prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — Det började att bli rätt omfattandenågon gång , om jag minns rätt. Det finns gans-ka många barn att forska på. Det har gjorts en delundersökningar. Det är kanske inte tillräckligt. Detkan jag inte bedöma.När vi får en utredning som handlar om ifall ho-mosexuella ska ha rätt att bli prövade kommer plöts-ligt debatten igång om att vi ska pröva hela adop-tionslagstiftningen. Jag säger inte nej till det. Men jagtycker inte att det finns någon anledning att göra detjust . diskuterar vi en annan fråga. Vi diskuterarom homosexuella ska har rätt att bli prövade.Det är mycket möjligt att vi eller litelängre fram får se över adoptionslagstiftningen. Detkanske är dags för det. Men jag tycker inte att det harmed denna fråga att göra just . Därför säger vi nej.Jag tror att det finns anledning att återkomma.Anf. 139 () replik:Herr talman! Det hoppas jag verkligen. Det lätprecis som att tyckte att manpassar på när frågan är aktuell i en annan del av lag-stiftningen. Jag vill säga att alla vi andra som jobbarpolitiskt också gör det för att förändra till det bättreför t.ex. barn. Jag hoppas att det framgår med allönskvärd tydlighet när vi kämpar för vår sak och detvi tror är bra.Det finns lagstiftning som är , efter vadjag hörde , när det gäller ensamståendes adop-tioner. Åldersgränsen är också lite underlig. Detär två saker som är intressanta. Det finns väl ingenanledning att vänta med att ta ett helhetsgrepp överfrågan, och då får man också med adoptioner i homo-sexuella familjer i samma svep. Jag tycker att detskulle vara rationellt.Anf. 140 () re-plik:Herr talman! Vi har en utredning som mångahär har sagt är väldigt omfattande och ger väldigtmycket kunskap. Det är tydligen inte tillräckligtmycket kunskap enligt en del, men ska den ändågå ut på remiss.Varför ska vi fördröja det arbetet och sedan sättaigång en översyn av adoptionslagstiftningen? Jagantar att det blir anledning för en ny utredning, och vivet att utredningsarbete tar tid.Jag tycker inte att det är något fel att utrednings-arbete tar tid. Men vi behöver inte vänta med dennafråga. Vi kan komma vidare när det gäller frågan omhomosexuella ska ha rätt att bli prövade.Jag vill gärna avsluta med att säga följande. Mankan tro att kommittén var djupt oenig i allt. Men såvar det inte. Kommittén var i princip enig om alltutom gemensamma adoptioner.Frågan har fokuserats på internationella adoptio-ner. Det beror helt enkelt på att det nästan inte skernågra inhemska adoptioner. Det finns inte barn tilldet. Vi är eniga om nästan allt utom denna fråga.Det enda parti som har gått emot allt är kd. An-nars finns det en enighet i kommittén. Jag är medvet-en om att det inte gäller i alla partier. Men vi ska integlömma det. Egentligen rör debatten en väldigt litendel. Vi vet att det sker ganska få adoptioner . Dethandlar återigen om rätten att bli prövad.Låt oss nu invänta det fortsatta arbetet. Det ska blispännande att se hur det går.Anf. 141 ():Herr talman! Först ber jag om ursäkt för att jagråkade missa min uppsatta tid på talarlistan med nå-gon minut. har det kommit i gång en diskussionom homosexuellas rätt att adoptera. Jag finner då inteanledning att fortsätta med någon längre debatt. Menjag vill ändå deklarera uppfattning iden sakfrågan.Ingen ska ha en oinskränkt rätt att adoptera barn.Det är barnets bästa som ska vara avgörande. Menalla vuxna ska ha rätt att bli prövade lämpliga somadoptivföräldrar oavsett sexuell läggning, kön, osv.Det är den utgångspunkt som vi har i den här frågan.Just detta med att det är barnets rätt som ska varaavgörande låg också i botten när lagutskottet ochsedermera också fattade beslut om denutredning nu har suttit och utrett dessa frågor.Jag tycker att utredningen har gjort ett gott arbete.Det har varit ett omfattande analysarbete och kun-skapsinhämtande, och utredningen har också kommittill rätt slutsats.Nu är det nog som sade. Denhär debatten kommer egentligen för . Detär en aktuell fråga som