prot · GO09122 · 2001-06-11 00:00:00 — Vi som lever nära samar-betet vid gränsen vet att pengarna har stor betydelseför utvecklingen. Länsstyrelserna i ochVästerbotten har t.ex. fått 30 miljoner till utvecklingav näringslivssamarbete i . De peng-arna är faktiskt en förutsättning för att vi ska kunna fåi gång samarbetet inom näringslivet i Barentsområ-det.I det här sammanhanget vill jag också ta upp be-hovet av ett i norra . Det skullekunna bidra till att öka integrationsprocessen i norraEuropa och främja ett gränsöverskridande arbete, påsamma sätt som i stöderländer i södra regionen. Det skulle kunna stödja led-ning och samordning av arbetet, tillhandahålla infor-mation och vara ett forum för visionärt och strategiskttänkande och dessutom vara till hjälp för att utvecklanya projekt. Behovet av samordning och informationi är stort.År 1996 beslutade Östersjöstaterna jämte att tillsammans med EU utvidga samarbe-tet runt inom tre områden: mellanfolkligakontakter, stärkande av demokrati och ekonomisktsamarbete och förbättringar av miljön.Det var som beslutade om enmiljard kronor till . Miljarden varavsedd som ett komplement till det ordinarie utveck-lingssamarbetet med länderna i det östra närområdet.År 1998 beviljade ytterligare en mil-jard. Riksdag och regering menade att det är enmycket angelägen verksamhet för de berörda länder-na och naturligtvis även för svenska småföretag. Menäven här var ni moderater kritiska.De brister som fanns i hanteringen av den förstamiljarden har åtgärdats i hanteringen av den andra.Målen är klara, och kriterierna för att bevilja medellikaså. Den andra miljarden ska användas för nä-ringslivsinriktade insatser. Gränserna mellan utveck-lingssamarbetet och Östersjömiljard 2 är nu myckettydliga. Anslagen kompletterar varandra, och stor vikthar fästs vid samordnat agerande mellan de två verk-samheterna. Både Sida och Östersjömiljardsekretari-atet håller ständiga samrådsmöten. Östersjömiljarder-na fyller sina syften, och det finns ingen anledning attavskaffa dem.Folkpartiet och tycker att Sverigeska ge , och sitt fulla stöd ideras strävan att bli Natomedlemmar. Också dennafråga har vi för inte så länge sedan haft uppe till de-batt här i kammaren. Frågan om medlemskap i en angelägenhet mellan medlemmaroch de länder som ansöker om medlemskap. Dengrundläggande OSSE-principen är att alla stater harrätt att själva bestämma säkerhetspolitisk väg, ochnaturligtvis måste detta gälla även för de baltiskastaterna.Slutligen vill jag ta upp miljön. I en reservationframhåller att använder stödettill för att begränsa sina egnaansträngningar när det gäller att uppnå Kyotoproto-kollets intentioner. Eller låt mig vara riktigt tydlig:De anser helt enkelt att regeringen smiter undan frånsina åtaganden.Sverige tillhör faktiskt de mest pådrivande indust-riländerna i världen vid förhandlingar om utsläpp-sminskningar. Vi smiter inte undan. Målet för Sverigeär att ha minskat utsläppen jämförtmed nivån 1990. Enligt de senaste statistiska uppgif-terna låg de totala utsläppen av växthusgaser i Sveri-ge mycket nära nivå. Jag vill dess-utom säga att Kyotoprotokollet tillåter att ett landtillgodoräknar sig utsläppsminskningar som görs iandra länder, bl.a. genom handel med utsläppsrättig-heter eller genom olika projekt.Jag ser att min talartid håller på att gå ut. Jag yr-kar bifall till utrikesutskottets förslag i betänkandetUU9 och avslag på reservationerna och det särskildayttrandet.