prot · GO09105 · 2001-05-07 00:00:00 — Vi har dålyft fram några län som vägledande i det arbetet föratt inspirera andra och för att man inte ska luta sigtillbaka och tro att det blir bättre per automatik i nästaavtal.Så vi har stora förväntningar på nästa avtalsperi-od, och det är klart att vi också kommer att ta vara påerfarenheterna när det gäller vad som fungerade bravid det förra avtalet och vad vi vill trycka på t.ex. närdet gäller sammansättningar i partnerskapen införnästa generations avtal. Det som naturligtvis försvårardet här är ju att de som utses i de regionala gruppernaofta representerar politiska partier, facket, föreningar,näringslivsorganisationer och många andra.I de län där länsstyrelserna har varitaktiva i jämställdhetsarbetet och där man t.ex. redantidigare via sin jämställdhetsexpert har haft utbild-ningar och konferenser gentemot företag går natur-ligtvis processen fortare och lättare. Då ser nämligenockså företagare, fackliga representanter och mångaandra att det är en lönande affär att se till jämställd-hetsperspektivet och inte bara ett horisontellt mål somman ska uppnå för att vara snäll mot regeringen ellerriksdagen.Anf. 22 ():Fru talman! Det är en lärandeprocess, säger stats-rådet. Jag kan hålla med om det. Det finns en delgoda exempel och ganska så många lite mindre godaexempel. Här görs ett arbete på olika aktörers initiativför att sprida de här erfarenheterna. Jag tror att vi äröverens om att vi måste intensifiera detta arbete, ävenom mycket görs.Jag skulle vilja återgå till förutsättningarna för ettjämställt arbete med tillväxtavtalen. Precis som stats-rådet säger finns det ju en vinst med ett jämställtarbete. Som jag sade i mitt första inlägg ger det störrekraft åt det regionala utvecklingsarbetet om perspek-tiv från både män och kvinnor får komma fram ochpåverka avtalens utformning. En av förutsättningarnaför att det ska kunna bli så här är naturligtvis att detblir en process med män och kvinnor redan i arbetet,redan i processen med att ta fram och genomföra detsom har överenskommits i avtalen, som främst ärfokuserad på genomförande. Där är det också viktigtatt man inte slår sig till ro och säger: I nästa genera-tions avtal - det är då vi förhoppningsvis ska uppnåmer jämställda arbetsgrupper! Det är nämligen viktigtredan under processen. Jag vill trycka på detta och jagvill gärna ha en reaktion från statsrådet på det.Om vi kan fokusera på detta från riksdag och re-gering, och om regeringen också genom sina kontak-ter i länsstyrelserna osv. fokuserar på detta, så kom-mer förutsättningarna att öka för jämställda tillväx-tavtal och för ett genomförande som involverar ävenkvinnor.Vi vet t.ex. att det skiljer oerhört mellan de olikalänen när det gäller i vilken omfattning kvinnor star-tar och driver nya företag och är med i nyföretagan-det. Det är naturligtvis en av grunderna för tillväxtoch företagande i en region att det finns ett nyföreta-gande och ett entreprenörskap som är livaktigt - ochdär ska kvinnorna vara med. Detta skiljer sig somsagt mycket mellan länen, och en punkt här är kvin-nors medverkan i genomförandet av tillväxtavtalen.Det är viktigt.Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar uppfattningom att det naturligtvis finns möjligheter att också nuunder processen förädla och vidareutveckla jäm-ställdhetsperspektivet trots att avtalet löper. Detta ärviktigt att komma ihåg, men man ska ändå vara in-ställd på att nästa generations avtal måste bli än bättrepå att nå upp till det horisontella målet. Så kan vianvända tiden fram till nästa generations avtal på etteffektivt sätt.Det finns fler län än de tre som vi har lyft framsom har haft ett bra jämställdhetsperspektiv. Jag kannämna t.ex. , , ochVärmland. Där har man på olika sätt visat att man ärmedveten om vilken vinst man gör och vilken fördelman får av att titta på avtalen i ett jämställdhetspers-pektiv.Den utvärdering som har gjorts av tillväxtavtalenvisar att det finns en kritik gentemot statens roll iavtalen. Den kritiken kommer vi naturligtvis att ta tilloss, och förtydliga statens ansvar i den andra genera-tionens tillväxtavtal. Där kommer vi också att förtyd-liga de ambitioner som vi har mot de regionala myn-digheterna. Sedan får väl och jag hjälpasåt med att också förtydliga gentemot våra politiskapartier vad vi vill uppnå med avtalen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:393 omkönsfördelningen i bolagsstyrelserAnf. 24 Näringsminister ():Fru talman! har frågat vad hon avser göra för att få en jämnarekönsfördelning bland ordinarie styrelseledamöter istatliga bolag och vad hon avser göra för att få flerkvinnliga verkställande direktörer i statliga bolag.