prot · GO0999 · 2001-04-25 00:00:00 — Detta betraktarde som en humanitär handling.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation nr 2 och i övrigt till hemställan i betänkan-det.Anf. 9 () replik:Fru talman! I den reservation som förespråkar och som har inlämnats av Cen-terpartiet och gemensamt talas det omvikten av att FN ska kunna ingripa i fall av grovabrott mot mänskliga rättigheter i ett lands inre ange-lägenheter och att man därmed ger FN rätten att in-gripa. Men det vi har sett , inte minst ikriget mot , är ju att organisationer utan-för FN har tagit sig rätten att tolka när en sådanvåldsanvändning är riktig.Den rimliga frågan att ställa sig är ju: Anser att någon annan än FN vid någottillfälle ska ha rätten att ingripa på det sätt som manförespråkar i reservationen för FN:s del?Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Det här är en oerhört svår fråga, tyck-er jag. Det tycker vi väl allihop. Vi vet ju vad som harskett t.ex. i Kosovo när det gällde Natoinsatserna där.Sverige gick inte emot den insatsen. Jag måste sägaatt jag ändå tycker att det var riktigt, och det beror jupå den förlegade vetorätt som finns kvar i FN-systemet. Man har inte lyckats förändra FN-systemet,utan något land kan blockera en insats som hela om-världen finner är nödvändig på grund av ett folkmordeller att oerhörda kränkningar av de mänskliga rättig-heterna pågår.Jag menar alltså att det ska vara ett FN-beslut. Detär oerhört viktigt. Det kan i yttersta nödfall finnassituationer där en insats ändå kan göras, men det skadå vara just i yttersta nödfall.Anf. 11 () replik:Fru talman! Då talar ju omnågonting mer än det som står i reservationen. Reser-vationen talar uteslutande om FN:s rätt att ingripa närmänskliga rättigheter hotas. Vad är inne på att någon annan ska ha rätten att tolkanär det är rätt att använda våld. Stödet till Natosbombningar av är ju ett stöd till en prin-cip som innebär att de ekonomiskt, politiskt och mi-litärt starka makterna ska kunna bestämma närvåldsanvändning är tillrådlig. Det är någonting merän det som enligt reservationen står för.Det kan vara bra att klargöra den skillnaden.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Det handlar inte om någon annanstolkning. Det handlar faktiskt om FN-systemets tolk-ning. Den lilla, lilla öppning jag lämnade handlar omsituationen när något land blockerar någonting somalla andra länder vill. Det handlar inte om att någonannan ska ta sig den rätten. Det är en stor skillnad pådet som vi menar och det som försökerpåstå att vi menar.Anf. 13 ():Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion 20 i utrikesutskottets betänkande. Därmed kom-mer voteringen att bli historisk. Det ärförsta gången som riksdag tar ställning tillett yrkande enligt vilket bör söka medlem-skap i Nato. Detta är enligt mening dennaturliga slutsatsen av de dramatiska förändringarna ivår del av världen och mycket av detsom har hänt i världen under 1990-talet.Jag satt bredvid ambassadör påen middag. Han sade då att nu gränsar till sjuländer av vilka inget fanns , och attPolen då gränsade till tre länder av vilka inget fannskvar . Jag tänkte: Han måste ju rimligen veta, efter-som han är ambassadör. Men när jag kom hemslog jag ändå upp en kartbok och tittade efter hur detvar. Faktum är att då, kring 1990, hette grannarnaSovjetunionen, och DDR. är detRyssland, , , , ,och var en liten illustration till de enorma för-ändringar som har ägt rum i vår del av världen.Vi hade stora förhoppningar, då, om vad den eu-ropeiska kommunismens fall skulle innebära för värl-dens utveckling. Men har delvis krossat deförhoppningarna. Vi har här hört om folkmordet iRwanda. Vi känner till diktatorn av . Vi känner till diktatorn evics agerande i Bosnien och Kosovo, för att tanågra exempel.Ett land som då, , var på väg att blien demokrati, nämligen , måste vi numerapå nytt betrakta som en diktatur under Lukasjenko.Det påminner också om att säkerhetspolitik