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag måste tillstå att det nästan blevlite underhållande att höra tala omÖstersjömiljarderna. Å ena sidan försöker hon sägaatt vi moderater hade så väldigt fel när vi var emotden första Östersjömiljardens införande och förutsågproblem med den. Å andra sidan erkänner hon fråntalarstolen att just de problem som vi förutsåg defacto också uppstod.Socialdemokraterna tvingas ju nu medge att detfinns problem. Det har gjorts utvärderingar av kon-stitutionsutskottet, i revisioner och inteminst från , där det ges en svi-dande kritik mot hanteringen av Östersjömiljarden.Birgitta säger att det är bättre . Hur vethon det? Det har inte gjorts några utvärderingar avden andra Östersjömiljarden, varken av dess enskild-heter eller av helheten. Jag skulle bra gärna vilja fåbesked om faktagrunden för det påståendet från Bir-gitta . Och även om så skulle vara är det välingen ursäkt att man nu har åtgärdat problem som harförelegat . De är lika allvarligaändå.Problemen med den första Östersjömiljarden blevprecis de som vi förutsade. Jag är ledsen att behövakonstatera att vi fick rätt. Stödet missköttes underväldigt . Varför lyssnade ni inte, BirgittaAhlqvist, på alla de varningar som oppositionen fram-förde? Varför lät ni det gå så snett ?Det resonemang som vidare förom projekt som enskilda länsstyrelser driver medhjälp av Östersjömiljardspengar är ett totalt sidospår.Goda projekt kommer alltid att rymmas inom detordinarie öststödet och samarbetet och kräver intesärlösningar. Det ordinarie öststödet har en handlägg-ning som kvalitetssäkrar de projekt som bedrivs ochdepartementets egen hantering. Man vet att det i dettaöststöd sker en samordning med utvecklingssamar-betet i dess helhet och inte som när det gäller Öster-sjömiljarden förekommer "frispel" vid sidan av deordinarie rutinerna och brister i utvärdering och han-tering av medel.Medge att vi hade rätt, , och lärav misstagen!Anf. 5 () replik:Fru talman! När man inför ett nytt stöd finns det ibörjan alltid saker och ting som man kanske inte hartänkt på. Sådana fanns också när det gällde den förstamiljarden. Det fanns inte klara riktlinjer, och kriteri-erna för ansökningarna om stödet var inte heller vadde borde ha varit. Men för den skull var inte Öster-sjömiljarden bortkastad eller dålig. Tvärtom är detprecis så, som jag sade i mitt anförande, att vi somlever nära det här samarbetet och har tagit del av dehär resurserna vet hur oerhört viktigt det är att definns.Östersjömiljarden skulle dessutom inte vara etttillägg till det här samarbetet utan ett komplement.Det anges nu också mycket tydligt vad gäller denandra miljarden att det handlar om näringslivets ut-veckling.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det är alldeles utmärkt att BirgittaAhlqvist medger att Östersjömiljarden inte är ettöststöd. Man kan då fråga sig varför det av socialde-mokraterna behandlas som om den vore ett sådant.Det sker inte minst i dagens betänkande.Birgitta sade att man när man inför nyastöd inte kan tänka på allt, men det gjorde oppositio-nen. Socialdemokraterna fick år varningar omatt hanteringen av Östersjömiljarden inte var bra, menlikväl valde man att blunda och körde vidare.Fru talman! Vi fick inte något som helst stöd förde påståenden som nu har gjort omatt nu allting är frid och fröjd och att alla problem ärborta. Jag tycker att ska medge attdet inte har gjorts någon utvärdering av den andraÖstersjömiljarden som ger grund för sådana påståen-den.Det är slutligen så att hela tanken med Östersjö-miljarderna är felaktig alldeles oavsett hur de hante-ras. De infördes för att öka sysselsättningen i ,inte för att stödja sysselsättningen i andra länder,vilket ju ska vara tanken med ett bistånd. Det för medsig konkurrenssnedvridningar när man stöder svenskaoch t.ex. inte baltiska företag, och det är av principi-ella skäl lika fel nu som tidigare.Så till en annan fråga. Jag undrar om BirgittaAhlqvist anser att statsministern hade fel när hanunder sitt första besök i uttryckte att Sveri-ge skulle stödja de baltiska ländernas strävan efter attnå medlemskap i . Är det så att utrikesutskottetsmajoritet nu försöker skriva statsministern på näsanatt han inte kan utrikespolitik? Det som han då sadeär nämligen precis vad oppositionen säger i dagensreservation: Det är i de baltiska ländernas intresse attvi stöder deras Natomedlemskap, det ligger i intresse att vi stöder deras Natomedlem-skap och det ligger i intresse att vi stöderderas Natomedlemskap.Hade statsministern fel, eller vad vet BirgittaAhlqvist som inte han visste?Anf. 7 () replik:Fru