prot · GO0952 · 2001-01-18 00:00:00 — Hur ska vi kunna tro att den svenska skogsin-dustrin vill bygga ut och investera i regioner där deninte kan få fram färsk skogsråvara till sina industrierunder och våren?Hur ska vi tro att människor i inlandets många by-ar vill bo kvar om det kostar dem - vilket Vägverketsjälvt räknat ut - mera per mil att köra bil änvad det kostar i andra delar av ?Hur ska vi tro att turister ska söka sig upp tillfjällvärlden , då vägarna mera ser utsom leråkrar än vägar?Hur ska vi kunna inbilla oss att ungdomar ochunga familjer stannar kvar i de norrländska högskat-tekommunerna när inte ens vägarna är framkomligaunder delar av året?Hur ska vi kunna tro att företagare söderifrån skasöka sig upp till en kommun i där vägnätethar raserats på grund av en missriktad socialdemo-kratisk trafikpolitik?Det vi moderater vill - som också framkommer ivår , i motsats till detröda vi har - är en upprustning av vägar.Vi vill vidare att flygpriserna ska pressas ned såatt det kostar mindre att flyga från tillKarlskrona eller än vad det kostar att åkatill New York.Vi vill också att de regionala högskolorna gesökade resurser och därmed görs mera lockande förstudenter att studera och forska vid.Man bör också enligt vår mening utreda om detinte är möjligt att låta en rimlig del av vattenkraftensinkomster från älvarna i norr tillfalla de kommunerdär vattenkraften finns.Vi vill ta bort den fastighetsskatt som socialde-mokraterna vill höja för att göra det billigare att bo iNorrland.Vi vill att den kommunala egenregiverksamhetenavvecklas så att vi på nytt kan bygga upp ett företa-garklimat i Norrlandskommunerna.Vi vill se mera av privata vårdcentraler, friskoloroch privata äldrevårdsinrättningar i . Jag kanse hur socialminister får knottror påryggen när jag säger något sådant. Det är valfrihetenoch mångfalden och inte den socialdemokratiskaenfalden i Norrlandslänen som ska kunna bana vägför en positivare utveckling i Norrland.Fru talman! Inte minst vill vi moderater frånNorrlandslänen att bensin- och dieselskatter sänksmed uppemot ett par kronor så att det blir billigare attanvända bilen för resor till affär och arbete i ettNorrland med långa avstånd och därmed orimligthöga resekostnader. Vi vill inte, som ochVänsterpartiet, medverka till höjda diesel- och be-sinskatter för att på det sättet öppna möjligheten baraför de rika att på något sätt använda bil i Norrland.Ökat företagande, mer av marknad, bättre kom-munikationer och ökad satsning på de regionala hög-skolorna stoppar utflyttningen och bidrar därmed tillatt sänka en alltför hög kommunalskatt.Det är så vi, enligt moderat uppfattning, på nyttska få hjulen att rulla i de fyra Norrlandslänen.Anf. 401 () replik:Fru talman! Jag ska bara kommentera en sak. Detvar en mycket nattsvart bild, som tyvärr till stor delstämmer. Sedan fanns det några små ljusglimtar somäven vi vänsterpartister ser - eller kommunister, somPer-Richard Molén valde att kalla delar av oss. Detgällde återbäring av vissa vinster från vattenkraft. Detvar ett intressant förslag som också vi tycker att manska belysa ytterligare.Sedan säger att det är fel attkommunerna konkurrerar med privata företag. Mendet är uppenbart helt rätt enligt moderat politik attprivata företag ska konkurrera inom det som i vanligafall brukar betraktas som den offentliga sektornsverksamhet, t.ex. vård, skola och omsorg. Det finnsinga som helst betänkligheter att det privata träder inmed sina vinstintressen på den marknaden.I min hemkommun fick vi jag varkommunalråd gå in med skattepengar och räddamånga mindre företag genom att t.ex. köpa upp fas-tigheten där företaget fanns för att det skulle kunnabedriva fortsatt verksamhet. Är det fel ur ideologisksynpunkt?Menar och attalla kommunpolitiker, oavsett om de är moderatereller socialdemokrater, bara ska säga att marknadenska styra i ? Går företagen dåligt ska deläggas ned. Ni får flytta till ett annat ställe där detfungerar bättre.