bil- och komponenttestklust-ret, och det är bra. Det kan utvecklas mycket, särskiltom man arbetar tillsammans t.ex. med Internet Bay.Man satsar också på hållbar utveckling inom mine-ralutvinnande branscher. Detta ligger även inomNorrlands inland. Det är fråga om behövliga ochglädjande satsningar.Ett ytterligare område där det behövs insatser ärservicesektorn, som vi också har pratat mycket om.Det har på det området föreslagits en rad åtgärder.Det ska komma till en del lokala utvecklingsprogramför kommersiell service. Dessutom sätts extra för att motverka ytterligare försämringar. Man kankanske nämna att statliga myndigheter och företag fåri uppdrag att ta ett större ansvar än vad de hargjort. Vi får hoppas att de också gör detta.Jag tycker att det är intressant att Konsumentver-ket får i uppdrag att utveckla och testa nya lösningarinom det kommersiella serviceområdet. Det finns därredan väldigt goda exempel. Studerar man dem ochutnyttjar innovationskraften hos den lokala befolk-ningen kan säkert mycket göras för att skapa en bättreservice än vad vi har nu.I det sammanhanget vill jag gärna nämna kollek-tivtrafiken. Det är viktigt att den utvecklas. När manbesöker människor i glesbygden brukar de iblandgöra den kommentaren att det är väldigt många trans-porter som passerar förbi. Det gäller inte bara kollek-tivtrafik utan också varutransporter och samhälleligatransporter av olika slag. Det passerar förbi bilar ochtransportfordon, men det är få av dem som man manåka med i. Man kan nästan bara åka med den egnabilen och med någon enstaka glesbygdsbuss.Man har gjort försök med samordning av lokalatransporter och fått mycket bra resultat. Man har fåtten avsevärt höjd servicenivå till oförändrad kostnad.Jag tycker att det här är ett mycket viktigt område,som man kan koncentrera sig lite på. Jag hoppasockså att så kommer att ske. Jag har i alla fall fåttnågot slags löfte om det.Ytterligare ett jätteviktigt område är utbildning.Låt mig nämna några förslag i propositionen. Nätuni-versitetet kan bli väldigt betydelsefullt. Det gör kan bo i glesbygd och på platsen få en avanceradundervisning. Det är naturligtvis väldigt bra och gerstora möjligheter. Collegeutbildning gör att man kanrekrytera grupper som inte har så stor studievana. Attde får möjlighet att testa detta är viktigt, särskilt efter-som vi vet att utbildningsnivån ofta är lite lägre iglesbygden än på andra håll. Nätuniversitetet kangöra att människor vågar satsa på en utbildning elleråtminstone prova på en sådan.En annan viktig insats är den starkt utökade sats-ningen på olika former av samverkan mellan univer-sitet och andra utbildningsanordnare. Det görs redanmycket på detta område, och det finns mycket mer attgöra. En satsning på skola och utbildning är helt cen-tral för att få den regionala utvecklingen att växla uppytterligare.Propositionen markerar en början till att vändaskutan, men det återstår mycket arbete och mångaytterligare förändringar innan vi har kommit ett långtstycke framåt i den regionala utvecklingen. Detta ären början som vi inte ska förakta, och den ska vistödja.Jag går över till betänkandet NU2, och jag villdär lite grann kommentera det ställningstagande somvi har gjort tillsammans med borgarna. Det gällerEG:s framtida regionalpolitik. EU:s egen revision harkommenterat hur medlen används i strukturfonderoch regionalfonder, och man kommer med en mycketsvidande kritik. Man skriver så här:Svagheter i bokföringssystemen och förfarandeninnebär att den information som läggs fram i vissafall är felaktig eller ofullständig, vilket ger upphov väsentlig förekomst av fel.Därtill har brister i handläggning och kontrolluppdagats, och problemen verkar vara störst inomstrukturfondsområdet. Man skriver också att nivån påkonstaterade fel är för hög. Nästan samt-liga fel finns på stödmottagarnivå.De mest betydande av de