prot · GP096 · 2001-09-27 00:00:00 — Men vi tycker att det initiativ somtagits i utskottet är bra därför att vi måste försökaupprätthålla trafiken. Framför allt gäller det skade-täckningen för tredje man.Det är ett tidsbegränsat bemyndigande för rege-ringen , och det finns en riskavgift. Det äranledningen till att vi tycker att det är rätt att göra såhär. Det som är viktigt är att man under dessa 30dagar försöker nå en bred och långsiktig lösning påproblematiken.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetsförslag.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutTU5 Statliga garantier för att återställa försäk-ringsskyddet för flygbolag m.fl.1. (mp).Kammaren biföll utskottets förslag med acklama-tion.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då dagens frågestund skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 10 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Då är det för frågestund. Följande statsrådkommer att delta: statsrådet , försvars-minister , statsrådet ,statsrådet och statsrådet besvarar såväl allmänpo-litiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområ-de inom regeringen. Frågor till övriga statsråd förut-sätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen.Jag vill erinra om att frågor och svar ska varakorta och icke överstiga en minut. Jag upprepar attdet handlar om frågor och svar, ingenting annat.Löneskillnader i RegeringskanslietAnf. 11 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet absolut viktigaste frågan på jämställdhetsom-rådet är att komma till rätta med är de osakliga lö-neskillnaderna. Vi har här i stiftat en lag föratt motverka dessa. Då blir jag bekymrad när jag kanläsa och se att det är väldigt stora löneskillnader, t.ex.på handläggarnivå i . Ännu merbekymrad blir jag när jag ser att de har ökat under detvå senaste åren.Hur kommer det sig, , att löneskill-naderna ökar i ?Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! Den redovisning som har lämnatssenast måste naturligtvis analyseras ordentligt. Jaghar själv inte läst den, men jag har hört den beskrivenav de nyhetsförmedlare som har gjort intervjuer ochgått igenom den.I sak ska löneskillnaderna minskas. Det är ett vik-tigt arbete, och det personalpolitiska program som hartagits fram syftar till att minska osakliga löneskillna-der. Jag vet också att jämställdhetsministern kommeratt träffa alla personalchefer inför den löneförhand-ling som kommer att starta senare under hösten.Anf. 13 ():Herr talman! är det inte ju inte första gångenjag tar upp den här frågan, utan jag har haft den uppemed jämställdhetsministern vid ett flertal tillfällen.Det har lovats och lovats, men ingenting har egentli-gen hänt.I jämställdhetsministerns eget ministerium har lö-neskillnaden ökat med , och jag tycker att detär otillfredsställande att det t.ex. i Statsrådsbered-ningen skiljer mellan män och kvinnor påhandläggarnivå. Det är inte rimligt.Hur ska det privata näringslivet, de fackliga före-trädarna och kvinnor kunna ta den här lag-stiftningen på allvar om inte regeringen går före ochär ett föredöme? Det är min mening att det politiskarummet ska stå som föredöme i de här frågorna.Vad tänker personligen göra för attkomma till rätta med de här problemen?Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Som jag sade tidigare kommer jäm-ställdhetsministern att mera praktiskt gå igenom dettamed personalcheferna, som är ansvariga för förhand-lingarna. Sedan är det också viktigt att skilja ut osak-liga löneskillnader och löneskillnader. En annan syn-punkt som jag har är att det nog är viktigt att analyse-ra den redovisning som är gjord, så att man inte far iväg åt fel håll i debatten. Men i sak är det otroligtväsentligt att man kommer åt det jämställdhets-problem som innebär att det är osakliga löneskillna-der mellan kvinnor och män.Sveriges krishanteringAnf. 