Är det vad menar, eller finnsdet vissa tillfällen då det faktiskt är bra att stat, kom-muner och landsting kompletterar den finansieringsom de privata företagen inte kan få på annat sätt ochdärmed räddar vissa företag och jobb för framtidenunder en kortare krisperiod? Är det fel ur ideologisksynpunkt enligt ?Anf. 402 () re-plik:Fru talman! Skillnaden i uppfattning mellan erkommunister och oss moderater är ljusår. Det är väl-digt svårt för mig att kunna övertyga och på något sättkunna få att inse att även privata möj-ligheter när det gäller vård, omsorg och skola är välpå sin plats vid sidan av en landstingskommunal elleren förstatligad vård, omsorg eller skola.Jag förstår att var tvingad att köpaloss fastigheter från de små företagen i kommunen.Jag är helt övertygad om att kommunen bedrev verk-samhet med egen transportcentral, eget kök ochmycket annat som på något sätt minskade möjlighe-ten för de små företagen att kunna utföra sina tjänsteroch tjäna pengar.Jag har upplevt så inom företag-samheten att om det är någonting som befrämjarutvecklingen av företagarviljan är det just möjlighe-ten att kunna sitta vid köksbordet och prata med denkommande generationen. Det missar ni.Anf. 403 () replik:Fru talman! var det faktiskt så att det varVänsterpartiet och som introduce-rade det här med vikten av att sitta vid köksbord, menknappast . Jag kan säga att vi vänster-partister, till skillnad från er i högern, inte ser allting isvart eller vitt, rött eller blått. Jag sade att det finnsvissa korn i den moderata politiken som Per-RichardMolén nämnde som jag tycker är värda att beakta. Jagsäger inte att jag utesluter alla privata initiativ menjag har svårt att förstå den här lösningen; vi byggermer motorvägar. Mer vägar, mindre skatter - så löservi alla samhälleliga problem.Som svar på frågan om vilken typ av verksamhetdet var så var det faktiskt verkstadsindustri som be-hövde räddas. Det var ingen övrig in-blandning mer än att vi så att säga hjälpte till med attta över vissa fastigheter för att setill att vi inte tappade ytterligare jobb på den här lillaorten. Det var enda orsaken. Det har vi nu kunnatändra i och med att det går något bättre.Anf. 404 () re-plik:Fru talman! Vi har kunnat notera hur man frånVänsterpartiets sida har bedrivit politiken när detgäller ett av de viktigare inslagen i regionalpolitiken.Det är frågan om att anslå tillräckligt med medel förvägar. där vi från moderat sida ellerborgerlig sida har velat medverka och försöka över-tyga om just behovet av bättre och större väganslagför att inte vägnätet ska förfalla så har man frånVänsterpartiets sida i trafikutskottet konsekvent -- motsatt sig det hela. Man har tvärtomnästan hellre velat verka för att på något sätt ta bortpengar från vägar, och även från flyg, för att på detsättet skapa järnvägar.Jag har svårt att tänka mig att vi ska kunna byggajärnvägar till i stort sett alla kommuner i Sverige.Hela den vänsterpartistiska politiken är fullständigt ikonflikt med de ambitioner vi har när det gäller attlösa de regionalpolitiska problemen.Anf. 405 () re-plik:Fru talman! och jag kommerfrån samma län. Jag försökte, trots de problem vi har,måla upp en något ljusare bild än . Fördet är precis som säger: Vi kan inte seallting i svart.Eftersom anser att jag representerarde enfaldiga vänder jag mig till iegenskap av expert och ledamot av trafikutskottet.Om vi leker med tanken att vi över skulle fåalla pengar som behövs för att rusta upp vårt vägnätså görs det ändå inte på en gång. Frågan till är då: Vad kan vi göra för att inte totalt körasönder vårt vägnät? Jag tänker på den tunga trafikenoch de lastbilar som har enkla hjul, som enligt minuppfattning är en stor bov när det gäller att vägarnakörs sönder mer än vad som skulle behövas.Anf. 406 () re-plik:Fru talman! Det är just genom att vägarna inte ärunderhållna som man kör sönder dem ännu mer. Deorkar inte ett axel- och boggitryck på . Närvägarna byggdes , kunde deerbjuda ett axeltryck