prot · GO09103 · 2001-05-03 00:00:00 — uttryckte en förvåningeller närmast en oro över att villeatt den kvalificerade yrkesutbildningen skulle liggapå gymnasial nivå. Jag försökte så tydligt som möjligtange att det var just därför vi ville ha benämningenyrkeshögskola. Den skulle visa vilken status utbild-ningen hade i relation till den akademiska högskolan.Vad jag däremot uttryckte var en positiv syn på denpraktiska kunskapen och en uppvärdering av den. Jagtydliggjorde också vår tro på det livslånga lärandet.Det finns andra tillfällen i livet att lära sig de teoretis-ka ämnena. Om ungdomar av skilda skäl inte orkatmed detta just på gymnasiet ska de för den skull inteutestängas från en kvalificerad yrkesinriktad utbild-ning.Jag tycker snarare att det är bekymmersamt attCenterpartiet, utifrån sina rötter, på det här sättet ärberett att stänga ute de ungdomar från en kvalificeradyrkesutbildning som inte vid just det här tillfället ilivet har orkat med att klara de teoretiska behörig-hetskraven.Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag tror att det går en ideologiskskiljelinje mellan och Centerparti-et. Jag är helt övertygad om att alla elever kan ochvill lära. Det är utifrån detta vi har format vår utbild-ningspolitik och grundskolepolitik. Vi säger också attgymnasieskolan ska vara en möjlighet till praktik, tilllärlingsutbildning. Eleven ska så fort som möjligt fåkomma ut och titta på en arbetsplats och se: Vad kanjag använda matematiken till? Jag kanske behöverden för att kunna mäta när jag ska snickra, eller vaddet nu kan vara. Jag ska som elev få en etappindel-ning av ämnena så att jag kan läsa i min takt, så attjag får de här möjligheterna.Men vi ställer aldrig någonsin upp på kravet attsänka utbildningskvaliteten eller lärandet i gymnasie-skolan. Kompetensnivån ska ligga kvar. Däremot kanman se till att förändra gymnasieskolan och utbild-ningspolitiken där så att alla får möjlighet att nå må-let. Om vi sänker ribban och låter folk hoppa över iförsta försöket blir det ju svårigheter för mig somelev och senare student. Då måste jag gå tillbaka ochlappa och laga och se vad det finns för möjligheternu.Vi vill att man ska ha kunskaper när man går utgrundskolan. Vi vill också att man ska ha godkändakunskaper när man går ut gymnasieskolan. Jag skasom elev ha rätt att få de speciella pedagogiska möj-ligheterna att få det lärandet. Sedan kommer de efter-gymnasiala utbildningarna, där de lika villkorenställs.Anf. 6 () re-plik:Herr talman! För oss kristdemokrater har varjemänniska samma unika värde. Man har samma rätt attfinnas och få en möjlighet i samhället oavsett vilkentyp av kunskap man orkat med att inhämta vid enspecifik tid i livet. Därför vill vi ge människor denmöjlighet att komma vidare inom sina områden sombehövs för den utbildning de ska gå på. Här finnsuppenbart en skillnad. Vi tror att man lär sig på olikasätt på olika områden. Man har olika fallenhet ochbegåvning. Då kan för vissa, just , denribba som allmän högskolebehörighet innebär synashög.Hur ser på de som inte orkar med de här kraven? Vart ska de tavägen? Ska de inte ges en chans i livet att få utveck-las och hitta sin plats och roll i samhället? För demfinns ingen fortsatt utbildning som berättigar till stu-diemedel och som kan ses som en naturlig fortsätt-ning på yrkesförberedande linjer.Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag håller med att det är hemska siffror vi ser vad gäller god-kändnivån, både på dem som går ut ochpå dem som går ut gymnasieskolan. Det är därför somvi vill förändra systemet. Vi har en helt ny helhetssyni vår skolpolitik där vi säger att kunskapen är viktiga-re än tiden. Jag ska få gå i den tid det tarför mig att klara godkänd nivå i svenska, engelskaoch matematik. Jag ska också på gymnasieskolan fåmöjlighet att välja ett program som passar mig ochmina förutsättningar. Väljer jag ett yrkesinriktat pro-gram ska jag få möjlighet till det med en bra praktik,en lärlingsutbildning. Men den