prot · GO0983 · 2001-03-21 00:00:00 — Och detskulle möjligtvis kunna vara en förklaring till att manväljer just ordet känslig, dvs. att om man fuskar medmomsen i så blir det ett större bortfall än omman fuskar på samma sätt i ett land där det blir lägreskatt.Jag vet inte om Per nöjer sig med denförklaringen till att har använt justordet extra känslig. Om Per inte nöjer sigmed det så ska jag se om jag kan fundera ut någraandra förklaringar till vad man skulle kunna lägga förvalör i ordet känslig.Anf. 124 PER () replik:Fru talman! Då ska jag läsa meningen före. Därstår det: "Den ökade rörligheten, inte minst inom EU,innebär också att den mervärdesskatteanknutnabrottsligheten över gränserna ökar. "Det står också: "Den höga svenska nivån på mer-värdesskatten gör extra känsligt - - -." Jaghar faktiskt läst detta som att det är en fortsättning påden mening som slutar med ordet ökar.Jag tror att det är väldigt olyckligt om man gene-rellt sett kastar ur sig sådana saker i en reservation.Det kan ju till slut bli någon form av sanning. Jag troratt man ska vara lite mer försiktig när man värderarolika skattesystems påverkan på ekonomisk brottslig-het osv. Jag tror att man får vara lite mer analytisk.Av första replik förstår jag också attdetta kanske var lite förhastat.Anf. 125 () replik:Fru talman! Nej, det var inte förhastat. Men närman inte själv har hållit i pennan kan det vara väldigtsvårt att så här offentligt kunna redogöra exakt för deinnersta tankarna hos den person som har hållit ipennan i just det ögonblicket. Det är därför som jaginte exakt kan gå i god för precis det som JohanPehrson menade när han använde ordet känsligt.Beträffande meningen före som Per Rosengrenciterade så är det väl ganska uppenbart att om rörlig-heten ökar så ökar det också både möjligheten ochgenomförbarheten i denna typ av fusk jämfört med ensituation där rörligheten är mindre. Ingenstans står detatt fusket skulle vara större i vårt land än i ett annatland med lägre momssats. Men det är klart att närrörligheten ökar, så ökar möjligheterna. Antalet ölkär-ror som drogs även innan det var fullt tillåtet att göradet var naturligtvis större på de ställen där det gickbåtar än på de ställen där det inte gick båtar, osv.Men jag tycker ändå att huvudargumentet för attse över hela mervärdesskatteproblematiken naturligt-vis inte bara är den här, som vi kallar den, karusell-handeln. Vi kan kalla det för det fenomen att det ärlätt att beställa saker på Internet och att det är svårt attkontrollera att momsen verkligen betalas. Det hargivetvis alltid varit möjligt att handla på postorder.Men med Internet som teknik så är det mycket lättareatt göra det för var och en. Det har alltid gått attsmuggla ut pengar och sätta in dem på konton iSchweiz. Men det var väldigt mycket svårare när vihade en valutareglering, och det är väldigt mycketlättare nu när man bara kan gå ned till bankkontoretrunt hörnan och själv genomföra en utlandsplacering.Anf. 126 ():Fru talman! Det måste löna sig att göra rätt. Grönskatteväxling, dvs. höjda skatter på energi, koldioxid-utsläpp och annan negativ miljöpåverkan och sänktskatt på arbete är en metod att göra det som är ekolo-giskt hållbart billigare och det som är ekologisktohållbart dyrare. En annan metod är att miljörelateramervärdesskatten. Vi anser att en utredning bör till-sättas med syfte att lägga fram förslag till sänkt momspå miljömärkta produkter och på Kravodlade livsme-del. Därmed yrkar jag bifall till reservation 8.Vi vill alltså komplettera den gröna skatteväxling-en med en miljörelaterad skatt i slutförbrukarledetgenom en miljörelatering av momsen. Detta är nå-gonting som också har föreslagits rätt så avKonsumentverket. En miljörelaterad moms måstesjälvfallet bygga på klara regelverk om vad som skabetraktas som miljöbra konsumtion. System finns - Bra miljöval, Krav, etc. De och liknande krite-rier skulle kunna införlivas i lag eller förordning ochskapa grunden för en miljörelaterad moms. Och vivill alltså att den här frågan utreds snabbt med