prot · GO09118 · 2001-05-31 00:00:00 — Det är därför man har plundrat bolagen på3,i stället för att rusta upp fastig-heterna.Anf. 216 () re-plik:Fru talman! talar om vinstmedleni de kommunala bostadsföretagen, och det är de sominte får användas till det här. Regeringen har ju avsla-git det. Man låter inte bostadsbolagen dela ut det härtill staden. Det är ju faktiskt staden som äger mångaav de marker som det handlar om. Det är tomtmarksom ägs av staden.Anf. 217 () replik:Fru talman! Det är ju inte kul med opinionsunder-sökningar som går en emot, så jag förstår att inte tyckte att det var bra att hänvisa tillden här TEMO-undersökningen. I andra sammanhangbrukar vi politiska partier snegla ganska bra på opini-onsundersökningar. En del gläds och en del blirhemskt förargade och vill helst låtsas som om maninte ser dem - när droppade i opinions-siffrorna t.ex. och en del genast räknade ut oss.Nu har vi däremot utövat vårt inflytande i Sveri-ges riksdag genom att samarbeta med Socialdemo-kraterna och i den här frågan. Jagtycker precis som att det har gåttalldeles utmärkt. Jag kan säga att Socialdemokrater-na, det regerande partiet, fick ge med sig på en hel delpunkter. Det tror jag att hade kunnatintyga om han hade haft replikrätt på mig, men dethar han inte.Därför fortsätter jag med de här beslutsformernasom mycket väl vet att vi tyckerär oerhört viktiga. Om inte en opinionsundersökningär tillräckligt för att veta vad folk vill måste väl ändåde 45 000 namnunderskrifter som man lyckats samlaihop här i vara ett uttryck för folkviljan.Ett ännu bättre uttryck för folkviljan är att underställasådana här beslut en folkomröstning.Anf. 218 () re-plik:Fru talman! Jag är väl medveten om att partier ärväldigt opinionskänsliga. kan de ändra sig påen eftermiddag beroende på att de är rädda för opini-onen. Det såg vi exempel på . Men min in-vändning gäller inte det, utan min invändning gälleratt man säger att detta är viktigare än de kommunalavalen. Ingen kan ju faktiskt klaga på att man inte iStockholm skulle ha diskuterat frågan om bostads-rätter i valrörelsen . Det var ju en av de allrastörsta frågorna.Man kan inte ifrågasätta förutsättningarna för dekommunala valen, och de kommunala valen var väl-digt klara och entydiga med tanke på hur fullmäktigesedan utformades. Jag tycker att det är fel att man, omman inte gillar valet, i efterhand kommer och sägeratt opinionsundersökningar är viktigare. Jag skullevilja råda att ha bättre kontakt med opi-nionen, att ta mer intryck av opinionen och utvecklasin politik därefter. Men det får klara utpå egen hand.Anf. 219 () replik:Fru talman! Då drar jag den slutsatsen att Mode-raterna i inte räds ett nytt val där maneventuellt med god majoritet skulle kunna fatta ettlikadant beslut om utförsäljning. Då är ju saken gre-jad, så att säga. Då håller det här. Jag är inte så säkerpå att det kommer att göra det om man ser på opini-onsundersökningarna.Vi försöker ha kontakt med dem som röstar påMiljöpartiet eller sympatiserar med . Viser faktiskt att Miljöpartisterna är de som t.ex. harmest motstånd mot marknadshyror. Så där tror jag attvi ligger rätt så bra i fas med våra sympatisörer.En majoritet av miljöpartisterna är emot en utför-säljning. Det var precis det jag trodde. Det stämmerockså mycket väl med det resultat vi kom fram till, såhelt fel ute är vi inte.Sedan tycker jag att det är trevligt när folk följervad som händer på våra kongresser.Anf. 220 () re-plik:Fru talman! Jag räds inte ett val framöver. Det görinte vi moderater heller, särskilt inte på boendesidan.Vi menar att bostadsutbudet ska följa de boendesefterfrågan. Så som folk vill bo, så ska vi bygga. Jagskulle nog gärna vilja tillråda att föra ensådan politik, i stället för att tafsa på den kommunalademokratin.Anf. 221 () re-plik:Fru talman! Den här diskussionen tenderar att blimer allmän bostadspolitik, så jag kan inte heller låtabli utan frestas, med en stockholmare i talarstolen, attställa lite frågor.Blev det så bra som hade tänkt, närman