prot · GO0955 · 2001-01-24 00:00:00 — Barns situation påverkas av flerasinsemellan av varandra oberoende beslut i riksdag,kommuner och landsting. Det är önskvärt med enutredning som genomför en översyn av hur barn på-verkas av alla sammantagna transaktioner, parallellasystem, olika bestämmelser m.m. som berör barnfa-miljerna mellan kommun, stat, landsting osv. Vi harju sett vad som hände med barnbidragshöj-ningen för familjer med socialbidrag. Utredningenbehövs för att finna en helhetssyn, minska margina-leffekter och ta bort onödiga kilar i systemet samtsäkerligen spara pengar och göra systemet bättre ochsmidigare för barnfamiljerna.Fru talman! Jag står bakom samtliga mina reser-vationer i det här betänkandet, men jag yrkar bifallendast till reservation nr 3.Anf. 82 ():Fru talman! Det är viktigt att vi på alla fronter ar-betar med barnets bästa som ledstjärna. Barn ska harätt att växa upp i en bra och trygg miljö. För att barnska kunna känna trygghet måste även barnens närstå-ende ha det bra. I de fall där barnen inte har en trygglivsmiljö måste samhället i samarbete med familjenge det stöd och den hjälp som behövs.Fru talman! I samband med det här ärendet har ettstort antal yrkanden behandlats. Det är många braförslag. En del har blivit tillgodosedda, andra förslaghar lett till reservationer. står bakom hela16 reservationer i betänkandet. De flesta bygger påegna förslag. Några yrkanden som vi ställt oss bakomkommer från , ochenskilda socialdemokrater.Det blir lätt många reservationer när man väljeratt stödja goda idéer utan att stirra sig blind på vemeller på vilket parti som kommit med förslaget. Jagtycker att det är synd att det ofta är en slakt av motio-ner och goda idéer. Alla borde i stället göra allt för atthitta och lyfta fram alla guldkorn som finns i den flodav motioner och yrkanden som skrivs . Jag ärövertygad om att ett sådant förfarande skulle gynnabl.a. Jag är mycket glad över att vi i betän-kandet fått stöd för yrkande om att detbör vara en självklar rättighet för familjen att få varadelaktig när beslut ska fattas om sociala ingripandeneller om stödåtgärder, och att familjen, om den såönskar, bör ha rätt till familjerådslag eller annan ar-betsmodell som i likhet med familjerådslag tar tillvara de närståendes förslag och resurser.Jag har mött många familjer somupplevt att de helt stängts ute från möjligheten attframföra sina synpunkter när utrett demeller deras anhöriga. Det är ett arbetssätt som mångagånger förstört förtroendet för ochskapat onödiga konflikter. Många familjer har bådeblivit och, med rätta, känt sig utestängda, överkördaoch maktlösa. Detta bekräftas också av socialsekrete-rare som lämnat de gamla arbetsmetoderna bakomsig och med stor framgång och entusiasm an-vänder sig av familjerådslag som arbetsmodell.Fler och fler kommuner och kommundelar införnu familjerådslag som arbetsmetod när t.ex. ett om-händertagande av ett barn är aktuellt. Det tycker vi iMiljöpartiet är mycket positivt. Jag hoppas nu attbeslutet om rätt till familjerådslag ska skapa föränd-ringar i de kommuner som ännu inte använder sig aven sådan arbetsmodell.Fru talman! Jag vill passa på att tacka Moderater-na, , fördet stöd som vi i fått i den här frågan. Jagvet också att många har framfört förslaget omfamiljerådslag. Jag vet också genom mina kontakteratt det är många runtom i landet som ser det som enviktig del i en nödvändig förändring av socialtjäns-tens arbetsmetoder.Jag vet också att det hos berörda familjer och hossocialsekreterare som jag har kontakt med finns förvåning över att Socialdemokraterna ochVänsterpartiet reserverat sig mot förslaget.I Socialdemokraternas och reser-vation nr 33 omnämner reservanterna att barnpers-pektivet alltid måste vara utslagsgivande och att hän-syn ska tas till barnets bästa. Jag delar den uppfatt-ningen, och det tror jag att de flesta här i kammarengör. Men jag kan inte se att det finns någon konfliktmellan det som ni skriver i reservationen om barnetsbästa och