prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — Närpolitiker talar om drömland är det ju nästan defini-tionsmässigt en dröm som de har om hur landet bordevara. Men egentligen är det ju så att vi politiker inteska ha mer att säga till om när det gäller människorsdrömmar än de själva. Det är ju deras drömmar somär avgörande. Om deras drömmar inte stämmer medvåra politiska planritningar, är det deras drömmarsom ska förverkligas.Jag tycker att mycket av den politiska debattenegentligen är av ett slag som borde irritera människor.Ska vi arbeta sex eller ? talarman om här i kammaren. Men det är väl ingen poli-tisk fråga. Ska vi bo i hyresrätt eller i bostadsrätt? Detär väl ingen politisk fråga. På område efter områdekan vi säga till människor: Du ska bestämma. Vi skabygga samhället så att människors egen makt över sintillvaro ökar.Jag tycker att det har varit en ganska tydlig skilje-linje i den här debatten. Vi har två regeringsalternativdär det ena står för att på ett helt annat sätt än gemänniskor inflytande över sin egen tillvaro. Och detär ett liberalt, icke-socialistiskt alternativ.Men ska man kunna leva i ett sådant samhälle ärdet väldigt avgörande vilken grund man har att stå på.Det är inte helt lätt att leva i ett samhälle med mycketstora valmöjligheter. Jag tycker att vi ser det myckettydligt i ungdomsgenerationen. För att man ska kunnaleva i ett valfrihetens samhälle måste man ha en gedi-gen grund av värderingar och kunskaper.Där spelar naturligtvis hemmen en avgörande roll.Vi ska på alla sätt stötta familjerna i deras ansvars-fulla uppgift i dagens samhälle.Vi ska också förändra den svenska skolan. Och dåär det viktigt att vi först och främst erkänner hurverkligheten ser ut. sade här att honrycker mycket i någon av ärmar föratt få honom att inse att vi behöver återvinna kvalite-ten, som jag tror att uttryckte det.Jag är inte säker på att det är just i vänsterärmen somGöran behöver ryckas just när det gällerskolfrågorna.Aftonbladets artikelserie har tidigare åberopatshär. Man hade en serie på ledarsidan för ett par må-nader sedan som handlade om skolan. Den hade ru-briken Pluggskola eller flumskola. Det som chocke-rade mig och många andra var att den landade i svaretflumskola. Det är som en hög chef på sadesom kommenterade den senaste tidens mobbningsfall:Så går det om man satsar mycket på kunskaper, provoch betyg. Alla vet ju att det är det som vi har ned-värderat i den svenska skolan. Det ärju inte mer flum vi behöver, som landari, utan ett återupprättande av kunskapen, av kvalite-ten.Här har socialdemokratin problem. Ni har etttraumatiskt förhållande till t.ex. lärarna. Det har varitoerhört svårt att få gehör för en uppvärdering av lä-rarrollen.När även i dagens debatt talar omalla vuxna som ska komma i skolan är det talpedago-ger, kuratorer och andra. Men han har väldigt svårt atterkänna att ett grundproblem i dagens skola är attlärarna flyr skolan. Han talar om 15 000 nya vuxnaom . Men det fattas ju 10 000-12 000 lärare iskolan . Vad hjälper sådana där finamålformuleringar i och på andra håll där,som jag nämnde, gymnasister får undervisa grund-skoleelever om man inte klarar att bemannaskolan med behöriga motiverade lärare?Socialdemokratin har mycket att göra upp med isin skolpolitik. Vi behöver en satsning på tidigarebetyg. Vi har frågat väljarna inklusive socialdemo-kratins egna väljare vad de tycker om betyg. Det är enklar majoritet i alla partier för att betyg bör ges tidiga-re. Men där är det fortfarande flumpolitiken som styri utbildningsdepartement.Den diskussion vi hade om mobbning visar ocksåpå den här skiljelinjen. Mobbning är inte i första handett resursproblem. Mobbning är ett normproblem. Detfinns lärare och skolledare som bestämmer sig för attsätta en gräns och försöka hävda den gränsen.Alla vi som är föräldrar vet att det där inte är lätt.Det är inte alls lätt att sätta gränser och hävda dem förunga människor. Det kräver mycket energi. Men detsom är förödande är om man sviks från systemetbakom, om