väsentliga fel som Revi-sionsrätten redovisat i rapporten är enligtredogörelsen i budgetpropositionen rapporteringen avej stödberättigade utgifter, för högt deklarerade ut-gifter, ej tillräckligt med verifierade underlag, ejtillämpning av offentlig upphandling, felaktiga be-räkningar och otillåtna avdrag.Jag tycker att bara det här gör att man kan bli liteskeptisk mot de här stöden.Att man ska inta en skeptisk hållning och ska habestämt sig för vad man vill innan man går in i för-handlingar tycker jag inte är några konstiga krav.Varför ska inte ha en hållning inför de för-handlingar vi går in i om strukturfonderna? Jag tyckerfaktiskt att det är obegripligt.För min del anser jag att reformerna behövs ochatt inriktningen av regionalpolitiken måste ändras.Jag tycker att när EU ska stödja olika regioner för attgynna tillväxt och utveckling ska de fattigaste regio-nerna komma i fråga. Det är de som behöver stöd. Vikan inte fortsätta att i den utsträckning som skerdela ut jättestora stöd. Det påpekas i propositionen attSverige har fått väldigt mycket stöd till sin regional-politik, men det sägs inte att vi har betalat in väldigtmycket mer än vad vi har fått ut.Jag vill dock ge ett erkännande av att många avarbetssätten i de regionalpolitiska stödformerna ärbra. Man har säkert rört om i grytan ordentligt undernågra år och fått människor att samarbeta på nya sätt.Lärdomarna från detta tycker jag inte att vi ska un-derskatta. Dem kan vi gott ta med oss. Jag tyckerdock att vi måste motverka att EU alltmer utvecklastill en transfereringsunion som medlemsländernabetalar in pengar till för att sedan få dem tillbaka iform av strukturstöd.Detta är viktigt för en vettig ekonomisk hanteringoch även för att motverka korruption och sådanasaker. Jag står i den här frågan på utskottsmajorite-tens sida.Anf. 32 () replik:Herr talman! talade i inled-ningen av sitt anförande mycket och länge om beho-vet av bra vägar. Jag vill i det sammanhanget göra ettkonstaterande, nämligen att det i den samverkanspro-position som handlar om detta, alltså den infrastruktu-rella propositionen, verkligen inte märks något av detsom talar om i sitt anförande i dag.Vi kommer att få behålla bra många "puckelpistar" iSverige med de anslag som ni har medverkat till i denpropositionen.Så till min fråga: Bejakar ochMiljöpartiet bilen som kommunikationsmedel ellerinte? Jag tycker att vi får lite dubbla budskap frånMiljöpartiet. Bilen är ytterst väsentlig för att männi-skor ska kunna ta sig till och från olika ställen, ochjag tänker då speciellt på dem som bor på den svens-ka landsbygden.Anf. 33 () re-plik:Herr talman! Jag är lite förvånad över att EskilErlandsson inte känner till att det gäller en proposi-tion som vi har samarbetat om men att vi hoppade avfrån den, vilket betyder att det är Socialdemokraternaoch Vänstern som står för dess förslag. Orsaken tillatt vi hoppade av var att en mycket stor del av demedel som vi ville använda till det regionala vägnätetför tjälsäkring, upprustning osv. i stället gick tillHallandsås, i och utbyggnad av enmassa motorvägar, dvs. sådant som vi inte kan ac-ceptera. Vårt förslag innebär att betydligt mer pengaranslås till det lokala och regionala vägnätet och tillgrusvägarna.Jag är glad över att jag har fått tala om det för Es-kil , så att inte missuppfattningen kvarståratt vi var med om den propositionen. Det var vi alltsåinte.När det gäller bilarna förstår jag att man kan få feluppfattning. Medierna är inte särskilt välorienteradekring vad vill. De skriver lite hur somhelst. Jag ska inte referera de mest hårresande exem-pel man kan se på hur medierna hanterar oss. Natur-ligtvis tycker vi att bilar behövs, men i rätt samman-hang. Det är viktigt att vi minskar biltrafiken för attminska avgaserna och för att komma åt växthusef-fekten.Avslutningsvis vill jag poängtera att bilen är nöd-vändig i