prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — Därför attom ni inte röstar för de anslutningsfördrag som detuppdelade i så fall skulle innehålla såinnebär er ståndpunkt de facto att ni säger nej till deösteuropeiska folkens rätt att komma med i en demo-kratisk organisation av EU:s karaktär. Röstar ni för detolv anslutningsfördragen när harhackats upp i dessa beståndsdelar, ja eller nej?Anf. 13 () replik:Herr talman! Det är en vanlig metod att försökastyra vad debattmotståndarna ska svara. Och en frågasom det inte går att svara ja eller nej på kan givetvisinte besvaras med antingen ja eller nej.Per har grundläggande fel. Nicefördragetstyckas inte upp och blir likadant i varje ansöknings-lands avtal med EU när landet ansluter sig. Det ärfalskt att påstå det. Det finns ju många delar i som inte alls har med detta att göra. Dethandlar om att kommissionen får en utrikespolitiskgeneral. Det har inget med detta att göra. Det handlarom att åtta och kanske framför allt gamla stora fede-ralistiskt inriktade länder kan springa före andra föratt sedan kanske tvinga med dem. Det finns ingentingi anslutningsfördraget som har med det att göra. Påpunkt efter punkt finns det drag av ökad överstatlig-het i som inte behöver skrivas in. Detbehöver inte skrivas in i anslutningsfördraget t.ex. attdet ska ske fler omröstningar med kvalificerad majo-ritet för att man ska nå högre effektivitet, vilket juökar överstatligheten. Inget av detta behövs. Möjligenbehövs att man förändrar lite grann när det gällerrelationerna och hur stort ska vara.Det behövs några andra sådana stadganden av formellnatur. Och det går mycket väl att göra i anslutnings-fördraget. Det är alltså en illusion att tro något annat.Att regeringar i mellanstatligt samarbete överlåterbeslutsmakt är naturligtvis formellt korrekt. Men närman överlåter beslutsmakt till ett organ som fungerarsom en byråkratisk elitinstitution i stället för som endemokratisk institution så är detta till sitt innehåll, omän inte till formen, ett odemokratiskt beslut. Det äralltså till formen demokratiskt men till sitt innehållodemokratiskt.Anf. 14 PER () replik:Herr talman! Jag tror att jag låter om det demokratiska i överstatliga ochmellanstatliga beslut läggas till handlingarna medhans egna ord.Beträffande den andra frågan om det upphackadeNicefördraget vill jag säga följande. Innebörden i detsom säger är följande. Vänsterpartietär berett att rösta för ett anslutningsfördrag där manändrar åtminstone en del av siffrorna när det gällerröstviktning osv. I reservationen framhålls det dess-utom att också dessa delar är diskriminerande. Avdetta kan man ju inte dra någon annan slutsats än attinte heller egentligen är berett att ställaupp på dessa förändrade röstningviktningstal.Men viktigare än så: är inte berettatt ställa upp på sådana förändringar av unionen somgör att den är möjlig att operera med uppemot 30medlemmar. Innebörden av den utsagan är att Väns-terpartiet hälsar de östeuropeiska nyblivna demokra-tierna välkomna till en union som saknar möjlighet attfullfölja sina uppgifter. Mot bakgrund av Vänsterpar-tiets ståndpunkt att man tycker så illa om unionen ärdetta i någon grad ett logiskt ställningstagande, mengentemot de östeuropeiska folken är det en förolämp-ning. Vi hälsar dem välkomna medvetet till någontingsom vi vet inte kommer att fullfölja sina uppgifter.Det borde i ärlighetens namn berättaför de vänner som han möjligen fortfarande har kvar ide länder som vi nu talar om.Anf. 15 () replik:Herr talman! Det var ju en enastående karakteris-tik av EU som den fungerar innan antagande av , att EU skulle vara en institution som överhuvud taget inte fungerar, att man skulle ha ungefärsamma makt för , att man inteskulle ha det så att åtta stater kan springa i förväg, inte ska utse någon ordförande för kommissio-nen med speciell makt och övergå till beslut medkvalificerad majoritet för att kunna tvinga tredskande.Det är i sig en oförskämd recension av ansökarlän-derna att de för det första skulle