de som ska stötta en när det hettar tillsäger: Nej, nu går du för hårt fram. Så där får du integöra. Sådana där gränser får du inte sätta upp.Det har alltför ofta varit så att skolpolitiker ellerdomstolar inte stöttar dem som sätter gränser. Jag kannaturligtvis inte hävda att en domstol har fel i ettenskilt fall. Men vi såg hur en gymnasieskolai dömdes att ta tillbaka en nazistisk elev somhade stängts av för att han spred sina nazistiska lärorpå den gymnasieskolan. Vi ser den typen av exempelgång på gång. De som verkligen försöker hävda ar-betsro, ordning och reda sviks av det omgivandesamhället.Situationen på gymnasiet är djupt bekymmersam.Det s.k. individuella program som som en ren undantagslösning för dem sominte klarade ett vanligt gymnasieprogram växer ex-plosionsartat i många kommuner i . Det är dettydligaste tecken som över huvud taget tänkas kan påatt skolan håller på att misslyckas.Det finns väldigt mycket som måste göras. Omman då definierar själva valfrihetselementet som ettproblem är man fullständigt fel ute. Det är ju tvärtom.Valfriheten är något som kan bidra till att lösa det häroch göra skolan mer individualiserad. Man börjar talaom tjocka plånböcker när alla vet att skolavgifter ärförbjudna i . Vi ska inte ha några skolavgifter.Valfriheten ska vi möjliggöra genom att vi eliminerarföräldraekonomins betydelse, plånbokens tjocklek,för människors valfrihet i skolan.Jag återkommer till det jag var inne på imitt inledningsanförande. Det är viktigt för att våraunga ska kunna leva ett bra liv i ett valfrihetens sam-hälle. De som kommer från hem där de har bra upp-backning, bra stöd, där de får mycket självförtroendeklarar även dagens flumskola. Det stora sveket är motdem som inte har något annat att hoppas på, de sominte har stöttande kamratkretsar, som inte har stöttan-de föräldrar, som är utlämnade med den svenskaskolan. Dem sviker vi.Med tanke på de vackra orden i början från GöranPersson om att socialdemokrati handlar om att allaska vara med borde han tänka igenom först ochfrämst bemanningen på Skoldepartementet, om dennuvarande skolministern är den rätta att ta itu medskolkrisen, men också hela den socialdemokratiskaskolpolitiken. Den har ju uppenbarligen gjort att sko-lan är en utslagningsmaskin och inte den språngbrädaför starka jämlika människor som vi vill att den skavara.Anf. 50 () re-plik:Herr talman! och kanju anses ha utmärkt sig som något av ja-sägare till detmesta, med ja till EU, ja till EMU och ja till Nato.Men när anför att han säger ja till globali-sering blir det - ursäkta uttrycket - lite enfaldigt.Globaliseringen är ett faktum. Det går inte att säga jaeller nej till globalisering. Det politiskt intressanta ärhur vi kan se till att globaliseringen inte leder till deproblem på marginalen som talarom, så att globaliseringen inte eroderar mänskligarättigheter och leder till sämre miljö och sämre socialvälfärd.Lars avvisar liksom förslag, men vad vill han göra själv?Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag vill göra väldigt mycket, för ing-en uppgift är viktigare än att främja demokrati ochutveckling i de fattiga och förslavade delarna av vårvärld.Jag vill satsa på frihandel. Det kräver stora för-ändringar. Vi har ingen frihandel . Bl.a. behöverEU och dess jordbrukspolitik förändras mycket kraf-tigt i frihandelsvänlig riktning.Jag vill satsa på bistånd. Jag väntar inte på någonTobinskatt. Jag handlar och röstar nu i Sverigesriksdag.Jag vill satsa på skuldavskrivningar.Jag vill satsa på en mycket tydlig demokratiprofili svenskt bistånd och i svensk utrikespolitik. Det visarsig nu att där demokrati bryter mark gynnas för detförsta freden och för det andra de sämst ställdas vill-kor. Det finns ingen bättre biståndspolitik än attfrämja demokrati.Globaliseringen är alltså ett sätt att minska klyf-torna i världen. Vi ser det redan. ATTAC har fel i sinverklighetsbeskrivning att globalisering vidgar klyf-tor. Demokrati minskar klyftor. Därför: Ja till globali-sering och ja till demokrati!Anf. 