prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — Det är en nycent-ralism som har spridit sig i allt från små beslut somsynen på vad som får registreras i sociala myndighe-ters register till striden mellan kommunalt självbe-stämmande och statligt överförmynderi.Jag vill inte att de sociala myndigheterna ska fåregistrera min tro eller sexuella läggning. Jag vill inteatt kreditupplysningsföretag ska få registrera om jagär handikappad eller inte, men så har ma-joritet beslutat.De stora frågor som rör individen och självbe-stämmandet i samhället och det som handlar om dekommunala sektorn i sammanhanget längs den ideo-logiska frontlinjen har handlat om förbud mot alter-nativa driftsformer och mångfald inom sjukvården,sanktioner för kommuner som säljer ut bostäder,maxtaxa för barnomsorg - för att ge detydligaste exemplen. Genomgående för dessa är att desyftar till att centralstyra utvecklingen, att lägga män-niskors liv till rätta, för människor begriper inte självaoch kan inte fatta sina egna beslut.Mina vänner! skojades det väl-digt mycket om klassiska uppmaningatt äta sex till åtta brödskivor . Men denuppmaningen åtföljdes åtminstone inte av en tvingan-de lagstiftning eller riktade subventioner för inköp avbröd bara i en viss offentligt ägd affär och följdesdefinitivt inte av en registrering av hur många skivordu köpt eller ätit, om du hade gjort det ihop med enman eller ihop med en kvinna. Det är en skillnad idebatten som har uppstått . Denär väldigt bekymmersam.När människor i regioner inte har självbestäm-mande och inte har möjlighet att utvecklas innebärdet att samhället stannar i utvecklingen. , som var en mycket klok man och socialdemo-krat men som protesterade mot de här åsikterna, ut-tryckte det som så att för den trötta samhällskroppenvore kanske bästa boten ifall tankarna från toppenkom från roten.Fru talman! Det är anledningen till att Centerpar-tiet har reservationer i betänkandet som handlar omkommunal ekonomi, självfinansiering,skolan, självstyrelse och nationell vårdga-ranti.Jag står självfallet bakom alla våra reservationer,men för tids vinnande yrkar jag bifall till reservatio-nerna 2 och 19.Anf. 104 ():Fru talman! För att hänvisa tillbaka till ett ämnesom vi debatterade om att få mertid för utvärdering tycker jag att det här betänkandetoch diskussionen om den kommunala sektorn just ärett exempel på att vi egentligen tar oss alldeles för litetid att analysera och utvärdera den information som vifår. Jag hoppas att vi alla ska dra lärdom av våra egnainlägg, att vi faktiskt kan lägga lite mera krut på attdra slutsatser.Skrivelsen om den kommunala sektorn innehållermycket bra och användbar information som kan varabeslutsunderlag. Man ska kunna få veta hur saker ochting ligger till, få statistik och analys för att utifråndet dra slutsatser om vilka politiska förändringar manvill göra. Det är inte konstigt om vi då ibland drar liteolika slutsatser, men vi behöver alla ett bra be-slutsunderlag. Många av de frågor som kommerupp i debatten handlar snarare om vilka förändringarvi vill göra än om vad vi har fått för information iskrivelsen.I huvudsak har jag försökt hålla mig till den typav frågeställningar som handlar om kompletterandeoch utvecklande information, men givetvis har ävenjag lyckats med konststycket att göra undantag fråndetta och har en del sakförslag.Det som är bra kan givetvis bli mycket bättre, ochibland får man lite grann intrycket av att skrivelsenutformats delvis för att bekräfta att den valda politi-ken är rätt och inte ger underlag för andra slutsatser.Det gäller ett antal av de krav som vi har fört framinte bara utan . Detgäller vårt förslag om att vi vill få fram en samladstatistik över vårdköer. Den finns inte . Det finnsinte en samlad statistik, och det finns inte en statistiköver fördelningen i olika regioner, sektorer och dia-gnoser. Har man inte den informationen kan man inteheller analysera verkligheten korrekt och därmed drarätt slutsatser för vilka åtgärder som behövs.Svaret här i