prot · GP0937 · 2001-11-29 00:00:00 — Det skulle stå i strid moteuropeiska traditioner att förvägra människor dennafrihet när de lever under omständigheter som får dematt på goda grunder söka tillträde till vårt territorium.Men detta kräver att unionen utarbetar en gemensampolitik för asylfrågor och invandring, somden beaktar nödvändigheten av en konsekvent kon-troll av de yttre gränserna för att stoppa olaglig in-vandring och bekämpa dem som organiserar ochbegår därmed sammanhängande internationella brott.Denna gemensamma politik måste vara grundad påprinciper som både är tydliga för våra egna medbor-gare och ger garantier till dem som söker skydd i ellertillträde till Europeiska unionen." Det finns anledningatt påminna regeringen om formuleringarna i dettadokument.När nu denna gemensamma asyl- och flyktingpo-litik håller på att utformas finns det anledning att taupp den aktuella frågan om hur regeringen hanterarasyl- och flyktingpolitiken. Ett exempel är frågan omatt införa bötesstraff för transportörer, men detta skavi debattera i samband med nästa betänkande. Ut-vecklingen inom EU anser vi går i fel riktning. Vi fårockså ofta signaler om en åtstramande viseringspoli-tik.Detta sänder fel signaler, olika delförslag bildartillsammans en helhet som utgör en restriktiv flyk-tingpolitik, vilket också många frivilligorganisationer,inte minst olika människorättsorganisationer, reageratmot. Om vi menar allvar med att inte medverka till attbygga murar runt , i olika sammanhang kallad"fästning ", måste vi också ha den politiskaviljan och förmågan att visa detta i praktisk handling.Även om vi inte under ordförandeskapet i EUlyckades flytta fram positionerna inom det debattera-de området så långt som det fanns ambitioner attgöra, har en viktig roll när det gäller att på-verka detta arbete, eftersom det är nu den gemen-samma asyl- och flyktingpolitiken utformas.Fru talman! Vi har en rad åtgärder som vi måste taitu med i . En sådan viktig fråga är handlägg-ningstiderna hos och . Människor får vänta alltför länge innan defår besked om uppehållstillstånd. De långa handlägg-ningstiderna är en speciellt bekymmersam fråga.Utlänningsnämndens vara eller inte vara är ocksåen fråga som har diskuterats sedan starten. Det finnsuppenbara brister i den nuvarande asylprocessen. Vi iCenterpartiet har motionerat om att ska lägga ned och ersättas av enasylprocess i förvaltningsdomstolarna.Därför känns det särskilt tillfredsställande medförslaget från ett enigt socialförsäkringsutskott, attriksdagen bör ge regeringen till känna att regeringensnarast bör återkomma till med förslag omen ny instans- och processordning i utlänningsären-den. Det är bekymmersamt att regeringen förhalatfrågan om att förbättra asylprocessen och göra dentydligare och säkrare för människor.Fru talman! Av humanitära skäl måste vistelseti-derna förkortas, väntetiderna är alldeles för långa. Attvara asylsökande är nog den osäkraste tillvaro enmänniska kan befinna sig i. Många asylsökande kän-ner att de inte kan påverka något utan att de lever pålånad tid.Många flyktingar bor ute i vanliga bo-stadsområden, men fler flyktingar borde slussas ut ieget boende. Reglerna bör förändras för att ytterligareförbättra flyktingars möjlighet att arbeta under vänte-tiden, och även möjligheter att delta i svenskunder-visning bör förbättras.Ett större samarbete med frivilligorganisationervid flyktingmottagande är nödvändigt. Det finnsmånga goda exempel på samarbete mellan kommu-nernas flyktingmottagningar och olika kyrkor ochfrivilligorganisationer för flyktingar som kommit hit.Det underlättar för flyktingarna att ha dessa kontak-ter, och acceptansen i samhället för flyktingpolitikenökar också genom detta.Fru talman! Regeringens storstadssatsning harhittills mest präglats av en kortsiktig politik medenstaka insatser och den har karaktären av gåvogi-vande i stället för att utnyttja människors kraft ochmöjligheter. Vi vill låta människor växa i stället föratt bli omhändertagna.Utvecklingen