sabotera verksamhe-ten. För det andra behövs inte de nya dragen i EU föransökning, och om de behövs för att EU ska fungera,då fungerar inte EU heller med Per Unckelslogik. Jag tycker att orden ibland skenar lite fortare äntanken.När det gäller diskussionen om överstatlighet ellerinte tror jag att min ståndpunkt är hållbar. Överstat-lighet innebär alltid ett demokratiskt problem. Sedankan man diskutera situationer där överstatlighet ienskilda och mycket väl preciserade fall kan diskute-ras och vara nödvändig. Men generellt sett är detalltid så att överstatlighet i ordets egentliga meningbetyder att andra stater sätter sig över en stat. Och omdet är en demokratisk stat sätter sig andra över dettafolks vilja. Det är en problematik med överstatlighet.Den som inte inser det bör kanske fundera lite djupa-re på dessa ting.Anf. 16 ():Herr talman! I filmen ställs frågan "Vadär ?" är en vision, svarar kejsaren . Men det är en vision som glömts bort ochsom förtrampats.Samma fråga kan man ställa om EU: Vad är EU?När man hör människor tala om EU, inte minst ivårt land, är det påfallande att EU beskrivs som någotfrämmande, någonting som existerar i Bryssel.Låt mig ge mitt eget svar på frågan vad EU är.Det är förstås en vision och en dröm om fred ochsamförstånd på en kontinent som varit svårt sargad avkrig. Men EU är också en praktisk verklighet. EUfinns inte bara i , utan lika mycket i ,och i . Framför allt är EU alladess medlemsländer och medborgare.Problemet är att så få medborgare upplever detta.Den uppgift som vi står inför är att göra EU till enunion för dess medborgare mer än en union av stater.Herr talman! innebär ett steg på vä-gen mot återförening av . Vi önskar nog allaatt den återföreningen ska ske så snabbt som möjligt,så att vi kan lägga bakom oss all den ondska och alltdet mänskliga lidande som krigen, gränserna ochkommunismen har åsamkat . Nicefördragetbör godkännas!Men det är bekymmersamt att regeringen helt nöjd med . Resultatet avfördraget faller enligt alldeles förlångt hitom målet: att göra unionen mer demokratisk,mer handlingskraftig och mer öppen. ärett lappande och lagande när EU egentligen behöveren helt ny kostym.Låt mig konstatera att i flera avse-enden är ett misslyckande. Regeringscheferna tving-ades skjuta på de avgörande framtidsfrågorna tillnästa regeringskonferens , men när man lyss-nade till linjetal i hörde manatt statsministern är ganska nöjd med EU. Han äruppenbarligen nöjd med att lägga största möjligamakt i händerna på regeringscheferna och deras mi-nistrar i rådet.Han väljer därmed att försvaga kommissionen ochparlamentet. Han betraktar som i detnärmaste avslutat och färdigt.Herr talman! vision är an-norlunda än den som gett uttryck för. Vianser att EU har en bra bit kvar på vägen mot en välfungerande union. Vår vision är att EU:s framtidbygger på ökad demokrati, ökad handlingskraft ochen ökad betoning på värdegemenskap.Först och främst måste regeringskonferensen 2004ta ett helhetsgrepp på unionens framtidsfrågor. Deträcker inte att besvara de fyra s.k. post-Nice-frågorna.Det behövs en "konstitution" som klart reder ut vadde olika institutionerna ska ansvara för och hur kom-petensfördelningen mellan medlemsstaterna och EUska vara.Fördragen bör delas upp i två delar; en konstitu-tionell och en sakpolitisk del. Den nya"konstitutionen" ska vara kort och lättförståelig. Denbör slå fast:· Uppgifter om ansvar för unionens olika institutio-ner.· Vad som är EU:s kompetensområde och vad somär medlemsländernas kompetensområde.· Medborgarnas grundläggande rättigheter gente-mot unionen.