15 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillförsvarsministern. Den gäller deltagande iinternationell krishantering och vårt lands bidrag tillstabiliteten i och på andra håll.USA förvarnar nu - både i går i och i natti presidentens tal - om att man kommer att koncentre-ra ansträngningarna från sida på att bekämpaterrorismen. Det innebär att man kommer att reducerasitt bidrag till trupperna som finns på ochbibehåller stabiliteten i Kosovo och i Makedonien.Min fråga är då om försvarsministern kommer attvidta åtgärder för att vi ska fylla det gap som kommeratt bli när och eventuellt också Storbritannienkommer att dra sig ur.Anf. 16 Försvarsminister ():Herr talman! har knappt tusen man -kvinnor och män - i f.d. . Vi kommerefter det val som ska äga rum i Kosovo att reduceramed det extra insatskompani som vi kommer att hahaft där . Vi kommer då att hamöjligheter att t.ex. förflytta ett kompani eller mot-svarande till om det skulle behövas. Vihar också en flygspaningsenhet som skulle kunnaanvändas. Och, om det skulle behövas, har vi natur-ligtvis även marinförband.Överbefälhavaren undersöker våramöjligheter att t.ex. haytterligare ett förstärkt skyttekompani tillgängligt fören eventuell insats, eventuellt på Balkan.Anf. 17 ():Herr talman! Jag tackar försvarsministern för sva-ret. Jag vill möjligen fortsätta med min fråga.I de här anförandena, bl.a. från president ,har man vädjat till övriga nationer som är med påBalkan - man vänder sig framför allt till övriga län-der i - om att vi ska stärka våra försvarsbud-getar, så att kan känna att vi är beredda att ta vårdel av krishanteringen och på det viset också bidra tillUSA:s insatser för terroristbekämpning.Då vill jag fråga: Avser försvarsministern att för-stärka vår försvarsbudget för att kunna möta dessautmaningar?Anf. 18 Försvarsminister ():Herr talman! Om frågaren hade tittat i budgetpro-positionen skulle hon ha sett att det framgår att det,om det finns ett behov av en ökad insats därför att vikommer i en sådan situation och det internationellasamfundet efterfrågar det, finns möjligheter för rege-ringen att snabbt överväga ett resurstillskott till För-svarsmakten eller de civila organisationer som kanvara berörda.Jag vill understryka att det inom Försvarsmaktenoch de civila myndigheterna pågår en ominriktningav försvaret som innebär att de olika förbandstyperna,förbandsenheterna, får utbildning och materiel för attkunna tjänstgöra internationellt. Ett viktigt element ärinteroperabiliteten. Det arbetet fortgår med stor kraft,och det är en del i ominriktningen av försvaret.Regionsförsök för vidgad länsdemokratiAnf. 19 ():Herr talman! Jag vill återgå till inrikespolitikenoch ställa en fråga till statsrådet pågår på några platser i landet, bl.a. i Kalmarlän, regionsförsök för att vidga länsdemokratin. Nuhar det kommit oroande uppgifter om att regeringentänker stoppa de här försöken. håller man på attplanera budgetar och går in i en ny valperiod. Jag villfråga statsrådet om han kan lugna mig. Kommer dehär försöken att få leva kvar? Kommer vi nu att verk-ligen ta ett steg mot en vidgad länsdemokrati?Anf. 20 Statsrådet ():Herr talman! Jag ska inte gå in i detaljer, eftersomregeringens proposition kommer att presenteras . Men jag kan ändå ange en inriktning på denpropositionen och också lugna när detgäller frågeställningen.Vi kommer att lägga fram ett förslag som innebären kraftig utvidgning av länens och kommunernasmöjligheter att påverka regionalpolitiken. Det kom-mer att gälla hela landet. Vi kommer också att se tillatt det finns förutsättningar i de nuvarande försökslä-nen att driva verksamhet vidare i former som bliracceptabla. Den viktiga poängen är att vi vill ta tillvara den kraft som finns bland de politiska företrä-darna i kommuner och landsting när det gäller attmedverka aktivt i det regionala utvecklingsarbetet.Den inriktningen kommer propositionen att präglasav.Anf. 21 ():Herr talman! Det där tycker jag låter ganska posi-tivt. sade statsrådet att det ges möjligheter förlänen att påverka utvecklingen. Som vi ser det är detviktigt att det landar slutligt i en