akademiska nivån skaockså finnas kvar. Annars rycker vi undan fötterna påde elever som går där och säger: Okej, nu bildar vi ettA- och ett B-lag i gymnasieskolan. De som inte kanta till sig lärandet får gå åt sidan, och de som vill tatill sig lärandet går åt andra sidan.Vi vill ge lika förutsättningar, både på grundsko-lan och på gymnasieskolan, för att jag som elev sedanska kunna gå vidare - om det nu är till en eftergym-nasial utbildning, om det är direkt ut i arbetslivet ellerom det är till vidareutbildning i högskola eller univer-sitet.Anf. 8 ():Herr talman! Det har blivit alltmer uppenbart attdet finns ett behov av en utbildningsform någonstansmellan gymnasieskolan och den traditionella hög-skolan. Försöksverksamheten med en kvalificeradyrkesutbildning har väckt allt större intresse, ochefterfrågan verkar på många håll större än de resursersom finns för denna utbildning. Därför välkom-nar att regeringen nu har insett att detbehövs en nivå i utbildningssystemet som inte syftartill akademisk examen men som erbjuder en bra för-djupning av gymnasieskolan.Folkpartiet stöder grundidén med att försöksverk-samheten nu omvandlas till reguljär verksamhet. Detsteg som tas är bra, men enligt vår mening är detett alldeles för litet steg. I själva verket har vi i Sveri-ge behov av en mycket mer omfattande högre yrkes-utbildning av den typ som finns i andra länder underolika namn - college, fackhögskolor, yrkeshögskolor.Dessutom måste svenska ungdomar få möjlighettill en bra yrkesutbildning redan i gymnasieskolan.Både gymnasieskolan och högskolan behöver storareformer för att den här typen av utbildning ska bliriktigt meningsfull. Så länge de övriga skolformernainte ändras kommer den kvalificerade yrkesutbild-ningen bara att vara en alldeles för liten del av utbild-ningssystemet.Propositionen föreslår nu att en kvalificerad yr-kesexamen införs, trots att det inte finns någongrundläggande yrkesexamen i gymnasieskolan. FrånFolkpartiets sida är det svårt att se att en"kvalificerad" yrkesexamen kan införas så länge detinte finns någon grundläggande yrkesexamen.Här är vi nu igen tillbaka vid problemet med deyrkesinriktade programmen i gymnasieskolan. Detfinns inte tillräckligt många bra yrkesförberedandeutbildningar i det svenska gymnasiet. Tvärtom är detjust eleverna på yrkesprogrammen som är mest miss-nöjda med sin utbildning och som ofta slås ut ellerhoppar av. Alla elever är faktiskt inte intresserade avatt plugga för att förbereda sig för högskolan. Menalla elever behöver känna att deras intresse och studi-eval är lika respekterat även om det inte är så teore-tiskt inriktat. Därför upprepar sitt krav påatt en ordentlig yrkesutbildning måste skapas inomgymnasieskolans ram. Därför anser vi att det måstefinnas en yrkesexamen och en lärlingsexamen sombevis på att mera praktisk utbildning värderas högt.I dagens gymnasieskola får den praktiska under-visningen inte tillräckligt stort utrymme för de eleversom önskar det. Därför kommer det också att bli svårtför många elever att tillgodogöra sig den nya kvalifi-cerade yrkesutbildningen så länge som gymnasie-skolan har så dålig yrkesförberedande utbildning.Folkpartiet liberalerna föreslår också att ett sys-tem med lärlingsutbildning liknande det norska införsi gymnasieskolan, där eleven tillbringar halva utbild-ningstiden på en eller flera arbetsplatser. Denna ut-bildning ska avslutas med lärlingsexamen.Den nya kvalificerade yrkesutbildningen bordeenligt oss liberaler kunna vara en fortsättning på ochkomplettering till gymnasieskolans utbildning. Kravetsom finns på högskolebehörighet för alla i gym-nasieskolan är faktiskt orealistiskt. Att läsa på univer-sitet eller högskola eller att genomgå en yrkesutbild-ning kan vara vitt skilda företeelser, och kraven påförkunskaper borde därför också kunna vara olika.Därför föreslår att grunden för att gå i denkvalificerade yrkesutbildningen ska vara antingen enny lärlingsexamen eller yrkesexamen eller också enstudentexamen.Inom den kvalificerade