· Enkla och entydiga regler för beslutsfattande omkonstitutionella ändringar och tillägg.Man kan säga att unionen behöver koncentrerasoch effektiviseras, dvs. koncentrera sig på de uppgif-ter där nationsgränsöverskridande samarbete är nöd-vändigt.Vissa områden bör huvudsakligen vara EU:skompetens, såsom utrikespolitik och den inre mark-naden. Andra viktiga områden där EU bör komplette-ra medlemsstaternas insatser är rättssamhället, flyk-tingfrågor, miljö och forskning. Men det finns ocksåområden som bör avföras från EU:s ansvar, inte minstför att frigöra resurser till de gemensamma ansvar-sområdena.Den s.k. subsidiaritetsprincipen bör stärkas meden "författningsdomstol" inom EU. För att enmaktcentralisering inte ska riskeras bör det vara möj-ligt för en oberoende författningsdomstol att avgöravar en fråga hör hemma, inom EU eller nationellt.Också den parlamentariska kontrollen måste stär-kas. I ett läge där EU får mer och mer att säga till omoch då den nationella vetorätten försvinner blir Euro-paparlamentets medbeslutande nödvändigt för attkontrollera och förankra besluten hos medborgarna.Europaparlamentet är ju folkets enda direktkanal in iEU. På andra områden där majoritetsbeslut används irådet bör därför parlamentet involveras genom s.k.medbeslutandeförfarande.Herr talman! EU-kommissionärerna kan beskrivassom EU:s regering. Precis som för en nationell rege-ring bör det vara möjligt för de folkvalda i parlamen-tet att förklara misstroende mot en enskild kommis-sionsledamot och därmed avsätta denna.Det behövs också enklare och effektivare besluts-regler. regler om s.k. trippelmajoritetinnebär ännu krångligare regler . Det na-tionella vetot kvarstår på en mängd beslutsområdenoch hindrar en kraftfull politik. Än svårare kommerdet att bli när antalet beslutsfattande länder ökar tilllångt över 20. Vi anser att beslut med kvalificeradmajoritet ska vara grundregeln. Undantag bör endastgöras för grundlagsändringar, intag av nya medlems-stater och vid beslut om bidrag till EU:s budget.Herr talman! EU:s inflytande har växt på mångaområden. Det är områden som direkt berör den en-skilda människans vardag. Enskilda medborgare harinte haft tillfredsställande rättigheter mot ofta anony-ma EU-myndigheter.Genom att göra den nyskrivna EU-stadgan ommedborgarnas grundläggande rättigheter rättsligtbindande stärks medborgaren, och EU kan bli enunion för medborgarna. Men det nuvarande läget förstadgan är problematiskt. Ingen vet riktigt om EU-stadgan är bindande eller ej. EU befinner sig i ettfolkrättsligt vakuum. Idealet är naturligtvis att stad-gan blir bindande och att EU:s stadga ansluts tillEuroparådets konvention om mänskliga rättigheter.Herr talman! Ett s.k. konvent, med representanterför nationella parlament och , börförbereda regeringskonferensen . Men det finnsen befogad oro att regeringscheferna i slutändan igno-rerar konventets förslag och avgör frågorna i de slut-na sammanträdesrummen. Detta kan inte accepteras.Möjligheterna är goda att konventet, genom attgrundligt och sakligt förbereda sina förslag , och i dialog med det civila samhället, kanpresentera ett genomtänkt förslag till "konstitution".Regeringscheferna har sedan ett stort ansvar att verk-ligen respektera detta förslag och att inte förpassa dettill papperskorgen under efterföljande förhandlingar.Det är positivt att ministerrådet kanfatta beslut med kvalificerad majoritet på fler områ-den. Majoritetsbeslut gör det enklare att vidareut-veckla politiken på de områden där ett fördjupat sam-arbete behövs. Men fortfarande finns en beklagligmängd undantag från regeln om majoritetsbeslut,exempelvis på asylpolitikens område.Herr talman! Det har gjorts flera viktiga framstegi . Det gäller exempelvis reglerna om ens.k. varningsmekanism för förebyggande åtgärdermot ett land som misstänks för att allvarligt bryta motunionens grundläggande principer. Nicefördragetskapar också en rättslig grund för europeiska politiskapartier. Det är positivt, eftersom europeiska partierkan bidra till en politisk dialog över nationsgränsernaoch ett europeiskt politiskt medvetande.Herr talman! vill se kvalitets-förstärkningar inom EU, ett kvalitetssäkrat EU. Låtmig ange 10 åtgärder för detta:1. en "konstitution",2. renodla EU:s uppgifter,3. stärk subsidiaritetsprincipen med en författnings-domstol,4. stärk den parlamentariska kontrollen,5. att öka kommissionernas personliga ansvar,6. skapa enklare och effektivare