prot · GO0998 · 2001-04-24 00:00:00 — är det så väl beställt - och därförsåg jag alldeles särskilt fram mot den här debatten -att vi har fått en ny vårproposition. Därfinns inte den mening som nu väl får slutaatt hänvisa till med. Formuleringen i den förra propo-sitionen refererade till en text inne i propositionen påett sådant sätt att den har kunnat användas på det vissom och många andra centerpartister hargjort. Jag betraktar den som något av ett olycksfall iarbetet. Vi har lämnat den formuleringen, och vihar nu formuleringar som visar att vi utarbetar enstrategi och funderar på vilket sätt detta kan hanteras irelation till mineraloljedirektivet, som är det bästa.Det finns två olika möjligheter att få dispens från detdirektivet. Jag tycker att detta är klara besked om attvi fortsatt har en mycket aktiv inställning till de härfrågorna.Strävandena att utarbeta en strategi var den hu-vudsakliga anledningen till att vi inte fattade någrabeslut om de projektdispenser som fanns på bordetför . Det är möjligt att det finnsformuleringar som säger att det här kan vara ett stats-finansiellt problem, och det är klart att om man släp-per fritt fram för alla tänkbara projektdispenser, är detmöjligt att miljönyttan inte motsvarar skattebortfallet.Också det är en orsak till att vi behöver en strategi. Vibehöver titta på miljönyttan av de här olika bränslenaför att komma rätt i besluten om projektdispenser.Anf. 52 ():Fru talman! En av de stora nyheterna i VÅP:ensom kom var den lilla anteckningen pås. 142 om utarbetande av en strategi för alternativadrivmedel. Jag tycker att den var väldigt bra. Jag serdet som en stor framgång, lite grann som ett resultatav de debatter som bl.a. vi två har haft i den härkammaren. Det är självklart väldigt roligt.Jag tycker också att det är väldigt kul att höramiljöministern kalla den som jag anser väldigt olyck-liga formuleringen och pekpinnen i höstens finans-plan ett olycksfall i arbetet. Problemet är att andraministrar har sagt precis så som det stod i den. Ord-föranden i finansutskottet har sagt att man absolut stårfast vid den formuleringen. Det ska bli intressant attfölja den fortsatta kampen om hur det här ska definie-ras.Jag tycker själv att det är väldigt olyckligt att denmeningen infördes. Jag vet att den har fördröjt inves-teringar på det här området och orsakat stor tveksam-het i industrin. Det krävs ju stora pengar för att startanågonting nytt.Det är vidare så att man måste beräkna ekonomipå ett avvikande sätt när det gäller miljöfrågor ochsätta en prislapp också på skador på miljön. Jag hop-pas, ärligt talat, att den gammaldags värdering somåterspeglas i regeringsbeslutet skaförsvinna och att detta blir väldigt tydligt i strategin.Jag har i andra utskottstexter också sett att mantror att det är för dyrt att släppa fram biobränslen. Jagtror helt annorlunda. Jag menar att det är nödvändigtoch skapar jobb och en bättre tillväxt i vårt land, föratt inte tala om hur det återverkar på balansen i utri-keshandeln. Framför allt bidrar det till att förbättramiljön inte bara här utan på många andra ställen ivärlden, dit vi faktiskt kan exportera om sköter sig väl fortsättningsvis.Anf. 53 Miljöminister ():Fru talman! Jag är naturligtvis väldigt glad överatt vi är överens om att det är ett bra initiativ somregeringen nu har tagit att utarbeta den här strateginoch att vi ska kunna ha den här strategin på bordettämligen snart.Jag håller fullständigt med om att vi skaha prislappar på miljöskador. Jag sade så sent som påen konferens i går att om det är någonting som manskulle kunna göra i ett slag för att få till stånd enordentlig vändning när det gäller inte minst de glo-bala miljöproblemen, är det att ta bort alla de subven-tioner som finns i världen. Jag tror att det hand-lar om i subventioner av fossilabränslen. Dessutom borde man introducera bra inci-tament för introduktion av förnybara bränslen.Det är klart att det som jag tror om världen trorjag också om . Det verkar alltså som om vi ärganska överens också om detta. Tyvärr är vi väl inteöverens - det beklagar jag - om andra åtgärder. Jagtänker nu närmast på lokala investeringsprogram, därvi har stött olika insatser inklusive förnybara bränslenpå ett sätt som gör att vi nu kan hävda att vi harminskat koldioxidutsläppen med ungefär 2 ½ % baragenom de här programmen. Jag nämnder det som ettexempel på att vi får hitta flera olika framgångsvägarnär vi nu ska försöka göra allvar av vårt commitmenteller åtagande enligt Kyotoprotokollet.