prot · GP0922 · 2001-11-01 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:22Torsdagen den 1 novemberKl. 12.00 - 12.1514.00 - 15.03Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2001/02:22----------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 26 oktober.2 § Ledighet, m.m.Andre vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt sjukledighet under tidenden 1-18 november.Kammaren biföll denna ansökan.Andre vice talmannen anmälde att () skulle fortsätta att tjänstgöra som er-sättare för § Svar på interpellation 2001/02:32 om prisetpå enstaka postförsändelserAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat om rege-ringen avser att dels göra en konsekvensanalys av dekonkurrensproblem som kan uppstå, dels höra repre-sentanter för näringslivet innan ett eventuellt beslutom att bifalla Postens hemställan fattas.Posten AB har hemställt om att pristaket ändras såatt prishöjningar på enstaka försändelser relateras tillförändringen i ett index som motsvarar Posten AB:skostnader i stället för att som relateras till kon-sumentprisindex.Eftersom frågan ännu är under beredning vill jaginte uttala mig närmare om exakt hurregeringen kommer att gå till väga i bedömningen avdenna fråga. Det är emellertid självklart att regering-en som ett led i beredningen har för avsikt att analy-sera de effekter ett förändrat pristak skulle få. Frågankommer alltså att analyseras framför allt utifrån kon-sumenternas och småföretagarnas perspektiv menäven utifrån konkurrenternas och Posten AB:s.Anf. 2 ():Fru talman! Först tackar jag för svaret. Det är braatt statsrådet betonar att frågan kommer att analyserasframför allt utifrån konsumenternas och småföreta-garnas perspektiv. Men jag vill ändå fördjupa fråganoch undra vad det finns för skäl för Posten att höjaportot för enstaka brevförsändelser.Näringsministern sade i i förra veckanatt det inte är aktuellt med någon prishöjning . Troligen menade han väl kanske före valet.Det är nog klokt. Ett företag som har i mark-nadsandel ska naturligtvis vara försiktigt med att höjasina priser när det stora flertalet av kunderna inte harnågot alternativ. Privatpersoner och småföretag ute ilandet är mycket beroende av Posten för sin kommu-nikation. Det är vi säkert överens om. Från Center-partiets sida ser vi inget motiv för Posten att höja sittporto.Motivet för att införa pristaket för en-staka brevförsändelser var att skyddaoss konsumenter. Genom att viktningen för rabattfri-märkena var och det vanliga portot kundePosten genom att något sänka priset för rabattfrimär-kena höja det verkliga portot . Det var, tycker jag, ett kring-gående av lagen och dess syfte. Eftersom ävenvid det tillfället hade en marknadsandel på 99 %innebar denna prishöjning en omfördelning av pengarmellan Posten och landets småföretagare och privat-personer på cirka en och . Pos-ten fick således in rejält med pengar.Därför gav också regeringen i uppdragatt skärpa pristaket för enstaka brevförsändelser. Dåär min andra fråga: Avser regeringen att höra Post-och , och även med anledning av vad jag har sagt häroch före ett beslut om att eventuellt bifalla Postenshemställan för att få just de myndigheternas syn påkonsekvenserna av en portohöjning?En utgångspunkt för Postens hemställan till rege-ringen var ju att konsumentprisindex inte följer Pos-tens kostnader. I sin hemställan försöker inte ensPosten själv antyda att deras kostnader skulle ha nå-got som helst att göra med motivet för att pristaketinfördes. Jag undrar därför varför inte regeringen haravslagit Postens hemställan med motiveringen attPostens kostnader utifrån reglerna är ointressanta isammanhanget. Är det för att regeringen har en annanuppfattning om motivet för pristaket i förhållan-de till vad uttalade då, ?En annan utgångspunkt i Postens hemställan ärsåvitt jag kan se att de inte har täckning för sina kost-nader för enstaka brevförsändelser. Jag undrar hurdetta är möjligt. Marknaden för enstaka brevförsän-delser är omkring hälften av Posten brevs omsättningpå ca , och Posten har avden marknaden. Om det inte finns avsevärda ineffek-tivitetsproblem måste ju Posten ha en mycket lönsamverksamhet vad gäller enstaka brevförsändelser. Varttar i annat fall pengarna vägen?Vi vet i alla fall att Posten inte ger någon somhelst utdelning till svenska staten, vilket i sig skullevara välbehövligt. På vilken annan marknad med denomsättningen kan det vara problem med lönsamhetenför ett företag när företaget har i marknadsan-del? Vad är det som är så speciellt just med post-marknaden?