betänkandet handlar framför allt omatt man har föreslagit mer pengar. Men det äringet svar på frågan hur det verkligen ser ut. För attkunna ge rätt svar måste man veta ordentligt exaktvilken fråga som ställs. Vi i är fullständigtövertygade om att det å ena sidan behövs mer pengartill vårdsektorn men att detta inte räcker utan att detfaktiskt också krävs många andra förändringar i orga-nisationen och i utförande av vården. Då måste manha ett vettigt beslutsunderlag för att kunna föra dendebatten i hamn.Det gäller också vårt krav på att det ska finnastydliga jämförelser mellan privat och offentligentreprenaddriven vård och omsorg. Det är en av deabsolut mest aktuella och brännande frågorna. Dethandlar om allt från kvalitet, köer, vinstintressen tillpersonalens arbetsvillkor, möjligheter för kvinnor,deras löner och arbetsinflytande. Den diskussionenlyser här helt och hållet med sin frånvaro. Det ärmycket komplicerat för andra aktörer att samman-ställa en sådan information som man här inte villgöra.Ytterligare en annan fråga gäller skolväsendet.Det finns mycket bra redovisning här, men en saksom vi har efterlyst är inte bara statistik överhur många som går i friskolor och hur många som gåri kommunala, hur många som är flickor och pojkar,osv. Det som vi verkligen skulle vilja veta och somtycks vara omöjligt att få reda är om det fria skolvaletmellan de kommunala skolorna upprätthålls i verklig-heten och i så fall i hur stor eller liten utsträckning föratt kunna ge ett underlag för att avgöra om det behövsskärpningar i de regelverken. För oss i ärdet mycket viktigt att valfriheten för eleverna intebegränsas till att välja mellan den anvisade kommu-nala skolan och en friskola. Öppenheten och mång-falden ska också råda i det kommunala skolväsendet.Så till den kommunala ekonomin. Det är sannerli-gen en extremt stor och viktig fråga. Inom kommu-nerna bedrivs, och framför allt finansieras, en mycketstor del av de tjänster som är extremt viktiga i varda-gen för de allra flesta människor. Det är barnomsorg,sjukvård, skola, äldreomsorg. Det här en mycketviktig del av vardagen, för att inte tala om gatubelys-ning och snöröjning och en del sådana saker. Här ärvi alla överens, även om det ibland framförs som omdet inte vore så, om att alla de här tjänsterna skaskattefinansieras, även om vi kan ha olika synpunkterpå drift och utförande. Det viktigaste för kommuner-na är naturligtvis att ha ordentligt med skatteinkoms-ter. Det visar tydligt skrivelsen också hur viktigt detär att fler får jobb så att det kommer in mer skattein-täkter.Den andra saken som är viktig för den kommu-nala ekonomin är vilka utgifter man har. Det är sombekant inte bara på inkomsterna det hela beror påutan också på utgifterna. Då handlar det om attkommunerna ska göra rätt saker och göra de sakernapå rätt sätt. Det är ingen hemlighet att vi i Folkpartiettycker att bolagsdrift ofta blir både fel sakoch fel sätt.Det talas här en hel del i både betänkandet ochdebatten om det kommunala självstyret. Vi står själv-klart bakom det förslag till en utredning för klargö-rande och lagreglering av kompetensen. Men jag villändå lite värja mig för de mer ideologiska övertonersom har kommit fram från . Mantalar om en tradition i den europeiska kristdemokratinosv. och hänvisar till principer som i stor utsträckninggår att härleda till den katolska socialläran om natur-liga gemenskaper. Jag vill bara påtala att det som ärnaturligt för den ene kan vara synnerligen onaturligtför den andre. Vi i är liberaler, inte bara iSverige utan i , och föredrar att diskutera itermer av närhetsprincipen, som inte handlar om denbästa nivån för beslutet utan den närmaste nivån, sånära som möjligt. Vad som är det bästa är ju så olikaför var och en.Den största konflikten mellan de borgerliga parti-erna och socialdemokratin handlar om att denbästa nivån för majoriteten ständigt tycks vara riks-dagen, även om besluten antingen borde fattas på eninternationell nivå, därför att det är internationelltgemensamma frågor, eller