har diskuterats mycket. Det ärväl av den anledningen som debatten har kommit till.Annars har utskottet ingen avvikande mening.Den samlade majoriteten avstyrker de motioner ochde krav som finns, däribland partimo-tion. Det är den enda partimotion som kräver att allaska prövas om de är lämpliga. har ocksåen partimotion.Utskottet avstyrker med motiveringen att manförutsätter att det förslag som utredningen har lagtfram och som har diskuterats här - och som bl.a.Marianne föredömligt har försvarat -snabbt ska beredas och att regeringen ska återkommatill med förslag.Jag vill gärna hänvisa till mitt särskilda yttrande ibetänkandet. Jag säger där att jag är beredd att avståfrån att yrka bifall till partimotionen och avvakta attett sådant förslag kommer fram.Jag förutsätter att regeringen efter remissomgång-en bereder ärendet på ett sådant sätt att det kommerfram ett förslag med den innebörd som vi har yrkat ivår partimotion. Det ska vara möjligt att var och enska prövas lämplig som adoptivförälder. Jag kan intese någon annan möjlighet utifrån synen på alla män-niskors lika rätt och värde.Herr talman! Med detta instämmer jag i de yrkan-den om bifall till reservationerna nr 1 och nr 2 somhär ha gjorts. Under övriga moment yrkar jag bifalltill utskottsmajoritetens förslag i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Vissa elmarknadsfrågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2000/01:NU8Vissa elmarknadsfrågor.Anf. 142 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 3 och avslag på övriga reservationer ibetänkandet.Egentligen skulle vi kanske kunna slippa en stordel av den här diskussionen och debatten. I just denfråga som behandlar motionerna på elmarknadsområ-det har vi nämligen varit ganska överens. Jag tyckeratt det egentligen är på marginalen som vi skiljer ossåt, men det kanske måste vara så här.I varje fall har frågorna om sänkta elpriser intres-serat många människor, och tydligen också mångaelkonsumenter - hushåll och även småföretag ochandra. Det har ju skett en ganska omfattande mängdbyten av elleverantör. Då är det viktigt att vi, när vinu har varit överens om att avreglera elmarknadenoch är överens om att vi ska ha system som ger enmaximal utdelning för konsumenterna, har så lågaelpriser som över huvud taget är möjligt. Det gällersom sagt både hushåll och företag som producerarvaror och som har el som en del av sina insatsvaror.Av de rapporter som kommer har vi kunnat kon-statera att systemet inte fungerar tillräckligt bra. Detmåste förbättras på olika sätt. En fråga som ofta äruppe till debatt är de relativt höga nätpriserna. De ärganska olika om man ser till hur de olika nätägarnadebiterar. De är också olika mellan olika delar avlandet och mellan tätort och glesbygd. Denna frågamåste man försöka komma till rätta med. Elnätsut-redningen har behandlat frågorna och de är föremålför beredning i . Vi väntar en pro-position senare under året.En fråga som också har diskuterats mycket ochsom har retat upp konsumenterna och även leverantö-rerna är de s.k. leverantörsbytena. De fungerar väldigtdåligt. Det finns regler om hur de ska ske och medvilka tidsfrister som man ska göra olika anmälningar.Men tydligen finns det antingen brister i de administ-rativa systemen eller brister i de ADB-system somman har inrättat. Eller så kan det, som någon påstår,vara en ren ovilja från nätbolagen att klara ut detta påett effektivt och snabbt sätt. Det vore illa om detskulle vara så. Vi har inte i lagstiftningen ettsanktionssystem som effektivt driver på detta så attdet följs upp på ett bra sätt.Det är på denna punkt som vi egentligen var oeni-ga om hur man skulle gå till väga, men efter diskus-sion i utskottet har vi kommit överens om att vi ändåmåste sätta in en del åtgärder och helt enkelt skickaen beställning till regeringen för att komma till rättamed bekymren. Det är inte alldeles säkert att detta ären lätt fråga som det är lätt att lagstifta om. Blir detfråga om en förseningsavgift eller en sanktionsavgiftså