fortfaran-de är ett extremt viktigt ämne att diskutera i . Vi måste fortfarande fundera på hur vår egensäkerhet ska kunna öka och hur vår roll i världen somhävdare av mänskliga rättigheter och humanitet skakunna stärkas.Här är det uppenbart att det finns en klyfta mellandem som har debatterat, med på denena sidan. Vi har gemensamt den uppfattningen attFörenta nationerna spelar en utomordentligt viktigroll i världen. FN har en ställning som mänsklighe-tens samlade företrädare som ingen annan organisa-tion utmanar. Men det är uppenbart, för den somvågar se verkligheten som den är, att FN inte räcker.Det beror i grunden på att det som krossades var den europeiska kommunismen. Menkommunismen i världen lever ju kvar, framför allt ivärldens mest folkrika nation Kommunistkina, som ärpermanent medlem av och enligtden FN-stadga som här vill slå vakt om haren möjlighet att blockera aktioner för att komma folkoch enskilda människor till hjälp vars rätt kränks avdiktatorer.Det är ju det som 1990-har lärt oss: Människorna iSrebrenica hade ingen hjälp av FN. FN hade lovatdem att staden skulle vara en skyddad zon. De hadeströmmat dit för att undgå evics mördare. MenFN förmådde inte skydda dem. Löftet var inget värt.Det är den diskussionen som måste föras: Ska visom tror på mänskliga rättigheter stå passiva när t.ex.diktatorerna i tycker att det som sker är okej?Den tolkning av folkrätten som här hargivit uttryck för stöds ju mycket kraftfullt av Slobo-dan evic. Den stöds också av diktatorerna iBeijing. Men fler och fler i den demokratiska världeninser att vi måste ha en utveckling av folkrätten sominnebär att hotade och kränkta människor måste kun-na få hjälp någonstans ifrån.Under 1990-talet har Nato utvecklats till den isärklass viktigaste säkerhetsordningen i . Vitalade mycket om att det behövdeutvecklas en alleuropeisk säkerhetsordning. Nato harmycket framgångsrikt inlett byggandet av en sådansäkerhetsordning. När EU:s ledare på pampiga topp-möten avger yviga deklarationer om hur viktigt det äratt vidga unionen österut har Nato i praktiken inlettdenna östutvidgning. Nato har inlett omfattande part-nerskaps- och samarbetsarrangemang med en radländer i och också i närhet.Sverige samarbetar mycket nära med Nato. Jagtycker att det är en mycket positiv situation. Vi med-verkar mycket aktivt i PFF. Vi har svenska officerarei Natohögkvarteret i . Svensk trupp står underNatobefäl i Kosovo. Vi har ett omfattande samarbetepå underrättelsesidan. Vi stärker de baltiska staternamilitärt för att underlätta deras Natomedlemskap.En diplomat påpekade för mig för sedan attdet faktiskt också fanns svensk trupp på Natoområde.Vi hade ett underhållsförband i sedan landetblivit Natomedlem för att understödja de svenskatrupperna på . Så vi har ett tätt samarbete, ochjag tycker att det är mycket bra.Jag tycker också att det är bra att EU ökar sinamöjligheter att använda militär personal vid kriser.Men jag vill anlägga några aspekter på detta. Framförallt är det ett visst dubbelspel - den anklagelsen går iförsta hand till regeringen - att bedrivadetta nära Natosamarbete, men att på sätt och visförneka det inför svenska folket genom att hävda attSverige är alliansfritt. Alliansfritt blir ju ett fullstän-digt irrelevant begrepp inför den uppräkning jag justgjorde. Vi bygger ju allianser . Det är alli-ansbyggande som måste vara det centrala begreppet imodern säkerhet, inte alliansfrihet.En annan aspekt på det här är att har alltintresse av att hävda den atlantiska länken. Det ärfullständigt ohistoriskt att tro att på egenhand klarar att hävda demokrati och mänskliga rättig-heter. lär oss att det är i samverkanöver som detta hävdas bäst.Här är också en liten märklighet. Man kan tala omett dubbelspel även här. Det jag just nu sade är Sveri-ges officiella politik. hävdar att det är viktigt med den atlantiskalänken.Det här är enligt min mening en av de mest aktu-ella och viktiga utrikespolitiska frågorna, därför attdet som