yrkesutbildningen måstedet också bli möjligt att komplettera sina gymnasi-estudier så att den studerande kan gå vidare till hög-skola. Därför ska den kvalificerade yrkesutbildningenkunna erbjuda kärnämneskurser om utbildningenkräver kompletterande studier i något eller någraämnen. På så vis slipper den som studerar att läsabåde en kvalificerad yrkesutbildning och samtidigtkompletteringsläsa på komvux eller folkhögskola.Herr talman! En stor svaghet i regeringens propo-sition är att den inte ger någon riktig beskrivning avvilken typ av utbildningar som ska ingå i den nyakvalificerade yrkesutbildningen. Hur kommer denfortsatta utbyggnaden att fördelas mellan högskolanoch den nya kvalificerade yrkesutbildningen?Jag anser att det är dags att bygga upp en helt nytyp av eftergymnasial utbildning. I den borde flera avdagens yrkesinriktade högskoleutbildningar ligga.Folkpartiet föreslår i sitt nya högskolepolitiskaprogram att en svensk variant av de amerikanskacollegeskolorna införs. De ska bedriva såväl kvalifi-cerad yrkesutbildning som förberedelser för högreutbildning. Efter en genomgången kvalificerad yrkes-utbildning ska studenten ha möjlighet att vid ett uni-versitet tillgodoräkna sig en del av poängen i kurserinom ett ämnesområde. Många skulle ha glädje av ensådan skolform mellan gymnasiet och högskolan.Utbildningen inom dagens högskola har ju vittskilda uppgifter. All grundutbildning syftar inte iverkligheten till att förbereda forskning på högrenivå, och alla högskolekurser är inte forskningsan-knutna. Det finns tvärtom ett allt större behov aveftergymnasial utbildning som inte hör hemma i dengamla akademiska traditionen. Därför måste denkvalificerade yrkesutbildningen öka kraftigt i omfatt-ning. Inom skilda områden som teknik, social om-vårdnad och informationsteknik finns det ett stortbehov av kvalificerad välutbildad arbetskraft.Vi liberaler tror att måste överge dagensverklighetsfrämmande modell enligt vilken alla nyahögskolor betraktas som blivande universitet. Utbild-ningssystemet måste bli mer differentierat, och varjeenskilt lärosäte måste genom sin specifika inriktningbidra till en mångfald i utbildningsutbudet. Fördjupadspecialisering ger en ökad valfrihet och bättre kvalitetför studenten.Det finns ingen anledning att fixera sig vid be-greppet "akademisk" och påstå att alla utbildningarhar samma vetenskapliga innehåll. Tvärtom måstestatusen på kvalificerad yrkesutbildning höjas. Det ärdärför tycker att det behövs en svenskvariant av de amerikanska collegeskolorna - vi kanockså kalla dem fackhögskolor eller yrkeshögskolor -med kvalificerad yrkesutbildning och viss förberedel-se för högre utbildning. Efter genomgången kvalifice-rad yrkesutbildning enligt modell skastudenten sedan ha möjlighet att vid ett universiteteller en högskola tillgodoräkna sig en del av poängeni kurser inom ett ämnesområde.Det finns redan folkhögskolor som har en liknan-de inriktning på sin utbildning. Ett väldigt bra exem-pel är journalistutbildningen på folkhögsko-la. Den ger en mycket högre utbildning än man får pågymnasienivå - en bra yrkesutbildning - men den ärinte strikt akademiskt inriktad. Vård, social omsorgoch jordbruk är andra exempel på områden somskulle passa för en ny stor kvalificerad eftergymnasialutbildning.Herr talman! Det är bra att en ny utbildningsformskapas, men det vore som sagt bättre om riksdagenöppnade för betydligt fler människor att få delta i dennya utbildningen. Genom att förändra både gymna-sieskolan och högskolan skulle vi kunna ge den kvali-ficerade yrkesutbildningen en helt annan betydelseoch en mycket större roll i det svenska utbildnings-systemet.Så, herr talman, yrkar jag bifall till reservation 2under punkt 1 och till reservation 4 under punkt 3.Anf. 9 ():Herr talman! Sista helgen fick jagmöjlighet att delta i en rundabordskonferens i påtemat . Det är viktigt att då och då kunna lyfta blickenfrån det specifikt svenska och se på vårt arbete meddessa frågor i ett vidare perspektiv. Talare