verkligt demokratiskprocess med direktvalda organ. Får jag uppfatta stats-rådets svar så att det också är slutmålet även för stats-rådet? I så fall kan vi bilda breda majoriteter för ensådan uppfattning.Anf. 22 Statsrådet ():Herr talman! ger sig in i endetaljdiskussion som jag kanske inte kan kommenteraså utförligt. Klart är att de nuvarande försöken meddirektval i och kommer attfortsätta. Vi ser ett behov av att fortsätta en utvärde-ring av den försöksverksamheten innan vi definitivttar ställning till den direktvalda organisationen.För övriga landet gäller att vi vill ta till vara denkraft i hela landet som finns ute i kommunerna attpåverka det regionala utvecklingsarbetet. Det tyckerjag är väldigt angeläget. Inte minst har tillväxtsamar-betet visat att det kan ge väldigt många fördelar ochge väldigt mycket kraft i det regionala utvecklingsar-betet.BomässorAnf. 23 ():Herr talman! Jag ska ställa en fråga till statsrådetLars-Erik . Det gäller bomässor i synnerhetmed en parallell till Bo01 i Malmö.Staten är ju indirekt ägare av bomässorna via . Alla de skandaler som vi nu har sett i Malmönär det gäller den ekonomiska handläggningen gör attett femtiotal småföretag inte kommer att få betalt försina fordringar. Det är ett mycket olyckligt sätt förbåde kommunen och staten att visa sitt engagemang.Jag skulle vilja få svar av statsrådet vad statsrådetavser att göra för att för framtiden se till att skattebe-talare och företagare inte ska behöva bli ekonomisktlidande i samband med sådana här evenemang.Anf. 24 Statsrådet ():Herr talman! Det är naturligtvis ytterligt beklag-ligt att mässbolaget i har försatts i konkurs.Nu pågår ett arbete för att försöka reda upp den situa-tionen, där kommun i hög grad är engagerad.Jag kan inte kommentera detaljerna i det arbetet där-för att det pågår konkursförfarande, ackordförfarandeoch andra diskussioner där kommun är in-blandad.Frågeställningen gäller ju framtiden. Jag tycker,med de erfarenheter som vi har haft från bomässan iMalmö och från tidigare bomässor, att vi behöversätta oss ned och resonera om formerna för bomässori framtiden. Jag har i något sammanhang sagt att jagframöver gärna skulle se bomässor med något annankaraktär än den vi har upplevt i , bomässorsom präglas av förnyelse och omdaning av befintligtbostadsbestånd med kompletteringsbebyggelse, bo-mässor som är inriktade på att producera lägenhetertill mer rimliga kostnader. Men vi måste dra erfaren-heter av det som har hänt nu och sätta oss ned ochfundera på hur vi ska handlägga de här frågorna iframtiden.Anf. 25 ():Herr talman! Att man måste dra någon lärdom ärdet väl inget snack om saken. I princip har alla bo-mässor för skattebetalarna kostat oerhört mycketpengar. Det är ju skönt att jag, till skillnad från stats-rådet, inte är malmöbo och slipper att kanske få höjdskatt, om det nu blir kommun som tar på sigdetta. Men som jag sagt tycker jag att även staten harett stort moraliskt ansvar i detta. Jag tycker att det ärväldigt väsentligt att vi kan slå fast att sådana härevenemang ska inte stat och kommun hålla på med,utan det kan vi låta byggbranschen göra. Sedan kanman möjligtvis ha någon inriktning, att man iblandhar något intresse. Men varje gång i princip kostar detskattebetalarna extrema summor. Det är miljardbe-lopp emellanåt, åtminstone många hundra miljoner,som det kostar skattebetalarna. Så kan vi inte ha det.Anf. 26 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att det finnsanledning att nu sätta sig ned och allvarligt funderaöver framtiden när det gäller bomässorna, karaktärenpå eventuellt framtida bomässor. kan bomäs-sor fylla en bra funktion när det gäller att testa nyaidéer. Det kan gälla nya energilösningar som vidBo01 i . Det kan gälla andra saker.Jag står kvar vid att jag gärna skulle vilja se enbomässa lite mindre anspråkslös än de vi har upplevtbakåt i tiden och som riktar in sig på hur vi ska förnyadet befintliga beståndet, kanske förnya miljonpro-gramsområdena, bygga om dem och förnya.Men vi får återkomma till den diskussionen. Vimåste dra allvarliga lärdomar av det som har inträffat.Svenska slakterierAnf. 