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag säga att jag i alla falltycker att det är ganska givet, för att uttrycka sig milt,att regeringen mycket seriöst måste pröva framställanfrån Posten när den nu har kommit in. Det liggerockså i själva pristakets natur att regeringen och demyndigheter som jobbar med det här löpande måstegranska hur konkurrensförhållandena utvecklas ocheventuellt förändras. Det är en viktig beståndsdel ipristaket. Därav följer att vi inte bara raskt ska fattaett beslut utan att vi måste granska detta seriöst ochnoggrant.För det andra vill jag också svara konkret att rege-ringen självklart kommer att höra såväl Post- ochtelestyrelsen som och liksom de viktigaste konkurrenterna innan vislutligt prövar Postens hemställan. Det är en mycketviktig del.Avslutningsvis vill jag nämna, precis som ÅkeSandström var inne på, att syftet med prisstoppet somdet ser ut är att skydda de kunder, både privat-personer och - inte minst - småföretag, som i dagslä-get inte har något alternativ till . Men detär också viktigt att säga att syftet inte är att helt ochhållet hindra en höjning av portot. Syftet är att portotför enstaka brevförsändelser inte får höjas mer än vadden allmänna prisnivån höjs. blandas dessa tvåolika förutsättningar ihop lite i debatten.Beslut om att höja portot är alltså en operativ frå-ga som Posten har att ansvara för. Men en eventuellsådan höjning måste alltid hållas inom det som lagenföreskriver, nämligen pristaket. Det är den här samla-de bedömningen som jag ändå tycker att man måstetitta på seriöst innan beslut fattas. Självfallet görsdetta i mycket nära samarbete med de myndighetersom här nämnde.Anf. 4 ():Fru talman! Först får jag tacka för de förtydligan-den och preciseringar som statsrådet nu gav och se-dan gå in på själva tanken, reformeringen av pristaketoch den frågan. detta år skriver Posten ABtill regeringen och begär som sagt att regeringenskyndsamt ska bereda frågan om avskaffande, ellerreformering som man säger, av pristaket. De skriveratt det är angeläget att förändringen kan ske skynd-samt. Posten har ett stort behov av att snabbt kunnaanpassa sina priser efter kostnaderna för att inte för-sätta brevaffären i en ohållbar situation. Detta brevinkom i augusti.Enligt vad jag har tagit reda på träffade ocksåPostens vd statsrådet i det här ärendet i okto-ber månad. Därefter informerade regeringen om attdet är aktuellt med en portohöjning. Detvar alltså efter det att de in-kommit med sin begäran, och de hade inte ens fåttnågot svar från regeringen.Det hela verkar något besynnerligt men ger starktintryck av att det som Posten anförde i sin skrivelseoch som jag här citerade kanske inte var helt korrekt.Regeringen har tidigare när den redogjort för sin synpå statsmakternas styrning av Posten markerat att detär riktigt att ställa höga krav när det gäller etik ochmoral på Posten liksom på andra statliga företag.Regeringen klargjorde också att detta gällde Pos-tens bemötande av konkurrensen på postmarknaden.Postkoncernen bör dock vid sitt bemötande av kon-kurrens på marknaden lägga stor vikt vid att bedrivasin verksamhet på ett sätt som motsvarar högt ställdakrav på etik och moral.Jag hade tillfälle att tillsammans med statsrådet fåsamtala om dessa frågor när Posten inför-de selektiva lokala porton för att konkurrera med småpostoperatörer, först genom att bryta mot den