måste man, i vilken form det än må bli, säkerställaatt den är rättssäker och kommer att fungera. Manmåste ha system som fungerar för att detta ska upple-vas som verkningsfullt, rättvist och, som jag sade,rättssäkert.Regeringen har förvisso lovat att se över detta.Trots det har vi i utskottet kommit överens om attgöra en beställning på en översyn för att kunna kom-ma åt de felande nätbolagen. Därför vill vi se förslagtill den lagändring som vi tror krävs för att man skakunna komma till rätta med bekymren.Ett annat område, som i och för sig inte är någonstor fråga som vi trycker särskilt hårt på just nu mensom jag tror att vi kommer att få se mer av i framti-den, och det , är hur vi ska klara av fjär-ravläsningen av elkonsumtionen och förbrukningen.Där pågår också utredningar. Det finns ett antal före-tag som med mycket gott resultat har infört fjärrav-läsning. Om jag är rätt informerad lär det finnas ettpar tre utrustningar som klarar av fjärravläsningar.Jag och en kollega var för ett par veckor sedanhos och fick information om hurman har arbetat där. Man har infört ett fjärravläs-ningssystem för alla sina kunder, och man har barapositiva erfarenheter av det. Kunderna är nöjda. Dethar kunnat ske till mycket rimliga kostnader för före-taget, vilket jag tycker är en viktig sak att säga. Jagtror att det är bra om elleverantörerna verkligen tartag i frågan och gör någonting åt den. finns dettyvärr alltför mycket av väntan på att det också pådetta område ska komma regler. Jag tror att de somhar gått före här har en stor fördel av det.Den fråga och diskussion där vi har skilt oss åtoch där vi från Socialdemokraterna och Vänstern harreserverat oss gäller strålningsriskerna. Det är natur-ligtvis ett mycket viktigt område. Det har pågåttmycket forskning om detta, men den har inte kunnatfastställa om strålningsriskerna medför de problemsom en del vill påstå att de gör. Vi tror från vår sidaatt man behöver forska mer på området.Jag tror att majoriteten delar den uppfattningen,men man vill trots detta gå fram med en beställningtill regeringen om en utredning om hur man ska ökakunskapen och avveckla de risker som man befarar.Vi tycker att man kommer längre med att understödjaforskningen på området och i anslutning till de rönsom kommer upp vidta åtgärder. Trots allt så måste juden utredning som majoriteten nu vill beställa byggapå forskningsresultat och forskningsrön. Därför anservi att det var en onödig beställning.Anf. 143 ():Herr talman! Näringsutskottsbetänkandet handlari huvudsak om effekterna av den reformering av el-marknaden som infördes . Avregle-ringen, som innebär att produktion och handel med elsker i konkurrens, har skapat förutsättningar försänkta priser som valfriheten för elkonsu-menterna har ökat. Elkunderna är de stora vinnarnaeftersom de har möjlighet att sänka sina elkostnader.I och med införandet av schablonberäkningen påelmarknaden slopades kravetpå timmätare vid byte av elleverantör. Konsumenter-nas ställning på elmarknaden stärktes med bl.a. korta-re uppsägningstid och kostnadsfria byten.Allt borde vara frid och fröjd. Men det är det inte!Genom alla klagomål som nått utskottet, och se-nast av rapportering till rege-ringen, framgår att systemet ännu inte fungerar somavsett. Förhållandevis få kunder har bytt elleverantör.Många kunder har inte kunnat byta elleverantör, anserde, för att det har tagit så än plane-rat.Energimyndigheten drar slutsatsen att problemenberor på nätföretagens hantering av leverantörsbyten,mätning, beräkning och rapportering.Regelverket anger klart och tydligt hur berördaaktörer ska agera vid ett leverantörsbyte och vilkatidsfrister som gäller. Nätbolagen ska inom fem ar-betsdagar antingen sända ett meddelande om vad somär felaktigt eller ofullständigt i anmälan eller bekräftadensamma.En anmälan om leverantörsbyte ska innehållauppgift om anläggningsidentitet. Här brister det. En-ligt Energimyndighetens rapportering är denna förleverantörsbytet nödvändigt uppgift ofta okänd förkunden. Reformens