sker nu i är en snabb expansion avdet militära samarbetet inom Europeiska unionen.Som jag sade är jag för det. Vi menar att detdefinitivt har sin roll. Men det finns krafter i Europaoch i som ser det samarbetet som ett alterna-tiv till den atlantiska länken och, som jag sade,det synsättet strider ju mot officiella, av densocialdemokratiska regeringen formulerade utrikes-politiken.Här har alltså jag och regeringen samma ambition.Vi vill slå vakt om den atlantiska länken. Vi vill inteatt det som sker inom EU ska bli en ersättning förNato. Men självklart är det som Natomedlemmar vihar störst förutsättningar att hävda den viktiga stånd-punkten.En annan aspekt av Natosamarbetet är att det ärlite oklart för mig vad ett par andra partier, framförallt Moderata samlingspartiet, egentligen tycker i denfrågan. Jag har läst texterna i betänkandet mycketnoga. Moderata samlingspartiet har ju en vältaligargumentation i text. Jag noterade att t.o.m.tyckte att den var ännu vältaligare än Folkpartietsargumentation för varför bör vara Natomed-lem. Men den mycket fina argumentationen fullföljsju inte i ett yrkande.Om vi ska få till stånd en sådan här förändring ärdet klart att processen måste starta. Den naturligastartpunkten är ett uttalande från riksdag attSverige bör bli medlem.Lars sade i ett sammanhang, jag antecknadeformuleringen, att ett skäl för alliansfrihet är att Sve-rige inte behöver ta hänsyn till vad som sägs i andrahuvudstäder och att vår alliansfrihet inte hindrade ossfrån kraftfulla ställningstaganden mot diktatur ochförtryck.Jag tycker precis tvärtom. Man ska inte tala för enhänsynslös utrikespolitik. Tvärtom, ska tahänsyn till vad som sägs i andra huvudstäder. OchSverige ska på ett helt annat sätt än vi gjorde under60-talet, 70-talet och 80-talet ta ställning mot diktaturoch förtryck.Det har framkommit mycket tydligt hur vi svekKambodjas folk under Pot-tiden, hur vi svekförtryckta kubaner när vår dåvarande statsministerOlof åkte dit och höll tal tillsammans meddiktatorn , hur vi svek de baltiska folken.Det behövs en helt annan demokratiprofil i svenskutrikespolitik. Jag menar att det är i samverkan medandra demokratier som den demokratiprofilen hävdasbäst.För mig är det uppenbart att har gjort sigstarkt beroende av Nato , och jag harapplåderat den utvecklingen. Det är som sagt i alli-ansbyggande vi formar modern säkerhet.Men det är en potentiellt farlig situation att varamycket beroende av Nato men inte vara beslutsfat-tande när de riktigt viktiga besluten ska fattas. Därförär det viktigt att riksdag fattar beslutom att göra uttalandet att bör bl medlem iNato, så att vi startar den processen.I dag har riksdagsledamöter från alla partier möj-lighet att visa att de har förstått vad en modern säker-hetspolitik kräver. Ju fler röster folkpartimotionen får,desto starkare blir signalen till andra att inleda detsäkerhetspolitiska omtänkande som snart ändå måstekomma. Kärnan i det omtänkandet måste vara justdenna: är det allianser, inte alliansfrihet sombygger säkerhet.Anf. 14 () replik:Fru talman! kan det vara klargörande i endebatt att det finns någon som intar en extrem ochdogmatisk position. Därför välkomnar jag att Folk-partiet gör just det.Det egentligen står för är en sortsdubbla måttstockar. Det är ett måttsystem som skaanvändas på vissa länder, vissa regimer, men inte påandra.Lars frågar: Ska vi stå passiva när folkmördas? Nej, självklart inte. Jag är t.ex. för att prövar evic skuld för de övergreppsom minoriteter har utsatts för i f.d. Jugoslavien.Men är beredd att också låtaHenry Kissinger prövas för de brott som den ameri-kanska regimen begick i somutrikesminister? Är beredd att intebara stå passiv när brott mot mänskliga rättigheterpåtalas i länder där vänner har varitansvariga?Det finns ju inget parti i svensk politik som är såknutet till någon annan makt som är knu-tet till . När det regnar i slår LarsLeijonborg upp paraplyet i Stockholm.Anf. 15 () replik:Fru talman! sade