nu gör bostadsrätter av så många fastigheter sommöjligt här inne i ?Var tredje invånare i har under de se-naste åren haft problem med att hitta en lämplig bo-stad. Av ungdomarna i åldern har överhälften haft bostadsproblem. Var femte invånare harflyttat , och drygt en av fyra plane-rar att göra det . Två av tre sägernumera nej till försäljning av allmännyttan.7 000 nya bostadsrätter har bildats sedan den 1 ja-nuari 1999. har186 bostadsrättsföreningar skrivit kontrakt eller sagtja till att köpa sina fastigheter av de kommunala bo-stadsföretagen i här har blivit ett problem. Det går inte attbortse från. på lunchen hörde jag att en bostads-rätt här inne i kostaröver . Dessutom har man en må-nadsavgift på över 5 000 kr.Visst, människor ska ha rätt att ha den möjlighe-ten. Men gagnar det här verkligen ? Jagfrågar mig: Gagnar det invånarna i när detgår till överdrift?Anf. 222 () re-plik:Fru talman! Jag vill inte hindra någon som vill hamöjlighet att köpa sin hyreslägenhet för att göra enbostadsrätt.Den stora omvandlingen av hyresrätter till bo-stadsrätter har skett inom det privata beståndet. Det ärju så det har skett. Det har skett därför att det inte harfunnits ekonomiska förutsättningar för att producerahyresrätter.Jag håller med om att det hadevarit mycket bättre om vi hade haft sådana förhållan-den att det hade varit lönsammare att producera hy-resrätter. Men som bruksvärdeshyran tillämpadesbl.a. av den socialdemokratiska majoriteten 1996avstannade ju hela hyresrättsbyggandet.Visst behövs det fler hyresrätter i . Detmåste ju också föranleda förändrade förhållanden.Anf. 223 () re-plik:Fru talman! Av de uppgifter jag har, Skårman,kan man se att om alla köp går i lås får de kommunalabolagen, , Stockholmshem ochFamiljebostäder, in . Det ärinte bara i de privata bolagen man gör ombildningar.Det finns en grund för det här.Jag tycker faktiskt att det måste finnas någontingmittemellan som är mer rimligt för människor. Jaghar själv ungdomar som bor här i och vetvilka svårigheter det här innebär för människor iStockholm.Anf. 224 () re-plik:Fru talman! Den stora kvantiteten ombildningarhar skett på det privata området, beroende på att detinte har varit ekonomi för byggande av hyresrätter.Det är mycket olyckligt.En av de stora orsakerna är bl.a. hyressättningen iS:t Eriksområdet, som skapade en sådan osäkerhet attingen har vågat att bygga hyresrätter. Boende i pri-vata hyreslägenheter har sett till att få köpa sina lä-genheter därför att fastighetsägarna har fått ut högrepriser om man har sålt till en bostadsrättsförening.Anf. 225 ():Fru talman! I regeringens proposition om förlängtstopp för utförsäljning av kommunala bostadsföretagkan man läsa att regeringen givit i uppdrag att "presentera ett förslag till endemokratigaranti, innebärande att särskilda tröghets-regler införs vad gäller avgöranden på kommunalnivå som är av långsiktig karaktär och av stor eko-nomisk och principiell betydelse. "Man häpnar, gott folk. På fullt allvar övervägertydligen regeringen att införa tröghet i ett system somenligt kritiken ofta lider av att ta sig fram med ensnigels hastighet. Den vanligaste kritiken på kommu-nalpolitisk nivå är enligt min erfarenhet - och den ärgrundad - att beslut och förändringarinte går fort nog. Denna uppfattning är nog inte baraallmän bland medborgarna i gemen, utan omfattassäkerligen också av de flesta kommunalpolitiskt akti-va, oavsett partifärg.Med tanke det kan ta för medborgareatt få sina lagliga rättigheter - exempelvis handikap-pades rätt till tillgänglighet eller personlig assistanseller föräldrar med barn i kö för barnomsorg - finnsdet helt klart ett större behov av att införa särskildasnabbhetsregler just på den kommunala nivån.Vilka avgöranden som regeringen avser med denhär skrivningen - förutom att fördröja demokratisktfattade beslut om att sälja kommunala bostadsbolag -vore mycket intressant att få veta. Någon klarhet harju inte givits i debatten här i dag.Att dessutom kalla detta en demokratigaranti, närdet