52 ():Herr talman! sade tidigare lite mäst-rande att han inte tyckte att vi miljöpartister skulleengagera oss i frågor som är svåra att genomföra. Detär väl just det som är vår uppgift: att ta tag i de svårafrågor som andra inte orkar eller vill lyfta fram.När det gäller Tobinskatten tycks nej-sägarnashuvudargument vara att för att den ska fungera måstealla vilja ha den. Det är ett väldigt dåligt argument föratt inte själv uttala sig och ställa sig positiv.Det är ett faktum att intresset för Tobinskattenökar internationellt. Om skulle uttala sitt stödskulle det naturligtvis bli lättare också för andra län-der att göra det.Herr talman! Det finns en benägenhet i vårt s.k.rationella samhälle att betrakta allt icke-mänskligt livsom objekt, som resurser för människans förbrukning.Djuren betraktas som maskiner som omvandlar fodertill kött eller till päls. Detta synsätt måste förändras igrunden.Djuren må vara olika oss på många sätt, men för-mågan att känna lidande delar de med oss. Vi männi-skor skiljer oss från de andra djuren genom att vi kanuppfatta andra varelsers behov och lidande. Detta göratt vi har ett ansvar; ett ansvar det är hög tid att vibörjar ta också i verkligheten och inte bara på pappe-ret. Den svenska djurskyddslagen skulle - om denverkligen tillämpades - radikalt förändra den djur-hållning som vi har i landet . Som exempel kannämnas lagens 4 §:"Djur som föds upp eller hålls för produktion avlivsmedel, ull, skinn eller pälsar skall hållas och skö-tas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att detfrämjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete signaturligt. "För många djur i lantbruket, framför allt för kyck-lingar och grisar men också för kor och kalvar, tycksden här regeln inte gälla. Uppenbarligen gäller deninte heller för djur som föds upp för pälsens skulleller som försöksdjur. Man kan undra för vilka djurden egentligen gäller.För är det viktigt både att förändraden djurhållning som vi har och hela sättet att sepå djur. Det är dags för besinning. Det brukar hävdasatt går före, och visst finns det länder där detär ännu värre. Men det betyder inte att det är bra iSverige - framför allt inte alls så bra som man kanlockas att tro av djurskyddslagens stolta formulering-ar. Lagen tillämpas ju inte i praktiken.Vad vi behöver är en värdig uppgörelse med dju-ren, en besinning. Vi har år i motion eftermotion försökt få till stånd en sådan besinning. Ty-värr har det varit dåligt med stöd från andra partier, isynnerhet - det måste jag säga - från socialdemokra-ter och moderater. I vissa fall har vi inte fått stöd frånnågot annat håll över huvud taget. Därför är det braatt börjat reflektera över sina matva-nor och oroa sig över djurens livsvillkor.Bo Lundgren sade lite stöddigt i någon intervju atthan hade sådana funderingar som gymnasist men attdet liksom var avklarat då, en gång för alla. Men föross som inte slutade att tänka efter gymnasiet utanfortsatt också upp i mogen ålder är den enorma kött-konsumtionen och djurens lidande i den känslolösaköttindustrin ett problem väl värt fortsatt reflexion.Herr talman! Jag ska presentera sex konkreta för-slag till åtgärder för att minska de övergrepp och detonödiga lidande som vi utsätter våra medvarelserdjuren för, förslag som det finns möjlighet att stödjanär vår motion Djuren, rätten och politiken behandlashär i i vår. när statsministern äntligenbörjat tänka på hur djuren har det, och kristdemokra-terna begärt en särskild debatt om hur djur behandlasi och i EU - de som tidigare alltid hojtat omdevalvering av människovärdet när vi har talat ombehovet av att skriva upp djurens värde - kan detkanske äntligen börja hända någonting, dvs. om soci-aldemokrater och kristdemokrater är redo att leva upptill sina ord i praktisk politisk handling.Så till mina förslag till åtgärder:1. Tillsätt en djurskyddsminister och inrätta endjurskyddsmyndighet! slaktas ungefär76 miljoner djur i det svenska lantbruket. Tillstörsta delen är det djur som har fötts upp itrånga