beslutsregler,7. säkerställ medborgarnas rättigheter,8. öka insynen och öppenheten i rådet och kommis-sionen,9. rätta till fusket genom ökad intern kontroll,10. dribbla inte bort demokratin vid kommande rege-ringskonferens.Herr talman! är visserligen otill-räckligt men ändå ett steg i rätt riktning. Därför yrkarjag bifall till det sammansatta utskottets förslag ibetänkandet.Anf. 17 Utrikesminister ()replik:Herr talman! Jag kan instämma i att vi ska haökad demokrati och ökad handlingskraft. Det är na-turligtvis önskvärt. Problemet är hur man gör det,, och bevarar de nationella parla-mentens roll, bevarar den nationella kompetensen ochsamtidigt effektiviserar det gemensamma arbetet. Detär nog ofta lättare sagt än gjort att kritisera Niceför-draget.Det är lätt att säga att man borde dela upp för-draget i två delar. Det är däremot svårare att genom-föra utan att allvarligt nagga bl.a. densvenska roll genom att beslut som egentli-gen hör hemma i grundfördraget kan fattas utan att deolika riksdagarna är med och ratificerar.Det är lätt att säga att det är mer demokratisk omvi ger en ökad makt. Men detinnebär maktmässigt att vi ger större makttill större länder. Det innebär i det praktiska europeis-ka samarbetet att vi får många nya praktiska problem.Vi skulle med automatik ha medbestämmande i Eu-ropaparlamentet varje gång vi använde majoritetsbe-slut i rådet. Det innebär att parlamentet skulle varamed och fatta beslut om mycket mer än vad t.ex. densvenska gör . Parlamentet skulle ocksåha medbeslutande i alla frågor som fattas t.ex.inom enbart den . Det skulle bli enmer komplicerad procedur.Det kan låta som en sympatisk idé att vi ska antarättighetsstadgan. Men man ska komma ihåg att rät-tighetsstadgan inte skrevs på ett sätt som kan göraden juridiskt bindande. Även om vi alla vill ge våravärderingar om mänskliga rättigheter en starkaregrund är rättighetsstadgan inte ett så tungt do-kument att den klarar att bli juridisk bindande. Vimåste noga akta oss så att vi inte urholkar Europarå-dets viktiga roll för mänskliga rättigheter.Herr talman! Jag vet inte var läst referatet av tal om EU:sframtid. Jag kan garantera på de fåsekunders talartid jag har kvar att det innehåller be-tydligt mer kring och EU:s framtid än detHolger nu sade. Det handlar bl.a. om deviktiga områdena jordbrukspolitiken, regionalpoliti-ken, asyl och migration. Vi måste bygga EU steg försteg.Anf. 18 () re-plik:Herr talman! Jag börjar bakifrån med frågorna.Den kritik vi har mot hållning efterBerlintalet och synen på , som vi haruppfattat det, är att man lägger alltför stor tyngdpunktpå enbart mellanstatlighet. Vi tror att man i vissafrågor bör ha en större kraft på överstatligt plan. Detgäller de frågor som är klart nationsgränsöverskri-dande. Det är viktigt att vi får en god demokrati idem.Vi är också beredda att ge denkraft som den rätteligen har. EU-parlamentarikerna ärockså de facto direkt folkvalda och är svenska folketskanal in i . Det tycker vi att man skarespektera även från det nationella parlamentet.Vi vill också se en större andel beslut med kvalifi-cerad majoritet. Det gör vi helt enkelt av den anled-ningen att det sista landet, den sista medlemmen, somär mot ett förändringsarbete inte rimligen kan avgörahela unionens framtid. Vi respekterar majoritetsbesluti våra nationella parlament. Att fatta beslut med kva-lificerad majoritet i Europasammanhang är en bättreutvecklingsväg som vi bör slå vakt om.Anf. 19 Utrikesminister ()replik:Herr talman! Det är en uppfattning som oftakommer tillbaka att det mellanstatliga arbetet är ettmer odemokratiskt samarbete. Låt mig påminna omatt det mellanstatliga arbetet bygger på nationellaregeringar som i sin tur bygger på nationella parla-ment och reaktionerna och besluten i de nationellaparlamenten. Jag tycker inte att det är odemokratisktatt utgå från nationella parlament, t.ex. den svenskariksdagen.Anf. 20 () re-plik:Herr talman! Det låter naturligtvis väldigt bra i detnationella parlamentet att svara som utrikesministerngör. Men