måletatt en miljörelaterad moms ska kunna införas senastden 1 januari 2002.Sänkt bokmoms har från början varit en viktigfråga för . och är deenda länderna i världen som har bokmoms. Iövriga EU-länder är bokmomsen . I harman ingen moms alls på böcker. Förutom att denhöga bokmomsen leder till onödigt höga litteratur-kostnader för studenter och med all säkerhet hindrarett ökat bokläsande vill vi också påminna om att denhöga bokmomsen leder till konkurrensproblem, efter-som man kan beställa böcker genom Internetutan någon moms alls. Vi tror att det är viktigt att gestöd till bokhandeln. Men ett ännu bättre sätt att sti-mulera bokhandeln är att sänka bokmomsen. Billigareböcker ger rimligen ökad omsättning, något som inteminst gynnar de små boklådorna som får det alltsvårare att gå runt.Ewa kommer senare i ett anförande attsäga mer om sänkt bokmoms. Men jag vill yrka bifalltill reservation 4 som också innebär ett bifall till vårmotion Kr701 yrkande 18, där vi yrkar att riksdagentillkännager för regeringen som sin mening att dagensbokmoms inte är konkurrensneutral och att en sänk-ning bör övervägas.Jag vill också yrka bifall till reservation 10 omalternativa sjukdomsbehandlingar. Av principiellaskäl och för att tillgodose människors berättigadekrav på valfrihet när det gäller sjukvård bör alterna-tivmedicin och alternativ sjukvård jämställas medskolmedicin och traditionell sjukvård i momshänse-ende. Regeringen har avstått från att läggafram något förslag om lättnader i beskattningen avalternativmedicinska tjänster och preparat trots riks-dagens tidigare uttalade önskemål och förslag i enutredning. anser att regeringen bör ta uppfrågan igen och göra en ny översyn i syfte att ta framett förslag som tillgodoser kravet på jämlika behand-lingsvillkor och valfrihet på detta område.Anf. 127 ():Fru talman! är FN:s internatio-nella dag mot rasism och etnisk diskriminering tillminne av . Detär viktigt att vi uppmärksammar dessa frågor även isådana här sammanhang. Och jag tycker inte att det ärfel att ta upp en fråga som är så vital för demokratinäven i en skattedebatt.Fru talman! Det finns inget minne som är så kortsom det politiska minnet, sade skatteutskottets ordfö-rande tidigare här . Detta be-kräftas när man läser dagens betänkande om allmännamotioner om mervärdesskatt. finns det tydligenhur mycket pengar som helst. När man läser motioneroch reservationer i det betänkande som vi nu be-handlar finns det, speciellt hos , i detnärmaste ingen gräns för uppfinningsrikedomen närdet gäller att rycka undan inkomster från staten ge-nom sänkt eller slopad mervärdesskatt, eller momssom man vanligen säger. När man dessutom läggertill de övriga borgerliga partiernas motioner och re-servationer är det en omfångsrik bukett av budgetför-svagningar som kan beskådas.De borgerliga partierna går från de stora dragendär det krävs att momsen på hushållsnära tjänster ochdigitala tjänster ska sänkas och att konkurrenslägetför privat sjukvård ska förbättras genom kompensa-tion för ingående moms över till krav på en sänkningav momssatsen på böcker från till en kost-nad av , sänkt moms på hyrbilar,slopad moms på körkortsutbildning och sänkt momspå konst.Fru talman! Vi får inte heller glömma de borgerli-gas krav på slopad moms på radiotrafiken till och frånGotland, sänkt moms på skidliftar och, inte minst,kravet på sänkt mervärdesskatt på prydnadsväxter.Hur allt detta sammantaget ska betalas ges detinga besked om, eller väldigt få. Lägre a-kassa, sämresjukförsäkring med fler karensdagar, nej till maxtaxai barnomsorgen, nej till socialdemokraternas storsats-ning på fler vuxna i skolan, en sämre föräldraförsäk-ring, mindre resurser till vårt internationella solidari-tetsarbete och mindre statsbidrag till vården, skolanoch omsorgen är några av tidigare för-slag till försämringar för att betala skattesänkningar.Jag förmodar att denna finansiering även gäller densänkta momsen på prydnadsväxter, hushållsnäratjänster och mycket annat. Skulle jag ha fel hoppasjag att det rättas till i replikrundan. Frågan