tidigarepostlagen när man erbjöd lokala priser till kommuneroch andra större kunder, därefter genom att fortsättamed detta förfarande när förbjöd selektivalokala porton i den nya och gällande postlagen. bryter inte Posten mot postlagen såvitt jag kanförstå, eftersom det knappt finns några lokala pos-toperatörer kvar. De flesta har fått lägga ned sin verk-samhet just med hänsyn till de konkurrensmetodersom Posten utövade.Därför vill jag fråga statsrådet vilken beredskapsom finns från myndigheternas sida, exempelvis frånPTS och , för att agera om rege-ringen verkligen skulle bifalla Postens hemställan.I dag vet vi att det nog inte blir någon prishöjningföre valet. Jag har tolkat det på detta sätt och hoppasatt jag har rätt. Men om regeringen bifaller Postenshemställan och kanske t.o.m. avskaffar pristaket så attPosten kan höja portot rejält så kommer naturligtvissamma sak att ske igen, nämligen att det startas en heldel lokala små postföretag. Jag tycker att det är fel attförespegla människor att det finns en möjlighet attbedriva näringsverksamhet när det faktiskt inte är så ipraktiken. Småföretag som har knappt 1 miljon iomsättning får en mycket begränsad ekonomisk ut-hållighet och är för sin överlevnad beroende av attmyndigheterna snabbt kan beivra eventuella brott motpost- och konkurrenslagstiftningen.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Med all respekt för de frågor somÅke ställer hoppas jag att också han harrespekt för att jag varken kan eller vill föregripa rege-ringens beslut. Det vore alltså fel av mig att svara påfrågor som bygger på om man fattar det ena eller detandra beslutet. Jag kan bara försäkra att vi tar frågeställningen seriöst och att vi disku-terar med alla våra myndigheter.Jag vill också säga att det är helt riktigt att jagträffade vd för att diskutera detta och att jagska träffa vd , eftersom detockså är en intressant aktör i detta sammanhang.Samtalen har inte bara berört själva frågeställningenom portot utan också det övriga som finns i Postenshemställan, nämligen hur man beräknar själva indexeti pristaket, och det är ändå värt att göra en seriösprövning av det.Jag är ledsen att jag inte kan svara tydligare ,men jag är övertygad om att vi återkommer till frå-gan.Anf. 6 ():Fru talman! Jag ska kortfattat beröra konkurrens-frågorna eftersom de intresserar mig mycket och viarbetar med dem i näringsutskottet. Jag undrar hurstatsrådet ser på att vidga rollen för PTS i konkur-rensfrågor. har ju som jag vet ock-så framfört till regeringen att det vore önskvärt meden utvidgad roll för när detgäller konkurrensfrågorna på postmarknaden. Jag vetatt vi har samtalat om detta tidigare, att Post- ochtelestyrelsen skulle få i uppdrag att främja konkurren-sen på postmarknaden. Den rollen har ju motsvarandemyndigheter i många andra länder. Det är också na-turligt med tanke på att just sektorsmyndigheten harsakkompetens och aktuell kännedom om marknads-förhållandena. Det finns ju motsvarande uppdrag förPTS på telesidan. Om PTS haft ett sådant uppdrag hade denna situation möjligen kunnat undvikas.Post- och övervakar framför alltpostlagens efterlevnad som i mycket hög grad ärinriktad på regler för postbefordran, mottagarnasrättigheter osv.Min korta avslutande fråga lyder: Är ministern be-redd att jobba för att man ska vidga Post- och telesty-relsens uppdrag i en sådan riktning?Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Det var förvisso en kort ställd fråga.Men svaret måste ju bli gigantiskt om man ska ta detseriöst. Jag kan därför bara mycket kortfattat svara attvi nu har en stor översyn på gång, vilket säkert vet, om lagstiftningen när det framförallt handlar om elektronisk kommunikation. Mycketav förändringarna i drar åt ett sådanthåll att man i alla fall vill se mer av gene-rella konkurrensregler i stället för särregler nationellt.Frågeställningen är väckt, och den är mycket deli-kat, och jag tror att EU-regleringen går i rätt riktning.Men det är först när den utredning som jag talade omhar kommit en bit på väg som vi kan se vad det fårför effekter på PTS arbete.