på kanske . Det är densocialdemokratiska politiken, där man medvetet hål-ler tillbaka väganslagen, som har bidragit till detelände vi har.Jag tyckte på något sätt, om jag lyssnade ordent-ligt på , att han klagade på vägnätetsstandard i . Då har jag en intressantfråga. Om det nu är på det sättet att den socialdemo-kratiska regeringen har ett lågt anslag till vägar, vadröstade på? Var det på ,, som kunde erbjudamer pengar, eller var det på det snåla regeringsförsla-get när det gäller väganslag?Anf. 407 () re-plik:Fru talman! Frågan som skullesvara på behagade han inte svara på. Retoriskt vänderhan i stället mot mig och ställer motfrågor. Jag uppfattningen att det är den som har replikrättensom ställer frågorna. Därför ställer jag än en gångfrågan till : när vi har så dåligt vägnät,framför allt under tjällossningen, kan vi då vidtanågon åtgärd, t.ex. begränsa fordonens last under denhär perioden, för att inte ytterligare förstöra vägnätet?Anf. 408 () re-plik:Fru talman! Eftersom en så stor andel av vägnätetär avstängt under tjällossningstid och behöver vi inte ytterligare med-verka till att den tunga trafiken ska beläggas medrestriktioner. Det är svårt nog ändå för den skogsin-dustri, den basindustri, som vi har inte minst uppe iVästernorrland att tillgodose behovet av färskvara,färsk skogsråvara, vilket är nödvändigt för att de skakunna hålla sin produktion i gång. Därför tycker jag,fru talman, att den tanke som har ärhelt fel. Vi har inget val. Vi måste alla medver-ka till att väganslagen blir så stora att de på något sättger möjligheter till enskilda människor att snabbt,enkelt och utan extra kostnader ta sig från bostad tillarbete eller till affärer. För skogsindustrin och såg-verken gäller det bl.a. att förse sig med den råvarasom är nödvändig för att de ska kunna bedriva sinverksamhet däruppe. Annars förlorar vi investeringar,sysselsättning och därmed kommunala skattepengar.Anf. 409 ():Fru talman! Klass 6b på Strömtorpsskolan i De-gerfors kommer med olika tips för att rädda orten:"får det vara slut på att invånarna flyttar frånDegerfors" säger eleverna i en av lokaltidningarna.Och jag förstår deras oro. tappadeDegerfors i befolkning, nästan 1 000personer. Och så är det på de flesta mindre orter imånga län. Det gäller , men det gäller ävenmånga Bergslagskommuner, som ofta hamnar i bak-vattnet av det stora problemet i Norrland.Jag konstaterar också att statsministern i gårda-gens debatt sade att vi måste förbättra regionalpoliti-ken. Han flaggar för infrastrukturinvesteringar ochsäger att detta är ". åtgärder som håller Sverigesamman och som gör att ett avlångt, glest befolkatland upplevs som mer runt." Han lyfter fram denproduktiva rättvisan även vad gäller regionala frågoroch säger bl.a.: ". idén om att ett samhälle blirframgångsrikare om man håller ihop det så att intevåldsamma regionala skillnader växer fram - denidén, välfärdspolitikens idé, visar sig vara någontingsom inte bara går att förena med en ekonomisk ut-veckling utan också någonting som driver en godekonomisk utveckling." Jag tror att det är mycketkloka ord.Tyvärr funkar det inte riktigt så i verkligheten. Deflesta kan vara överens om, tror jag, statsministernssyn att vi måste göra något åt tudelningen av Sverige.Statsrådet , som deltog i debattentidigare, hade ungefär samma ståndpunkt.Det behövs dock mycket mer konkretion. Vi kaninte år ut och år in från den här talarstolen och andratalarstolar bara prata om att det finns en olyckligregional obalans. Vi måste försöka hitta åtgärder föratt göra något åt det här, konkreta åtgärder som ska-par rimliga förutsättningar för att medborgarna i vårtavlånga land ska kunna växa upp, åldras, bo, arbetaoch studera i hela landet. En jämnare fördelning avtillväxt och befolkningsutveckling är till nytta förhela landet, för dem som bor på landsbygden och imindre orter och även för dem som bor i de störrestäderna men tyvärr väldigt sällan deltar i den härtypen av debatter.Vi