27 ():Herr talman! har det hänt ganskamycket. TV-program granskar, och det är bra. Dettycker man i alla fall om man är folkpartist och liberalsom jag. Det är viktigt att bli granskad. Vi granskasockså som politiker, och det är bra. Näringslivetgranskas också, och det är bra.Den här veckan satt vi många vid vårkvällssmörgås och tittade på TV och såg hur TVgranskade slakterier. under min riks-dagsperiod har jag mött ett sådant engagemang frånfolket via e-post och telefoner som den här veckan.Slakterier granskas beträffande sättet att hantera le-vande djur på och sedan själva slaktprocessen. Ävenkötthanteringen och avfallshanteringen granskades.Det var hemskt.Nu är min fråga: Hur reagerar regeringen idagsläget på det man har sett ? Privat-personer har polisanmält - det vet jag av ett telefon-samtal - slakterier i . Men vad gör rege-ringen? Har ärendet diskuterats? Det är en mycketviktig fråga från folket av i dag.Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! Jag vet att jordbruksministern per-sonligen har reagerat utomordentligt starkt. Jag utgårfrån att de myndigheter som också har det direktaansvaret för tillsyn och övervakning också har reage-rat över det man har sett. Vi kommer naturligtvis attfå både information och fortsatta diskussioner kringgranskningen. Vi har en väldigt bra lagstiftning påområdet. Följer man den lagstiftningen, och det gällerolika typer av lagar, bör inte den här typen av verk-samheter fortsätta såsom det har visats i TV.På själva frågan om vi har reagerat är svaret ja.Anf. 29 ():Herr talman! Jag tror att det är väldigt viktigt attregeringen reagerar starkt, bestämt och snabbt. Demyndigheter som ligger under regeringens bemyndi-gande att ha ansvaret för tillsynen måste omedelbartfå klara besked om hur dessa frågor ska hanteras. Detsätt varpå vi såg levande djur hanteras inför avliv-ningsprocessen får vi nog inte se någon mer gång iSverige när vi alltid försöker framstå som Europasabsolut bästa land på dessa frågor. Jag hoppas attregeringen tar krafttag mot de myndigheter som haratt kontrollera dessa uppgifter och detta arbete.Anf. 30 Statsrådet ():Herr talman! Lagarna är utomordentligt tydliga. mån det finns någon oklarhet på någon punkt ärjag övertygad om att jordbruksministern kommer attlägga fram ett förslag till regeringen och sedermeraockså till på den punkt där skärpningeventuellt skulle behövas. vet attjag inte är någon expert på det här myndighetsområ-det, utan jag utgår från det som jordbruksministernhar informerat oss övriga om.Rent generellt kan jag säga att vi jämfört med väl-digt många andra länder har en utomordentligt bralagstiftning. Jag utgår från, precis som , att de myndigheter vi har ser till att lagarna ef-terlevs och att man kommer till rätta med det som harredovisats i TV.PremiepensionsfondernaAnf. 31 ():Jag har en fråga till statsrådet , ochden handlar om tredje pensionsvalet.Trots all reklam om premiepensionsfonderna vi-sade det sig att många fler - även unga perso-ner - än vad man hade trott valde att inte välja. Dåblev de placerade i den s.k. premiesparfonden somförvaltas av Sjunde AP-fonden. Den har minst admi-nistration och ägnar sig åt minst risktagande av allafonder, och det gillade pensionsspararna.Jag har väntat på den här frågestunden. I somrasläste jag och hörde talas om att på grund av det var såmånga som inte valde och lät sig hamna i Sjunde AP-fonden finns det funderingar på att utöka risktagan-det, och det oroar mig.Jag undrar vad ministern har att säga om san-ningshalten i dessa rykten och i det som har skrivits.Anf. 32 Statsrådet ():Herr talman! ligger förvaltnings-, myndighets-och översynsansvaret när det gäller PPM inom Fi-nansdepartementet. Men det är riktigt att den genom-förandegrupp som är tillsatt fortfarande för diskussio-ner om de olika områdena kring den stora pensionsre-formen.Angående eventuella