på lokal nivå eller framförallt av individen själv. Vi tycker att man ska användasig av närhetsprincipen, så nära individen som möj-ligt.Självstyre handlar inte bara om kommunalt själv-styre, utan man måste ta sin utgångspunkt i individu-ellt självstyre. Då kan det ibland krävas statliga regle-ringar för att garantera individens rätt. Därför tyckervi att det är så bra om man kan få till stånd en sådantydlig lagreglering av kompetensuppdelningen.Till det individuella självstyret hör inte bara ska kunna bo var man vill. Det är tyvärr så attdetta inte är praktiskt möjligt för alla. Då tycker vi atten av förutsättningarna för det individuella självstyretär den kommunala skatteutjämningen. Vi tycker attdet är en orimlig princip att vi ska betala skatt efterhur rika grannarna är. Det är rätt och rimligt att manhar en utjämning för kommunernas olika förutsätt-ningar att bedriva den obligatoriska kommunala verk-samheten.Detta handlar både om skattekraft och om vilketutgiftstryck man har. En kommuns inkomster ochutgifter beror inte bara på hur rika eller fattiga dessinvånare är utan också på hur pass kostnadskrävandeinvånare man har när det gäller de obligatoriskakommunala uppgifterna. Ett utjämningssystem bör dåutjämna sådana opåverkbara skillnader.Jag vill bara påpeka att det, utöver det som LenaEk redan har sagt, varav jag kan instämma i mångtoch mycket, finns gigantiska skillnader också inomkommunerna. Vi får inte glömma bort att det egentli-gen är så att den allra största kommunala inkomst-och kostnadsutjämningen faktiskt sker inom vissakommuner. Skillnaderna när det gäller både kost-nadsnivå, inkomstnivå och skattekraft mellan olikastadsdelar i framför allt våra storstadskommuner äregentligen mycket större än skillnaderna kommuner-na emellan. Då handlar det inte om enstaka kvarterutan om stadsdelar som är stora som en kommunskulle kunna vara. Det säger jag apropå diskussionenom vad som är en naturlig gemenskap.Börjar man titta närmare på sådant ser man ocksåatt ännu viktigare än att utjämna de skillnader somhar uppstått ibland är att analysera varför de uppståroch vad vi kan göra för att förändra och se till attskillnaderna i förutsättningar faktiskt kan minska. Dethandlar om sådant som villkor för jobb och företa-gande. Det handlar om regionalpolitik. Det handlarom socialpolitik och annat. Men det handlar ocksåom att förändra utjämningssystemet. Det är viktigt isig, men det fungerar inte bra som det gör.Eftersom den frågan dock inte behandlas i sam-band med denna skrivelse har jag inte heller någonreservation. Som det står i majoritetstexten står ävenjag fast vid vad som sades i det betänkande som dethänvisas till. Det gäller dock inte vad majoritetensade utan vad jag sade i det betänkandet.Till sist, herr talman, vill jag eftersom detta be-tänkande i första hand handlar om skrivelsen säga attjag givetvis står bakom alla mina reservationer, menjag yrkar bifall till reservation nr 6.Anf. 105 PER () replik:Fru talman! värjer sig mot talet omnaturliga gemenskaper. Jag vågar nog säga att detegentligen är egen missuppfattning avbegreppet som hon värjer sig emot. Begreppsappara-ten kring naturliga gemenskaper är långt äldre änkatolsk sociallära, och ska man gå så långt tillbakasom man kan filosofiskt hamnar man hos Aristoteles- det kan vi reda ut vid något annat tillfälle - ochhans tal om människan som en social varelse. Det ärklart att talet om sociala varelser i viss mening kan ståemot en typ av liberal individualism.Det jag ville säga var att vi när vi talar om naturli-ga gemenskaper utgår från verkligheten. Det är detsom är rationellt försvarbart. Det är inte nödvändigt-vis naturligt i den meningen som ver-kar tro.Anf. 106 () replik:Fru talman! Det var så sent som i går, om jag inteminns fel, som vi röstade om länsindelningar. Det ärbara att konstatera att invånarna i kommun,i och i harväldigt delade meningar inte bara på politisk nivåutan ända ned på grannivå om vad som är deras na-turliga gemenskap och vilket landsting och