utrymmen. Detta trots att vi alltså har endjurskyddslag som säger att djur ska hållas påett sätt som "ger dem möjlighet att bete sig na-turligt". Låt en av de första uppgifterna för dennya myndigheten och den nya ministern vara attgöra en utvärdering av hur djurskyddslagen ef-terlevs i praktiken.2. Förändra för djurtransporter!EU:s regler innebär att högre bidrag ges tillfrakt av levande djur än av kött. De många ochlånga transporterna är oacceptabla. Djuren harrätt att slippa detta onödiga lidande. Djur skainte ses som varor. Är statsministern beredd attmed kraft driva denna fråga under ordförande-skapet? - Han nickar.3. Förbättra förhållandena på våra storskaligaslakterier och underlätta för hemslakt! Vi måstekomma ihåg att förhållandena också i imånga fall är oacceptabla. Djur transporteras iupp och slaktas på storskaligaslakterier där grisar drivs framåt med elstötaroch kycklingar hängs levande i benen. Dessaförhållanden måste ses över och förbättras. Detär bara slaktmetoder som kan betraktas som re-spektfulla mot djuren som ska tillåtas. Ett un-derlättande av villkoren för småslakterier ochhemslakt skulle kunna leda till färre djurtrans-porter.4. Förbjud kastrering av griskultingar utan bedöv-ning! Det borde vara självklart och gjort förlänge sedan.5. Förbättra försöksdjurens situation! Varje årpåbörjas försök med ungefär 700 000 försöks-djur i . Tiotusentals av dessa djur utsättsför lidande. Vi vill att djurförsök som innebäronödigt lidande för djuren ska stoppas, liksomdjurförsök med genmanipulerade djur och för-söksdjur inom kosmetika- och hygienindustrin.Djurtestade produkter ska märkas så att konsu-menterna kan välja bort dem.6. dödas ungefär 1,2miljoner minkar i , 15 000 rävar och ettokänt antal chinchillor i svenska pälsfarmar försina pälsars skull. På grund av de trånga burarnafår dessa djur inte utlopp för sina naturliga bete-enden, utan de får beteendestörningar. Päls är envara människan inte behöver, ett lyxplagg somorsakar onödigt lidande. I harGöran partifränder haft det politiskamodet att förbjuda pälsfarmar. När, , vågar svenska socialdemokrater vara medoch fatta ett sådant beslut i ?Herr talman! Så till EU. förstelnar organi-sationer och strukturer så till den milda grad att barachockterapi hjälper. Fler och fler börjar nu enas omatt EU är ett sådant fall. Inte ett möte till som i Nice.Inte ett matthandlartoppmöte till.Det europeiska samarbetets framtid måste förank-ras hos folken och växa fram i en genuint demokra-tisk process. I resolution underkännsregeringskonferensmetoden. I stället föreslås ett s.k.konvent. I en slutförklaring i konstate-ras, som i eftertankens kranka blekhet, att det behövsen bredare och djupare debatt om EU:s framtid. Detuppdras åt de svenska och belgiska ordförandeskapenatt initiera en diskussion med alla berörda - nationellaparlament, politiska och ekonomiska grupper, univer-sitetskretsar, företrädare för det civila samhället ochansökarländerna.Här finns en strålande chans för en antifederalis-tisk EU-ordförande, som väl är, att tadjärva initiativ. Varför inte ge EU en dos av klassisksvensk demokrati? Tillsätt en utredning, en grupp avoberoende visa män och kvinnor från alla europeiskaländer, inte bara EU-länder. Ge dem i uppdrag attbeställa in ett stort antal skisser till ett lagomsamar-bete för hela , från universitetsinstitutioner,folkrörelser och enskilda idéskapare. Låt det sedan gåpå remiss till tusentals kommuner, regioner och folk-rörelser i hela . Sätt en tidsgräns på två årframåt och lämna över stafettpinnen till nästa EU-ordförandeland. Men håll en reservplan i beredskap,så att inte EU-federalisterna låter det hela rinna ut isanden. Risken finns nämligen.Sannolikheten att en så omfattande idéprocessskulle utmynna i förslag om en federal superstat avdet slag som stegvis växer fram är minimal. Snara-re torde de flesta européer önska sig en stark koncent-ration av de överstatliga uppgifterna till naturligtgränsöverskridande problem, t.ex. luftföroreningaroch i övrigt en maximal delegering av beslutsmakt tillnationella, regionala och lokala nivåer.Slutresultatet av processen borde bli ett förslag tillny samarbetskultur för hela , som preliminärtkunde slutredigeras av något slags alleuropeiskt kon-vent. Sedan skulle naturligtvis slutförslaget under-ställas samtliga folk i vår världsdel och varje europe-isk stat och självstyrande region skulle ha full frihetatt exempelvis genom folkomröstning ansluta sigeller avstå. (Applåder)I detta anförande instämde Per , och (alla mp).Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag måste bara kolla några sakermed . harMatz sagt att man kan föra en debattoch driva en fråga utan att föra fram den till beslut.Är det typiskt för , att arbeta med en frå-ga, driva den och ha en åsikt och sedan, när detkommer till att sätta ned foten, ta beslutet och varamed om att något händer, behöver man inte nödvän-digtvis göra det? Berätta lite för oss vad som är stra-tegin bakom. Vad är tankegången i ett sådant politisktagerande?Den andra frågan hänger samman med matvanoroch annat. Jag tillhör också dem som förskräcks överde bilder jag ser på TV. Jag tycker att det som sker påsina håll i är avskyvärt. vår svenska livsmedelsindustri för den känslo-lösa köttindustrin.Herr talman! Jag stöter på bönder, slaktare ochfolk i livsmedelsaffärer här i . Min bedömningär att de har känslor, i själva verket djupa känslor, fördet de arbetar med, för sin yrkesverksamhet. Bönder-na har känslor för de levande djuren och omsorgenom dem. Vad är tanken bakom att tala om den käns-lolösa köttindustrin? Tror ochMiljöpartiet att det gagnar saken, att det gör att män-niskor som är verksamma i det arbetet känner entusi-asm och glädje för att med i ryggen gåvidare mot större omsorg om djuren, bättre hygienoch bättre livsmedelshantering? Vad är strateginbakom resonemanget?Anf. 54 () re-plik:Herr talman! Angående detta att driva en fråga tillavgörande omröstning vill jag säga följande. Det ärväl fullständigt rimligt att man driver en idé. Omläget är sådant att man vet att det blir 1-14 behöverman inte driva den till avgörande omröstning ,utan man kan vänta med det till senare.När det gäller känslolösheten i åtminstone delarav köttindustrin torde det vara uppenbart för alla somnågon gång besökt t.ex. ett kycklingslakteri att käns-lolösheten är en förutsättning för att man ska kunnahålla på med verksamheten.Anf. 55 () replik:Herr talman! Det är bra att vi får reda på strategin:Driv inte frågor så långt det går och så långt överty-gelsen räcker, utan passa och håll tillbaka till dess detfinns någon möjlighet att opportunt slå fram röstsiff-ror. Håll igen på åsikterna till dess det opportunaläget uppstår. Jag förstår strategin.Det andra är ännu mer hårresande. Säger MatzHammarström att de människor som arbetar i ettsvenskt kycklingslakteri måste vara känslokalla, ro-botliknande individer? Det är hårresande. Det gällernaturligtvis också andra verksamheter i kedjan. Se detsom en verksamhet som finns i , där männi-skor med känslor som och jagarbetar. Man håller på att förbättra allt man kan inomde ramar och regler som finns och de önskemålsvenska konsumenter har. Men tala inte om männi-skorna i verksamheten på det sättet.Det är lite typiskt att ha en entusiasm för miljönsom tar sig konstiga uttryck, i att man med skatterslår ihjäl möjligheten att finnas på den svenska lands-bygden. vill man lägga skatter på biodriv-medel. engagemang tar sig uttryck i inte vill vara med i det EU som ger möjlighetertill miljöförbättrande åtgärder och som ger möjlighetför människor i glesbygd att i större utsträckningutforma en egen tillvaro.Vilket är alternativ till en medverkani ett EU som ger möjligheter till utveckling? Är dethär strategin kommer in - man driver en fråga, och såsmåningom, när det verkligen kommer till ett beslutkanske trots allt kommer att ändra sininställning?Anf. 56 () re-plik:Herr talman! Om det är något parti som har drivitfrågor i motvind här i är det väl Miljöparti-et.När det gäller köttindustrin