talman! När det gäller den första Östersjö-miljarden sade bara nej. De hade ingaförslag till förbättringar, utan de sade bara nej tillpengarna. Det var likadant när det gällde den andraÖstersjömiljarden. Också då sade nej.Jag tycker inte att det är ett konstruktivt sätt att arbetai politiken, utan man måste försöka hitta vägar, semöjligheter och kunna genomföra förändringar omsaker och ting inte blev så bra från början.Fru talman! vet också mycket välvarför vi behandlar denna fråga i det här betänkandet.Det beror på att har väckt en motion omdetta vilken hänvisats till utrikesutskottet. Att dettatas upp i betänkandet beror alltså inte på socialdemo-kraterna, utan det tas upp på grund av en moderatmotion.Sedan gäller det Natofrågan. Återigen vill jag sä-ga att detta med om ett land ska gå med i Nato eller ejär en angelägenhet mellan landet och Nato, inte mel-lan andra länder och Nato eller mellan det blivandemedlemslandet och . Detta är alltså en saksom man själv ska kunna bestämma i Nato och i detansökande landet.Anf. 8 ()replik:Fru talman! Som påpekade är vii stor utsträckning - kanske till - överens omtagen. Dock finns det, som har framkommit här, endel skiljaktigheter. har varit med ochreserverat sig beträffande det sista som BirgittaAhlqvist tog upp och som rör Nato. Det är givet attländerna själva ska bestämma om de vill bli med-lemmar eller inte. Något annat vore en orimlig tanke.Vi säger bara att vi ger vårt positiva stöd till detta. Viser nämligen detta i samband med det säkerhetspoli-tiska koncept som vi stöder.Vidare gäller det reservationen om kärnkraftssä-kerheten. Vi vill satsa mer pengar och tycker att dettaär viktigt. Det är bättre att behålla svensk säker kärn-kraft och att satsa de pengar som det kostar att lägganed svensk kärnkraft på att öka säkerheten i öst.Vad jag framför allt skulle vilja ta upp gäller sy-nen på själva utgångspunkten för vårt bistånd. Sombekant lyfter vi fram demokratin. till målen ochhuvudområdena samt de riktlinjer som utskottet stäl-ler sig bakom gäller det ju främjandet av hållbar ut-veckling, gemensam säkerhet, social trygghet, miljö,jämställdhet osv.Finns det ingen gradering kring de olika målenoch riktlinjerna, som ju är väldigt många, eller anserBirgitta att alla dessa är likvärdiga?Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag börjar med kärnsäkerheten efter-som jag inte kommenterade den biten i mitt anföran-de. anser att regeringen bör utöka sinainsatser för att förbättra kärnsäkerheten och ta pengarfrån Östersjömiljarderna till detta. Men vi i Sverigehar ju , ,satsat enorma pengar - 500 miljoner - i bilateralt stödjust på det här området. Det är inte så att det på någotsätt är för mycket pengar, utan problemet är att detmåste till ett juridiskt ramverk för att vi ska kunnafortsätta det här arbetet.Våren 1999 framförde 13 stater, bl.a. , ettönskemål om ett multilateralt ramverk för att under-lätta de här insatserna i . har manjobbat med detta avtal. Vi har hört, och även fåttinformation i utskottet om, att man har gjort enormaframsteg. Vid toppmötet mellan EU ochRyssland gjordes ett gemensamt uttalande där ambi-tionen fanns att underteckna ett sådant här avtal den1 juli . Det tycker vi är mycket bra, för det här ärett viktigt område.Detta med prioriterade mål, huvudområden, rikt-linjer osv. tycker vi inte ska prioriteras, utan alla desakerna är viktiga och behövs. Det är en samordningmellan dessa som arbetet går ut på.Anf. 10 ()replik:Fru talman! I det här med kärnsäkerheten finnsdet, som vi i resonerar, två delar. Delsmåste vi få ned det totala koldioxidutsläppet. Vi me-nar att det är vansinnigt att lägga ned svensk kärn-kraft, något som i sig betyder större utsläpp av koldi-oxid. Dels gäller det att i stället använda mer pengarför att öka säkerheten i öst - men nog om det.Sedan gäller det prioriteringarna. majoriteten i utskottet säger att det inte finnsnågon prioritering i detta avseende. Det är det somjag menar är en felsyn. Man borde ha en prioritering,nämligen demokratin.Ju mer vi