snarare rör sig om administrativa åtgärder för attförhindra och försvåra för ett demokratiskt valt full-mäktige i att genomföra sin politik, är miltuttryckt ett försök att införa ett nyspråk, ett språk somdöljer verkligheten genom att kalla saker för sin mot-sats.Ska vi med kraft kunna bekämpa segregationen iboendet, de djupa klassklyftorna, utanförskap och detfaktum att alltfler människor väljer att inte välja ivåra val är stopplagar, vare sig de gällerkommunernas rätt att höja sin skatt eller att sälja sinabostadsbolag, helt fel metod.Nej, det enda rätta är att ge sig ut bland det myllerav människor som bor här i och även ut iobygdernas allmoge och alla andra delar av vårt vack-ra land med mer eller mindre öppna landskap. Vimåste ut och mobilisera medborgarna i ett aktivtmotstånd mot privatisering, mot utförsäljningar, motdet vi anser vara en bedrövlig borgerlig politik.Det är hårt politiskt fotarbete som krävs, intestopplagar. Det är att förankra ansvaret, engagemang-et och makten hos varje individ och medborgare. Jagtror på individens, på medborgarens, på varje männi-skas förmåga och förstånd att lyssna och ta till sig,fundera och dra lärdomar därav - t.o.m. på stockhol-marens förmåga till detta. Därmed inte sagt att vimänniskor inte har en osviklig förmåga att göramisstag, ta felsteg, snubbla och inte begripa vårt egetbästa. Men gott folk, handen på hjärtat: Det sitterändå till vänster och det gör också den bästa politiken- normalt, vill säga, men inte den här gången.Stopplagar typ denna är att sätta paragrafer i stäl-let för politik i vägen för den mycket aktiva högersom styr här i . De enda som tjänar pådetta är just den höger som stopplagen säger sig viljastoppa. Det finns självklart ingen absolut, klar och förevigt given tydlig gränslinje för vad som hör hemma idet kommunala självstyret och vad som med all rättlyder under denna församlings fögderi.En levande, i folkdjupet förankrad demokrati för-ändras ständigt. Och så ska det vara.Det är inte som riksdagenöronmärkte snart sagt varje krona i bidrag till kom-muner och landsting för skola, social trygghet, barn-omsorg, vård och allt annat. Det fanns också ett intri-kat regelverk som i detalj styrde dessa öronmärktakronor på gott och på ont.Men förändringens vindar har ändrat detta. Kom-munerna får numera en påse pengar och sedan frihetinom ramarna för lagar och regler att fritt disponeradenna påse. Så har det blivit, och det kommunalasjälvstyret har utvecklats. Det tycker jag är bra. Dettagör att det är meningsfullt att rösta i ett kommunalval.Är man i , av för mig outgrundlig anled-ning, beredd att ständigt rösta fram en borgerlig ma-joritet med i spetsen ska det sedan bliskillnad mot den politik vi för hemma i vårt tack ochlov rödgröna . Självklart ska man såväl i Vel-linge som i uppfylla de krav som medborgarnahar rätt att ställa. Skola, vård, omsorg och socialtrygghet ska finns för alla, liksom rätt till bostad. Menformerna bör rimligen kunna skilja sig. Det voremycket märkligt annars.Det är viktigt att så mycket som möjligt av maktoch ansvar läggs nära dem som berörs. Det är det somkan göra den lokala demokratin meningsfull och värdatt engagera sig i.Dagens förslag att förlänga stopplagen - en lagsom redan varit i kraft - med ytterligare näs-tan för att förhindra utförsäljning av kommunalabostadsföretag ser jag som ett övergrepp på det kom-munala självstyret. Det är ett övergrepp av sammaslag som när skiftande majoriteter i denna riksdaginförde och förlängde det kommunala skattestoppet.Det har funnits god tid för regeringen att funderafram något vettig. Ett förslag har varit två tredjedelsmajoritet. Det är synnerligen märkligt ur demokratisksynpunkt, och det torde vara borta ur bilden. Ett annatförslag är två beslut med val emellan. Det har tydli-gen miljöpartistisk stämpel. Det skulle betyda attvissa kommunala beslut upphöjdes till grundlag. Detkan inte vara seriöst menat.Vi har möjlighet att begära folkom-röstning. Förstärk den möjligheten. Det vore