efter talarebeskrev den nya tiden och den nya tidens krav. Allaanar det nya samhällets strukturer. Alla beskriver detmed samma ord: globalisering, kunskapssamhälle,den nya ekonomin, livslångt lärande. Det var ord ochbegrepp som inramade anförande efter anförande.Alla betonade att det viktigaste verktyget för attforma detta nya samhälle är det samma som vid tidi-gare stora strukturella förändringar: kunskap. Detgäller kunskap för att möta nya krav i samhälle ochyrkesliv, kunskap för att känna trygghet i de snabbaförändringarna, kunskap för att förnya och bredda denkompetens som utgör ens ekonomiska trygghetsbas -ens plats på arbetsmarknaden.Snabba förändringar i samhälle och yrkesliv krä-ver utbildningsformer som förmår att snabbt mötadessa förändringar. En modern utbildning måste kun-na erbjuda rätt utbildning i rätt tid på rätt plats. Rege-ringens proposition Kvalificerad yrkesutbildninginnehåller förslag till en ny eftergymnasial utbildningsom mycket väl motsvarar de krav som en modernarbetsmarknad ställer, och det är med stor glädje jagnoterar den enighet som finns bland oss i utskottet omatt denna utbildning är både efterlängtad och nödvän-dig.Sedan 1996, då försöksprojektet startade, som jag fick förmånen attleda, har KY blivit ett begrepp för en utbildning välanpassad för att möta aktuella krav på kunskap ochkompetens. Från en blygsam start då KY omfattandeca 1 700 platser omfattar KY ca 12 000 platser.Den spänner över de flesta branscher och över helalandet.Jag ska här ge exempel på några av de hundratalsutbildningar som ingår i försöksverksamhetenför att visa på att det finns förnyelse genom helt nyayrkesområden och förnyelse av gamla yrkesområden.I startar en utbildning i digitalmedieproduktion. Utbildningen ska ge bred kompe-tens i datateknik, bild, ljud, manus, video och multi-mediaproduktion.Som mål har utbildningen program och material-produktion för bl.a. multimedia, radio, video och TV.Undervisningen ska vara problemorienterad medvarvade teoretiska studier och i samverkan med före-tag. Man kommer att läsa kommunikation, berättar-teknik, datorgrafik, animation, radio, video, TV, di-gital ljudteknik och produktionsledning.Ledningsgruppen, som ansvarar för utbildningen,består av representanter för ,högskolan i , BK-vision, , , Produc-tion och Strixory AB.I har vi en utbildning i bygghantverk.Utbildningen ska leda till hantverksmässig kunskapmed byggnadsvård från restaurering av kulturminnentill ombyggnad och underhåll. Den ska ge kunskaperom ett långsiktigt hållbart byggande genom studier avde historiska byggnadsmaterialens egenskaper. Menman ska även få kunskaper inom beprövad byggtek-nik, återvinning och ekologi. Kurser som ingår ärhistoria, byggnadsvård, restaurering, kretsloppsanpas-sat byggande, byggnadsdokumentation, entreprenad,lagstiftning, kvalitetsarbete osv. universitetingår i ledningsgruppen tillsammans med Mariestadskommun liksom kanalbolag , , och Byggmäs-tareföreningen.Herr talman! Dessa exempel beskriver väl denbredd och den förnyelse som KY representerar.Eftersom KY är ett väl inarbetat begreppställer vi socialdemokrater oss bakom regeringensförslag att utbildningen även i den reguljära formenska benämnas Kvalificerad yrkesutbildning, KY.Efterfrågan på platser för kvalificerade yrkesut-bildningar är stor i hela landet och kommer meddet ökande behovet av kvalificerat yrkeskunnande attbli ännu större. Detta är skälet till att vi för regeringentillkännager att det är mycket angeläget att på siktutöka antalet platser inom denna nya utbildningsform.KY har en form som möjliggör snabb för-ändring, inte bara av utbildningens inriktning ochinnehåll utan även av dess geografiska placering.Det nära samarbetet mellan utbildningsanordnareoch arbetsliv, som är KY:s identitet, garanterar ut-bildningens aktualitet. Att av KY-studenterna går direkt ut i anställning efter ge-nomgången utbildning är ett bevis på att det är en rättutbildning i rätt tid.En väl fungerande kvalificerad