glesbygden. Även om man får en bra komp-letteringstrafik och en samverkande trafik går det inteatt klara sig utan bilen i glesbygden. Mycket viktigt äratt vi äntligen får ordning på reglerna för miljöklass-ning av drivmedel, reglerna för koldioxidutsläpp osv.Får vi inte ordning där, får vi aldrig fram förnybaradrivmedel och miljövänligare drivmedel. Detta är enmycket prioriterad fråga för mig.Anf. 34 () replik:Herr talman! För det första vill jag framföra en ur-säkt.För det andra undrar jag om ni i efterdet resonemang som förs är beredda att ändra pådet förslag i det betänkande som ska behandlas påtorsdag som handlar om infrastrukturella satsningar iSverige. Det tycks inte finnas en klar majoritet frånden "normala" regeringskonstellationens sida. Är ni iMiljöpartiet alltså beredda att göra deförändringar som behövs så att vi får en annan ut-veckling i hela än den utveckling som vi haftså här långt och som vi kommer att få i och med detbetänkande som förmodligen klubbas igenom ?Anf. 35 () re-plik:Herr talman! Eftersom vi inte var med om propo-sitionen i fråga utgår jag från att vi har egna reserva-tioner i det betänkandet. Jag har ännu inte hunnit medatt närmare studera det, men det tar jag för givet.Socialdemokraterna och Vänstern satsar 17 mil-jarder på det regionala vägnätet. Vi satsar 30 miljar-der. Detta är bara ett exempel.Anf. 36 () replik:Herr talman! Välkommen in i det borgerligagänget, !Jag har en fråga och ett resonemang kring dettamed träförädling, skog och annat som talade väldigt väl om och ville utveckla på olikasätt. Värdet på den svenska skogen bestäms i väldigthög grad av kostnaderna för energi och transporter -det är oerhört mycket transporter i den här branschen- innan man får ett värde i handen.Miljöpartiets politik är tydlig på den här punkten,nämligen att när det gäller energi ska skatter ochannat göra att man använder mindre av energi - tillförfång för pappersindustrin.Likadant är det när det gäller transporter. Man villöka kostnaderna på drivmedelssidan för att minskabiltrafiken. Kostnaderna ökar för transporterna, ochvärdet på skogen minskar.Min enkla undran är följande: Blir det över huvudtaget någon träförädling, och blir det något värde påden svenska skogen med det här förhållningssättet? Åena sidan höjer man ju kostnaderna påtagligt. Å andrasidan talar man om värde och förbättring vad gällerträförädling och den svenska skogen.Anf. 37 () re-plik:Herr talman! När det gäller de stora och långatransporterna samt energikostnaderna vill vi ha intebara en höjning av energikostnaderna utan också ensänkning av arbetsgivaravgifterna. Vi vill alltså ha enskatteväxling. Tanken är att det ska gå jämnt ut mel-lan höjda energikostnader och sänkta kostnader förarbete. Detta ska alltså inte drabba de här industriernaspeciellt.Sedan tror jag att ännu viktigare än energikostna-derna i de här företagen är att de får utvecklas medmycket av nya innovationer och en mycket bra politikpå det området. Det är att använda det förnybara träeti olika sammanhang där det nu inte används, attmarknadsföra detta ute i och i andra världs-delar och att utveckla det här i tillsammansmed universitet och högskolor. Det är där som destora vinsterna kan göras.Anf. 38 () replik:Herr talman! Ekvationen går inte ihop! Skogsin-dustri och träförädlingsföretag är nämligen en väldigtkapitalintensiv verksamhet. Visst har det en påverkanom man sänker skatterna på arbetsgivaravgifter ochannat, men de stora kostnaderna ligger på helt andraområden - transporter, kapital och hela den delen.Med ert resonemang kan man inte kompensera justden här näringsgrenen med nämnda typ av åtgärder.Om dessa radikala åtgärder vidtas på energisidan -såväl när det gäller elenergin som när det gällertransportsidan - kommer det att bli så att trädet stårkvar. Det där med träförädling kommer då att stannavid vackert prat.Det