rätten till familjerådslag eller annan ar-betsmodell där de närstående får vara delaktiga i ettframtagande av ett beslutsunderlag, för det är ju ettbeslutsunderlag som det handlar om. I slutänden ärdet ju som har det sista avgörandet.Jag har svårt att förstå varför Socialdemokraternaoch inte kunde ställa sig bakom det härförslaget. Tycker ni att rätten att vara delaktig i såda-na här viktiga beslut och frågor inte behövs?Fru talman! Utöver det yrkande som en majoritet iutskottet ställt sig bakom har bl.a. reser-vation 34, som innehåller sex yrkanden som härrörfrån motionen När barn omhändertas. Vi lyfter framföljande yrkanden:Man ska vidta åtgärder för att hjälpa och stödjahela familjen när tvingas ingripa. Enligtvad vi förstår är det inte ovanligt att åtgärderna barariktas mot endera barnen eller föräldrarna. Vi anseratt det behövs en helhetssyn för att hjälpa hela famil-jen att komma igen.Vi anser att det alltid ska upprättas en plan förvård och återförening. Jag vet att många efterlyser ensådan, och det är lite si och så med hur det fungerarute i kommunerna.När fler syskon placeras ska man eftersträva attsyskonen om möjligt placeras i samma familjehemeller så nära varandra att de kan ha en någotsånärnormal kontakt.Barns rätt till ett naturligt umgänge med släktenska tillgodoses. Där brister det många gånger.Det ska ske en utbildning av familjehem. Detgäller både om det är ett släktfamiljehem eller ettannat familjehem.Vi anser att det är viktigt att det sker oanmäldakontrollbesök i familjehemmen och att socialsekrete-raren tar initiativ till enskilda samtal med barnen ellerungdomarna.Det ska finnas möjlighet till en mjuk utslussningfrån ett familjehem med möjlighet att återkomma tillfamiljehemmet . Det härär något som har efterlysts av gruppen ungdomar somhar vuxit upp i familjehem.När det gäller omhändertagande av barn har viockså en reservation som handlar om amning, reser-vation 7. Det gäller barns rätt att bli ammade. I ensta-ka fall omhändertas nyfödda barn på BB. Efter vadjag förstår är det bara i vissa kommuner det sker.Vissa kommuner ställer sig väldigt frågande till dethär. Ett skäl kan vara att bedömer attden blivande mamman inte har tillräckliga resurserför att ta hand om sitt barn. I de fall som jag kännertill har det hänt att mamman har vägrats att amma sittbarn för att barnet och mamman inte ska knyta an tillvarandra. Barnet har tagits ifrån mamman och mam-man har medicinerats för att man ska stoppa mjölk-bildningen.Vi är medvetna om att det är ovanligt att man görpå det här sättet, men det förekommer som sagt var.Vi anser att det är fel mot det nyfödda barnet medtanke på den kunskap som finns om vikten av att ettbarn ammas. Vi tycker också att det är grymt motmamman.Fru talman! Givetvis står vi bakom samtliga vårareservationer i det här betänkandet, men jag nöjer migmed att yrka bifall till reservation 34. kommer i sitt inlägg att tala om några av Mil-jöpartiets övriga motionsförslag.Anf. 83 ():Fru talman! "Jag kommer hit för att få studera,inte för att äta. Säg det till henne!" Flickan ryckerivrigt i skjortärmen på mannen bredvid mig. Vi sitterpå huk på en liten inhägnad gård i utkanten av slumområden. Här bedriver frivilligorganisa-tionen CRY verksamhet för slummens barn. Runtom-kring oss sitter fullt med små smutsiga barn som medhanden äter någon form av bönröra ur en liten bleck-burk. "Jag kommer för att få studera", upprepar honoch berättar att poesi är hennes favoritämne. Därefterställer hon sig upp och reciterar en dikt om en fisk ihavet.Varför talar jag om detta? Det undrar kanske nå-gon av er. Det här är på flera sätt väldigt långt frånbarnpolitiken i . säger denna nyli-gen upplevda händelse väldigt mycket om betydelsenav en barnpolitik som sätter barnens rätt i centrum.Den lilla flickan framför mig kände nog inte till barn-konventionen. Hon visste inte att rätten till utbildningär lika stor som hennes rätt till mat. I kan viglädja oss åt att ha medvetna barn, barn som kännertill