är bara omdessa försämringar räcker till när man summerar ihopalla andra skattesänkningar som villgöra. vill de främsta företrädarna förden svenska högern rycka undan var tredje krona frånvår gemensamt finansierade sektor.Fru talman! Det är i detta perspektiv vi socialde-mokrater vill se momsfrågorna - som en del av dentotala skattepolitiken och därmed också som en del avsynen på välfärden och dess finansiering. Vi social-demokrater är fast beslutna att inte åter försätta oss iden situation där befann sig 1994, när denborgerliga regeringen tvingades låna på varjekrona som betalades ut. Vi vill ha ett därinkomster och utgifter går ihop och där inkomsternaräcker till för att finansiera våra gemensamma åta-ganden.Mervärdesskatten utgör av statens totalaskatteinkomster. Det motsvarar ungefär 190 miljarderkronor innevarande år. nämnde 200miljarder, men någonstans där ligger det. Med andraord är inkomsterna från momsen oerhört viktiga föratt betala verksamheten i vår gemensamma sektor.Den tillväxt i ekonomin som vi nu ser, och som ärresultatet av en framgångsrik ekonomisk politik medlåga räntor, låg inflation och en ökande sysselsätt-ning, beräknas enligt regeringens prognos från i hös-tas öka statens inkomster från mervärdesskatten med48 miljarder kronor mellan åren 1998 och 2003.Fru talman! Det finns dock anledning att höja ettvarningens finger. Utvecklingen av inkomsterna frånmervärdesskatten är starkt beroende av hushållenskonsumtionsutgifter. av mervärdesskat-ten består av hushållens konsumtion.I ett läge där konjunkturen viker och hushållenkonsumerar mindre minskar intäkterna från mervär-desbeskattningen. Det finns därför all anledning attiaktta försiktighet med att ställa ut löften om kraftigtsänkta momssatser på allting, och lite till, som vissaägnar sig åt i den här kammaren.Fru talman! Det är också viktigt att ha klart för sigatt fördelningen av konsumtionen på olika varugrup-per har betydelse för hur stora intäkterna från mer-värdesbeskattningen blir. Konsumtionen av dagligva-ror, som mervärdesbeskattas , är relativtkonstant genom konjunktursvängningarna medanefterfrågan på bilar och s.k. sällanköpsvaror, sommervärdesbeskattas , varierar med kon-junkturen. Intäkterna från mervärdesbeskattningenvarierar därför kraftigare med förändringar i kon-junkturen än vad de underliggande konsumtionsut-gifterna gör. Även detta, fru talman, bör vi har i be-aktande när vi nu debatterar mervärdesbeskattningenoch dess nivåer.Fru talman! Vi socialdemokrater är redo att för-ändra och förbättra mervärdesbeskattningen. För osssom vill ha en rättvis fördelning och en god välfärdför alla medborgare - inte bara för några - är detviktigt att se till att vi har en finansiering som håller ien allt mer internationaliserad ekonomi. Det är ocksåviktigt att vi försöker komma till rätta med de gräns-dragningsproblem mellan olika verksamheter ochvaror som det innebär att ha en differentierad skatte-skala på mervärdesskattens område. Förhoppningsviskommer den utredare, som regeringen sommaren2000 gav i uppdrag att belysa en del av de här frågor-na, kunna presentera en del alternativtill hur mervärdesbeskattningen ska kunnautformas så att den klarar att möta kraven i och medde nya förutsättningarna.Det är klart uttalat i direktiven för utredningen attförslagen från utredarna ska möjliggöra att vi även iframtiden ska kunna ha höga ambitioner på välfär-dens område.Fru talman! Det är här som den stora politiskaskiljelinjen går och förmodligen också kommer att gå- hur stort uttaget av pengar till den gemensammasektors ska vara. gäller det mervärdesbeskatt-ningen, en annan skatt, alla med främstasyfte att betala vår gemensamma välfärd och trygg-het.Fru talman! Vi socialdemokrater känner ett ansvarför landet. Vi känner ett helhetsansvar - och vi vill tadet ansvaret. Vi vill ta det genom att se till att vi fi-nansierar våra gemensamma åtaganden med egnapengar - inte med lånade. Med egna pengar, till enviktig del finansierad med intäkter från mervärdes-skatten, vill vi prioritera när det gäller att:? anställa fler vuxna i skolan.? satsa mer resurser på sjukvården och tandvår-den.? utbilda fler poliser.? införa maxtaxa i både barnomsorgen och äld-reomsorgen.? förbättra a-kassan och arbetsskadeförsäkring-en och föräldraförsäkringen.? höja studiebidragen.? betala av på statsskulden.? bekämpa klassklyftorna genom ökad rättvisaoch trygghet.? sänka skatten främst inriktat på låg- och me-delinkomsttagare genom en fortsatt kompen-sation för egenavgifterna.