måste komma underifrån. Vi trorinte regeringens centralt dirigerade projekt leder tilllångsiktig förbättring. Och som regeringen påpekar isin analys riskerar projekten att bli en del av en pro-jektverksamhet vid sidan av kommunens ordinarieverksamheter. Vi anser att det finns anledning attminska resurserna och låta utvecklingsinsatserna blien del av kommunernas ordinarie verksamhet. Motbakgrund av detta anser vi att anslaget till utveck-lingsinsatser i storstadsregionerna bör avvecklas.Fru talman! Våra förslag i det här betänkandet ärbudgetpåverkande. Det innebär att våra förslag be-skrivs i vårt särskilda yttrande, och därför vill jag tillsist bara yrka bifall till reservation 6 under punkt 8.Anf. 180 ():Fru talman! Det här utgiftsområdet berör budget-konsekvenser på det område som behandlar invandra-re och flyktingar. Det är ett område som handlar omhur vi i beter oss som nation gentemot om-världen samt vilken respekt vi vill visa människorsom inte har haft den stora lyckan att födas i vårt landutan har kommit till oss på något annat sätt.När det gäller integrationsdelen av den här debat-ten kommer min partikollega liteytterligare att fokusera på några delar. Jag vill redannu säga att jag verkligen tror att centrala förvaltning-smyndigheter eller statliga verk som ska skapa integ-ration är dömda att misslyckas. Jag är övertygad omatt det är fel väg att gå. Det måste finnas ett utpräglatunderifrånperspektiv på allt som har med integrationatt göra och inte ett ovanifrånperspektiv.Det är kommunerna, som finns nära medborgarna,det hänger på, tror jag, när det gäller offentliga initia-tiv för att förbättra integrationen, oavsett vad man harför etnisk bakgrund. Det är här jag tycker att man skase till att formerna för stöd fungerar praktiskt när manbehöver hjälp.Det var någon som i talarstolen tidigare tog uppsituationen i ett sydligare grannland och dess valde-batt. Man får komma ihåg att effekten av att männi-skor i praktiken är exkluderade från den ordinarieeller vita arbetsmarknaden men inkludera-de i alla våra offentliga bidragssystem skapar oro ochifrågasättande hos människor. Det kan dock aldriglegitimera de otroligt pinsamma och tragiska yttringarsom det har fått i , men som även finns runt-om i vårt land. Det finns politiska organisationer somdriver exakt samma poltik hos oss. Men de får sinnäring från det misslyckande med integrationen somman kan se. Det kan dock aldrig legitimeras.Handläggningstiderna är centrala på flera sätt. Jagtycker att det skulle vara glädjande om de nya signa-ler vi har fått från den tillträdande migrationsminis-tern verkligen kunde omsättas i prak-tisk handling. Jag hoppas mycket på denna nya mi-nisters erfarenheter från revisionsrätten inom EU vadavser utvärdering och effektivitet och att det kankomma svensk migrationspolitik till godo så att mankan effektivisera inte minst handläggningstiderna.När det gäller handläggningstider skulle jag ocksåvilja rikta mig till min kollega från Moderata sam-lingspartiet, . Jag är lite tveksam tillden sexmånadersgräns som du tog upp. Jag tycker attpoängen med den nya asylprocessen, som jag kom-mer in på senare, är att den ska vara så lik all annanrättsprocess som möjligt. Vi har ju inga sådana tids-gränser i övrigt. Det är snarare så att handläggnings-tiderna är alldeles för långa i hela rättsprocesskedjan,även i andra ärenden. Målet måste vara att alla hand-läggningstider kraftigt förkortas, inte minst på asy-lområdet. Men att ha vissa tidsgränser tror jag ärtveksamt. Däremot ska målet vara att tiden aldrig drari väg för långt. Det får aldrig accepteras.Mottagningstiderna i asylprocessen orsakar enmängd sociala problem och ett stort mänskligt lidan-de för de enskilda individerna. Men det rör sig ocksåekonomiskt om ganska stora belopp. Flyktingdygns-kostnaden beräknas uppgå till perperson. Lägger man då ihop alla människor som baraväntar och väntar på besked, blir det ganska storasummor som skulle kunna användas till mer angeläg-na insatser. Om man