att det är bra om nå-gon är extrem och dogmatisk i en debatt, för då serman tydligare motsättningarna. Jag var helt övertygadom att han försvarade sitt eget inlägg. Det är väl LarsOhly som är extrem och dogmatisk i svensk utrikes-debatt.Lars säger att det är bra att evic ställsinför rätta i . Men vem är det som har sett till attSlobodan evic nu sitter bakom lås och bom? Nej, det är ju Nato. Det är ju tack vareatt Nato - till skillnad från FN, , Europeiskaunionen och - hade kraft att -många av oss tyckte att det dröjde alldeles för länge -stå upp för demokrati, mänskliga rättigheter och in-ternationell rätt. Det är ju därför evicnu skakar galler.Sedan var det . Jag har varit kri-tisk till att inte mycket har varit redo attacceptera en internationell domstol i folkrättssam-manhang där självklart även amerikanska medborgareska ställas inför rätta om de har deltagit i folkrätts-brott. Skillnaden mellan oss är att jag reagerar motalla övergrepp mot mänskliga rättigheter, medan LarsOhly har haft ideologiska glasögon på sigsom har lämnat kommunismens brott utan kritik.Anf. 16 () replik:Fru talman! Vem som är extrem och dogmatisk idebatten kanske andra än och jag skaavgöra. Jag kan bara påpeka att i det här betänkandetstår för den svenska alliansfriheten,neutralitetspolitiken, FN:s våldsmonopol, medanFolkpartiet förespråkar ett svenskt Natomedlemskap.Om man tycker att det är rimligt att någon tar sigrätten att använda våld i internationella konflikter,och att denna någon ska vara någon annan än Förentanationerna, är det rimligt att fråga sig vad vill göra i och i . Vill han gå tillangreppskrig för att skydda mänskliga rättigheter - iSudans och fall sannolikt kränkta på ett meromfattande och vittgående sätt än de någonsin harvarit i ?Nej, , det var inte min förtjänst attMilo evic sitter bakom lås och bom. Det var inteheller förtjänst. Det var det jugosla-viska folket som röstade fram en ny regering somockså har sett till att evic ställs till svars föråtminstone en del av de brott som han sannolikt äransvarig för.Anf. 17 () replik:Fru talman! Begreppet FN:s våldsmonopol är ettbra begrepp, men tyvärr måste vi alltid tänka på attdet kan uttryckas som ett våldsmonopol för diktato-rerna i . Det är det som är problemet med . hade i sitt första inlägg en formu-lering där han talade om ett reformerat FN. Det voremycket viktigt om vi skulle kunna nå fram till densituation där FN blev beslutskraftigare när det gälleratt försvara mänskliga rättigheter och demokrati. Mendet är i det faktum att vänner i harvetorätt mot denna våldsanvändning i yttersta nödfallsom problemet uppstår.Det är en extremt intressant och viktig diskussionhur vi i det internationella samfundet skulle kunnakomma de sargade och lidande folken i ochBurma till hjälp. Jag tolkar så att han ute-sluter en väg, nämligen internationell intervention.Det är möjligt att det är ett riktigt ställningstagande,men det är otroligt viktigt att vi diskuterar och har ettvitt spektrum av möjligheter för att kunna kommadessa folk till hjälp. lyder under en militär-diktatur. Det vore oerhört viktigt för dem att hjälpadem till frihet och demokrati.Den som försvarar begreppet neutralitet i dettabetänkande är extrem. Även i socialdemokraternasnya partiprogram konstateras att neutralitet inte läng-re är ett relevant begrepp. Jag vill nog påstå att i detavseendet är mer extrem än vad jag är.