vilkenkommun de ska tillhöra.Jag tror inte att man behöver gå in på den typen avfilosofiska betraktelser och skillnader mellan indivi-dualism och personalism - det är en intressant menkanske lite vidsidanliggande diskussion - för att ifrå-gasätta begreppet naturliga gemenskaper. Man behö-ver bara gå till och i min egengrannkommun för att konstatera att det finns olikauppfattningar om vad som är naturligt.Anf. 107 PER () replik:Fru talman! Det är inte alla som är lika rationelltförsvarbara. De kan finnas perspektiv som är mercentralistiska än lokala t.ex. vad det gäller Heby.Anf. 108 () replik:Fru talman! Likafullt tror jag inte, även om jag ärväldigt mycket för rationalitet, att det går att mednågon absolut sanning definiera vare sig en rationellgemenskap eller en naturlig gemenskap. Jag tror att vifår hålla oss till att detta är ett område där inga san-ningar finns. Just därför tycker jag också att det ärviktigt att påpeka att det när det gäller subsidiariteteller närhet i förhållande till gemenskap och individkan finnas skäl att begränsa det kommunala självsty-ret för att i stället tillförsäkra individen ett självstyre.Anf. 109 ():Fru talman! Först ska jag be att få yrka bifall tillfinansutskottets förslag. Sedan vill jag säga att jag serLennart påstående att vi socialdemokraterskulle vilja avskaffa den kommunala självstyrelsensom en direkt oförskämdhet. Jag återkommer senaretill diskussionen om den kommunala självstyrelsen.Hela är vad kommuneroch landsting fått i ökade skatter och bidrag sedan1996. Tack vare framgångarna i den ekonomiskapolitiken med fler jobb, stabila finanser och hög till-växt kan kommuner och landsting glädja sig åt alltbättre ekonomiska förutsättningar. Per Landgrenspåstående om att allt är så väldigt dåligt stämmeralltså inte alls. Per får läsa på.Att kampen mot arbetslösheten har gett goda re-sultat har också lett till att kommunernas kostnaderför socialbidrag minskade med nästan 1 000miljoner kronor.Alltfler kommuner och landsting har en eko-nomi i balans. Den gynnsamma utvecklingen avskatteinkomster och statsbidrag skapar ett utrymmeför fortsatt ökning av de kommunala konsumtionsut-gifterna på . Det är alltså en ökningmed per år.Skolan, vården och omsorgen är tre grundstenarsom välfärden vilar på. Dessa tre områden måstehålla god kvalitet och vara tillgängliga för alla. Dengenerella välfärden gör individen stark och trygg ochär därför en förutsättning för ekonomisk tillväxt ochutveckling.Den skrivelse som vi får från regeringenangående utvecklingen inom den kommunala sektornär viktig för och utskottens möjlighet tilluppföljning och utvärdering av fattade beslut. Jagdelar syn på just vikten av denna skri-velse. Det är bra att ha den att jämföra med.Finansutskottet konstaterar med tillfredsställelseatt regeringen fortsätter sitt arbete med att få en alltbättre uppföljning av den kommunala sektorn. Vibehöver jämföra kommunerna med varandra på enrad olika områden. Då är det också viktigt att de måttsom tas fram är relevanta och håller hög kvalitet. Meddet utvecklingsarbete som bedrivs kommer det att blilättare att göra jämförelser av kommunernas ekono-mi. Men vi kan också räkna med att få fram intres-santa kvalitetsmått på den kommunala verksamheten.Då menar jag andra jämförelse än den jämförelse sommoderaterna gör i sin motion om och Par-tille. Jag återkommer till det senare.Utskottet föreslår att skrivelsen läggs till hand-lingarna. I betänkandet finns inte mindre än 26 reser-vationer. Jag ska inte ta några kvalitetsmått på dem.Kvantiteten är nog mer imponerande än kvaliteten,eftersom det är hela elva reservationer mer än i fi-nansutskottets betänkande om hela den ekonomiskapolitiken. Det stora antalet reservationer kan ju tol-kas som uttryck för ett stort intresse för de kommu-nala frågorna, men delvis är det nog också uttryck förett ganska mekaniskt motionerande; man motionerar itid och otid. Ett råd som jag skulle vilja ge reservan-terna är att de till nästa gång kanske ska satsa mer påkvalitet än