en de-mokratigaranti värd namnet. Det är ett bra alternativ.Det skulle dessutom avlasta en arbetstyngd regeringfrån alla dispenser från stopplagen - 18 stycken,enligt vad jag har hört här i kväll.Alternativet till stopplagen är att fördjupa demo-kratin på alla nivåer. nämnde tidigarei debatten vetorätt för hyresgäster. Det kan vara enmöjlighet. Mängder av förslag finns i de många ut-redningar som gjorts , men dessautredningars förslag om direktvalda kommundel-snämnder och mycket annat har aldrig fått bli verk-lighet.Jag yrkar avslag på förslaget i betänkandet, ochbifall till reservationen.Den är formulerad så att jag betraktar den som ettprincipiellt löfte att en mycket eventuell borgerligmajoritet aldrig skulle återfalla i stopplagar mot höjdakommunala skatter eller annat som den kan tycka ärsocialistiskt otyg.Jag hoppas innerligt att blirstoppdatum för allt vad stopplagar heter i framtiden.Tack för ordet!Anf. 226 () replik:Herr talman! Äntligen kommer det lite konstruk-tiva förslag från en av representanter.Jag är förvånad över den bristande samstämmig-het som tycks råda. Jag har suttit tillsammans medvänsterpartister både i boendesociala beredningen ochi , och vi har gemensamt fört framförslaget. Det är bara att beklaga att det inte går attförankra en sådan här sak i detta parti.Lennart Värmby sköt av en skottsalva som höll påatt skjuta det goda samarbetet i sank.Jag hoppas att är ensam om denhär åsikten i . Jag skulle vilja att Len-nart Värmby utvecklar en paragraf i kommunallagen.Den finns och den fanns och vad jag vet är den intetänkt att förändras. Det är § 43 i 5 kapitlet. Den lyder:Om ej annat föreskrivs fattas beslut i kommunfull-mäktige med enkel majoritet.Har , som verkar vara insatt i frå-gan, någon synpunkt på vad "om ej annat föreskrivs"ska stå för? Är det inte meningen att riksdagska kunna fatta beslut i en annan lagstiftning somsäger att när det gäller så här stora och viktiga frågorönskar man föreskriva om ett annat sätt att fatta be-slut?Anf. 227 () replik:Herr talman! Jag vet inte hur jag ska uppfattakommentaren att jag som vänsterpartist uttrycker denuppfattning jag gör. Var det konstruktivt eller inte?Vänsterpartiet är vid det här laget det tredjestörsta partiet. Det är en bred vänster. Med den bak-grund jag har med mycket kommunalpolitik bl.a. harjag alltid irriterat mig på när överheten kommer ochtror sig veta bättre. Skiftande majoriteter i det härhuset införde ju kommunalt skattestopp. Vi varmånga - inte bara i - som hårt kritise-rade det, och framför allt att det förlängdes år ,precis som den här stopplagen.Jag uppfattade det som att min kritik av två beslutmed val emellan upprörde därför att det torde vara enmiljöpartistisk uppfinning. Även om jag skulle sym-patisera med tanken att det skulle behövas någonsorts tröghetsfaktor i de kommunala besluten - vilketjag alltså inte gör; det behövs snarare en snabbhets-faktor - tycker jag att det är mycket märkligt att manupphöjer en kommunfullmäktigeförsamling till attnäst intill stifta grundlagar. Det är ju det enda undan-tag som finns här i huset att vi måste ha val emellanom vi ändrar på grundlagen. Jag tycker att det är att tai, om man ska sälja ut allmännytta eller vad det nuhandlar om.När det gäller paragrafen i kommunallagen stårdet att det är enkel majoritet om inget annat före-skrivs. Om den frågan kommer upp är jag alltså mot-ståndare till att annat föreskrivs när det gäller kom-munalfullmäktiges beslut. Det ska vara majoritet.Folkviljan ska råda.Gäller det större frågor finns det alla möjligheteratt kräva folkomröstning. Tyvärr har det ingen effekt.De flesta kommuner har ju sagt nej till folkomröst-ningar trots massiva namninsamlingar. Det upprörmitt demokratiska hjärta.Jag hävdar mycket bestämt att det ska vara skill-nad på att bo i det mörkblå och det rödgrönaVäxjö - en skillnad som talar till Växjös fördel.Anf. 228 () replik:Herr talman! Det är intressant att få det kommu-nala perspektivet. För inte så länge sedan deltog jagflitigt i