är i den delen som jag tror att ni i Miljöpartietskulle ha ett annat förhållningssätt. Då skulle trovär-digheten i resonemanget bli en helt annan.Anf. 39 () re-plik:Herr talman! Industrierna i har faktisktingen energiskatt. Vidare har de nedsatt koldioxids-katt. De energiintensiva industrierna i harännu bättre villkor. Det är vi alls inte emot, utan vitycker att de ännu bättre villkoren för dem ska kvar-stå. Precis som säger har de lite speciellavillkor. Vi är absolut inte ute efter att slå ut industri-erna som bildar basen i ekonomi.Jag glömde resten här. Det var något viktigt, mentalartiden är tydligen slut.Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka utskottetför behandlingen av propositionen En politik förtillväxt och livskraft i hela landet.Det finns stora skillnader i förutsättningarna förtillväxt mellan olika delar av . Under de se-naste åren har storstäderna nästan exploderat av nyaföretag, och entreprenörer har i vissa fall kunnat lan-sera nästan vilka idéer som helst och ändå fått bankeroch riskkapitalister att satsa på dem.Förra veckan träffade jag som är vdför . Han berättade omen undersökning som de gjort och som visar att 53 avde största företagen i har startats här i Stock-holm. Han berättade också att samma undersökningvisar att de flesta företag som har sitt huvudkontorhär i ändå har majoriteten av sina anställ-da i resten av landet. Han menade att detta visar attvarje ny arbetsplats i genererar drygt enarbetsplats utanför . Riktigt så enkelt är detkanske inte, även om han säkert har rätt i sina siffror.Jag kan ändå hålla med om att det ärviktigt för hela att tillväxten är hög i Stock-holm. Men ännu viktigare är att vi ser till att inte baraStockholm utan hela landet har goda förutsättningarför tillväxt. Så är det inte i dag.När jag rest runt i vårt land och träffat företagarehar jag hört många beskrivningar av hur banken sagttill dem att de kan få lån om de flyttar till Stockholm.Med ett sådant förhållningssätt ges inte de bästa för-utsättningarna och de bästa chanserna för utvecklingoch tillväxt i vårt land.Vi lever i en globaliserad värld, i en värld därhändelser på andra sidan jorden påverkar både vårekonomi och våra tankar på bara tiondelen av ensekund. Oavsett om vi vill det eller inte måste bådeföretag och människor ta hänsyn till konkurrenter ochnya idéer som finns i hela vår värld. Då kom-mungränser och nationsgränser spelar en allt mindreroll ökar våra möjligheter, som vi utsätts fören ökad konkurrens.Vårt land präglas av både likheter och olikheter.Här finns vitt skilda geografiska förutsättningar, olikabefolkningsstrukturer, skilda näringslivsstruktureroch en mängd av både möjligheter och problem.Ambitionen med politiken är att anamma olikhe-terna. Vi vet att de berikar oss. Ambitionen är ocksåatt fånga och uppmuntra den kraft som finns i denlokala utvecklingen. Det är kraften hos enskildaentreprenörer, hos politiker, hos innovatörer, ideellaledare, kooperatörer och byautvecklare. Det är män-niskors vilja att förändra som i sig är förutsättningenför utvecklingen. Det är livskraften och livslustensom gör skillnaden i kommuner, skillnadenmellan om det finns en framtidstro eller inte.Huvudtemat i propositionen för regional tillväxtoch livskraft i hela landet är att varje region måste gesförutsättningar att utvecklas. Vi utgår från männi-skornas och företagens behov och vardag. Kommu-nerna måste ges ekonomiska möjligheter att ge sinainvånare en väl fungerande skola, vård och omsorg.Det måste finnas till tillgång till kommunikationersom fungerar, till utbildning och kompetensutveck-ling.Det bästa sättet att skapa förutsättningar för lik-värdig service i hela landet är det kommunala utjäm-ningssystemet. Det kommunala utjämningssystemetär grunden för ett sammanhållet . Men med enbefolkningsutveckling vi ser räcker inte det. Vimåste göra än mer.