sina rättigheter, som kan uttala dem och t.o.m.kräva dem och som har rätt att göra det.Detta är inget som bara uppkommit eller vuxitfram naturligt. Vi har i detta hus, i landets frivilligor-ganisationer, i skolor och hemma vid familjens köks-bord steg för steg lärt oss att barnen är egna individermed egna rättigheter. Man kan säga att vi utvecklats itakt med, ja ibland t.o.m. snabbare , barnkonven-tionens implementering.Låt mig ta ett annat exempel. Ungefär samtidigtsom jag satt där i presenterade denparlamentariska kommittén mot barnmisshandel trestudier: om föräldrars bruk av aga, om mellanstadie-elevers erfarenheter av och attityder till aga ochmobbning samt om svenska tjugoåringars erfarenhe-ter av och attityder till aga samt erfarenheter avmobbning och sexuella övergrepp. Studierna visar påett antal viktiga förändringar eller utvecklingstenden-ser i vårt land; att den ökade frekvensen av polisan-mälningar rörande barnmisshandel beror på ökadvaksamhet, att kroppslig bestraffning som uppfost-ringsmetod har minskat kraftigt, att barnamorden iSverige till följd av misshandel sannolikt är få samtatt attityderna till kroppslig bestraffning av barn harförändrats kraftigt.Det är just den senare punkten som speciellt in-tresserar mig. Den visar att 1965, när jag själv varbarn, var av de svenska vuxna positivt inställdatill kroppslig bestraffning. 1994 var den siffran nere i11 %. Även skolbarnens attityder har starkt föränd-rats. Under slutet av skedde det enminskning från att hälften av skolbarnen kunde ac-ceptera ett slag från föräldrarna 1995 till att en femte-del kunde göra det . Här kan man klart se attbarn är betydligt mer medvetna om sina rättig-heter än tidigare, bl.a. genom den undervisning manfått i skolor och av frivilligrörelser om FN:s konven-tion om barnens rättigheter. Detta bör innebära attäven vi vuxna blir mer medvetna om att barn har rätt.Men rapporten visar också en baksida. En tredje-del av de barn som utsatts för fysiska övergrepp företonåren har inte haft någon vuxen person som de litarpå att tala med. Drygt hälften av de barn som utsattsför sexuella övergrepp före tonåren har inte haft nå-gon vuxen person som de litar på att tala med. Endasten elev av tio har på eget initiativ anförtrott en lärare,idrottsledare eller skolsköterska att de har blivit ut-satta för övergrepp.Fru talman! De här uppgifterna pekar på enskrämmande verklighet för några av barnen i vårtsamhälle. De kan inte finna någon vuxen i sin närhetsom de kan anförtro sig åt. Barnet har rätt till sinaföräldrar. Men härtalar vi om barn som blivit utsatta för övergrepp avjust dem som ska stå för den viktigaste och närmastetryggheten. För de mest utsatta barnen är inte lös-ningen att tvingas in i en än större isolering med sinaföräldrar. Dessa barn behöver andra vuxna i sin när-het som kan stötta, lyssna och skapa trygghet.Låt mig i detta sammanhang kort få beröra den re-servation som vi tillsammans med harfogat till detta betänkande angående familjerådslag.Precis som vi skriver i reservationen anser vi att dettakan vara en bra arbetsmetod. Men, och här ska Tho-mas höra särskilt noga, den bör endast användasi de situationer där det kan bedömas som lämpligast.Och det är hänsynen till barnets bästa, inte familjens,som måste vara utslagsgivande. Det här visar ocksåpå nödvändigheten av den barnpolitik som har vuxitfram . Via har vi lyftfram barnet som individ och inte bara som bihang tillfamiljen. Barnet har ett eget värde och egna rättighe-ter, ibland också gentemot föräldrarna.För att förverkliga dessa rättigheter måste vi ocksåförverkliga de sociala rättigheterna. Det är en politiksom vi socialdemokrater under en lång följd av årarbetat med att förverkliga - dock under ständigaattacker från höger. Jag skulle vilja ta tillfället i aktatt fråga företrädaren för om reservatio-nen ni har mot uttrycket barnpolitik. nämnde i sitt anförande politikersmaktfullkomlighet, och jag skulle vilja veta vad sommenas med det.Det vore