kvantitet. Det finns alltså motioner som iförsta hand borde behandlas i ett annat sammanhang.Det har också gjorts eftersom de redan har blivitavslagna av under det här riksdagsåret. Detär också skälet till att vi i utskottet har gjort en myck-et summarisk behandling av dessa motioner. Däremotär de yrkanden som handlar om skrivelsen och dis-kussionen om hur vi ska utveckla uppföljningen ochutvärderingen av den kommunala verksamheten vä-sentliga frågor i sammanhanget.I årets vårproposition redogörs för det fortsatta ar-betet med en databas. En särskild utredarehar tillkallats för att genomföra och utvärdera enutvidgad försöksverksamhet med en data-bas samt i samverkan med statistikansvariga myndig-heter definiera, utvärdera och vidareutveckla kvali-tetsmått för berörda kommunala verksamheter. Om-kring 60 kommuner har valt att delta i försöksverk-samheten, däribland min egen kommun . Pro-jektet med en provdatabas omfattar barnomsorg,skola, vuxenutbildning samt socialtjänst. Inriktningenpå arbetet är att man ska kunna presente-ra mått och nyckeltal i databasen.Fru talman! , ochCenterpartiet reserverar sig, från olika utgångspunk-ter, angående ekonomi.Erfarenheterna visar att en socialdemokratiskekonomisk politik gör kommunerna starkare än enborgerlig ekonomisk politik. Så snart vi hade fåttSveriges ekonomi på fötter började vi successivt höjastatsbidragen. har tillskotten till kom-munsektorn höjts med över 25 000 miljoner kronor.Hörde Per det? Jag skulle vilja säga till PerLandgren att den enda regering som direkt har dragitin pengar från kommunerna - det har jag sagt mångagånger tidigare - är den borgerliga regeringen, som1993 sänkte statsbidragen med 7 ½ miljarder kronor.Även framgent fortsätter vår prioritering av denkommunala sektorn. Sammantaget höjs nivån på deårliga tillskotten till kommuner och landsting med ca6 mellan åren 2001 och 2004.Kristdemokraterna och anser attkommunernas självfinansiering ska stärkas.I själva verket har den svenska kommunsektorninternationellt sett en hög grad av självfinansiering.Bara skatteintäkterna svarade 1999 för långt överhälften av kommunernas intäkter. Därtill kommer degenerella statsbidragen, taxor, avgifter och annat. Vigör även nu förändringar som gör att skattebasen ökaroch statsbidragen i stället minskar, så det kommer attbli mer från skatteintäkterna.Kristdemokraterna och vill ha ensamlad statistik avseende vårdköer.Socialutskottet konstaterar i sitt yttrande till fi-nansutskottet att bedriver pro-jektet Väntetider i vården. Jag vill särskilt understry-ka för att det projektet syftar till attutveckla ett nationellt system för uppföljning ochanalys av väntetider. I vårpropositionen tar regering-en initiativ till att väntetiderna ska kunna kortas.Landstingen tillförs ett resurstillskott om 1 250 mil-joner kronor från den 1 januari 2002.När det gäller förslaget om ett kvalitetsinstitut äralla kommuner numera ålagda av staten att årligenupprätta skriftliga kvalitetsredovisningar. Det är ettled i den kontinuerliga uppföljningen och utvärde-ringen av skolplanen. följer upp hurkommunerna efterlever denna skyldighet och harpåtalat brister som skyldighetenfunnits. , som ska slutredovisa sittarbete , har till uppdrag att bl.a.överväga hur skollagen bör utformas för att tydlig-göra det kommunala ansvaret för utbildningens kva-litet och likvärdighet. Som utbildningsutskottet kon-staterar har förslaget om ett nationellt kvalitetsinstitutavslagits av ,. Inga nya skäl har framförts,varför utskottet anser att motionsyrkandet bör avstyr-kas.Jag vill påminna om vår debatt iden här kammaren då vi också behandlade ett yrkan-de om ett kvalitetsinstitut, ett yrkande som hade hun-nit väckas fem gånger . Min frågatill reservanterna var: Har man verkligen fört en frågaframåt om man ser till att den blir avslagen fem gång-er under ett riksdagsår? Jag fick inget entydigt svardå. är det bara och som idenna fråga tror på upprepningens förtjänster.Moderaterna och har var sin reserva-tion om äldreomsorgen, bl.a. angående