starka institutioner är de facto av stort värdeför de små nationerna.De stora länderna med starka regeringar får före-träde om vi driver mellanstatligheten för långt, ochdet är det som bekymrar oss. är ändå en litennation.Vi hoppas att regeringen kommer med goda för-slag som vinner framgång. Men en alltför stark mel-lanstatlighet gör de stora länderna starka, och detbekymrar oss. Därför vill vi gärna slå ett slag politisktför starka institutioner.Anf. 21 () replik:Herr talman! började med enganska klok iakttagelse, nämligen att människor ute ibygderna upplever EU som något främmande. Så ärdet därför att EU inte är följden av folkens krav utanen konstruktion ovanifrån. EU är till sin karaktär enganska elitistiskt uppbyggd organisation med stortjänstemannamakt, stor och ökande makt för detöversta skiktet av politiker i varje enskilt land ochminskat inflytande för de nationella parlamenten ochdärmed för väljarna.Ta bara frågan om Europapartier, som diskuteras iNicefördraget och som vi ännu inte har varit inne på . EU ska påverka den europeiska partistrukturen,kanske genom bidrag och ekonomiska medel, för attkonstruera partier som egentligen inte har någongrund i folkdjupet i de enskilda medlemsländerna.Det är ett sätt att plantera in något ovanifrån.Jag tycker att det är betecknande för kristdemo-kraternas inställning. säger att starkainstitutioner inte skulle ge de stora staterna någrafavörer, men mellanstatlighet skulle göra det. Menmellanstatlighet kan innebära just att de små staternahar en faktisk vetorätt - en faktisk rätt att gå sin egenväg om de inte finner sig i ett beslut. Överstatligastarka ämbetsmannaorganisationer - de må, medGustafssons terminologi, vara hur oberoende somhelst - är ändå institutioner bestående av en elit somstår över folklagrens möjlighet till ansvarsutkrävande.Anf. 22 () re-plik:Herr talman! Enligt mitt förmenande har KennethKvist och EU-motståndarna ett stort ansvar för attsvenska folket känner sig oerhört främmande införEU och anser att EU är någonting som finns i Brys-sel, dvs. Att här i talarstolen, somKvist gjorde tidigare, säga att omvärlden inte harförändrats och att det inte behöver fattas några nyabeslut är att förvanska verkligheten oerhört.Alla vet, särskilt på det utrikespolitiska området,hur mycket omvärlden förändras . Att dåinte leva med och godta förändringar i det samarbetevi har med EU är helt orimligt.Det är klart att det är svårt för många människoratt veta vilken ståndpunkt de ska inta i en sådan de-batt.Vi borde ha ett gemensamt ansvar för att beskrivaverkligheten som den är, och vi borde ta ansvar för attfatta beslut i fördrag och annat. Då skulle ocksåsvenska folket ha en annan utgångspunkt för sittställningstagande gällande EU.Kenneth använde ordet elitistisk. Är vi somsitter i som svenska folkets representanteren elit? Det finns också valda representanter i Euro-paparlamentet. Vi som är förtroendevalda ser ossknappast som en elit i sammanhanget. Det är en för-vanskning som gör det svårare för svenska folket attfå en realistisk uppfattning om EU, och det bör vi intebidra till.Anf. 23 () replik:Herr talman! När det gäller ansvaret tror jag attHolger tillvitade mig lite väl mycket. Jagtror att verkligheten, framför allt, bär ansvaret. Människor förstår.Man erfar hur EU fungerar och hur länder pressas attanpassa sig till EU, vilket också gör på poli-tikområde efter politikområde.Jag sade inte att verkligheten är oföränderlig utantvärtom att den är föränderlig och att EU i högstagrad har förändrats mot ökad överstatlighet. Det varinte jag som förvanskade verkligheten.Men i utskottsbetänkandet står det att ingentingegentligen händer med EU:s karaktär oavsett vilketsteg man tar mot överstatlighet. Det är det som står iutskottsbetänkandet.Det är utskottsmajoriteten, där , som inte riktigt förstår att man till slut ändrarkvalitet och innehåll när man förändrar saker steg försteg. Det var det jag ville påpeka med mitt exempel.Just detta formuleras gång på gång i utskottsmajo-ritetens betänkandetext. Någonting har kanske skett,men det har inte haft någon praktiskt betydelse förfrågan om överstatlighet eller för EU:s karaktär. MenEU:s karaktär har förändrats, och det beklagar vi.