intressant att få några exempel på vilkabeslut vi fattat i den här kammaren för barnets rättsom är exempel på denna maktfullkomlighet. Är detmånne innehavskriminaliseringen av barnpornografi?Eller är det lagen om en särskild företrädare för barnom vårdnadshavaren misstänks för brott mot barnen?Jag vill understryka att vår åsikt, majorite-tens åsikt, är att familjepolitiken har stor betydelse förbarnets levnadsvillkor och trygghet men att barnetsegen rätt även fortsättningsvis måste tydliggöras.Varför motsätter sig det?Ni säger ju nej till höjda barn- och studiebidrag,nej till maxtaxan inom barnomsorgen och nej till denfria barnsjukvård som finns i alla landsting medsocialdemokratiskt styre. Ni säger nej till mer pengartill vården och skolan. Ni ville aldrig ha någon sats-ning på barnen och ungdomarna i storstädernas ut-satta bostadsområden.Men ni säger inte nej till allt. Som tur är har mo-deraterna också egna förslag. Det gäller att sänkaersättningen i föräldraförsäkringen till . Ni villatt ersättningen beräknas på de senaste två årens in-komster, vilket betyder att många unga kvinnor intekommer att få någon föräldrapenning. Ni undvikersjälvklart att nämna något om detta. I stället framhållsborgerlighetens gemensamma motförslag till maxtax-an i form av barnkonto, barnavdrag och fri etable-ringsrätt inom barnomsorgen. Frånsett det faktum attavdragsrätten inte på något sätt är gratis för ekono-miskt trängda kommuner, riskerar den att reducerabarnen till en utgiftspost i deklarationsblanketten. Detär väl inte meningen?Efter att ha hört utläggning omfastighetsskatten förstår jag att det numera också ären del av barnpolitiken.Fru talman! När jag i skriftlig form tog del av denallmänpolitiska debatten kunde jag konstatera att därfanns ett allmänt engagemang kring barns uppväxt-villkor och det faktum att alltför många familjer leverunder knappa ekonomiska förhållanden. Många av deproblem som finns kring barnen har sin grund i justekonomin. Jag tyckte att lyfte framdetta på ett mycket tydligt sätt när hon inledde de-batten i torsdags.Riksdagens partier har sina olika förslag kringvilka familjepolitiska åtgärder som man vill se ge-nomförda. Den familjepolitiska utredningen arbetarnu för högtryck, och det ska bli mycket intressant attse vad kommer att föreslå och omdetta kommer att leda till några nya ställningstagan-den för några av oss.Fru talman! Var femte krona av statens budgetsatsar vi socialdemokrater på att ska bli detbarnvänligaste landet i världen. Ca 52 miljarder kro-nor satsas i rent familjeekonomiskt stöd såsom barn-bidrag, bostadsbidrag och föräldrapenning. Nästan100 miljarder kronor satsas på förskolan och skolan.Dessutom har barnen rätt till fri tandvård, och deflesta landsting har också infört avgiftsfri sjukvård förbarn.Vår vision är ett samhälle där barn och ungdomarmöter rättvisa och jämlika villkor och där alla får enbra start i livet. Detta barnvänligare är enframtidssatsning. Det vi bygger upp ska vi medstolthet och glädje kunna lämna över till nästa gene-ration. Det ska bli ett land där barn möts, inte skiljs åtav klassklyftor. Vi vill lämna över ett land där vårabarn kan förverkliga sina drömmar om ett bra liv.För oss är det familjepolitiska stödet en av grund-pelarna i vår generella välfärdspolitik som har sommål att minska de ekonomiska skillnaderna mellanfamiljer med barn och familjer utan barn samt garan-tera ett stöd till ensamstående föräldrar och föräldrartill funktionshindrade barn. Vi vill även att familje-politiken ska stödja föräldrars möjligheter att kombi-nera arbete med föräldraskap. Stödet syftar alltså intetill att ersätta arbetsinkomster eller studiestöd utan tillatt komplettera dem.