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då dagens frågestund skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.4 § FrågestundAnf. 8 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas, nu för riks-dagens frågestund. Frågor besvaras av vicestatsminister , jordbruksministerMargareta , statsrådet ,utbildningsminister och statsrådetIngegerd Wärnersson.Vice statsministern besvarar allmänpolitiska frå-gor. Övriga statsråd besvarar frågor var och en inomsitt ämnesområde.Jag lämnar ordet fritt.LandstingenAnf. 9 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsministerLena . Jag vill börja med att citeraGöran ur dagens . Han sadeatt han ser problem med hela samhällsorganisationenoch vill rita om Sverige.I någon form av möte med höga statstjänstemänlär statsministern ha sagt att han kan tänka sig attavskaffa landstingen för att få en bättre organisationav sjukvården. I propositionen om regioner som komhäromveckan aviserades också en utredning som skavara fri att föreslå att landstingen avskaffas.Jag håller med om att sjukvårdens kvalitet är vik-tigare än landstingens fortbestånd. Det handlar om attförbättra vården och hindra att människor dör i vård-köer som landstingen prioriterar fel saker.Jag undrar när regeringen planerar att återkommatill med konkreta förslag om att avskaffalandstingen.Anf. 10 Vice statsminister ():Fru talman! Några sådana förslag har inte rege-ringen. Däremot finns det, såsom rätt citerades här, ipropositionen en föranmälan om att vi kommer atttillsätta en utredning. Det är en väldigt viktig utred-ning som ska titta på de olika nivåerna i samhälletsom vi fattar viktiga beslut om och vilka frågorsom bör tillhöra vilka nivåer. Det är rätt naturligt attsjukvårdens nivå då är väsentlig. Man kan säga attden är delad på alla tre. Här kan man naturligtvis haåsikter om landstingen, och det får man tillfälle att hai den här utredningen.Anf. 11 ():Fru talman! Tack för svaret. Ni verkar ju att hadiskuterat det här, i alla fall internt, i regeringen. Detär intressant att höra även från vice statsministern ska se över och kanske renodla landstingensverksamheter.Statsministern säger också i den här artikeln hur som helst ska ha kvar tre beskattningsnivåerför att fortsätta att ta ut hög skatt.Då undrar jag vilka begränsade uppgifter lands-tingen ska ha. Var sköts sjukvården egentligen bäst?Vad är motivet för att ha kvar landstingen om manskulle organisera sjukvården någon annanstans?Anf. 12 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tror att frågeställaren drar lite förhöga växlar på det som statsministern har sagt. Det ärinte så att vi har föreslagit att landstingen ska avskaf-fas. Vi har föreslagit att man ska utreda de olika nivå-erna och på vilka nivåer olika frågor ska ligga. Sjuk-vårdsfrågorna är ett stort komplex i det här samman-hanget, men naturligtvis inte det enda. Vi vill att denhär utredningen ska titta på samhällets alla frågor.Det är en stor viktig utredning. Jag tycker att vi skagå in i den med öppna ögon. Statsministern har ut-tryckt en förmodan om att t.ex. frågan om landstingenkommer att bli mycket diskuterad här. Så kan detvara, men det kan också gälla helt andra lösningar.Det får vi se när utredningen är klar.Barns trygghetAnf. 13 ():Fru talman! Jag har en fråga till skolministern. Vifår ofta rapporter om hur barn och ungdomar mår alltsämre. Det är rent allmänt knöligt med tryggheten.Man brukar sluta de här rapporterna med otrygghet.I skolan kan åtgärder vidtas på olika sätt medhjälp av elevvård och annat. Vi har fått enproposition om hälsa, lärande och trygghet. Denhandlar om elevvård. Men ändå tycks hemmiljön varaden mest avgörande faktorn för skolframgångar ochför hur det går i skolan. Har ministern funderat på omman kan vidta åtgärder för att skapa bättre förutsätt-ningar för barns trygghet i den nära relationen i fa-miljen?Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! Nej, det har jag inte gjort. Precis somfrågeställaren säger har jag ansvaret för barnens ochungdomarnas situation i skolan. Att skapa en brahemmiljö är väl snarare något för socialministern. Detborde kunna ske genom att man har ett bredare barn-perspektiv. Detta kan man se på olika sätt. Det hand-lar om att se till att föräldrar har en ekonomisk trygg-het, en god utbildning och ett arbete. Det finns alltsåflera faktorer som skapar en helhet runt barnen.Från min position som skolministern kan jag se attvi ska ha ett nära samarbete med hemmet och enöppen dialog. Vi ska tillsammans utveckla och fostrabarnen.Anf. 15 ():Fru talman! Tack för det svaret, ministern. Jagtror också att det är väldigt viktigt med föräldrasam-verkan osv.En vanlig fråga i många utredningar är hur upp-växtförhållandena var och hur man upplever sin miljöhemma osv. En liten fråga som jag har funderat på är:Kan man skapa relationsbefrämjande seminarier?Kan man göra mötet mellan föräldrar och skola ochmellan föräldrar och förskola effektivare, så att mankan stimulera och ge möjligheter för familjer ochföräldrar att känna lite extra för sina relationer? Däri-genom skulle man kunna skapa en tryggare hemmiljö,vilket de här barnen såväl behöver för att det ska gåbra i skolan.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är positivt om manskapar de här goda relationerna. Jag tycker också attdet är positivt att man gör det ,redan när barnen går i förskolan. Det är bra om för-skolan, och sedan också ungdomsskolan, kan ha stu-diecirklar tillsammans med föräldrarna om barnsutveckling, behov osv.Men det som kanske är viktigast av allt är att mantar sig tid att diskutera värderingar. Hur ser man påfrågor som handlar om demokrati, solidaritet, respektför människor från olika kulturer osv.? Det är viktigtatt man får en så stor samsyn som möjligt. När vitillsammans fostrar barnen ska barnen också känna entrygghet genom att samma synsätt möts i skolan och ihemmet. Vi har olika uppfattningar och olika åsikter,så just att ordna det mötet ser jag som oerhört väsent-ligt för skolan.Jag vill återigen understryka att samarbete är oer-hört viktigt om vi ska lyckas med våra barn och ung-domar.AfghanistanAnf. 17 ():Fru talman! Jag har en fråga om konflikten i Af-ghanistan och flyktingproblemen där. Den svenskaregeringen har ju givit sitt fulla stöd till i . De skulle vara kirurgiskaoch inte drabba civilbefolkningen, men ingen kan väli dag hävda att civilbefolkningen inte har drabbats.Det har givit upphov till nya flyktingströmmar medstora umbäranden. Främst är det barn och äldre män-niskor som drabbas. Jag undrar vad regeringgör för att lindra nöden för de här flyktingarna.Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! Jag svarar gärna på frågorna om vadSverige gör för att lindra nöden. Vi har under mångaår givit en stort bistånd till . ärdet 125 miljoner. Vi fattade också ett viktigt beslut iregeringen om att ställa ytter-ligare 200 miljoner till förfogande för särskilda insat-ser fram till årets slut.De här pengarna har Sida att disponera, och väl-digt mycket är redan beslutat. Vi använder oss av dekanaler som är möjliga. Det innebär ytterligare stödtill flera av FN-organen, inte minst Pro-gramme, men också till UNHCR och en rad andraFN-organ som arbetar i gränsområdet och till enskil-da organisationer som , . Räddningsver-ket finns också med. sänder nu 50lastbilar från via på järnväg till Tadzji-kistan för att väldigt konkret kunna hjälpa till medmattransporter in i . På det här områdetgör alltså mycket stora insatser.När det gäller flyktingsituationen har, enligt denkunskap vi har , någonstans mellan 60 000 och100 000 afghaner passerat gränsen till . Ochdär finns både IOM och UNHCR.Anf. 19 ():Fru talman! Ett av problemen har ju varit att fåfram den hjälp som och andra länder harförsökt att få fram, eftersom gränserna har