kan alltså inte bara se att satsningen leder tillatt vi får ökad tillväxt i vissa centrum och sedan för-vånas över konsekvenserna, t.ex. att man här i Stock-holm drabbas av trafikstockningar, akut bostadsbrist,skyhöga boendekostnader, sociala problem, krimina-litet osv. Det finns konsekvenser, orsak och verkan, iallt det här.I avfolkningsbygd tvingas vi i stället riva ett stortantal fullt funktionsdugliga hyreshus där kommuner-na, som redan har stora ekonomiska problem, tvingastill stora upplåningar för att finansiera rivning. Det äralltså en destruktiv, defensiv politik som inte skaparden här framåtandan och framtidstron eller viljan attstanna kvar i de här kommunerna.Fru talman! Jämfört med de värsta åren går det förhållandevis bra för som nationbetraktat. Men som många har sagt är det här ojämntfördelat. På många håll är arbetslösheten fortfarandealltför hög, inte minst bland invandrare och ungdo-mar.Förutom att befolkningen minskar, som vi ser påmånga ställen, leder det här till att skatteunderlagetminskar, att den kommunala servicen försämras, attungdomar flyttar, osv. i en ständigt nedåtgående spi-ral.Trots framför allt den moderna informationstekni-ken, trots lägre kostnader för byggande, mark, löneroch i stort sett allt som det innebär att bo på de mind-re orterna eller på landsbygden jämfört med storstä-derna, så väljer de allra flesta företag fortfarande attlokalisera sig till olika centrum i regionerna eller ihuvudstaden.Många marknadsfaktorer talar alltså för det om-vända förhållandet, alltså att man skulle lokalisera sigtill de mindre orterna. Men den verkliga marknaden,och det är den som är intressant, struntar uppenbart idessa fördelar. Det är många som är jättetrötta på atthöra detta ständiga tal om de stora fördelarna med attbo ute på landet och kunna bedriva billigare verk-samhet men se att de flesta lokaliseringarsker i de större städerna. Detta tyder på att det krävsytterligare åtgärder för att stimulera tillväxt och nyajobb utanför de ekonomiska centrumen.Basindustrierna talar vi nästan aldrig om nu för ti-den. De spelar fortfarande en mycket stor roll förmånga arbetstagare, för landet som helhet, när detgäller exportinkomster osv. De har många underleve-rantörer som har en stor betydelse för både sysselsätt-ning och inkomster. Här kan man då tycka att manborde kunna satsa på en starkare betoning på vidare-förädling av befintliga produkter och framtagande avnya produkter.Som gammal lärare tycker jag också att det är ut-märkt att ungdomar även i glesbygd utbildar sig, ävenom det sker utanför den egna hemorten eller den egnaregionen, att de flyttar någonstans för att skaffa sig enbra utbildning. Det trista är ju att de alltför sällanflyttar tillbaka. Och det beror ju på att det väldigtsällan finns den typen av efterfrågan på den typen avarbetskraft, civilingenjörer osv. Dessa poster är iregel redan upptagna i den mån de finns på de mindreorterna. Man kan ju inte tvinga människor att stannakvar på en ort mot deras vilja. Men tvingasbevisligen många människor flytta mot sin vilja.Dagens Industri gjorde en undersökning för någraår sedan. Och jag tror att det var av dem somfick frågan om de ville bo kvar eller flytta som svara-de att de gärna ville bo kvar, oavsett om de bodde istorstad eller på landet. Tyvärr tvingas många, såvittjag uppfattar det, att flytta mot sin vilja.Jag är för min egen del helt övertygad om attmöjligheten till arbete och utbildning är helt avgöran-de. Sedan kan man linda in detta i termer av någotslags självuppfyllande profetia. När man väl har flyt-tat säger man att man ville flytta, inte för att äntligenfå ett jobb arbetslöshet eller för att skaffasig utbildning utan för att man blev kär eller för ville byta miljö. Det har alltså en viss betydelseatt det finns ett arbete, en bra bostad osv. att flytta till.Jag tycker att den regionalpolitiska utredningendelvis missar värdet av ett arbete. Rätten till ett arbetetrumfas nästan ut från den