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 33 ochi övrigt bifall till hemställan i utskottets betänkande.Anf. 84 () replik:Fru talman! inledde sitt an-förande med att berätta om erfarenheter från Calcutta.Jag förstår att de av utskottets ledamöter som harvarit där har dragit många lärdomar.Men i , som ocksåsäger, vet barn och ungdomar , tack och lov, vadsom är deras rätt och vilka möjligheter de har. Pro-blemet är bara att när man nu vet detta och när mannu börjar ställa krav, så säger ochMargareta nej om inte kraven passar dem.Man säger nej till att det skapas möjligheter för fleralternativ i barnomsorgen. Man säger nej till att detskapas fler alternativa friskolor.Jag frågade statsrådet förra veckanom inte makten över vardagen och barnens rätt att fåden undervisning och den barnomsorg som är bäst fördem också ingår i den generella välfärden. Då svara-de statsrådet : "När det gäller makt över var-dagen tycker jag att det är alldeles självklart att gene-rell välfärd ska syfta till att den enskilda människanfår makt över sin egen livssituation. "Det var en glädjande mening som jag tycker lig-ger helt i linje med moderat socialpolitik. Därför villjag fråga om inte hon ocksåtycker att makten över vardagen och den egna plån-boken och att bestämma över barns och ungdomarsbästa också ingår in den generella välfärden.Anf. 85 ()replik:Fru talman! Det är ett intressant sätt att svara påfrågor att komma med en egen. Jag tolkar det så attsvaret på en av de viktiga frågorna, nämligen skälentill varför säger nej till en barnpolitik förbarnets rätt, är att man tycker att det är viktigare medföräldrarnas rätt, om det nu är familjens rätt att väljabarnomsorg och skola som står för den skillnaden.Eller ska jag tolka det så att det viktigaste för barnen iSverige är att de får möjlighet att själva väljaskola eller förskola? Rätten att välja vilken skola ellerförskola man vill gå i har man väl . Jag ärinte riktigt säker på vad mot.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag såg en möjlighet att gå in i börjanav anförande. Jag fortsättergärna.Margareta anklagar närdet gäller barnbidrag och maxtaxa. Då vill jag barainstämma i den debatt som var där viunder en lång debatt klart konstaterade att en ökningav barnbidraget till dem som har det sämst inte kom-mer innebära någon förstärkning. Dessa drarman av från socialbidraget. Maxtaxan kommer inteatt innebära någon förstärkning för de familjer somhar det sämst ställt. De har redan i dagingen avgift eller en mycket låg sådan. Dessutom harde en hög skatt som är den största utgiften för dessafamiljer.Vår barnomsorgspeng ger mer pengar till barnfa-miljerna. Dessutom ger den en möjlighet att välja,vilket de inte kan på det sättet när det gäller maxtax-an.I dag kan vi se att socialbidragen inte är en träff-säker hjälp till barnfamiljerna. får många somhar rätt till det inte socialbidrag. Enligt riksdagensutredningstjänst finns det också många familjer somfår socialbidrag vars inkomst inte ligger under social-bidragsnormen.När det gäller politikområde barn kan jag till sistinte låta bli att säga att jag anser att det är lite märk-ligt att när den här skrivelsen skickades ut till antalutskott för yttranden var det bara utbildningsutskottetsom yttrade sig. Trots att partisitter i majoritet i alla utskotten tyckte man tydligeninte att det var lönt eller fanns något intresse av attyttra sig. Jag anser att barn är involverade på alla dehär områdena. Det var bara utbildningsutskottet somyttrade sig. Varför yttrade sig inte de andra utskottenockså, ? Det betyder bara inser att det inte är riktigt att barn och familj hörihop.Anf. 87 ()replik:Fru talman! Detta är intressanta exempel som an-vänds för att peka på dem som har det besvärligt.Moderata samlingspartiet har ju en bestämd syn pådetta med socialbidrag och socialpolitik. Vi har settförslagen här i om att privatisera social-tjänsten. Jag vet inte om den också ska bli vinstdri-vande. Det finns synpunkter på att socialbidragsnor-men ska kunna variera i olika bostadsområden ellerregioner där man har olika ekonomiska förutsättning-ar att betala ut dem enligt riksnormen. På vems sidastår ni i den debatten?När det handlar om maxtaxan säger att tycker att det blirväldigt orättvist för dem som inte får en lägre