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Det finns mycket som är gemensamtför och när det gäller in-ställningen till internationellt samarbete. Vi bejakarockså den krishantering och samarbete som pågår iEuropa.Men vi skiljer oss åt när det gäller medlemskapet iNato och den militära alliansfriheten. Vi bygger alli-anser. Vi har mängder av samarbete som kan kallasför allians. Men vi skiljer oss åt när det gäller denmilitära alliansfriheten. För oss är detta ett verktygför säkerheten i norra analyser har gjort när det gällerrelationerna till och möjligheterna för samarbete medRyssland vid ett svenskt Natomedlemskap, ?Anf. 19 () replik:Fru talman! har man haft ett intryck av attCentern närmast är mera traditionalistiskt än Social-demokraterna när det gäller säkerhetspolitiken. Där-för är det positivt att vi har en gemensam hållning tillhumanitära interventioner; att utveckla folkrättenbortom vad säger är en oerhört viktig pro-cess. Det är roligt att vi ser den på samma sätt.Lettland startar en internationell of-fensiv för att bli Natomedlem. Man hävdar att dennya Washingtonadministrationen är mera positiv, ochman hävdar att signaler från skulle visa attmotståndet mot baltiskt Natomedlemskap har mjuk-nat.Vår bedömning är att kommer att ac-ceptera ett svenskt Natomedlemskap. Dit hör att må-let ska vara att också ska bli Natomedlem.Det är oerhört viktigt att slå fast - på samma sätt somgäller för Europeiska unionen - att alla demokratiskastater i , liksom i , ska kunna bliNatomedlemmar. På samma sätt som haraccepterat , och Natomed-lemskap är jag övertygad om att de skulle accepteraett svenskt medlemskap. De inser att vinnerockså de på den ökade stabilitet som ett nordisktNatomedlemskap skulle innebära.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Man kan naturligtvis ha olika före-ställningar om hur detta ser ut, men vi är övertygadeom att det är större möjligheter till ett konstruktivtsamarbete med i det läge är nu sommilitärt alliansfri. Det medverkar till att undvikaspänning mellan våra länder och hela norra får större möjligheter till att utveckla förtroende-fulla relationer och samarbete. Det bidrar till säkerheti vår del av . Det är vår övertygelse. Vi delarinte den uppfattning som ger uttryckför här.Anf. 21 () replik:Fru talman! Nej, där har vi olika bedömning. Jaghåller med om att det är en oerhört viktig fråga. Tillgrund för vår bedömning ligger att Nato har etableratett mycket förtroendefullt samarbete med Ryssland.Det har förekommit incidenter under den processen,t.ex. under händelserna före Natos ingripande i Ko-sovo. Glöm inte bort att också ryska trupper medver-kar i den Natoledda operationen i Kosovo. På en radvägar finns nu ett nära samarbete mellan Nato ochRyssland. Frågans dramatik är inte alls så stor somden var för ett antal år sedan.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Den svenska säkerhetspolitiken ut-vecklas. Den har gått långt . Det äralldeles uppenbart att den inte kommer att stanna somden nu är. Det ligger bakom den moderata synen påatt det är angeläget att vi får bred uppslutning i dis-kussioner om förändringar i säkerhetspolitiken. Det ärinte genom bifall till motioner i som Sveri-ges säkerhetspolitik förändras, lär själv hasagt. Den uppfattningen delar vi från moderat håll.Förändringen måste bedrivas i en bred process.En väldigt viktig aspekt i det moderata synsättetär det nordiska Östersjöperspektivet. Vi menar att justnu, , är det viktigaste av allt Sveri-ges tydliga stöd till , och LitauensNatomedlemskap. Det är det alldeles centrala i dethär tidsperspektivet. Vi ser som den bästa lösningen,som också framgår av våra texter, att vi får en ge-mensam nordisk-baltisk säkerhetslösning där ,, , och , om de såönskar, alla tillsammans kommer in i Nato.Får jag också säga att det finns en sak som jag troratt ska observera, och det gäller frågan omförsvarsanslag. Man ska inte se Natomedlemskapsom ett sätt att kunna få ett lägre försvarsanslag. 