tjatar om detta och ju fler som inser attdemokratin är en förutsättning för alla de andra hu-vudområdena, riktlinjerna etc., desto mer blir det nogså att trycket på att få en säker demokratiutvecklingblir så stort att chansen att säkra demokratin - kanskealdrig hundraprocentigt, men ändå - är det viktiga.Jag ser att även nu är inne påsamma tankegångar. Också de talar om vikten avdemokrati och mänskliga rättigheter som ett huvud-mål för biståndet. Vi kommer alltså att fortsatt tjataom detta. Jag blir ledsen när jag hör att det över huvud taget inte är någon priorite-ring, utan allt är liksom likvärdigt. Så ser inte vi pådetta, utan jag tror, som sagt, att vi i en förlängningkommer att få rätt även på den punkten.Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag vill inte ta upp diskussionen omkärnkraften i eftersom jag tycker att den hörhemma i ett annat sammanhang. Men när det gälleratt öka säkerheten, vilken nu brister, i de här ländernavill jag säga att vi där har ett allvarligt miljöhot mothela den europeiska kontinenten. Detta tycker vialltså är mycket viktigt. Vi kommer att fortsätta meddet arbetet. Det avtal som diskuteras är en förutsätt-ning för att kunna fortsätta det här arbetet. Vi hoppasatt klarar av att få det undertecknat innanordförandeskapshalvåret går ut.Apropå att också vill ha prio-riterade mål vill jag säga att där talar man inte i förstahand om demokratin, utan man talar om att höja lev-nadsnivån och om att främja de mänskliga rättighe-terna. Men om varje parti plockade fram det man såatt säga vill ha först på listan skulle vi kanske få sjuolika listor. Därför kan man inte prioritera här. Alladessa saker är viktiga och behövs men det är en sam-ordning mellan dessa saker som gör att vi får ett ef-fektivt samarbete med de här länderna och även enutveckling.Anf. 12 ():Fru talman! anser att det betänkan-de som förelagts kammaren och som handlar omutvecklingssamarbete med Öst- och pådet hela taget är bra. Därmed yrkar vi bifall till ut-skottets förslag till riksdagsbeslut.Alldeles särskilt uppskattar vi att regeringen före-slår att en av huvudpunkterna i riktlinjerna för dettasamarbete ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv.Ett sådant perspektiv ska vara vägledande för deinsatser som gör i Öst- och Centraleuropa.Sedan det sovjetiska sammanbrottet har samhäl-lets sociala service snabbt eroderat, vilket drabbatkvinnorna speciellt hårt. Kvinnornas sociala villkorförsämrades mycket snabbt. Det finns dock ett speci-ellt område där situationen är som allra svårast förkvinnorna. Det handlar om prostitution och handelmed kvinnor och barn, s.k. trafficking. Utskottet kon-staterar mycket riktigt att detta är den snabbast väx-ande kriminella verksamheten i världen. Kvinnor ochbarn betraktas och behandlas som varor på en mark-nad. I den kapitalism som vi känner i västvärlden ärvi vana vid att betrakta människors arbetskraft som envara på en marknad, arbetsmarknaden. I den råa ka-pitalism som vuxit fram i , i Öst- och Cent-raleuropa efter sammanbrott inskränker siginte enbart till att betrakta människors arbetskraftutan människan i sin helhet som en vara på en mark-nad. Den adekvata termen för detta är slaveri och endjup och allvarlig kränkning av de mänskliga rättig-heterna.Det gläder mig att utskottet uppmärksammar dettai sitt betänkande och menar att regeringen ska åter-komma till med en redovisning av de åt-gärder man avser vidta på området när det gäller vårtutvecklingssamarbete med Öst- och Centraleuropa.Jag anser att den här frågan är av alldeles speciellvikt, eftersom det rör just grundbulten för mänskligarättigheter. Skulle vi ha det minsta överseende medföreteelser som människohandel, trafficking, är visnart ute på det sluttande planet när det gäller mänsk-liga rättigheter över huvud taget. Trafficking berövarkvinnor och barn deras människovärde, förvandlardem till ting, objekt, till varor som kan köpas ochsäljas på en kapitalistisk marknad.Fru talman! Det kanske kan kännas en smulaegendomligt att jag som