flyttade över pengarna till självaprocessen, skulle man få en dubbel vinstsituationbåde ur mänskligt och ur ekonomiskt perspektiv, trorjag.Folkpartiet liberalerna har på det här området fö-reslagit ytterligare pengar till -förslaget har dock fallit eftersom budgeten är beslutad- för att just minska handläggningstiderna. Jag tror attdet skulle vara nödvändigt.Vi föreslog dessutom 100 miljoner ytterligare tilldomstolsväsendet, och jag tror att det behövs ävendär. Även om vi nu flyttar processen, kommer peng-arna att behövas i domstolsväsendet av flera skäl ochinte bara på det här området.Det är glädjande att vi nu äntligen i den här kam-maren kan komma överens om att vi ska byta ut denhelt oacceptabla rättsprocess som vi har haft när detgäller asylprövning i det här landet. Det har saknatsfundamentala rättssäkerhetsgarantier. är vi över-ens. ska vi gå vidare och lägga fram ett nytt för-slag, och jag hoppas att det kommer att utformas isamförstånd. Om inte annat kan vi när förslagetkommer till oss i utskottet ha ett lika positivt samar-bete som vi nu fått på det här området.I dag är inte det egentliga tillfället för debatt omdet huvudsakliga materiella innehållet i svensk flyk-tingpolitik. Vi ska ju framför allt beröra budgetfrå-gorna. Men jag kan ändå inte komma ifrån att vi harproblem med hur flyktingbegreppet är definierat. Vikommer snart att få höra företrädare för socialdemo-kraterna säga att vi har en human, rättssäker och braflyktingpolitik. Men jag tycker att det gång på gångvisar sig att flyktingbegreppet är för snävt definierat.När det inte räcker till visar det sig att de alternativaskydd vi kan ge inte alltid täcker in det vi önskar. Närvi sedan kommer till humanitära skäl har det gjorts ensådan tolkning i vårt land att man svärtar ned begrep-pet humanitet, tycker jag. Det stämmer inte. Manmåste därför byta ut begreppet eller byta politik.Vi kommer i den följande debatten att ta upp attsvensk migrationspolitik formas alltmer från etteuropeiskt perspektiv. Vi har valt att ha ett sådant,och jag tror att det är nödvändigt att vi formar migra-tionspolitiken på europeisk nivå. Men man ska ocksåkunna se att det finns oroande inslag, att allt fokuse-ras på administration för att hålla människor utanförvår del av världen. Det kan gälla transportöransvar,det kan gälla viseringsregler och det kan gälla flyk-tingsmuggling som vi kommer till i nästa debatt.Detta totalt gör att människor inte lagligt kan tasig till vårt land. Den asylprocess som europeiskastatschefer med läpparna slår vakt om är i praktikenväldigt svår att nå. Man kommer helt enkelt inte attkunna utnyttja den.När det sedan gäller invandring i övrigt ska mankomma ihåg att det handlar rätt mycket om arbets-kraftsinvandring. Jag tycker att det är glädjande att seatt man från regeringshåll nu äntligen tillsätter enutredning och inte håller på med några interdeparte-mentala arbetsgrupper som ingen vet vad de gör.Nu blir det en utredning för att se hur vi kan mötade stora krav som kommer. Det finns inga skäl attundvika att verkligen understryka det här behovet, fördet kommer att vara betydande och kommer att fåandra följder som vi måste ta hänsyn till. Hur ska vise till att de människor som kommer till vårt land -för att se till att vi har ett välstånd också -ska förhålla sig till sina släktingar? Det handlar omanhöriginvandring osv. Det är stora frågor som vikommer att ta ställning till i utskottet och därefterdebattera här i kammaren. Jag tycker dock att det ärbra att utredningen har tillsatts, och det finns anled-ning att den kommer med ett förslag väldigt snabbt.Vi i står självklart bakom alla våra re-servationer, men för tids vinnande yrkar jag i det härläget bifall bara till reservation nr 4.Anf. 181 ():Fru talman! Jag vill yrka bifall till vår reservationnr 7.Jag vill också uttrycka min starka sympati förVänsterpartiets reservation nr 2, om att regeringenska kräva att invandrarorganisationerna redovisarstatsbidragens resultat och effekter utifrån ettkönsperspektiv. Jag tycker att det är en utmärkt reser-vation.Enligt ska alla barn inom landetha lika rättigheter, men det är inte fallet. Vi anser attäven asylsökande barn ska ha en fullgod undervisningprecis som de barn som är bosatta i . Barnsom inte är folkbokförda här och som är i behov avatt gå i särskola har inte heller samma rätt somsvenska barn. Det förekommer att barn tas emot isärskolan. Men barn som inte är folkbokförda här haringen rätt till en sådan utbildning. Vi anser att det skavara en rättighet.