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillförslaget i betänkandet i sin helhet och avslag påsamtliga reservationer.Tack för ordet!Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Först och främst vill jag kommenteraLennart synpunkter på alla de motionersom lagts i det här betänkandet. Jag svarar för mode-raternas ståndpunkter. Jag kan inte belastas med allade motioner som lagts av andra partier och enskildamotioner som vi inte stöder i våra reservationer. De vireserverar oss till förmån för är till fullo finansierade,. Det är det ena.Det andra är att socialdemokraterna alltid talar omatt höga ambitioner i välfärdspolitiken förutsätter etthögt skattetryck. Hur kan det komma sig, LennartAxelsson, att många andra länder har mycket högrevälfärd men ett lägre skattetryck? Hur är detmöjligt i så fall?Anf. 129 () re-plik:Fru talman! skriver i sin reser-vation 1 tillsammans med sina moderata kolleger iskatteutskottet att det bör utformas ett program försänkta ambitioner när det gäller den generella välfär-den. I den sänkta ambitionen bör ingå en sänkning avden normala nivån på mervärdesskatten ned till, somde säger, en vanlig europeisk nivå.I förra årets debatt i samma ämne nämnde Catha-rina som en möjlig nivå. Det skulle in-nebära en minskning av intäkterna med ungefär 75miljarder innevarande år. Vilken nivå på mervärdes-skatten har tänkt sig? Inom vilkaområden ska besparingarna göras? Är det de arbetslö-sa och sjuka som får klara sig på lägre ersättninger,eller är det de anställda inom sjukvård och skola somfår betala det med dålig arbetsmiljö? Frågan bordevara enkel att besvara om ni tänker finansiera eraförslag.Sedan får jag be om ursäkt om jag lade ansvaretför de motioner som ni inte har reserverat er för påCatharina Hagens axlar. Jag nämnde bara att det varmoderata motioner som var lagda.Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Vi vill arbeta för ett långsiktigt sänktskattetryck och däri inbegriper vi även momsen. Dehöga ambitionerna inom välfärden hänger inte auto-matiskt ihop med ett högt skattetryck. Det är oerhörtviktigt att inte bara ha höga ambitioner och tankarkring detta, utan man måste också se till resultatet.När man ser sig omkring i världen är intedet land som på något sätt har den bästa och högstavälfärden. Vi har det högsta skattetrycket, men vi harlångt ifrån den bästa välfärden.En väldigt viktig siffra att ta fram är att av statensoch kommunernas, offentliga sektorns, alla intäktergår bara till vård, skola och omsorg. Om manbehöver spara för att sänka skatterna kan man mycketväl göra det på andra områden än just i de verksam-heter som behöver förbättras, även med syn på hur man kan förbättra verksamheterna.30 % går till skola, vård och omsorg. Spara på nå-gonting annat, , för att sänka skat-terna!Anf. 131 () re-plik:Fru talman! Jag hoppas att vi kan återkomma tilljämförande exempel när det gäller välfärden sett överhela världen. Det är kanske lite oschyst att ställa frå-gor när replikerna är slut.Men jag vill ändå ta upp en sak där ni inte har re-serverat er, men där det finns ett särskilt yttrande. Detgäller en motion om att man inte ska få veta totalpri-set på en vara i affären förrän man kommer till kas-san. Jag tycker inte att det är ett konsumentvänligtförslag. Ni anser att andelen skatt av totalpriset skatydliggöras.Det vore trevligt att från moderat håll någon gångfå höra att vi får något bra för de skatter som vi beta-lar, att ni inte alltid framställer det som att de vore enonödig belastning.Skulle ni kunna tänka er att också tydliggöra iandra ändan, alltså visa de verkliga kostnaderna närvi får hjälp genom t.ex. den gemensamt finansieradesjukvården? En hjärtoperation kostar ca 100 000 kr.Eller skulle det svida alltför mycket i ett moderatskattesänkarhjärta?Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till LennartAxelsson apropå behovet av en sammanhållen politik.När statsministern avgav regeringsförklaringen iseptember månad talades det om att regeringen villeuppmuntra sunda läsvanor. Man ville stimulera till-gången till kvalitetslitteratur, öka barnens läslust osv.Det är mycket vällovliga ambitioner från regeringenoch statsministern.Jag vill fråga om inte ser någrasamband mellan ambitioner och materiella beslut,mellan mål och medel. Det talas i regeringsförkla-ringen om att biblioteken är viktiga, och det är lätt attinstämma i. Men den egna bokhyllan är ju ocksåoerhört viktig för läsupplevelser och för att stimulerasunda läsvanor. Boken konkurrerar ju i familjeeko-nomin med väldigt många andra saker.Ser något samband mellan dehöga ambitionerna och de förslag som man sedanlägger fram på skatteområdet, t.ex. när det gällerbokmomsen? Är detta två olika världar, eller finns detnågra samband?Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Jag känner nog helt klart ett samband.Förmågan att läsa och förstå det skrivna ordet är avavgörande betydelse för alla människor, men det ärframför allt viktigt för våra barns och ungdomarsmöjligheter att hävda sig i livet, det tror jag att allaställer upp på.Men vad jag frågar mig är: Är en sänkning avmomsen på böcker verkligen något som i jämförelsemed andra insatser bäst skulle bidra till att stimuleraett ökat läsande? Innebär en sänkning av priset på enbok att vi når nya grupper avbokläsare? Vilka garantier har vi för att en sänkningav momsen får ett direkt genomslag på bokpriserna?Om vi hade haft obegränsade resurser till vårt för-fogande kunde det vara rimligt att sänka momsen till6 %, och det har framförts många bra argument fördetta, och det kommer säkert att tillföras en hel delefter det att jag har varit uppe i talarstolen. Men jagtror ändå att ytterligare satsningar på biblioteken ochderas samverkan med skolorna är det som bäst gereffekt om vi vill nå barn och ungdomar.Sedan funderar jag lite på den undersökning frånFinland som hänvisade till i sitt anförande.Finns det någon uppföljning på om ifalleffekterna kvarstår? Nådde man nya grupper av män-niskor eller var det samma människor som tidigareläste böcker som köpte flera?Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag har inget faktaunderlag för attkunna svara på den senare frågan. Men det man kon-staterade var att en sänkning av momsen med 10procentenheter gav motsvarande utslag i försäljning-sökning. Förhoppningsvis ledde det till att fler upp-täckte boken och fick del av dess värde.Jag vill också fråga om han harsamma ödmjuka förhållningssätt till EU:s regelverksom Per tidigare här gav uttryck för.Ser några situationer där det finnsskäl för den att gå in och aktivtagera för att rätta till förhållanden som vi uppleversom felaktiga, t.ex. när det gäller momsen på kör-kortsutbildning.Körkort är en oerhört väsentlig del i ungdomarspersonliga utrustning när de ska komma in på arbets-marknaden. Det är förödande om stora grupper inteanser sig att ha råd att ta körkort och på det sättethamnar i en sämre situation, inte minst i arbetslivet.Finns det några exempel på en situation där man intebehöver vara så ödmjuk inför utan därman aktivt kan arbeta för att förändra det?Anf. 135 () re-plik:Fru talman! Jag håller i de flesta hänseenden medPer i de här frågorna. kan jaghålla med om att kostnaderna för körkort ligger på enväldigt hög nivå. Jag har själv två döttrar som befin-ner sig i tidiga 20-årsåldern och som har tagitkörkort. Visst märktes det i plånboken. Jag tror attkostnaden låg på för ett normalkör-kort, om man kan uttrycka det så.Men med de regler som vi har kan jag intese någon möjlighet att förändra momsdelen, utan dåfår man fundera på om det