tillhörande ett EU-kritisktparti ställer mig bakom detta betänkande när det gäl-ler vad som sägs om öst- och centraleuropeiska län-ders EU-anpassning. Vårt parti är kritiskt till svensktmedlemskap i , det är en sak. En annan sak ärandra länders medlemskap i unionen. Deras ställ-ningstagande är deras och inte mitt. Jag kan uttalamig kritiskt om EU som organisation, men jag kanoch bör inte säga något om hur andra folk och staterska ställa sig till sitt medlemskap i . Det beslutsom de fattar måste jag respektera oavsett om detbestår av ett ja eller ett nej till EU. Det enda jag kankräva är att beslutet är fattat på demokratisk väg.Detta sätt att hantera andra länders beslut bordevara en självklarhet, dvs. att man respekterade andrafolks och staters integritet. Därför blir jag förvånadnär jag tar del av och re-servationer. I sin första reservation skriver ganska bra om att demokratin med-för positiva effekter på ekonomin. På ett allmänt plankan jag hålla med honom på den punkten. Han skriverockså att en demokratisk utveckling gör att krigsris-kerna minskar. Jag är enig med honom på den punk-ten.Men jag blir lite förvirrad senare när Karl-GöranBiörsmark och börjar tala sig varma för debaltiska ländernas Natomedlemskap. Som jag ser detskulle ett Natomedlemskap medföra upprustning iBaltikum. Vi vet också att är en för-svagad stormakt. I militärt avseende har Rysslandhamnat rejält efter, även om man fortfarande besitterkärnvapen. Det finns dock chauvinistiska och ode-mokratiska krafter som hyser en stark längtan tillbakatill den sovjetiska stormaktstiden. En upprustning iRysslands omedelbara närhet av den gamla motstån-daren från det skulle snart få dessa krafteratt vädra morgonluft.Fred och demokrati hänger ihop men knappastupprustning och demokrati, och utvidgade militäralli-anser och demokrati gynnar knappast demokratin.För övrigt är de militära strukturerna per defini-tion inte demokratiska. De bygger på orderlydnad. Deär inte demokratiska utan auktoritära. I svaga demo-kratier eller demokratier under uppbyggnad är starkamilitära strukturer inte av godo, inte någon bra kon-kurrent.Detta är några allmänna synpunkter på förhållan-det mellan militär upprustning och demokratisk ut-veckling. Annars anser jag att vi i inte ska hanågra synpunkter på eller tala om att "det är avsvenskt intresse" att de baltiska staterna blir med-lemmar i Nato.Sådana uttalanden kan uppfattas som påtryck-ningar på en självständig nation. De baltiska staternagör som de vill. De bestämmer själva, och vi har baraatt rätta oss därefter och visa vederbörlig respekt förderas självständiga beslut. Vi ska inte blanda oss ioch tala om svenska intressen i fråga om balternasbeslut. Det är lite av storebrorsattityd, tycker jag.Jag tycker i korthet att iaktta samma respekt för de östeuropeiskaländernas medlemskap i som jag försöker göranär det gäller deras EU-medlemskap. Han gör sammafel när han lyfter fram och säger att Irlandröstade mot utvidgningen. Jag har förstått att Irlandhar röstat mot som bl.a. innebär nej tillmilitariseringen.Fru talman! Jag vill avsluta med att säga något omRyssland och , och . Vivet alla att det förekommer brott mot mänskliga rät-tigheter i varierande grad i dessa länder. Yttrandefri-heten och pressfriheten är kringskurna i Vitrysslandmen också i , även om landets ledare ,såvitt jag förstår, kallar sig socialdemokrat. Luka-sjenko har skaffat sig i det närmaste diktators ställ-ning i . för krig i , däromfattande och grova MR-brott begås mot civilbe-folkningen. I östsamarbetet prioriteras Ryssland.Samarbetet avser att stärka demokrati, ekonomi ochmänskliga rättigheter. Men vad gör vi, och vad görden om kriget i inteupphör och de mänskliga rättigheterna även fortsätt-ningsvis kränks? Hur hanterar vi ett sådant problem?Det är egentligen en fråga till regeringen, men rege-ringen har inte någon här , och då frågar jagBirgitta : Vad gör vi om fortsätteratt begå brott mot mänskliga rättigheter i ?Anf. 13 () replik:Fru talman! börjar med att säga atthan respekterar