Även ungdomar mellan som inte ärfolkbokförda i landet saknar den rätt till utbildningsom barn bosatta i har. Asylsökande ungdo-mar bör erbjudas gymnasieutbildning på samma vill-kor som andra ungdomar, dvs. t.o.m. det år då defyller 20. Allt annat är diskriminering.Att nu styr om delar av sinverksamhet till ett tydligare antirasistiskt arbete är braoch ingår som en del i den överenskommelse somregeringen har träffat med mp.Lokala och regionala diskrimineringsombud får iuppdrag att stödja och utbilda och därmed också merresurser. Det är också en del av budgetuppgörelsen.Krav som vi dessutom har fört fram är att arbets-givaransvaret ska ligga på den NGO-baserade före-ningen eller organisationen. Verksamheten ska intebedrivas i vinstsyfte, dess kärna ska vara bekämpningav etnisk diskriminering och den ska baseras på tydli-ga mål och metoder. Huvudmålet bör givetvis ocksåvara att förebygga och motverka etnisk diskrimine-ring.Dessa saker borde också kunna ingå i DO:s verk-samhet: att erbjuda kurser, seminarier och konferen-ser i syfte att motverka diskriminering, att erbjudajuridisk rådgivning när det gäller diskrimineringsfrå-gor - om inte direkt så genom att hänvisa till speciellaombud som arbetar med frågorna - att föra en dialogmed näringslivets företrädare och olika arbetsgivare,att uppmärksamma olika arbetsgivares brist på insat-ser när det gäller diskriminering och mångfald. Detbör också göras en årlig utvärdering av kvalitetssäk-ring av diskrimineringsombudsmännens verksamhe-ter.Lokala antidiskrimineringsbyråer finns eller hållerpå att etableras i , , ,, , , , ochHärnösand. Byråerna drivs helt av ideella organisa-tioner, t.ex. ABF och Röda korset, eller av samman-slutningar, olika föreningar eller enskilda individer.Det är bra att får extra pengar,men det räcker inte. Handläggningstiderna är fortfa-rande alldeles för långa. Barnets bästa genomsyrarfortfarande inte asylprocessen. I de flesta fall harbarnen inte hörts eller så går det inte att läsa ut påvilket sätt barnets bästa har beaktats.Barnkonventionen måste stärkas. Barnets bästamåste sättas i främsta rummet. Barn har rätt att blihörda i asylprocessen. När det gäller avvisningsbeslutska det finnas beslutsmotiveringar där det tydligt gåratt utläsa hur barnets bästa har beaktats.Också artiklarna om barnets rätt till bistånd, sä-kerställandet av barnets rätt till överlevnad och säker-ställandet av barnets utveckling måste tillämpas.Miljöpartiet anser att portalpa-ragraf om barnets bästa måste tillämpas i större ut-sträckning när det gäller asylsökande familjer. Bar-nets bästa ska alltid sättas i främsta rummet i asylpro-cessen.I betänkandet skrivs att bör haen beredskap för att ta emot 18 000 asylsökande.Enligt regeringens prognos kan antalet landa på20 000 och enligt på 23 000 ellermer. revisorer har också anmärkt på attregeringens prognos är oflexibel. De extra resurser på50 miljoner räcker inte. Det måste till ytter-ligare medel. Att låta de asylsökande vänta i flera årär inte att bedriva en human flyktingpolitik.Jag vill också ta upp att skärpningen av transpor-törsansvaret med stor risk kommer att medföra ökadrasism, och det har redan visat sig i enskilda fall attdet har blivit så.Det är bra med en ny ordning för eftersom den gamla ordningen inte harfungerat. Det är viktigt att detta inte bara är en an-siktslyftning utan att det blir början på en rättssäkerasylhantering.Trots att vi nu har beslutat om en annan instan-sordning och att därmed kommeratt