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2000/01:345 ombunkerolja miljöklass 1Anf. 54 Miljöminister ():Fru talman! har frågat vad jag av-ser att vidta för åtgärder för att påverka övriga EU-länder så att bunkerolja av miljöklass 1 blir tillgängligi alla hamnar.Sverige lägger stor vikt vid arbetet med ekono-miska styrmedel för att komma till rätta med luftföro-reningar från sjöfarten. Det svenska systemet medmiljödifferentierade farledsavgifter är unikt i världen.Ca 1 500 fartyg har lämnat intyg om att de använderlågsvavligt bränsle. En annan åtgärd som kan nämnasär s.k. restitution för installationer av miljövänligareavgasrening och motorer.En översyn som gjorts av dessa miljödifferentie-rade sjöfartsavgifter visar att de är en stor framgång.Med den positiva utveckling som konstateras redanefter bedömer att det bör varamöjligt att uppnå en 75-procentig reduktion av sva-vel- och kväveoxidutsläppen från sjöfarten i Sverige.För att öka tillgängligheten av bunkerolja av godmiljökvalitet i andra europeiska hamnar är det viktigtatt efterfrågan av en sådan produkt stimuleras. I fleraländer diskuteras nu olika sätt att ekonomiskt stimule-ra miljöförbättringar inom sjöfarten. utreder frågor om ekonomiska styr-medel för att minska sjöfartens luftföroreningar. Vidsidan av ekonomiska styrmedel är en annan viktigåtgärd för att öka efterfrågan att verka för en högremedvetandenivå om miljökonsekvenser av transpor-ter. Det pågående arbetet inom EU med att integreramiljötänkande i samtliga politikområden utgör enviktig del i ett sådant arbete. Denna s.k. sektorsinteg-ration är en viktig förutsättning för att effektivt kunnahantera frågor som den om tillgänglighet av drivme-del med så god miljökvalitet som möjligt i ett euro-peiskt sammanhang. har varit pådrivande idenna process som tar sin utgångspunkt i Amster-damfördraget och besluten från toppmötet i . En viktig del i denna process är det förslag tillstrategi för hållbar utveckling som EU-kommissionenkommer att lägga fram till toppmötet i ijuni . verkar för att skaanta en strategi som innebär konkreta förslag till hurEU:s politik ska inriktas mot hållbar utveckling.Transportpolitiken är en viktig del av denna strategi.Som ett led i detta bör nämnas att transportminis-terrådet antog en resolution om integ-rering av miljöfrågor och hållbar utveckling i trans-portpolitiken. Resolutionen innehåller bl.a. vissaprioriteringar . En av dessa prio-riteringar är att få fram en europeisk strategi för hurny teknik och förnybara drivmedel ska kunna främjaspå ett bättre sätt.Anf. 55 HANS ():Fru talman! Jag får börja med att tacka miljömi-nistern för det positiva svaret på min interpellation.Det är bra att regeringen arbetar aktivt med frågornagentemot övriga länder i . Det händer faktiskten del. Men det kan inte hjälpas att man blir frustre-rad. Det känns som om det går sakta.Sjöfarten borde vara helt överlägsen andra trans-portmedel ur miljösynpunkt. Ur energiförbruknings-synpunkt är den helt överlägsen, speciellt när detgäller flöden av tungt gods. Tyvärr finns det mycketav dåliga oljor. Det finns få fartyg med katalysatorer.Det gör att sjöfarten, i stället för att vara vårt mil-jövänligaste transportmedel, är ett stort mil-jöproblem. Sjöfarten är i många fall inget bra alterna-tiv ur miljösynpunkt.Vissa rederier har installerat katalysatorer på sinafartyg och använder bunkerolja av miljöklass 1. Närfartygen är utrustade på det