förändringar av riskbalanse-ringen är det ingen diskussion som har förts fram, ivarje fall inte till den genomförandegrupp arbetar.Huruvida det har förts någon diskussion inom Fi-nansdepartementet eller inom styrelsen för premie-pensionsmyndigheten känner jag inte till.Anf. 33 ():Herr talman! Jag visste inte att det var Finansde-partementet som ansvarade för det här. Men jag är ialla fall glad över att frågan har varit uppe. Om detfinns någon substans i dessa rykten borde ju frågantas upp även i socialförsäkringsutskottet, men vi fårväl se hur det blir. Jag återkommer i så fall till dennafråga.I dessa dagar förs det väldigt mycket diskussionom premiepensionsfonderna. Det är många männi-skor som har blivit besvikna eftersom räntorna nusänks. De börjar bli oroliga för hur det ska gå och föratt de inte får tillbaka det som de hade blivit lovade.Då är det viktigt att det finns en fond som inte har såhöga risker spridda över hela världen.Anf. 34 Statsrådet ():Herr talman! Sjunde AP-fonden som förvaltarmedlen har ett väldigt tydligt ansvar. Å ena sidan skaman se till att pensionsspararna får god utdelning avsina livs sparande inför deras pension. Å andra sidanska man vara försiktig när det gäller riskerna. Det äratt uppnå denna balans som är Sjunde AP-fondensuppdrag.Sedan finns det inom det finansiella området till-syn också över Sjunde AP-fonden. Så personligenkänner jag inte någon större oro för ansvarstagandetinom Sjunde AP-fonden.Kerstin-Maria hade en avslutande funde-ring om huruvida det finns besvikelse över att för-valtningen av annat sparande inte motsvarar denränteutveckling som man har tänkt sig. Det hängernaturligtvis samman med hela den finansiella situa-tionen, inte bara i utan också i vår omvärld,och den i sin tur har ju varit kraftigt påverkad avdiskussioner kring katastrofen i USA.Det svenska skogsbrukets konkurrenskraftAnf. 35 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMessing om det svenska skogsbrukets konkurrens-kraft.Det torde vara väl känt att det råder en stor besvi-kelse bland både skogsbrukare och lantbrukare överatt det inte kom något förslag om sänkt dieselskatt iden senaste budgeten.Jag har tagit reda på att ett svenskt skogsmaskin-lag - en skördare och en skotare - betalar här i Sveri-ge ca i skatt på sin dieselolja medanmotsvarande skogsmaskinlag i betalar mindreän . Det är alltså en enorm skillnad.Min fråga är om statsrådet tycker att detta är rim-ligt. Om svaret är nej, vad tänker då statsrådet göra åtdetta?Anf. 36 Statsrådet ():Herr talman! Det är riktigt att branscher har olikaförutsättningar i olika länder. Branscher inom ett ochsamma land, t.ex. i , har också ofta olika för-utsättningar.Jag är ansvarig minister både för skogsnäringenoch för turistnäringen. Beroende på var jag träffarföreträdare för de olika näringarna i landet jämför desig med andra konkurrerande länder. Jämfört medFinland har vi högre dieselskatt.Vår hemmamarknad växer, inte minst genom EU-medlemskapet. har vi en hemmamarknad på 380miljoner konsumenter. Vi blir alltmer måna om attförsöka att få likvärdiga konkurrensförhållanden. Detkan gälla olika typer av skatter och avgifter. Ett så-dant arbete pågår ständigt, och där berörs skogsnä-ringen precis som andra näringar.Var och en av dessa näringar vill också ha de ge-nerella regler som gäller för företagare, och det ärviktigt att lyfta fram. Det vore olyckligt om vi ham-nade i en situation med olika lagar, olika skatter ocholika regler beroende på vilken bransch det gäller. Viska ha så enkla och enhetliga regler som möjligt föralla branscher och näringar.Anf. 37 ():Herr talman! Det låter ju bra. Men är vårnärmaste och viktigaste konkurrent på skogssidan,och skogen och skogsnäringen är i särklassviktigaste exportnäring. Denna bransch drar in i stor-leksordningen netto 75 miljarder . Den är såviktig att vi inte bara kan prata om att man ska se tillatt det blir bättre regler, utan man måste ju göra nå-gonting åt det. Jag förutsätter att förfram detta med kraft till så att vifår en ändring till stånd.Som det nu är minskar försämras den svenskaskogsnäringens konkurrenskraft månad efter år.Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan försäkra omatt jag är medveten om de jämförelser som görs mel-lan branscher i och branscher i , , och . I den mån det är möjligttar vi ett samlat ansvar för och en samlad hänsyn tillatt reglerna ska vara så likvärdiga som möjligt. Det ärockså en viktig utgångspunkt i vår konkurrenspolitik,och det är också ett ansvar som jag förfogar över.Jag kan försäkra om att på denlista över områden som regeringen presenterade ibudgeten, där vi på olika sätt måste skärpa verktygennär det gäller konkurrensen, finns också diesel- ochbensinpriserna med.I förhållande till vad diesel och bensin kostar iSverige, bortsett från skatt, och vad det kostar i Fin-land, bortsett från skatt, får vi svenskar betalar mer änen krona mer per liter. Man kan inte förklara dettamed de långa avstånden i , för långa avståndfinns också i både och . Man måstefundera över om konkurrensen är otillräcklig. Då fårföretagare och konsumenter betala onödigt mycket.Därför är konkurrenslagstiftningen lika viktig, om viska ha schysta spelregler för företagare.Läns- och kommungränserAnf. 39 ():Herr talman! Jag vill ställa två frågor till statsrådetBritta Lejon.Under förra riksdagsåret avgav bostadsutskottettre betänkanden som alla behandlade ändring av läns-och kommungränser.När det gäller kommun har man ännuinte fått något svar från regeringen, trots att riksdagenbeslutade om ett tillkännagivande om att regeringenskulle ompröva det negativa beslutet. Jag undrar närTorslanda kommer att få svar.I det andra fallet handlar det om kommunsom ville byta län. Jag frågar också där: När kommerHeby kommun att få ett positivt svar?Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Då kan jag glädja att regeringen vid sitt ordinarie regerings-sammanträde fattade beslut om tilläggsdirektiv tillKommundemokratikommittén där vi ska göra precisdet som sade åt oss att göra strax före vår-sessionens avslutning, nämligen att se över förutsätt-ningarna för förfarandet vid ändringar i landstings-och kommunindelningen samt att lämna förslag tillbehövliga lagändringar.Detta har skett just mot bakgrund av den diskus-sion som har varit i bostadsutskottet och i riksdagenom ett antal olika fall, såväl och somen del andra kommundelnings- och länsdelningsären-den.De enskilda kommunärendena kommer jag natur-ligtvis att återkomma till när regeringen har fattatbeslut om just de enstaka fallen. Men vi har alltså fattat beslut om ett tilläggsdirektiv till just utifrån vad be-slutade om strax före sommaren.Anf. 41 ():Herr talman! Det var i och för sig ett lite glädjan-de beslut på vägen. Men det är faktiskt så att kommu-ninvånarna väntar på svar på just den konkreta frågannär får besked att man får bilda egenkommun, när man så att säga kan sätta spaden i jor-den. Likadant är det med . När får man ett posi-tivt besked från regeringen?Demokrati handlar inte bara om vackra ord, utandet handlar också om att gå från ord till handling. Såjag upprepar min fråga: När får ett positivtbesked, och när får ett positivt besked?Anf. 42 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan inte svara på när rege-ringen kommer att fatta beslut i de enskilda ärendena.Nu är det så att både och har varitpå regeringens bord under innevarande mandatperiod.Sedan har jag förstått att både och Torslandakommer att återkomma med nya ansökningar.När det gäller har jag haft ett antal uppvakt-ningar. Det gäller också en del andra kommuner.Vi bereder frågan i den ordning som den ska be-redas utifrån gällande lagstiftning, och vi fattar beslutnär beredningen är avklarad.HelikopterförbandenAnf. 43 ():Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern.I budgetpropositionen behandlas helikopterför-bandens status. Brist på teknisk personal, officerareoch tillgängliga helikoptrar har lett till att fältdug-ligheten har minskat.