är möjligt att ordna kör-kortsutbildning inom skolväsendet. Det är inget somvi i varje fall i skatteutskottet har diskuterat.Körskolorna är gynnade på ett annat sätt, vilketockså nämns i betänkandet. Körskolorna är ett av defå företag som har möjlighet att dra av kostna-den både för inköp och för leasing av sina körskole-bilar. Det är naturligtvis ett medvetet val som vi hargjort för att man ska kunna hålla nere kostnaden.Anf. 136 () replik:Fru talman! Jag finner det tämligen patetiskt ochhelt malplacerat när målar uppförslagen i det här betänkandets reservationer som etthot mot budgetbalansen och den svenska välfärden.T.o.m. reservationer har till sin sub-stans en utomordentligt begränsad påverkan på densamlade budgetbalansen. Och det blir särskilt orätt-färdigt när klumpar ihop de bor-gerliga partierna, inkluderande också Centerpartiet.Kan se någon reservation medcenterpartistisk medverkan som kan anses äventyrastatens budgetbalans, och i så fall vilken?Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Jag har uppfattat att den borgerligasidans ambitioner när det gäller att skapa gemen-samma förslag till budget även inbegriper Centerpar-tiet. I så måtto är det riktigt att man kan göra dessasvepande formuleringar.Sedan kan jag inte i dagens debatt peka på ett be-tänkande som skulle kunna stjälpa ekonomiutifrån en reservation som har avgett.Anf. 138 () replik:Fru talman! ägnar sig åt att använda socialdemokratiska första-majtalsmallar för debatter i den här kammaren somgäller specifika ämnesområden. Jag tycker att detvore hederligt om ägnade sig åt attdebattera det som faktiskt ska debatteras här, nämli-gen det betänkande som föreligger.Eftersom det här också bekräftar att det inte finnsnågon substans i beskyllningarna om att Centerpartietmedverkar till att skapa oreda i statens affärer, skullejag uppskatta om en ursäkt kommer i den återståenderepliken.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! Jag kan mycket väl ge en ursäkt omdet uppfattades som ett påhopp. Jag får väl läsa vadjag sagt för att förstå om det var så.Jag tycker att det är en poäng i att se tillhelheten på skatteområdet och inte enbart titta på enliten del som vi diskuterar i betänkandet . Vimåste i varje fall från vår sida kunna se till intäkternafrån alla olika håll och till vilka följder som försäm-ringar får för helheten. Jag tycker att vi måste ha rättatt göra det.Anf. 140 ():Fru talman! Svenska barn rör sig alldeles för lite,alltfler av svenskarna blir fetare och ohälsotalen ökar.Effekterna av det här känner vi alla till. Kostnadernaför samhället ökar, och enskilda människor blir lidan-de.Det är nog inte för inte som vår socialministerEngqvist nu rekommenderar alla att promenera minst30 minuter per dag. har för dettaår valt temat "Sätt i rörelse! "Fru talman! idrottsrörelse är en av deviktiga grunderna för att alltfler ska komma i rörelseoch må väl. Idrottsrörelsen står även för ensocial fostran och bidrar till att barn och ungdomarfår ökad social kompetens. Det är något som gerdirekt positiva effekter i och för samhället. Idrottenhar en förmåga att ur bredden skapa även elit, så att vialla kan få känna oss som goda svenskar när vi hejar ilandskampssammanhang.En förutsättning för att idrottsrörelsen med alltmerbehov av ideellt engagemang och ideella insatser skakunna förverkliga det här är att intäkter och kostnadergår ihop. Kreativiteten när det gäller att få in pengarär rätt stor, men desto större problem har man med attfå kostnaderna att minska.I dag drivs eller ägs av alla idrottsanlägg-ningar av en ideell idrottsförening. Trenden ute ikommunen är snarare att fler ska driva anläggningar-na ideellt än färre. Då kan det vara ett bra initiativ attlåta det egna engagemanget och den egna glödenkomma fram på rätt plats, och därför är det säkert braatt föreningslivet i allt större utsträckning tar överanläggningarna.Dock uppstår då ett läge där kostnaderna för före-ningen ökar på ett sätt som de inte skulle ha gjort, omkommunen hade ägt eller drivit anläggningen.