viset är det faktiskt detabsolut bästa sättet att transportera. Det är viktigt attstimulera fler redare att utrusta sina båtar med kataly-satorer. Tyvärr har de redare som har katalysatorer påsina fartyg ett elände att få tag i olja av rätt kvalitet,även i största hamnar. Det är ett stort be-kymmer.Ett annat problem, även om det inte är lika akut,är att den miljövänliga bunkeroljan är betydligt dyra-re än den högsvavliga oljan. Det blir dubbla konkur-rensnackdelar: dels högre priser, dels administrativtkrångel för att få tag i olja av rätt kvalitet.Allt som har gjorts i form av differentierade far-ledsavgifter osv. är bra för miljön. Men om vi ska fåned utsläppen till en acceptabel nivå måste vi se tillatt de rederier som satsar på miljövänlig teknik intemissgynnas. Den situationen har rått ,och det blir inte bättre. Jag hoppas verkligen att rege-ringen kan sätta in ordentliga insatser och försökapåverka andra länder att utvecklas i miljövänlig rikt-ning.Anf. 56 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker på samma sätt som HansStenberg att det går fruktansvärt långsamt på dettaområde, liksom på många andra. Man tycker att detfinns enkla lösningar. Ändå tar det väldigt lång tid.Det finns tre huvudmöjligheter för att arbeta vida-re. För det första kan man försöka sprida systemetmed hamn- och farledsavgifter till andra länder. Detinnebär att det blir billigare för redarna att användabra miljöbränslen. Orsaken till att det är dyrare i dagär naturligtvis att mycket små kvantiteter efterfrågas.Om man kan få upp efterfrågan genom olika stimu-lanser kommer priset på bunkeroljan att gå ned.För det andra kan man fortsätta arbeta i enlighetmed vårt arbete för EU:s svaveldirektiv. Där finnsbestämmelser om att bränslen som omfattas ska ha ensvavelvikt . Det finns ett fartygsbränsle,marint dieselbränsle, som omfattas av direktivet. Härhar kommissionen i direktivet uppmuntrats att åter-komma med förslag på åtgärder för att minska utsläp-pen i övrig marin olja. Man arbetar med det för när-varande inom ramen för det som kallas CAFE, CleanAir for Europe-programmet.Den tredje framgångsvägen är att arbeta vidareinom IMO, den internationella sjöfartsorganisationen.Där har varit starkt drivande i arbetet medden sjätte bilagan till sjöfartens miljökonvention, dens.k. Marpol, som behandlar utsläpp till luft. Där finnsett generellt tak på 4,5 viktprocent svavel. Bilaganinnebar dessutom att har utsett till ett speci-ellt kontrollområde med en högsta tillåten svavelhalt ibunkerolja på 1,5 viktprocent. driver medgod framgång att även Nordsjöländerna ska omfattasav begränsningarna.Tyvärr måste den sjätte bilagan, som skulle varaett stort steg på vägen mot det som Hans Stenbergoch jag är ute efter, ratificeras av 15 stater, minst50 % av världshandelstonnaget. harendast , och , av världs-handelstonnaget, ratificerat bilagan. Vi försöker attdriva på övriga EU-länder att ratificera. Det verkarsom om det arbetet ska kunna ha framgång. Men dettar , som jag sade i inledningen och som HansStenberg också var inne på. Det gäller tyvärr detmesta av internationellt miljösamarbete.Anf. 57 HANS ():Fru talman! Det känns roligt att miljöministernoch jag är så överens i frågan. Bara för att understry-ka hur viktigt det är vill jag peka på att vissa färjere-derier har ställt av katalysatorerna på sina båtar, där-för att de inte ser någon konkurrensfördel i att använ-da den miljövänligaste tekniken. De sparar pengargenom att ställa av katalysatorerna. De slipperkrånglet med att få tag i bränsle av god kvalitet ochkan dessutom köra båtarna billigare. Det är en ut-veckling som är alldeles på tok.Det är få rederier som har den här typen av kata-lysatorer på sina fartyg. Om man inte ser till att detfinns diesel av rätt kvalitet i hamnarna får de egnafartygen en konkurrensfördel. Jag tror inte att länder-na medvetet planerar det. Men det blir så i praktiken,att fartygen i de egna länderna får en konkurrensför-del genom att man inte ser till att det finns miljövän-liga alternativ. Så här kan vi inte ha det.Jag hoppas och har förtröstan om att miljöminis-tern med kraft driver de här frågorna framöver.