här talarstolen,inte minst av statsministern. Och jag tror att det ärhelt grundläggande om vi ska försöka lösa de regio-nalpolitiska frågorna också.Vi behöver alltså en bra yrkesutbildning och enbra utbildning över lag ute i landet. Det krävs åtgär-der för att stimulera efterfrågan på arbetskraft, inteminst högt utbildad arbetskraft i hela landet, och olikaåtgärder för att skapa möjligheter till kapital utanförstorstäderna.I detta sammanhang tycker jag att man skullekunna, precis som sade, titta litemer på dessa investeringsfonder i och Kanadasom skapar tillväxt i regionerna, där man kan satsaegna pengar i lokala och regionala investeringsfon-der.Man ska givetvis satsa på bra vägar. Men Väns-terpartiet prioriterar då faktiskt underhåll av befintligavägar mer än dessa storskaliga jätteprojekt som oftaförekommer. Vi vill också ha en fungerande kollek-tivtrafik.Jag skulle för min egen del vilja se fler försökmed nolltaxa i en stor skala i ett län eller i flera länsom det försök som man har haft inom kollektivtrafi-ken i i som har fåttväldigt påtagliga och goda resultat, där man så attsäga kan överföra onödig trafik i privatbilismens regitill kollektivtrafik. Där man kan frakta människor ochgods på tåg så är det faktiskt att föredra framför kör t.ex. gods på lastbil, oavsett om de är 18 eller25 meter långa. Jag utgår från att somär uppsatt på talarlistan kommer att svara på de merkonkreta frågorna när det gäller vår syn på trafik,längd på lastbilar, osv.Det är också viktigt att betona att om den offentli-ga sektorns andel av BNP minskar genom politiskabeslut drabbar det också de många avfolkningskom-munerna, där den offentliga sektorn trots det får enökad betydelse i och med att det blir större probleminom den privata sektorn. Här jobbar många av våraduktiga kvinnor, tyvärr ofta på deltid, vilket gör att dehar svårt att försörja sig. De har mycket sämre villkorän männen i den privata sektorn när det gäller ersätt-ning för övertidsarbete, jobb på storhelger, osv. Defår ständigt höra att de tillhör den tärande och inteden närande sektorn. Om vi ska kunna lösa de pro-blem som vi ställs inför med en ökande äldre befolk-ning måste vi faktiskt bjuda till och göra det merattraktivt att jobba även inom den gemensamma sek-torn, ett jobb som ofta innebär att man jobbar medmänniskor.Fru talman! Jag håller med statsrådet omatt det inte finns någon anledning att ställa storstads-bor mot glesbygdsbor, eller att säga att det är stor-stadsbornas, stockholmarnas, fel att det går dåligt iDegerfors eller i eller var det kan vara. Detgäller nog att en gång för alla inse att alla vi som bor idet här avlånga landet faktiskt skulle tjäna på att se enmer jämn tillväxt över hela landet, att flyttströmmar-na faktiskt dämpas något och framför allt att flytt-strömmarna inte så ensidigt går från periferin in tillcentrum och att inte bara några flyttar in i de finareherrgårdarna som kan finnas ute på landet för att få enfin utsikt vid en fin sjö. Vi skulle faktiskt behöva flerstockholmare och andra som flyttar ut på landet ochinser att vi faktiskt har ganska fungerande kommuni-kationer som gör att man kan bo en bit utanför pålandet och ändå kunna jobba i om såkrävs.Jag ser fram emot den regionalpolitiska proposi-tionen och hoppas att den kommer att visa påett under av konkretion, så att vi nu kan gå från vack-ert tal till konkret handling som ger verkliga möjlig-heter att bo i hela landet.Anf. 410 () re-plik:Fru talman! instämde i GöranNorlanders inlägg om att man ska bygga upp olikatyper av riskkapitalfonder som finns ute i världen. Demå väl vara bra. Men jag är intresserad av att höra påvilket sätt kan bidra till att vi också fårföretagare som inte bara har behov av kapital utanäven av företagsidéer. Det räcker inte med kapital.Det måste också finnas driftiga människor. På vilketsätt får vi dem till eller till glesbygden?Anf. 411 () replik:Fru talman! Det gäller då att kunna påvisa de för-delar som finns med