äldrepeng ochavgifter.Socialutskottet säger i sitt yttrande att liknandemotionsyrkanden har behandlats och av-styrkts. Vidare hänvisar socialutskottet till att rege-ringen i vårpropositionen aviserat att ett förbehålls-belopp ska införas i äldre- och handikappomsorgensamt att kommunsektorn ska tillföras 650 miljonerkronor som kompensation för det föreslagna förbe-hållsbeloppet.Moderaterna och har en reservationvar om skatteplanering i kommunerna. Det har jusagts här tidigare.Finansutskottet anser - och jag vill understrykadet - att kommunala bolag ska behandlas på sammasätt som privata bolag. Utskottet anser inte att det ärlämpligt att, som vill, bestraffa kommunernär deras skatt eventuellt påverkas av lagliga transak-tioner.Ett flertal reservationer innehåller yrkanden somär identiska eller i hög grad överensstämmer medyrkanden som avstyrkt minst en gång underdetta riksdagsår, varför jag inte närmare tänker gå inpå dem. Däremot vill jag kommentera reservation 19angående kommunalt självstyre. I denna framhålls atten förstärkt kompetens bör fastställas iregeringsformen.Konstitutionsutskottet hänvisar till att utskottetnyligen har behandlat frågan om en sådan ändring iregeringsformen och att sagt nej till enändring.Utskottet hänvisar till uttalandena i förarbetena tillregeringsformen, att staten och kommunerna generelltsett samverkar på skilda områden och i olika formerför att uppnå gemensamma samhälleliga mål och attdet varken är lämpligt eller möjligt att dra orubbligaoch preciserade gränser i grundlag kring en kommu-nal självstyrelsesektor.Det är viktigt att utvecklingen av den offentligasektorn sker i samverkan mellan stat och kommun.Samtidigt kommer det alltid att finnas motståendeintressen, och kommunernas frihetsgrader kommerdärigenom att variera efter angelägenhetsgrad. Kravetpå medborgarnas rättvisa och likvärdiga behandling,som vi som sitter här i har ett alldeles sär-skilt ansvar för, är grundläggande som denkommunala självstyrelsen representerar ett för folk-styrelsen centralt värde.I grunden handlar det om trygghet för individen.Det kommunala självstyret är ett medel. Det är inteett mål i sig. Fördelningen av uppgifter mellan statoch kommun anges ytterst av . Förhållandetmellan stat och kommun måste präglas av en helhets-syn där staten och kommunerna samverkar för attuppnå gemensamma mål.Jag vill särskilt ta upp och kommentera en sak.Jag skulle vilja rekommendera debattdeltagarna häratt de , i hängmattan eller på bad-stranden, läser protokollet från konstitutionsutskottetsutfrågning som handlade om för-delning av den politiska makten och själv-styrelse. Det ger en mycket bra och en vidare inblick iden här diskussionen. Jag tror att det skulle vara tillnytta för oss alla om vi läste på det här. Sedan kan vita en ytterligare debatt om självstyrelse tillhösten, som jag då ser framemotFru talman! vill jag kommentera den mo-derata reservationen om utjämningssystemet, i vilkenman bl.a. upprepar synpunkter som att det är grund-lagsvidrigt, att det konfiskerar tillväxt m.m.Den 26 april var bl.a. ochjag med i en diskussion på Småkommunernas konfe-rens i kommun under rubriken rättvistskatteutjämningssystem på väg att försvinna? Svaret,från mina utgångspunkter, var ett kraftfullt nej, mendå utgick jag från att inte får vara medoch påverka systemet.Lennart talade inte likahögt om att systemet skulle vara grundlagsvidrigteller perverst. Och det är kanske inte så konstigt, tyrepresentanterna från de cirka hundra kommuner somingår i SMÅKOM vet av egen erfarenhet vilken bety-delse utjämningssystemet har för att skapa likvärdigaförutsättningar för alla kommuner och landsting. Dethandlar om att alla invånare i , från norr tillsöder, ska kunna få en bra skola, vård och omsorg.Den vanliga ensidiga kritiken från angå-ende utjämningssystemet var därför inte så gångbaroch heller inte så tydlig vid detta tillfälle.Men vad tycker i den här frågan vetvi. Det finns dock ett annat bekymmer, och här villjag ställa en fråga till - var är ?