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2000/01:378 omöverklagandereglerAnf. 58 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen och jag är beredda att diskutera möjlighe-ten att införa någon form av tidsgaranti för beslut iöverklagade ärenden.Inledningsvis vill jag säga att jag naturligtvis delarRunar uppfattning att det är av stor bety-delse att överklagade ärenden handläggs så snabbtsom möjligt. Det är viktigt för enskilda att få besked ifrågor som ofta rör personliga eller ekonomiska för-hållanden. Det är emellertid även viktigt att hand-läggningen sker noggrant och att underlaget lever upptill de krav som rättssäkerheten ställer.När förvaltningsmyndigheter handlägger förvalt-ningsärenden gäller förvaltningslagen. Enligt den skavarje ärende där någon enskild är part handläggas såenkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säker-heten eftersätts. Bestämmelsen beaktas även vidhandläggningen av regeringsärenden.En enkel, snabb och rättssäker handläggning ef-tersträvas alltså vid all handläggning av förvalt-ningsärenden. Deras karaktär är dock mycket skiftan-de. Vissa ärenden är tämligen enkla, medan andra ärkomplicerade. I många fall måste yttranden genomremiss inhämtas, rättsfrågor och tekniska frågor utre-das osv. Hur detta tar är naturligtvis beroendeav vilka svårigheter som visar sig i de olika ärendena.Det skulle därför vara mycket svårt att på förhandsätta upp en generell tidsram inom vilken överklaga-de ärenden alltid skulle vara avgjorda. Enligt minmening finns det därför inte behov av att införa någonytterligare regel utöver den nu gällande mycket vikti-ga bestämmelsen i förvaltningslagen om snabb ochrättssäker handläggning av ärenden.Det ställer naturligtvis också stora krav på t.ex.mig som minister att försöka se till att vi har en snabboch effektiv handläggning på mitt departement. Detär ett krav som jag har arbetat en hel del med.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tackar för svaret även om jag kan-ske inte är helt nöjd. Om jag är nöjd kanske inte spe-lar så stor roll. Jag har skrivit denna interpellation tillministern med anledning av vissa ärenden vars exis-tens ideligen påtalas för oss riksdagsledamöter.Jag ska komma in på frågan varför dessa ärendenblir så irriterande. Det handlar ofta om glesbygdensoch landsbygdens möjlighet att försöka klara sigsjälv. Vi vet att regionala stöd, kommunala utjäm-ningar och sådant skapar debatt i kammaren. Det ärinte alltid så lätt att få medel fördelat till sådana sa-ker.När det kommer fram förslag som innebär att manförsöker göra någonting för att klara sig själv stoppasdessa. I min interpellation till miljöministern har jaglämnat ett exempel på ett enda ärende. Det gäller ettärende i min hemkommun. är det inte det ärendetvi ska debattera . Men man måste ju ha någotexempel.Anledningen till att jag tar upp detta ärende är på departementet säger att orsaken till att det inteblir besvarat är att det ligger många fler ärenden somär ännu äldre. Jag har ärendet med mig här. Det gällerLennart från Sillerud i min hemkommun År-jäng. Det ärendet är överklagat den 17 augusti 1998.Jag kan lite om det här ärendet. Jag har talat medbyggnadsnämnden och kommunstyrelsen i Årjängskommun. Det är ett ganska litet ärende. För ministernoch departementet borde det vara det. Men det är ettstort ärende för kommun och för möjlighetenatt kunna skapa någonting själv.Jag har påtalat ären-det för handläggare på departementet. sedanbesöktes kommunen i detta ärende. Men fortfarandehar inget besked kunnat ges. Det är det senaste be-skedet för tre veckor sedan.Jag vill nämna ordet ovanifrånperspektiv, som jagtror att ska tänka på. Det gällerstrandskyddsfrågor, naturvårdsområdesfrågor ochrovdjursfrågor. Människor som bor i glesbygd