och elmarknadens trovärdighetriskerar att skadas om inte rutiner kring leverantörs-byten och rapporteringen av mätvärden snabbt för-bättras.Det är därför mycket bra att vi i näringsutskottethar kunnat enats om en begäran till regeringen om ettskyndsamt införande av ett effektivt sanktionssystemmot de nätbolag som inte uppfyller regelverkets kravvid byte elleverantör eller gällande föreskrifter omangivande av anläggningsidentitet vid mätrapporte-ring. Regeringen ska lägga fram ett förslag tillde lagändringar som krävs.Ett annat problem där vi inte lyckats nå enighet iutskottet är den dåliga prisutvecklingen och de storaskillnader som råder när det gäller nätavgifter. Re-formeringen och avregleringen av elmarknaden harvarit framgångsrik, inte minst i den meningen attelpriset har sjunkit. Ändå upplever många konsu-menter att deras elkostnader är oförändrade ellert.o.m. Förklaringen till detta är dels att densocialdemokratiska regeringen har höjt energiskatter-na kraftigt, dels att nätföretagen, trots avregleringen,inte är konkurrensutsatta. Nätföretagen har ett s.k.naturligt monopol inom respektive område. Kundenkan inte välja alternativt nät utan måste använda sigav det befintliga nätet för att få tillgång till sin elleve-rans. Den dåliga prisutvecklingen som följer medelnätens monopolsituation har regeringen inte gjortnågot för att komma till rätta med.Det totala elpris som slutkunden får betala utgörsav ett renodlat elpris, nätavgift samt energiskatt ochmoms. För en elkund som bor i lägenhet och förbru-kar utgjorde den 1 januari1999 elpriset . Energiskatter, moms och produk-tionsskatter var och nätavgiften av total-kostnaden. För en lägenhetskund är alltså bara 25 %av elkostnaden kopplat till den avreglerade markna-den, medan av kostnaden beror på skatter och40 % av kostnaden tas ut av nätföretag som har ettnaturligt monopol.Energimyndighetens undersökning från maj 2000visar att avgiftsskillnaderna mellan nätföretag somverkar inom samma bebyggelseregion är mycketstora. Det finns också stor risk för korssubventione-ring.Avregleringen av elmarknaden inleddes för merän . Regeringen har trots medvetenhetom bristerna när det gäller nätavgifterna ännu inteagerat för att skärpa kraven på nätföretagen. Det ärviktigt för konsumenterna att regeringen snabbt sertill att tillsyn av nätföretagenomedelbart skärps. Det finns uppskattningar som görgällande att mer än hälften av avregleringens positivaeffekter i form av effektivitetsvinster finns i nätledet.Det duger då inte att, som utskottsmajoriteten vill,förhala denna för konsumenterna så viktiga fråga.En fråga som oroar många människor är effekter-na av strålning från kraftledningars magnetfält. Ingenkan bättre än forskarna avgöra om det föreliggerhälsorisker i detta sammanhang. Vi kan bara konsta-tera att dagens forskningsresultat om strålningsriskerfrån kraftledningar är motstridiga. En försiktighets-princip har utfärdats, vilket är bra. har ned-grävning av kraftledningar varit det som tillämpats iområden som är tättbebyggda. Men detta löser inteproblemet. Nedgrävning påverkar inte i sig magnet-fälten.De motstridiga forskningsresultaten och den bety-dande oron för de magnetiska fälten som finns blandmänniskor som har kraftledningar nära husknuten,dagis eller skolan gör att man måste ta frågan på stortallvar. Därför begär vi som är i majoritet i utskot-tet att regeringen tillsätter en utredning med uppdragatt undersöka och presentera metoder för att avskär-ma magnetfältens strålning för att därmed reduceraeventuella strålningsrisker och finna incitament fördetta. En kostnadsberäkning ska ingå i utredningen.Herr talman! Jag står självfallet bakom de mode-rata reservationerna, men nöjer mig med att yrkabifall till reservation nr 1 och avslag på reservation nr3.Anf. 144 ():Herr talman! Det här betänkandet kan man knap-peligen betrakta som ett av de tyngsta i näringsut-skottets historia. Vissa elmarknadsfrågor är en rubriksom täcker ett brett fält, med det viktigaste