det kommunala beslutsfattandet i min kom-mun.Det som var konstruktivt, , var attfolkomröstningsinstitutet omnämndes på slutet. Påförslag från , vad jag förstår, eftersom detär vi som har drivit frågan, har föreslagit att om begär det skakommunfullmäktige genomföra en rådgivande folk-omröstning - inte beslutande, som man kanske skulleönska. Man ska inte ha möjlighet att avslå det. Dåkunde man få höra vad medborgarna tycker.Vänsterpartiet är visserligen stort och Miljöpartietär litet. Men vi har en sammanhållning, vilket inteverkar vara fallet i det stora . På ettmycket tidigt stadium sågade man nämligen det somVänsterpartiets representant i ALLBO-kommitténtillsammans med Socialdemokraterna och Miljöparti-et hade kommit fram till.Anf. 229 () replik:Herr talman! Vi kan ta somexempel. Vad skulle det vara för vits med om vi i deparlamentariska utredningar där alla partier är repre-senterade - eller i andra utredningar - satte in vote-ringsknappar som bara följde partiprogrammen?Det är ju självständiga individer med ett partis el-ler annan organisations förtroende som ska utreda. Desamlar på sig kunskap och bildar sig en uppfattningoch avger ett förslag.Man måste ju inte köpa förslaget för att en parti-representant suttit med. Det är lika larvigt som om viskulle skicka remisser till kommunfullmäktige ochandra församlingar och få svaren helt efter partibo-ken.Landet är avlångt. Det ser olika ut. En moderat iKiruna kan ju - och det hoppas jag - tycka tvärt emotSten i . Det kan ju finnas någotförnuft under norrskenet i Kiruna.Ingen sammanhållning, säger . Jag tror att miljöpartister, även när ni äroense om hur mycket vinst man ska få ta ut på aktie-investeringar, trots allt besjälas av en gemensam gröngrundideologi. Men ni ser kanske olika vägar att nådit.Så är det inom Vänstern också. Vi har en gemen-sam grundvärdering. Men jag kanske lägger störrebetoning än mina partikamrater på det kommunalasjälvstyret och vikten av att sänka besluten så näramänniskorna som möjligt.Det ändrar ju inte på det faktum att en socialistiskglöd flammar i min bröstkorg med hjärtat till vänsterför en knallröd politik, lika intensivt som i mina par-tikamraters. Men vi är inte helt överens om huruvidastopplagar är en bit på vägen till det röda Sverige.Jag har klart deklarerat uppfattningen att jag intetror på stopplagar. Man ska inte vara klåfingrig fråncentralmaktens håll. Ju mindre nollåtta bestämmer iriksdagen desto bättre, enligt min uppfattning.Anf. 230 () replik:Herr talman! Jag har inte begärt replik för att tanågra poäng. Jag har förstått upp-fattning. Jag vill göra en likadan deklaration som hanhar gjort.Om vi, vilket jag hoppas, får en ny regering medborgerlig majoritet i riksdag efter nästa val,men , vilket jag skulle tycka var trist,får majoritet i min hemkommun skulle jagaldrig begära att min borgerliga regering skulle sättabegränsningar för de förslag som iMalmö har gått till val på.Jag hoppas att ser detta som är-ligt och uppriktigt. Jag håller med dig.Anf. 231 () replik:Herr talman! Det är nog den bästa fråga som jagnågonsin har fått. Med risk för att göra lite ledsen, även om jag förstår andemeningen ihans inlägg, vill jag säga att läget inför valet ,vilket bl.a. beror på den bostadspolitik som förs avhans partikamrater i , är mycket gott förVänsterns krafter.Det finns en tendens i maktens boningar att ta tilladministrativa metoder. Jag inser att ändamålen bak-om stopplagen är behjärtansvärda, men den är heltfelaktig. Vi får inte i gång de människor som borframför allt i . Det är här som valdelta-gandet har sjunkit. Det är mycket troligt, om man skagrunda sin prognos på en bedömning av hur männi-skor här röstat, att om vi skulle få i gång de mångamänniskor som låg på sofflocket i valet , skulleden politiska kartan över få ett annat utse-ende.Då hjälper inga stopplagar i världen, hur bra de änär, t.o.m. om de är jätteeffektiva och bromsar upp detelände som mina partikamrater och socialdemokrateroch miljöpartister här har målat ut att