ochlandsbygd som ska försöka att klara sig själva utsättsofta för problem när de ska försöka att klara sig själ-va.Ovanifrånperspektivet känns svårt.De som sitter i den byggnadsnämnd som återkommertill ärendet med är mycket frågandeinför varför det inte kommer något svar efter tre år.Alla har skrivit att de anser att ärendet är enkelt ochborde kunna godkännas.I den sitter socialdemokrater,folkpartister och personer från samtliga partier som ärrepresenterade här i . De kan inte riktigtförstå att man inte kan få ett svar inom rimlig tid.Mitt krav på en garantitid för överklagade ärendenborde vara rimligt. Om mitt i interpellationen före-slagna tremånadersperspektiv är kort, varför då i stället, med en skyldighet att anmälavarför man inte svarar?Jag anser att det är rimligt med en garantitid. Detska bli intressant att höra vad ministern har för skältill att det inte ska gå. Är det rimligt, ministern, betänketid?Anf. 60 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill visst se . Jag tycker att värmlänningar nästan har en all-män plikt att vara nöjda, belåtna, glada och goda.Jag håller med om att är för ärendet.Det beror på speciella förhållanden. Det är inte någotlitet enkelt ärende, även om det kan tyckas så för demsom är närmast berörda.Nu tror jag att kommer att få be-sked i ärendet inom en väldigt . Jag får se omRunar också är nöjd med det besked somkommer att lämnas i det speciella ärendet.Runar tar upp en fråga som har bekym-rat mig en hel del. Det är resonemanget om ovani-frånperspektivet. Jag är inte riktigt säker på att jag villfölja med i det resonemanget.Runar nämner också som exempelrovdjursfrågorna. Jag har varit i elden en hel del närdet gäller ett av våra vanligaste rovdjur, och förrestenallihop. Jag har mött detta argument också när jag hardiskuterat snöskoterfrågan i mednorrbottningarna.När man inte får sin vilja fram är det väldigt lättatt hitta förklaringen om ovanifrånperspektiv. Dettalas mycket om nollåttor. Det beskrivs hur vi sittervärldsfrånvända utan kontakt människors vardag ochfattar våra beslut i våra elfenbenspalats.Jag tycker att det resonemanget är lite farligt.Vargfrågan bygger i grund och botten på rov-djurspropositionen. Såvitt jag vet fick den vad gällerde väsentliga sakerna ett mycket brett stöd i av representanter från hela landet. Det fannsganska små minoriteter som hade andra uppfattning-ar, t.ex. när det gäller etappmål för vargar och annat.När jag diskuterar snöskotrar med mina vänner iNorrbotten och i gör jag det med utgångs-punkt från ett riksdagsbeslut, som jag tror var enhäl-ligt, om hur vi ska se på möjligheten att bevara områ-den i från snöskoteråkning. Också där stårriksdagsmän bakom, representerande hela landet ochalla olika partier och landsdelar.Det är möjligt att det lite grann är en demokra-tifråga hur man beskriver sådana frågor. Jag kännermig inte särskilt träffad av bilden att jag utan att hanågon förståelse eller kunskap om människors vardagsitter och fattar mina beslut. Jag har verkligen storaambitioner att sätta mig in i hur människor ser påvargar, oavsett om de är positiva till vargar eller ne-gativa till vargar. Jag försöker att grunda mina beslutpå att ordentligt förstå människors synpunkter pådetta.Det är inte heller så att alla människor i Årjängskommun vill komma åt vargarna till varje pris. Jaghar fått en mängd reaktioner från människor i gles-bygd och i vargbygder som tvärtom uttrycker sinstora tacksamhet för att jag har engagerat mig i frå-gan. Samma sak gäller även andra frågor som handlarlite grann om glesbygd och där det är lätt för demsom vill ha en särskild linje att tala om ovanifrån-perspektiv.Anf. 61 ():Fru talman! Det blev ju en intressant debatt när viockså fick rovdjursfrågan på bordet i frågan om ga-ranti för byggärenden. Men ministern kanske ändå isitt sista inlägg kan säga någonting om möjlighetenav en sådan garanti.När det gäller ovanifrånperspektivet måste jag fåmöjligheten att säga till miljöministern