yrkesutbildninghar planerats och genomförts av arbetsliv och utbild-ningsanordnare gemensamt. Genom att cirka en tred-jedel av utbildningens omfattning är lärande i arbetehämtar studenterna en stor del av sina kunskaper frånden kunskapsmängd som samlats ute på arbetsplat-serna i produktionen av varor och tjänster. Dessakunskaper kan inte erbjudas i teoretisk form, de måsteinhämtas av den enskilde studenten i arbetssituatio-nen på arbetsplatsen. måste dessa praktiskakunskaper balanseras av teoretisk kunskap för att geden bredd som möjliggör djupare förståelse och utgö-ra bas för vidare studier.Regeringens förslag att lärande i arbete, , börges en omfattning motsvarande av densammanlagda utbildningstiden möjliggör väl dennabalans.Signaler om förändrade krav i den specifika yr-kessituationen når med den enskilde studenten myck-et snabbt utbildningsanordnaren som kan anpassa deteoretiska delarna i utbildningen till dessa nya krav.Så garanteras rätt utbildning i rätt tid för studenten.Herr talman! En förhoppning inför försöksverk-samheten med viss kvalificerad yrkesutbildning varatt utbildningsformen skulle locka studenter somannars inte skulle ha sökt sig till eftergymnasialastudier. Andelen deltagare med en bakgrund i hemutan studietraditioner är högre i dessa utbildningar äni högskolan.Den kvalificerade yrkesutbildningen rekryterar ibetydande grad studenter från gymnasieskolans yr-kesförberedande program. har avKY-studenterna denna bakgrund, vilket visar attkristdemokraternas påstående att KY skulle ha in-byggda hinder för denna grupp av gymnasieeleverhelt saknar grund.Hur tänker i fråga om krav förtillträde till kvalificerad yrkesutbildning är för mighelt obegripligt. Regeringen föreslår att sökande tillde kvalificerade yrkesutbildningarna ska uppfyllasamma krav på grundläggande behörighet som gällerför högskolan. känner enligtYvonne stor oro för att detta kommer attomöjliggöra för gymnasieelever från yrkesinriktadeprogram att vinna tillträde till kvalificerade yrkesut-bildningar. kräver man från kristdemokra-terna att de kvalificerade yrkesutbildningarnas teore-tiska delar ska knytas till den akademiska högskolan.Hur får denna ekvation att gåihop?Och så är det och . För vil-ket arbetsliv är den kvalificerade yrkesutbildning somFolkpartiet förespråkar tänkt?Från både arbetstagare, arbetsgivare och studenterhar vi i yrkesutbildning -där även arbetslivets representanter finns med - möttkrav på både bredd och djup i kunskaper och kompe-tens. Som svar på dessa krav förespråkar utbildning som ska vara en komplettering till enny, mycket smal yrkesutbildning i gymnasieskolanmed en lägre teoretisk ambitionsnivå än vad dagensyrkesinriktade program har. Vi i kommittén har möttkraven på en flexibel och snabbt omställningsbarutbildningsform. kontrar med en utbild-ning med fasta utbildningsvägar och klara avgräns-ningar. Hur har kunnat hamna så helt vidsidan om övriga partiers diskussioner när det gällerkvalificerad yrkesutbildning?Herr talman! Jag yrkar bifall till regeringens för-slag som innehåller en helt unik, ny utbildningsformanpassad till ett snabbt föränderligt arbetsliv för attkunna erbjuda trygghet både för arbetstagare och förarbetsgivare genom att anordna just rätt utbildning irätt tid och på rätt plats.Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag lyssnade noga på vad MajléneWesterlund Panke sade angående begreppet kvalifice-rad yrkesutbildning. Hon sade att det nu har funnitsett antal år, att folk känner till vad det är och att detdärför ska finnas kvar. Kommer ett bättre alternativatt erbjudas, vilket vi har, nämligen ,tycker jag att man ska välja det nu när det blir enpermanent verksamhet. Yrkekshögskolan har också isig en högre status som är viktig för de elever somgår på utbildningen.Jag var, herr talman, inte i och deltog i endebatt om utbildning, men den var säkert intressant.Däremot var jag i i ochträffade ett antal företrädare för dem som har handom kvalificerad yrkesutbildning där. Den fråga