taxa.Sedan svarar ni med att de i stället får göra ett avdrag.Vad är det för inkomster man ska ha för att kunnatillgodogöra sig ett avdrag av det slag som ni föreslår,särskilt om man kombinerar det med att slå undanbenen för dessa i många fall ensamstående kvinnorsom förlorar andra bidrag?Attackera gärna oss för våra förslag. Men attacke-ra inte oss på de områden där vi säger att vi vill hjälpapå ett visst sätt som ni är motståndare tilldetta. Det är ganska vanligt att ni lyfter fram förslagsom socialdemokraterna lägger fram, och sedan sägerni: Varför gör ni inte lite till? Varför gör ni inte så?Förklara i stället att ni inte vill ha det här, att ni vill hadet på ett helt annat sätt.Det tycks mig som om alternativet är olika storlekpå socialbidragsnormen. Och är det avdraget somgäller. Men vi vet ju att avdrag faller olika ut beroen-de på vilken inkomst man har, vilken bärighet det harpå den skatt man betalar.Anf. 88 () replik:Fru talman! gjorde gällande,efter vad jag förstår, att familjerådslag inte skullevara lämpliga i de familjer där det kanske finns enkonfliktsituation mellan barnen och föräldrarna.Jag tror faktiskt att familjerådslag är för barnetsbästa. Det är ju inte, som jag ser det, bara föräldrarnasom är inblandade. Det är också den skillnaden närdet gäller familjerådslag att det inte bara är social-tjänsten som fattar beslut, utan det är ett nätverk.Många gånger omfattar familjerådslagen 15-20personer. Det är ett stort nätverk runt barnet, runtfamiljen. Det kan ge stöd inte bara till barnet, utan detkan också ge det stöd som föräldrarna behöver i ensådan situation.Fördelen med en rättighet till familjerådslag ärockså att man höjer sättsäkerheten, som jag ser det.Man ger familjen rätt att verkligen ha ett sådant härrådslag. Annars är det upp till tjänstemannen att väljaom man över huvud taget ska få vara delaktig ellerinte.Eftersom det ser så olika ut som det gör i Sverigetycker jag att det är viktigt att man har den här rättig-heten.Anf. 89 ()replik:Fru talman! Den rättigheten får man ju . Ni ärju i majoritet, och ni har skrivit i majoritetstexten:Om familjen så önskar bör den därför ha rätt till ettfamiljerådslag eller annan arbetsmodell som tar denärståendes resurser till vara.Då blir det en sida som alltid gäller. Det finns juinte något undantag, någon möjlighet att säga: Denhär modellen använder vi om det passar bra. Vi ser atthär är den familj eller den typ av krets som ThomasJulin lyfter fram.Vänsterpartiet och Socialdemokraterna tycker helti enlighet med er att den här modellen kan vara an-vändbar i vissa situationer. Men när barnets rätt till vara ska det finnas ett utrymme att säga: Denhär modellen passar inte nu.Då tycker vi att det är alldeles korrekt av dentjänsteman som har att handlägga ärendet att säga: här situationen passar det inte. Här måste vi han-tera frågan på ett annat sätt. Det kan vara på grund avspecifika drogproblem. Det kan vara i ett läge där dethandlar om kriminalitet. Det kan vara i en situationdär barnet har varit utsatt för övergrepp av annat slaginom familjen och där man tycker att man just för atthävda barnets rätt ska göra den åtskillnaden att inteanvända familjerådslaget.Det är skälet till vår reservation. Vi sätter barnetsrätt före familjens i det här fallet.Anf. 90 () replik:Fru talman! Jag delar inte . Det är inte en sida som gäller.Familjerådslaget går ju till på så sätt att rådslagetkommer med ett förslag som ska godkännas av soci-altjänsten. Man är med och bereder förslaget. Menom man inte har den här möjligheten är det verkligenen sida som gäller. Då är det bara sidasom gäller.Nu kommer alltid bägge sidorna att komma tilltals. Det tycker jag är viktigt, och det tror jag ärmycket bättre för barnet.Anf. 91 ()replik:Fru talman! Jag upprepar att jag är säker på att detkan vara giltigt i många situationer. Men i andra situ-ationer kan jag också se att barnet kan hamna i ettväldigt pressat läge i hela denna grupp som man justår i en social relation till.