upphöra måste nämnden, till dess den försvinner,tillföras mer resurser för att den ska klara av de ären-den som är aktuella. Nämnden har, precis somMigrationsverket, alldeles för långa handläggningsti-der. Mot den bakgrunden har vi ställt oss positiva tillatt öka nämndens anslag med 5 miljoner.Anf. 182 ():Fru talman! är ett land med etniskoch kulturell mångfald. Alla som bor i ska halika rättigheter, men också lika skyldigheter och möj-ligheter. På den grunden ska den generella politikenutformas. Insatser för att öka och stärka integrationenska göras inom alla politikområden. Det ingår fyrapolitikområden i det utgiftsområde som vi ska beslutaom : integrationspolitiken, storstadspolitiken,migrationspolitiken och minoritetspolitiken.Integrationspolitiken rör bl.a. invandrarnas intro-duktion i det svenska samhället, ersättning till kom-munerna för mottagande av flyktingar, frågor omsvenskt medborgarskap, åtgärder för att förebyggaoch motverka etnisk diskriminering och främlingsfi-entlighet samt åtgärder för att den etniska och kultu-rella mångfalden i samhället tas till vara.I propositionen säger regeringen att utvecklingeninom det integrationspolitiska området är långt ifråntillfredsställande i förhållande till de mål som riksda-gen har beslutat om. Men regeringen säger också attflertalet av de insatser som man gör och har beslutatom har effekter först och att det inte finnsnågra enkla åtgärder som kan leda till snabba lös-ningar. Regeringen kommer därför att ien särskild skrivelse redovisa utvecklingen inomintegrationspolitiken.Storstadspolitiken är också en viktig del i arbetetmed att bryta segregationen, ett arbete som ocksåmåste ses . Regeringen kommer även här attgöra en samlad avstämning och utvärdering under2002 av den förda storstadspolitiken och därefter taställning till formerna för det fortsatta arbetet. Närdessa utvärderingar är gjorda och fakta finns på bor-det, då kanske det är dags för en stor integrationspo-litisk debatt.Fru talman! Jag vet inte hur många av riksdagensledamöter som såg på . Då visades ettprogram som kallades Gringobingo. Det var något avdet mest vulgärpopulistiska och gräsliga program somjag någonsin har sett. Med tanke på det programmettycker jag att det finns all anledning att ytterligareunderstryka att har en human, solidarisk ochrättssäker migrationspolitik. Vi ska också vara medoch utforma en gemensam migrationspolitik inom EUsom också ska präglas av humanitet, solidaritet, öp-penhet och ansvar.Människor lämnar sina hemländer av olika skäl.Vissa flyr undan krig, förföljelse eller tortyr. Andrasöker sig till andra länder för att få en bättre livssitu-ation, för att arbeta eller för att förenas med sin fa-milj. Orättvisorna i världen kan man knappast kommatill rätta med enbart med flykting- och invandrings-politik. Här behövs i stället en stark samlad politik förinternationell solidaritet, fred och utveckling. Denenda långsiktigt hållbara lösningen på problem medofrivillig migration och flyktingskap är att komma åtorsakerna till att människor tvingas att lämna sinahemländer.För att motverka att människor tvingas att flymåste vi stärka respekten för de mänskliga rättighe-terna och det internationella samarbetet för fred, sä-kerhet och demokrati.För att människor inte ska tvingas att lämna sinahemländer på grund av fattigdom och arbetslöshetmåste vi stärka det internationella utvecklingssamar-betet, inte minst fattigdomsbekämpning och återupp-byggnad efter krig och katastrofer.EU-länderna har länge varit målet för mångaasylsökande. EU tar, och kommer även fortsättnings-vis att ta, ansvar för flyktingar. EU-länderna har un-der tagit emot ca 400 000 asylsökan-de, och trenden är att antalet ökar. Flest asylsökandesöker sig till , , ochNederländerna. Lägst antal asylsökande har ,och . I ser vi en kraftigökning av antalet asylsökande. Det visar också attfarhågorna om den s.k. Fästning inte har blivitverklighet.Alla som söker asyl i har sina skäl och sinbakgrund. Det är viktigt att vi