att bo i . Jag har självbott i , så jag vet att det finns många fördelarmed att bo där jämfört med att bo i en storstad. Visom är här bor ju i och någradagar på något annat ställe, och vi kan säkert se defördelar som finns i och förstå att mångaungdomar flyttar hit. Men det finns också väldigtstora fördelar med att bo utanför , ochdessa fördelar måste vi lyfta fram.Det är uppenbart så att det finns problem med attfå fram riskkapital utanför storstäderna. Jag menar dåatt det måste vara en glädje för de människor som bori en region att de kan satsa egna pengar i egna jobb påden egna orten och ställa den typen av krav som Ka-nadafonderna gör, nämligen krav på lönsamhet, enaffärsidé, jämställdhet. Man kan ställa en mängd kravpå de företag i vilka man aktivt går in och satsar sinapengar genom fria val, inte till lycksökare som ha bidrag från något håll. Här talar vi om att vifaktiskt sätter in egna pengar i olika företag. Ochvarför skulle vi inte kunna göra det lika gärna som attsätta in dem i något slags anonym fond som vi egent-ligen inte alls vet om den på något vis gynnar jobbenoch utvecklingen i den egna kommunen.Anf. 412 () re-plik:Fru talman! Om jag känner till innehållet rätt iVänsterpartiets partiprogram så strävar ni väl efter attpå något sätt i princip lägga allt i samhällets regi. Dethotet finns hela tiden.Tror att det är frestande och lock-ande att vara företagare och låna dessa pengar ochsamtidigt få klart för sig från sida gärna skulle vilja soci-alisera eller ta över den här verksamheten? Det är juett memento trots allt när vi ser hur många duktigaföretagare som söker sig utomlands. Det skattesystemsom ni ställer upp gynnar inte företagare. Det är där-för ganska meningslöst att bygga upp ett riskkapitalom ni inte också ser konsekvenserna ochden logiska följden av det, att man på något sättmåste bidra till någonting annat för att ge människorlust att starta företag, driva företag och anställa män-niskor.Anf. 413 () replik:Fru talman! Eftersom jag satt med i den gamlaprogramkommissionen vet jag att vi inte alls utesluterprivat företagsamhet. Vi konstaterar bara att det intefinns någon som helst balans vad gäller den privataföretagsamheten, dess makt och inflytande i Sverigeoch globalt och det inflytande som löntagare somjobbar i dessa företag har. Är man företagare tror jaginte att det är någon större skillnad på att de anställdaoch andra i regionen sätter in sina pengar därför att detror på det företaget. Jag pratar inte om någon konfis-kation eller socialisering här.Här har vi gjort om ett helt pensionssystem för attvi ska sätta in våra pengar vare sig vi vill eller inte iolika fonder där vi har väldigt små möjligheter attstyra var de hamnar. Det är väl ett frihetsmått sommoderaterna brukar prata om att jag själv kan be-stämma att jag använder mina pengar, t.ex. minapensionspengar, för att satsa i ett företag och kan dåfå vissa skattemässiga fördelar, som exemplet medKanada visar på. Det är ingen konfiskation. Det ärinvesteringar i ett företag som man tror kan gynnadels orten, dels den egna ekonomin på sikt.Anf. 414 ():Fru talman! Det har varit intressant att se de se-naste timmarna varifrån ledamöterna har varit somhar dykt upp i talarstolen. Jag tycker att jag sett enviss riktning. Skulle det vara den här sammansätt-ningen av normalt skulle vi kanske ha enannan utveckling även av regionalpolitiken.Ofta säger socialdemokrater i sina tal att det gårbra för . Vi kunde höra statsministern i gårda-gens inledning, hans inriktning var också sådan.Men känner alla att det är så? Är det den meningoch de kommentarer som jag möter då jag går upp påICA där hemma i min by, , på landsbygden iDalarna? Är det så folk säger och kommenterar dåman möter dem, skriver eller ringer och tar kontakt?Nej, jag håller med dagens ledare i som har rubriken: .Jag vill också börja med att instämma i vad OlaSundell sade i inledningen av den regionalpolitiskaavdelningen . har sagt ska måla blått.