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! är det så att verkligheten föränd-ras steg för steg och dag för dag, riksdag måste ta ett ansvar för det i de natio-nella besluten, men också i de internationella. Vimåste ta vårt ansvar och fatta nya beslut och inta nyaståndpunkter.Att globaliseringen är en verklighet som vi måsteleva med i denna kammare och också i Europasamar-betet borde vara uppenbart för alla . Vi kan taansvar för detta och fatta nya beslut. Det beslut vi skafatta är inte det sista i detta sammanhang.Jag tror att det är dags även för attvakna upp inför den förändringen, så att vi kan be-skriva EU på samma sätt för svenska folket. Vi har ettpersonligt ansvar för att inte missleda någon i vårtsamhälle.Anf. 25 ():Herr talman! Vi har att besluta om och god-känna i riksdag, efter de in-tensiva och kompromissfyllda förhandlingar somskedde i . Det vi nu har att ta ställning till ärkanske inget perfekt fördrag. Det kandet inte heller bli efter dygn av kompromissande.Många frågor och problem som långsiktigt är av-görande för EU kvarstår som olösta, och det är utma-nande. Det gäller hur EU:s institutioner ska fungeraoch om det ska bli mer demokratiskt och öppet ochmer effektivt. Med detta kan vi naturligtvis inte varanöjda.Men uppdraget i var att förbereda EU ochskapa institutionella förutsättningar inför en utvidg-ning med uppemot 12 nya medlemmar. Denna upp-gift löstes i . För var och är upp-draget att öppna och skapa förutsättningar för nyaländer som önskar bli medlemmar inom de närmasteåren den mest prioriterade frågan i EU-arbetet, förut-om utmaningen att skapa ett medborgarnas Europa.Nu har de grundläggande maktfrågorna, somhänger samman med att EU ska kunna ha 27 med-lemmar, lösts. Det är bra. Därför anses Centerpartietatt ska godkännas.Herr talman! I folkomröstningen på sademan nej till . Detta stämmer till efter-tanke och måste ses som ett tydligt tecken på attklyftan mellan EU och dess medborgare är stor ochatt behovet av en öppen och bred debatt om EU ochdess utveckling är mycket stort både på det nationellaoch det internationella planet. EU behöver få en star-kare förankring bland medborgarna än vad fallet är , och det kan bara åstadkommas genom att med-borgarna görs delaktiga och att det därmed skapas enny balans som ökar insynen i och möjligheten attpåverka EU:s institutioner och EU:s utveckling.Herr talman! vision om ett enat Eu-ropa handlar om ett smalare men effektivare EU, somvärnar freden och mänskliga rättigheter, främjar rör-lighet och utbyte och slår vakt om mångfalden ocholikheterna i vår världsdel. Det är ett mångfaldensEuropa, präglat av olika kulturer och olika nationella,regionala och lokala identiteter, som alla samsas ochberikar varandra.EU:s historiska utmaning är nu att åstadkomma ettenat genom att öppna sig för nya medlemmar.Det förutsätter vilja både till samarbete och solidari-tet. Ett viktigt led i den fortsatta processen måste varaatt öka unionens legitimitet som dess för-måga att lösa viktiga problem också ökar. Det förut-sätter en större tydlighet i frågor om vilka uppgiftersom EU ska ta sig an.Samtidigt är det uppenbart att överstatligheten ochöverstatliga organs kompetens också måste begrän-sas. idé om ett samhälle byggt under-ifrån innebär att beslut ska fattas så nära de berördasom möjligt. Det betyder också att vår utgångspunktär den lokala demokratin och att dess möjligheterbegränsar regioners, staters och därmed EU:s kom-petenser.Tanken om ett medborgarnas måste inne-bära att fler av unionens medborgare har en möjlighetatt läsa, förstå och ge synpunkter på också unionenspolitik och utveckling. Det måste innebära att besluts-fattare är möjliga att identifiera och utkräva ansvar avoch att man gratis kan få tillgång till och tillgodogörasig grundläggande dokument.