beslutet,nämligen att omreglera till en elmarknad, är ju redanfattat. Viktiga utvärderings- och analysarbeten pågårnu helt enligt planerna. kommer vi rimli-gen att kunna se vilka förändringar som måste beslu-tas i denna församling.Svenska kraftnät, och elbör-sen själv, i , bedriver nu ett aktivtförändringsarbete för att finslipa elmarknadens funk-tioner.De viktigaste punkterna i det här arbetet är enligtVänsterpartiets uppfattning utan tvivel att för detförsta få till stånd en effekthandel som ger tydligaprissignaler till oss konsumenter för kostnaderna attkalla vintermåndagar hålla oss med nödvändig el.Omvänt ska vi konsumenter kunna ge tydliga signalervilket pris vi är beredda att betala per kilo elektronernär vi kravlar upp dessa mörka kalla i ja-nuari och februari. Kanske fördrar vi sängens godavärme om effektprisets mekanismer är tydliga nog,och det vore en marknadskrafternas välsignelse, herrtalman.För det andra måste överföringskapaciteten byg-gas ut så att flaskhalsar i stomnät och regionalnätförsvinner. Arbetet med detta pågår redan med högstaprioritet.Något som egentligen inte berörs under den härmarknadsrubriken är den snabba koncentrationspro-cess som pågått och pågår inom elbranschen. Vi iVänsterpartiet har uppmärksammat de här riskernaför en monopolliknande situation i vår motion. Detsenaste exemplet är att den stora tyska koncernenE.ON lade ett bud för att helt ta överbörsnoterade . är ju finskaFortum delägare i Birkakoncernen. Statliga Vatten-fall, gott folk, är faktiskt det enda helsvenska energi-företaget av format. Låt oss värna om det bolaget!En komplikation är att de här tre dominerar elpro-duktionen med , och det är ett problem närdet gäller att få till stånd en marknad med konkurrens.Om övriga ägare accepterar budet frånE.ON betyder det att en av de största aktörerna på densvenska el- och energimarknaden försvinner frånbörsen och blir ett helägt tyskt dotterbolag. Det härökar ägarkoncentrationen, minskar insynen och in-flytandet. Det är min bestämda uppfattning att Syd-kraft bör leva vidare som börsnoterat, och därmedöppet, företag. Den granskning och den rapporteringsom börsnoterade företag måste leva upp till, gottfolk, är viktig för att vi ska kunna få lite insyn frånsamhällets sida. Vi kan ju bara se på akti-estämma, som kanske t.o.m. pågår just nu om de inteblivit överens på sluttampen.Jag uppmanar därför de kvarvarande ägarna attsäga ett bestämt nej till det här tyska budet. Det gällernorska Statkraft, , och Oskars-hamns kommuner som stora ägare samt ochsjälvfallet de många enskilda aktieägarna. Det är minfromma förhoppning att Aktiespararna med Lars-ErikForsgårdh i spetsen än en gång reser motståndets fanaoch slåss för de verkliga marknadskrafterna. Det ärnämligen farligt när de stora börjar sluka varandra.Det är då man måste se upp. Det är då konkurrensenkan upphöra.Trots denna bekymmersamma utveckling har viingen reservation i betänkandet när det gällerkonkurrensfrågorna, eftersom en utvärdering av el-marknaden snart ska presenteras. Men jag vill betonaatt vi i noga följer utvecklingen ochtänker agera snabbt och bestämt om så behövs.Jag ska göra några ytterligare nedslag i betänkan-det. Vad gäller nätverksamheten och nätavgifterna lätKarin Falkmer från nästan lite upprördöver att detta inte har fungerat perfekt från början.Det är då att betänka att tillsynen över nätverksam-heten successivt har skärpts för att pressa kostnadernainom det här monopolet. Det går inte att införa någonmarknad. Vi kan inte rimligen ha flera nät ovanpåvarandra. Jag tycker att det är illa nog med alla demaster som förekommer inom telekombranschen.Vi har från i en motion föreslagitatt regeringen borde reda ut om det kanske vore bättreatt slå ihop den fasta avgiften med den rörliga. Elleruttryckt med andra ord för att göra det begripligt: Vikonsumenter skulle på räkningen betala exakt perkilowatt och ingenting annat. De kostnader som nät-bolagen har för sina ledningar tar de sedan ut av detelförsäljande bolaget. Det