de räddatStockholms invånare från genom stopplagarna. Ävenom det är sant till är själva grundproblemet detatt Socialdemokraterna, andra goda och progressiva krafter i Stockholmmåste mobilisera de många människorna så att de gåroch röstar. Men det räcker inte heller med att de rös-tar. De måste också vara vaksamma och se till att den framvalda majoriteten ifullmäktige oavsett inriktning fattar beslut som har enfolkförankring.Med all respekt för TEMO-siffror vill jag säga attdet inte är de utan valresultaten som ska styra. Omallmogen verkligen är upprörd kan den t.o.m. ockupe-ra kårhus, som den gjorde under det röda 60-talet. Detvar härliga tider, herr talman.Anf. 232 () replik:Herr talman! Det sista är och jaginte överens om, men det får vi leva med. Vi är i allafall överens om vikten av kommunalt självstyre. Jagvet inte vilka kontakter har uppåteller nedåt eller med , och jag har inte någonspåkula, men jag vill ändå säga: Ta inte ut en valsegeri förskott! Det kan vara en rätt nyttig uppmaning attha i bakhuvudet.Anf. 233 () replik:Herr talman! Jag håller med om vikten av detkommunala självstyret, och man ska definitivt inte taut någon valseger i förskott. Jag tycker ändå att jag,oavsett hur det går i nästa val, har anledning att varanågot så när stolt. Hemma i har vi nämligensvenskt rekord alla kategorier. Vänstern har där ökatkommunalt sju val i rad. Siffrorna talar för sig själva.Folkets kärlek är vår belöning. Vi har en politik medaktivt fotarbete ute på gator och torg. Om man snack-ar med folk får man allmogen med sig. Det är så manbedriver politik, . Jag hoppas att StenAndersson inte förstår budskapet, för då åker hanförmodligen hem till och lyckas göra det-samma.Anf. 234 ():Herr talman! Först vill jag säga till att står enat i frågan om attförlänga stopplagstiftningen. ärväldigt ensam på sin kant när vi senare ska trycka påknapparna i den här frågan.Jag delar syn på demokratin. Han harsagt mycket viktiga saker, men det kommunala själv-styret blir inte hotat genom att man förlänger enstopplagstiftning . Det är viktigt att göradetta för att kunna utföra det uppdrag som ska klaras.Det är ett hårt arbete att återupprätta den sociala bo-stadspolitiken, som har nedmonterats under 90-taletbåde lagstiftningsmässigt och ekonomiskt.Att vi måste föra den här debatten beror påett misstag som gjordes när lagstiftningen infördes.Vi avvek ifrån ursprungsförslaget om att den skullegälla året ut. Jag tror att det hade varit möjligt att fåfram bra förslag i de här frågorna, både när det gällerlagstiftning och annat, men skedde inte det, och dåfår vi komma tillbaka med en förlängning för att setill att frågan blir behandlad på ett bra sätt.När det gäller arbete får välsägas att det blev lite fel på tågordningen. Man börja-de med frågan om utförsäljning av allmännyttan ochkopplade den inte alls till den sociala bostadspoliti-ken. Det blev fel ordning på det hela, eftersom dessafrågor hänger ihop. Man misslyckades med det för-slag som lades fram och som byggde på två tredjedelsmajoritet. Jag tror inte heller att förslagom beslut med val emellan blir en bra ordning somkommer att genomföras.Däremot beskriver man andra förslag när det gäl-ler allmännyttan. Vi har den engelska modellen medvetorätt för hyresgästerna. Vi har den danska ochholländska modellen, enligt vilken man får vända sigtill regeringen och bostadsministern för att diskuterafrågor om utförsäljning. Vi får väl se vad man får utav det här.ALLBO-kommittén har lagt fram ganska bra för-slag när det gäller allmännyttans regelverk, men ifråga om den sociala bostadspolitiken har man fak-tiskt inte åstadkommit särskilt många idéer och tan-kar. Man tvekar om lagstiftning och om andra saker.Här kommer vi från inte att tveka,vilket på ett tydligt sätt har redogjortför i dag.Som vanligt gör man som man gjorde även i denbostadspolitiska utredningen. Man hänvisar till plan-och bygglagen, socialtjänstlagen och kommunallagenoch säger: Visst, det finns en lagstiftning om rättentill bostad.