ser till varje sökandesindividuella skäl för sin asylansökan. Människor sominte har behov av skydd ska också veta att de inte kantas emot och varför. De ska också respektera våralagar och lämna landet.Vi har inte en hård tillämpning av reglerna sommånga vill göra gällande. av alla somsökt asyl får stanna, de flesta av humanitära skäl.Endast en mindre del av de som får stanna i Sverigehar skäl enligt FN:s flyktingkonvention.Sverige har ett av och världens mest ut-vecklade asylsystem. Det svenska flyktingmottagan-det ses som en förebild, vilket kan vara svårt att tronär man hör somliga partier som redovisar sina åsik-ter om den svenska flyktingpolitiken.Att bedöma om en person har behov av skydd iSverige är mycket en svår uppgift. Vi måste därförständigt arbeta för att befästa och utveckla rättssäker-heten i asylprocessen.Enligt utskottets mening är införandet av en två-partsprocess med ökad muntlig förhandling av avgö-rande betydelse för tilltron till asylprövningsssystem-et. En sådan förändring leder också till ökad rättssä-kerhet.Jag delar uppfattning om att detvore bra med en bred politisk beredning av denkommande propositionen om den nya instans- ochprocessordningen. Det fanns en enighet i om att det behövs en ny instans- ochprocessordning, och det är inte så ofta som det finnsen politisk enighet i dessa frågor. Därför vore det braom vi kunde fortsätta med den enigheten i arbetetmed propositionen.Handläggningstiderna är ett problem. För att yt-terligare förbättra asylprövningen måste dagenshandläggningstider kortas väsentligt. behandlasdrygt av grundärendena , ochdet är inte acceptabelt. Målsättningen är ju att helahandläggningsprocessen inte ska ta mer än sex måna-der.Därför är det bra att regeringen skjuter till 50miljoner extra till och 5 miljoner tillUtlänningsnämnden som ett led i förkortningen avtiderna. Genom en längre planeringsram får också bättre förutsättningar att förkortahandläggningstiderna.Men den närmaste framtiden är ändå bekymmer-sam. Om prognos om utvecklingenav antalet asylsökande står sig, blirdet mycket svårt att förkorta handläggningstiderna.Jag vill därför i det här sammanhanget uppmärksam-ma regeringen på ett eventuellt behov av mer pengartill verket i samband med tilläggsbudgeten undervåren.En mänsklig globalisering förutsätter internatio-nella kontakter. Vi ska utveckla det omfattande inter-nationella utbyte vi har av studenter, turister, affärs-män och släktingar. Vi har, och vi ska ha, en mycketgenerös viseringspraxis. beviljas av allaansökningar. måste vi också motverka detmissbruk av viseringar som förekommer av det rela-tiva fåtal som via viseringar vill invandra till vårtland. Viseringarna är ju avsedda för tillfälliga besök.Fru talman! Tre reservationer tar upp frågan omflyktingkvoten och hur de anslagna medlen används.Sverige har ju tagit emot kvotflykting-ar. har regeringen anslagit medelför överföring av ca 1 840 personer. Under senare århar det varit svårt att fylla kvoten av olika skäl. Ettsådant skäl är att uttagna flyktingar inte fått utresetill-stånd från sitt land. Det inträffade sedannär UNHCR hade tagit ut flyktingar från norra hade sedan inte möjlighet att resa ut ur landet.Det finns alltså flera lösningar för de flyktingarsom har ett behov av skydd. UNHCR brukar tala omtre lösningar. Den första och mest önskvärda är na-turligtvis att flyktingar ska kunna återvända till sitteget hemland. Den andra lösningen är att flyktingenintegreras i det land där han eller hon befinner sig.Den tredje lösningen, om det inte finns någon annan,är ju att bosätta sig i ett tredje land.Resurserna är alltså inte begränsade till att enbartanvändas till kvotflyktingar. Medlen har använts föratt ge UNHCR stöd för att utöka kretsen länder somtar emot kvotflyktingar. har t.ex. regeringen an-vänt medel för medicinska insatser i och i Kosovo. Det är Migrationsverketsom i samverkan med bl.a. UNHCR och IOM ansva-rar för vidarebosättning för flyktingar i . Mendet är regeringen som ger riktlinjerna.