skulle betyda att till skill-nad från nu skulle sparande och effektivisering verk-ligen stimuleras.Låt mig ge ett exempel. Om jag köper en tvättma-skin som drar en tredjedel mindre el, gör jag en för-tjänst på en knapp tredjedel av elpriset. Den fastakostnaden ligger, som det nu är, kvar oförändrad.Enligt vår modell skulle konsumenten fullt ut tjäna inhela besparingen per kilowatt. Att utreda detta voreväl inte helt fel.Jo, säger en elproducenterna tydligen närståendemajoritet. Min blygsamhet förbjuder mig att nämnavilket parti som är ensamt om reservation nr 2, somjag härmed livligt yrkar bifall till.Vi har ytterligare en reservation tillsammans medsocialdemokraterna. Självfallet står vi bakom den,men för tids vinnande väljer jag att yrka bifall baratill reservation nr 2.Vad gäller anslutning av vindkraft och annan för-nyelsebar elproduktion, som tas upp på ett förtjänst-fullt sätt i motioner av respektive Miljöparti-et, är jag övertygad om att det är en fråga som vi lösernär de arbetsgrupper som just nu arbetar för att un-derlätta för mer vindkraft kommer med sina förslag.Vidare något om de omdiskuterade riskerna förstrålning från kraftledningar. Vi har tillsammans medsocialdemokraterna valt att avstyrka förslaget om atttillsätta en utredning. Det gör vi självklart inte avovilja mot att förebygga eventuella risker, men redannu finns det en försiktighetsprincip, och såvitt jag vetär berörda myndigheter och företag numera mycketmedvetna om farhågorna kring magnetfälten. Forsk-ning pågår och har vårt fulla stöd.I min hemkommun och i många andrakommuner finns redan beslut om att successivt flytta,gräva ned och avskärma anläggningar som alstrarmagnetfält och strålning, förutom att gällande reglersom sagt ger alla möjligheter att placera transforma-torer, kraftledningar och andra kraftfältsalstrandeanläggningar på ett betryggande sätt.Den föreslagna utredningen har därför enligt vårmening inget ytterligare att tillföra. Men jag fälleringa bittra tårar, och andra, över att nii majoriteten, som till och från skiftade i utskottet, fören gångs skull troligen vinner. Det är det som är de-mokrati.Omvänt skulle jag bli glad om övriga kan delamina farhågor vad gäller ägarkoncentrationen avenergiföretagen och kan ställa upp för ett Sydkraftsom fortsätter att vara en möjlig placering på aktie-börsen för våra pensionsfonder och för fortsatt öp-penhet och möjlig granskning av detta bolag. KanKarin Falkmer svara på den utmaningen?Till sist vill utskottet ge regeringen uppdraget attskyndsamt utreda de tidigare berörda straffavgifternaför nätbolag som inte snabbt nog ordnar byte avabonnenter. Bra, säger det eniga utskottet. I den enig-heten ingår självklart också . Jag ärinförstådd med detta, men jag kan så här på slutetändå inte låta bli att jämföra den här snabbheten medtrögheten vad gäller att höja skadeståndsansvaret förkärnkraftsägarna, som gäller betydligt större belopp.Inget mer om det. bara en uppmaning tillalla glada elkonsumenter: Köp miljömärkt el! Då fårni inte bara energi utan också ett gott samvete.Anf. 145 () replik:Herr talman! Jag får försöka att utveckla den mo-derata synen på elmarknaden. Vi tycker att det sam-manlänkade elsystem som finns gör att man var-ken i eller i något land i norra kanstyra händelseförloppet. Vi tycker att det är dags attanpassa energipolitiken till de förhållanden som gäl-ler på energimarknaden. På en reformerad och av-reglerad energimarknad duger det inte att fortsättamed en energipolitik som är grundad på planerings-mål och omfattande statlig styrning.De försök till statlig styrning som nu gör sig till talesman för passar inte i den nyaverklighet som vi lever med. Det är dags att avveckladen del av energipolitiken som har haftsom syfte att styra tillförseln, sammansättningen ochförbrukningen av energi. Statens roll ska inskränkastill att fastställa spelregler som ska gälla på markna-den i allmänhet och i synnerhet när det gäller miljö,säkerhet och beredskap.Anf. 146 () replik:Herr talman!