somjag fick med mig till den här debatten var: Vilkenvolym kan vi räkna med framöver? Då sade jag attdet står i betänkandet att antalet utbildningsplatserutökas . Vad betyder det? Jag sadeatt jag skulle fråga socialdemokraterna i debatten vaddet betyder . Jag har redan frågat en gång, menjag har inte fått något svar.Att antalet utbildningsplatser utökas, betyder detatt det blir fler än de 12 000 nu och de 12 500 nästaår? Jag gissar att det är så. Blir det 25 000, som vi villha, , eller blir det någonting mitt emellan? Jaggissar att ni har funderat lite grann på det.Betyder att det är på ett, två, tre, fyra ? De som sysslar med den här utbildning-en vill kunna ha en framförhållning som är lite längreän vad de har möjlighet till genom den här väl-digt luddiga skrivningen.Anf. 11 () replik:Herr talman! Som alla som har lyssnat på debattenhar förstått anser även vi socialdemokrater att 12 500platser inte är tillräckligt för att täcka det behov somhar visat sig finnas av kvalificerad yrkesutbildning,KY.Vi låser inte fast oss i ett fast antal platser ,2003, 2004 och 2005, men vi är mycket tydliga när vitill regeringen skickar med kravet på att antalet plat-ser på kvalificerad yrkesutbildning måste ökas. Det ärvår signal till regeringen. Regeringen måste då natur-ligtvis svara med ett antal platser och år för dettaantal platser.Vad vi gör är att vi skickar över bollen till rege-ringen.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag låter då frågan gå vidare tillskolministern när hon ska yttra sig i den här frågan.Jag tycker ändå att det vore på sin plats att varalite mer konkret. Ni är ju alltid mycket mer konkretat.ex. när det gäller platser inom högskolan. Vi vetexakt hur många platser som varje högskola ska ha.När det gäller vuxenutbildningen finns det ocksåangett precis hur många platser det ska vara. Men justnär det gäller kvalificerad yrkesutbildning är det inteså noga att tala om hur många platser det är fråga omoch när de ska införas. Det är en inkonsekvens somjag har väldigt svårt att förstå.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag får väl då påminna att regeringen på vårt önskemål faktiskt parallelltfrån 1996 fram har utökat antalet platseri kvalificerad yrkesutbildning från de 1 700 när vistartade upp till 12 000 som vi har , så en utök-ning har ju skett. Vad som inte finns med för åren2000-2004 är alltså ett fast antal platser utöver de500 som faktiskt finns med. Det är skillnaden.Vi har markerat att vi vill se en utökning av anta-let platser. Vad vi däremot inte har gjort är att läggaoss på ett fast platsantal, som har valt attgöra. Ända kan man säga att vi har levtmed att de platser som regeringen har erbjudit alltidhar plussats på av . Men det har alltsåplussats på rejält . Det tyckerjag är viktigt att ta med i sammanhanget.Anf. 14 () replik:Herr talman! talar omKY som rätt utbildning, att den ska ske i rätt tid ochpå rätt plats. Det tycker jag är grunden för utbildning.Skulle vi föreslå något annat här ifrån skulle det varaväldigt tråkigt; om det var fel utbildning, vid fel tidoch på fel plats. Det är alltså grunden och det hållerjag helt och klart med om.Men om de här tre momenten ska gå sammankrävs det också att de som anordnar utbildningen,alltså de som fixar den på plats lokalt, decentraliseratruntom i landet vet vad de har att vänta sig och ävende elever som har tänkt sig att söka till en sådan ut-bildning. Det gäller också näringslivet runtomkring.På en plats kanske man säger: Här behöver vi verkli-gen 5 eller 20 stycken inom ett speciellt område.Tänk om vi kunde starta en utbildning här. Vi ser attpå behöver vi så här många. Det är dåockså viktigt att man vet hur mycket resurser ochvilket antal platser man har, så man får möjlighet attstarta en kvalificerad yrkesutbildning för att kunna haen hög kvalitet och för att kunna säkra näringslivet påplatsen. Jag håller med om att det då ärviktigt att man vet hur många platser som finns ochvilka resurser som ligger i systemet.