att vi i Folk-partiet har ett program som heter Bo där du vill. Därsäger vi: Flytta ned besluten som gäller strandskydd,skoterleder och vandringsleder samt rovdjursfråganpå en lägre nivå! Naturligtvis kan vi anta övergripan-de mål om t.ex. rovdjursfrågan, men sedan tror jag attdetta ska hanteras av folket som är berört.Jag har sagt det tidigare, och jag säger det igen härför protokollets del: Den motion som jag skrev här iriksdagen i rovdjurs- och vargfrågan är antagen, exaktlikadan, som 41:0 i kommuns kommunfull-mäktige. Det är inget påhittat. Jag är ingen rovdjurso-vän, men vi som lever och bor mitt bland de 100vargar som vi nu tror finns anser kanske att det justför tillfället inte finns plats för fler.Kanske vi också ska ta en sista diskussion ombyggärendena, där ministern enligt svaret säger -vilket jag tycker är så bra - att det är viktigt för denenskilde att få besked i frågor som ofta rör personligaekonomiska förhållanden. Det gäller ekonomiskaförhållanden för den enskilde och det gäller för enkommun att försöka klara sig själv. Därför är fråganom garantimöjligheten, dvs. att ett departement inteska kunna ligga på ett ärende , så viktig.Anf. 62 Miljöminister ():Fru talman! Vi är överens om att det är viktigt attfå ett bra, snabbt och säkert avgörande i de här frå-gorna. Jag har också jobbat aktivt på departementetför att bringa ned tiderna, och jag tror att vår ärende-balans har minskat jämfört med förraåret. Vi är bäst - åtminstone näst bäst - bland depar-tementen i det avseendet.Men det är en annan sak att införa en garanti. Jagtycker att jag ganska väl har argumenterat mot garan-tin i mitt interpellationssvar. En sådan garanti kant.ex. inte ta hänsyn till att det finns ärenden sommåste ta , som måste lösas efter det att manhar haft syn och som man måste kommunicera medolika personer om. Det är ett ganska kompliceratförfarande, där man måste kommunicera med deandra om varje ny synpunkt från en av de inblandade.Man måste sedan ge dem tid att komma tillbaka medsina svar på detta.Jag tror alltså att en sådan här garanti rakt över xmånader blir ett väldigt trubbigt instrument. Men jagär beredd att fortsätta att arbeta för att minska bered-ningstiderna för överklagandeärenden, och jag hoppasatt dessa mina fortsatta ambitioner kommer att göraRunar nöjd och belåten så småningom.Dessutom vill jag tillägga att det inte bara ärFolkpartiet som säger att man vill flytta ned beslutenpå en lägre nivå. Det vill naturligtvis jag också. Mendet finns områden där vi inte kan göra det därför attvi vet att resultaten i så fall blir tveksamma. ÄvenFolkpartiet och menar förstås att detfinns beslut som måste fattas på nationell nivå. I dettaavseende, när det gäller rovdjurspolitiken, har viockså sagt i propositionen att när vi har nått etapp-målet så kan vi börja diskutera en mer decentraliseradförvaltning av t.ex. vargstammen. Då har vi en grundför att flytta ned besluten på lägre nivå som vi saknari dag, när vi fortfarande har en liten - om än snabbtväxande - vargstam.Anf. 63 ():Fru talman! Jag tackar miljöminister för debatten, som blev intressantare än jag hadetrott. För att man inte ska behöva känna en liten till-fredsställelse med detta snack om ovanifrånperspek-tiv så vågar jag också påstå att jag inte tror att det ärnågon fara med att låta regionala myndigheter beslutaom strandskydd, om skoterleder och om vandringsle-der. Det vet en kommunpolitiker från en kommunmed stränder och mycket vandringsleder. Detdär klarar de av själva!Om rovdjuren ska överleva och ha det bra så trorjag att de får det bäst om man får ta ansvaret för derasfortsatta levnad på den regionala nivån.Anf. 64 Miljöminister ():Fru talman! Jag hoppas att vi snart kommer till ensituation där vi kan göra en sådan decentralisering närdet gäller vargarna.Skoterfrågan - hur man kan använda skotern - ärredan decentraliserad, frånsett att har sagtatt vissa områden är av ett sådant nationellt intresseatt vi där inte ska ha skoter.