23 () replik:Fru talman! Jag tycker att förvirringen om Mode-rata samlingspartiets position ändå kvarstår. Jagtyckte att Lennmarkers första inlägg här i den del dåhan kritiserade regeringen för dubbelspel och förvir-ring - jag antecknade också det ordet - när det gälldebaltiskt Natomedlemskap var bra. Men precis sammaformuleringar kan ju egentligen användas om Mode-raternas inställning till svenskt Natomedlemskap.Varför är det så angeläget att tre andra Östersjöstaterkommer med nu men inte ska komma mednu?Svensk säkerhetspolitik ska naturligtvis ha enbred folklig förankring, och ett svenskt Natomedlem-skap ska komma fram efter en process. Men för attverkligen få fart på den processen skulle ju ett utta-lande från och ett tillkännagivande tillregeringen vara mycket värdefullt. Det är bråttom.Jag vill påpeka två saker. För det första kommerrelationen mellan EU:s försvarssamarbete och , alltså Nato, att vara i stöpsleven den allranärmaste tiden, och det är oerhört viktigt att Sverigeär på rätt sida i den europeiska kraftmätningen. Fördet andra tas ju beslut om Natos andra utvidgnings-omgång mycket snart, och bör finnas med iden diskussionen.Därför är det precis , , som en opi-nionsyttring från vore värdefull. Därför trorjag att om verkligen menar allvar meddet som de säger i sina texter vore det bäst om deockså stödde folkpartiyrkandet.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Just , inför den process som Natohar med beslut om nya medlemmar , är detviktigaste att tydligt stöder , och strävanden. Det är det bästa ochviktigaste vi kan göra . Det handlar ju om utvidg-ning bland de nio kandidatländer som Nato har.När det sedan gäller egen position i sä-kerhetspolitiken måste den självklart växa fram isamspel mellan partier, så att vi får en majoritet i densvenska för att utveckla den svenska säker-hetspolitiken. Det bör inte ske genom motioner iriksdagen. Den typ av partiledarsamtal som harinletts kan möjligen - det vet vi inte , för de harännu inte kommit in i något kritiskt skede - vara endel i denna process. Men vi har ju erfarenhet fråntidigare att vi bedriver utveckling av säkerhetspoliti-ken i ett bredare sammanhang.Anf. 25 () replik:Fru talman! Det Lennmarker säger håller inteihop. Jag har deltagit i de där samtalen och framförtden åsikt som det verkar som vi har gemensamt, ochdå får jag inte vara med längre. Det går tyvärr inte attanvända den vägen.Sedan säger att det viktigaste för denandra utvidgningsomgången för Nato är ,och medlemskap. Ja, men då ärman ju just i den situation som om i sitt inledningsanförande, att blirisolerat. Lennmarker ägnade en stor bit av sitt anfö-rande åt att detta vore en extremt olycklig situation,men Moderata samlingspartiets politik medverkar jupå sätt och vis till att vi kan hamna i den.Det absolut mest logiska vore att vi såg som en helhet och att de tre baltiska länder-na, och , om de så önskar, söktemedlemskap gemensamt. Det skulle vi kunna uppnåom en riksdagsmajoritet gick på Folkpartietsyrkande i reservation 20.Anf. 26 ():Fru talman! Det är nu inträffade, en olycka som under mycket korttid fick en oerhört stor påverkan på miljön och påmänniskors liv och hälsa, en olycka som vi fortfaran-de ser konsekvenserna av. Vi vet att oerhörtmånga människor har fått sätta livet till under perio-den efter olyckan. Säkert har många av oss mött bar-nen från Tjernobylområdet när de under sommarenhar kommit till med hjälp av olika organisa-tioner för att få äta, som mansäger, osmittad mat.Den här olyckan visar med all tydlighet på densårbarhet som vi lever med i vår värld. Denvisar också på att olika säkerhetsaspekter och sårbar-hetsaspekter i större utsträckning borde kopplas ihopnär vi pratar om en säkerhetsordning inför 2000-talet.Säkerhetssituationen i världen ser så mycketannorlunda ut än vad den gjorde under kalla krigetsdagar. Problembilden är annorlunda, hoten är annor-lunda och de nya möjligheterna är större och ocksåannorlunda.Därför tror jag att vi när vi har behandlat de härfrågorna ändå har missat en del av de övergripandeaspekterna. De kommer kanske upp i andra betänkan-den och i andra delar, men vi borde egentligen hakopplat ihop säkerhetsordningen i större utsträckningmed miljöhoten och med de, som jag ser det, storaframtida hotbilder som vi har framför oss. Det äregentligen också förutsättningen för en värld i fredoch säkerhet.En viktig del i det här är naturligtvis FN:s roll ochFN:s framtida roll, där förändringsarbetet kanske ärden stora möjlighet som står som en öppen dörr.