andra länders beslut. Sedan övergårhan till att kritisera Natoutvidgning och inte respekte-ra de baltiska staternas vilja och beslut. De har nämli-gen sagt mycket tydligt vad de vill. De vill vara med ialla delar av en europeisk säkerhetsordning, inklusiveNato.Murad har, fru talman, fullständigt fel närhan talar som om en Natoutvidgning skulle öka ut-rymmet för de rödbruna krafterna i . Det ärprecis tvärtom. Efter en Natoutvidgning skulle de intelängre ha möjlighet att hota de baltiska staterna, vil-ket man nu kan göra för att vinna inrikespolitiskapoäng i , för alla skulle veta att ett sådant hotsaknade trovärdighet. Det är alltså bra för Rysslandsdemokratiska utveckling med grannar som stabilt hörhemma i den västeuropeiska säkerhetsordningens alladelar.Murad pratar också som att en Natoutvidg-ning inte skulle vara demokratisk. Man häpnar!Tvärtom har Nato svarat för det yttersta försvaret avdemokratin . Jag tycker att MuradArtin borde fråga politiker från de baltiska ländernavad som har hänt i deras länder när man har saknat etttillräckligt starkt försvar för sina gränser och sinapolitiska system.Nato har också varit det yttersta för-svaret för den frihet som både och vi allai den här kammaren åtnjutit, vare sig det har erkäntseller inte.Nu har man en ny roll i krishanteringsuppdrag förfreden i . En Natoutvidgning skulle öka stabi-liteten i och rimligen också i , iÖstersjöområdet och i . De baltiska ländernahar klart och tydligt sagt vad de vill. Då är frågan omSverige ska vara passivt eller om vi ska medverkaoch säga att detta är oerhört bra också för oss, vilketjag anser att vi borde göra. Allt annat vore att svika.Man kan inte välja bort att Nato existerar, MuradArtin, det gör det och Nato är viktigt för freden.Anf. 14 () replik:Fru talman! och tolkardet som jag har sagt helt fel. Det är inte jag som har fel. tolkardet som han vill.Jag har sagt att vi ska respektera de beslut somfattas i om man vill vara med i Nato ellerinte på samma sätt som vi ska respektera beslut omEU-medlemskap eller inte. Det är utgångspunkten.Det är det som jag har sagt, och jag kan läsa upp deten gång till, om inte har förstått det.Vi skriver i betänkandet: samarbete medCentral- och syftar till att öka stabilitetenoch stärka säkerheten och välståndet i i all-mänhet och i vårt eget närområde. Vidare skriver vi:Att förebygga konflikter inte minst i närområdet harvarit och förblir en av de viktigaste uppgifterna försvensk utrikes- och säkerhetspolitik.Det är utmärkt. Det är det förebyggande arbetetsom vi ska koncentrera oss på, inte på utvidgademilitärallianser. Vi ska inte lösa problem i våra nä-rområden med bomber och granater.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag tror att det vore av godo om Mu-rad uttryckte sig tydligare. Först talade han omatt man ska respektera andra länders beslut och sedanägnade han sitt anförande åt att kritisera effekterna avandra länders beslut. Han räknade också upp skäl moten Natoutvidgning.Jag noterar också att inte på någotsätt bemötte något av de argument som jag anfördemot hans synpunkter. Det handlar bl.a. om att enNatoutvidgning tar bort utrymmet för rödbruna re-vanschistiska krafter i den ryska inrikespolitiken attvara aggressiva mot demokratierna i . Där-för medverkar en Natoutvidgning snarare till att sta-bilisera den ryska inrikespolitiken än motsatsen.Jag hörde inte heller ett enda argument mot mittpåstående att en Natoutvidgning vore till fördel för debaltiska ländernas säkerhet, till fördel för stabiliteten iÖstersjöregionen och därför också till fördel för Sve-rige.Jag hörde inte heller något argument mot att detvore bra om de baltiska länderna kom med i Nato ochdet gemensamma försvaret för demokrati, fri- ochrättigheter i eller i krishanteringen.Jag tror att det är dags för att görasig av med den gamla världsbilden och hyllandet aven neutralitet som avskaffades i . I dagär det samarbete som ligger till grund för säkerhetoch stabilitet. Det gäller även i Nato. Det vore bra förSverige att föra en annan debatt.