varitstängda.Ser flyktingministern någon möjlighet att påverkaPakistan och länderna runt omkring att öppna sinagränser, så att vi mer effektivt och kansätta in den hjälp som behövs?Anf. 20 Statsrådet ():Fru talman! Självfallet försöker vi utöva påtryck-ningar. UNHCR:s chef har ju nyligenbesökt gränsområdet för att ytterligare trycka på närdet gäller möjligheten för afghaner att passera grän-sen, naturligtvis helt enligt folkrätten. Men det gällerockså detta med att kunna få in transporter med mat iAfghanistan.Nu finns det särskilda korridorer där lastbilar gårfrån både , och . WorldFood Programme har berättat att man föregåendevecka fick in mat , och det ärfaktiskt lite mer . Trots det täcker det intemer än två tredjedelar av behovet av mat.Våld mot kvinnorAnf. 21 ():Fru talman! Jag deltog i morgonmötet i tal-mannens kvinnliga nätverk. Där diskuterades rappor-ten Slagen dam. Den ger en ganska trist bild av hursituationen på jämställdhetsområdet ser ut i hela lan-det.Jag har en fråga till jämställdhetsministern. Jaghar i min hand ett policydokument för frågor som rörvåld mot kvinnor i . Man ärkonkret och talar om vad olika myndigheter ska göraför insatser.Min fråga är: Ligger i framkant?Ser det likadant ut på de flesta andra håll? Eller ärkanske trots detta inte alls särskiltlångt framme? Hur ser det ut i samhället i stort, stats-rådet ?Anf. 22 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan inte värdera om Jönköpinghar kommit längst eller om man ligger i mitten. Menuppenbarligen ligger man någonstans där. Jag antaratt basen för det dokument som kommer från är det uppdrag olika myndigheter fick förnågra år sedan att samverka på ett bättre sätt. Detgällde polis, åklagare, domstolsväsendet i stort, hälso-och sjukvård och socialtjänst. Det handlade då omnationell nivå. Men de län som förstår det här - ochJönköpings län tillhör uppenbarligen dem - förstår attdet här måste ske regionalt men också lokalt.Jag delar uppfattningen att Slagen dam är enmycket dyster läsning. Jag kan också informera omatt vi har ett tvåårigt projekt, Nationellt råd för kvin-nofrid, som jag själv är ordförande för. Vi går nuigenom olika grupper av kvinnor, handikappade,gravida, äldre kvinnor för att se hur situationen ser utför dem när det gäller misshandel.Anf. 23 ():Fru talman! Jag är glad att jag fick det här svaretav jämställdhetsministern. Jag hoppas, som sagt, attdet ser likadant eller bättre ut i andra dela av landet.Vad vi också diskuterade var frågan om var degoda männen finns. Hur mycket har regeringenkommit i kontakt med de organisationer för män somarbetar i samma riktning?En annan fråga som vi har diskuterat inom Cen-terkvinnorna är möjligheten att få bort en del av detspråkvåld som används i skolorna. Man har diskuteratvilket språk som används mellan olika personer. Ar-betar man vidare hos jämställdhetsministern ävenmed sådana frågor?Anf. 24 Jordbruksminister ():Fru talman! Frågan om de goda männen har upp-märksammats ett tag. Det finns ett antal organisatio-ner. De är inte så många, och varje organisation inne-håller kanske inte så många medlemmar. Men det är ivarje fall en början. Vad jag kan göra är att stötta demgenom att tala om för dem att de gör ett bra jobb, fördet gör de. Jag tänker t.ex. på Manscentrum, menockså på Manliga nätverket, som är ett nätverk överhela . Men jag kan också stötta dem ekono-miskt i den mån det behövs, och det behövs.Språkbruket i skolan är väl närmast en fråga förIngegerd . Men jag vet att i ingår att arbeta med det här.Inom min del har jag bl.a. delat ut s.k. feminist-pengar till elevgrupper i och gymnasie-skolan som vill arbeta för att förbättra bl.a. språkbru-ket i skolan.EnprocentsmåletAnf. 25 (fp):Fru talman! I min hand har jag det senaste numretav . Temat är enprocents-målet. I ett diagram framgår det mycket tydligt att dethar skett kraftiga nedskärningar när det gäller enpro-centsmålet under den socialdemokratiska regeringenunder 90-talet.