är det lägger ord i min mun. Jag har inte uttalat mig omde enskilda människorna som jobbar. Jag sade ut-tryckligen "den känslolösa köttindustrin".Anf. 57 () replik:Herr talman! Det är ett stort framsteg att MatzHammarström har gått från nej till EU till ja till ettlagom-EU. Enda problemet med det är att det inte gåratt översätta till något annat språk, eftersom ordetlagom bara finns på svenska. Men på svenska är detändå ett mycket stort framsteg.Vi är bjudna på buffé här efteråt. Finns det någonprinskorv kommer jag gärna att ta den. Jag är inte allspå väg att bli vegetarian. Men jag har alltid haft upp-fattningen att vi ska behandla djur på ett värdigt sätt.Mitt umgänge med har givit mig ytter-ligare en hel del kunskaper på det området.Matz har helt andra ingångar tillregeringen än vad jag har. Är att arbeta för generella tester i motgalna ko-sjukan, att förbudet mot kadavermjöl blirpermanent och att vi får ett förbud mot långa djur-transporter? Vi har föreslagit maximalt . Skulleinte det vara ett utmärkt handlingsprogram för ettbättre djurskydd?Anf. 58 () re-plik:Herr talman! Vi är positiva till förbud mot långadjurtransporter. Det gäller likaså förbud mot kada-vermjöl. Vi anser också att konsumentintresset ochförsiktighetsprincipen talar för att också börtesta djur mot galna ko-sjukan generellt på det sättsom förespråkar.Den buffé som kommer strax när debatten är slutär ingen höjdare för oss som föredrar vegetarisk mat.Leijonborg skulle äta prinskorv. Själv kommer jag attta mig till Söder med tunnelbanan till en vegetariskrestaurang och ha ett möte med SNF.Anf. 59 ():Herr talman! Jag ska använda en del av min åter-stående talartid till att läsa upp en dedikation i envegetarisk kokbok som jag tänkte räcka över tillstatsministern.Den lyder så här: Plötsligt var det som en bombbriserade, i ett folkhem fullt av revbensspjäll ochskinkor, stekta och griljerade. Själve statsministernsatt där helt offentligt och funderade, över matvanoroch djurens lidande, vilket gjorde många irriterade.Det är väl bara bra med en statschef som äter mindreanimaliskt, och genom att deklarera detta slår ett slagför vegetariskt. Hoppas denna kokbok gör dig merinitierad, och möjliggör en dygdig medelväg, denpragmatiske vegetarianen personifierad!(Applåder)(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då den allmänpolitiska debatten skulle åter-upptas.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.1 § (forts.) Allmänpolitisk debattEU och internationella frågorAnf. 60 ():Fru talman! Vid i före juldominerade de institutionella frågorna. Det gällde attgöra klart för unionens utvidgning med nya med-lemsländer. Formellt genomfördes uppgiften, meningen anser att verket därmed är fullbordat. Utform-ningen av det europeiska samarbetet är en ständigtpågående process mot ett ej i förväg fastställt mål.Vid Nicemötet fattades sålunda beslut om att för-bereda en ny regeringskonferens till 2004. Dess upp-gift blir att inom ramen för en debatt om EU:s framtidfortsätta det institutionella reformarbetet. Siktet ärinställt på att skapa en tydligare konstitutionell grundför unionen genom att förenkla de nu gällande för-dragen och eventuellt göra en uppdelning i en formelloch en materiell del, där de senare bestämmelsernablir lättare att ändra. I detta sammanhang ska ocksåregleras frågor som kompetensfördelningen mellanEU och medlemsstaterna, en förklaring om grundläg-gande rättigheter och de nationella parlamentens roll iden europeiska strukturen.Debatten om EU:s framtid startade redan förraåret. har som ordförandeland getts i uppgiftatt stimulera till en fortsatt bred diskussion och attsedan rapportera till toppmötet i i juni.Tyvärr är vi i vårt land ovana vid att föra en debatt idessa termer. Här diskuteras mest om skavara med i EU eller ej och om vi ska fortsätta att ståutanför euron. Men statsministern har under höstengjort några inlägg, där han talat sig varm för ökadmellanstatlighet. EU-motståndarna i partierna tillvänster har kraftfullt instämt i detta.