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom ska svara på frågan.Jag vill till stor del upprepa vad jag svarade i frå-gan i samma ämne.Under år 2000 ägde den svenska staten helt ellerdelvis över 60 bolag. Det är företag av varierandestorlek och inriktning; från det börsnoterade en omsättning på till bolagmed en omsättning på några miljoner kronor.Under år 2000 var av styrelseledamö-terna i de statliga bolagen kvinnor. Detta kan t.ex.jämföras med att av ledamöterna i de svenskabörsnoterade bolagen utgörs av kvinnor.En viktig del av regeringens politik är att ettkönsperspektiv ska genomsyra alla delar av denna.Detta gäller givetvis även i statens roll som ägare ochi företagen med statligt ägande. Regeringen arbetarför att de statliga företagen i sitt arbete ska analyserasin verksamhet utifrån såväl kvinnors som mäns för-utsättningar och villkor.När det gäller frågan om könsfördelningen i destatliga bolagsstyrelserna är målet en jämn könsför-delning, och regeringen har satt upp ett delmål om attandelen kvinnor ska vara . Minbedömning är att regeringen är på god väg att uppnådetta delmål.Beträffande frågan om fler kvinnliga verkställan-de direktörer i statliga bolag vill jag avslutningsviskonstatera att detta är en fråga för respektive bolagsstyrelser. Givetvis är det min förhoppning att antaletkvinnor ska utökas även där.Då som framställt interpellationenanmält att hon var förhindrad att närvara vid sam-manträdet medgav talmannen att i ställetfick delta i överläggningen.Anf. 25 ():Fru talman! Jag får å mina och tacka näringsministern för svaret. Låt migockså till att börja med redogöra lite för bakgrundentill interpellationen.Många, inte mist företrädare för regeringen, bru-kar hävda att är ett av de mest jämställdaländerna i världen. Mer riktigt vore nog egentligen attbetrakta som ett av de mindre ojämställdaländerna. Även om stora förbättringar har skett desenaste 20-30 åren så återstår en bra bit innan detjämställda samhället är ett faktum. Inte minst gällerdetta makten inom näringslivet. En offentlig utred-ning visar att i de hundra största företagen iUSA, och är den kvinnligarepresentationen i bolagsstyrelser sämst i Sverige.När regeringen talar om jämställdhet sker det oftagenom ett teoretiskt resonemang och sifferexercis.Tilltron till att diskriminering går att undvika enbartmed lagstiftning och kvotering är stor. Det är dockbra att regeringen satt upp ett mål som innebär attandelen kvinnor i de statliga bolagsstyrelserna skavara , dvs. Men det ärså mycket mer anmärkningsvärt att regeringen på detområde den själv har beslutanderätt över, dvs. tillsät-tande av myndighetschefer och styrelser, inte allslever som man lär.Vi kan plocka ut de börsnoterade företagen, somnäringsministern gjorde i en av statistikuppgifterna isitt svar. När det gäller de åtta börsnoterade företagdär regeringen direkt eller indirekt är storägare såsaknas kvinnor helt i flera av styrelserna, och bara envd är kvinna. Totalt sett är det kvinnor idessa styrelser. Som storägare finns stora möjligheteratt påverka styrelsernas sammansättning. Regeringenhar tyvärr försummat att driva jämställdheten framåtdär det har funnits möjligheter.Jag frågar mig därför vilken bedömning närings-ministern gör för dessa styrelser och upprepar inter-pellationens fråga om hur man tänker arbeta för attöka kvinnornas andel här, och om vilka utsikterna ärför att nå för dessa åtta börsnoteradeföretag.Jag vill också fråga näringsministern varför interegeringen har några mål när det gäller andelenkvinnliga verkställande direktörer och andelen kvin-nor på andra höga chefsbefattningar i statliga bolag?Jag tror att vi delar synen att med en jämnare för-delning mellan män och kvinnor ökar förutsättningar-na för en konstruktiv arbetsmiljö och att det ger ettbättre beslutsunderlag. är andelen kvinnor påchefspositioner inom näringslivet betydligt lägre änandelen män. Som ägare har man ju ett ansvar förföretagets utveckling och därmed, som jag ser det,även ett ansvar för den typen av frågor som gällerkvinnors och mäns lika möjligheter till utvecklingoch befordran.En regering som ständigt talar om somvärldens mest jämställda land bör föregå med gottexempel i de här frågorna.Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först konstatera att ärett av världens mest jämställa länder, om inte detmest jämställda. har det presenterats enbenchmarking som vi gjort tillsammans med OECD.Där redovisar vi olika indikatorer på detta. Det fram-går väldigt tydligt att det är så. Men det innebär inteatt vi har uppnått de ambitioner vi har, långt ifrån.Låt mig få göra några påståenden. Andelenkvinnliga ledamöter utsedda av regeringen uppgick år2000 till i de statliga bolagen. Så är det.Påståendet att inget av de statliga bolagen har enkvinnlig ordförande är fel. fanns det fyrakvinnliga ordföranden och två vice ordföranden i destatliga företagen. Det var i , och för nämna några. Fr.o.m. år2001 är det också en kvinnlig ordförande i att endast ett av de statliga bolagen haren kvinnlig vd är också fel. hade sju statligaföretag kvinnliga vd:ar och generaldirektörer. Härräknar jag självklart med de affärsdrivande verken.Bolagen är , , Akademiska Hus,, Systembolaget och Venantius, för attnämna några. Vi har en väldigt stor ambition att klaradetta. Det svenska näringslivet har kvinnor isina styrelser. Vi har , och det är ganska bra. Vårambition är att komma upp i 40 %.Det finns en skiljelinje i den debatt som förs. Jagmenar att kvinnorna har väldigt mycket att tillförabolagsstyrelserna. I den allmänna debatten förs detofta fram att de inte har tillräcklig kompetens, de harinte samma aktiva erfarenhet av produktionen somverkställande direktörer etc.De statliga bolagen är väldigt stora. Vi har ettbörsvärde på ungefär 500 miljarder. Det kan jämförasmed Investor som ligger på 80 miljarder. Vi omsätter225 miljarder och har en vinst på ungefär 25-30 mil-jarder. Vi har ungefär 225 000 anställda. Det har visatsig vara väldigt bra för de bolag där vi har satt inkvinnor i styrelserna. har vi ytterligareökat antalet kvinnor i våra styrelser.Jag tycker att interpellanten skulle kunna kosta påsig lite beröm när man jämför med vad som sker inäringslivet. Med detta menar jag inte att vi har upp-nått våra mål, men vi kommer att nå år2003. Det är jag övertygad om. Det ska jämföras medsvenskt näringsliv där andelen kvinnor är 4,8 %.Anf. 27 ():Fru talman! Näringsministern avslutade med attgöra en jämförelse med svenskt näringsliv. Man skaju inte jämföra äpplen och päron, utan gärna äpplenoch äpplen eller päron och päron. Om vi jämför medde börsnoterade företagen, vilket är den statistik somhar redovisat för det privata näringslivet, är det tyvärrså att det ser lite sämre ut även på den statliga sidan.Jag påstod aldrig att det inte fanns mer än en kvinnligvd i de statliga bolagen. Det jag redogjorde för varjust i de börsnoterade företagen. Jag kan nämna någotav de exempel där jag påstod att det inte fanns någonkvinnlig ledamot i styrelserna. Det är sådana företagsom t.ex. där det statliga inneha-vet är . Där är vd:n och även styrelseord-föranden manlig. Det var alltså de statliga börsnote-rade företagen som jag redogjorde för. Där ser detinte mycket bättre ut än på den privata sidan. Det ärnågot bättre, men inte mycket.Jag förstår naturligtvis att detta inte går att göraöver . Det var därför som jag i mitt första in-lägg bad om näringsministerns syn på situationeninom de börsnoterade företagen där man ligger på7 %. Hur ser näringsministern på möjligheten att nåupp till målet på ? För mig ser detganska svårt ut. Det var också därför som jag bekla-gade att man har försuttit sin chans lite grannnär det gäller de här företagen.Om vi vidgar frågan lite grann, vilket näringsmi-nistern gjorde, och ser på de myndighetschefer somutsågs tillmitten av 2000, kan vi se att av de 62 myndighetsche-fer som regeringen utsåg var endast 17 kvinnor. Detinnebar att statistiken inte förbättrades när det gällermyndighetschefer. Då var endast en av fyra myndig-hetschefer kvinna.Även om det finns mycket att vara stolt över iSverige på jämställdhetsområdet, vill jag med den härdebatten peka på områden där det fortfarande finns enhel del kvar att göra.Anf. 28 Näringsminister ():Fru talman! Om vi tittar på de börsnoterade före-tagen kan vi börja med . Där ökar vi nu antaletkvinnor i styrelsen med två. Vi ökar också antaletkvinnor i många av de andra statliga bolagen underden behandling som sker. Vi kan t.ex. ta SJ somnu är delat i tre aktiebolag. Där ökar vi också antaletkvinnor i styrelserna nu före bolagsstämmorna undervåren. Vi kommer att uppnå det här målet.Vattenfall som är ett av största företag ärinte börsnoterat. Det är ett stort företag som konkur-rerar på en tuff marknad. Det är självklart att vi måstebehandla det som om det vore börsnoterat i alla avse-enden, och även i detta avseende. Det kommer viockså att göra.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:376 om tra-fiksäkerhetenAnf. 29 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att starkare hävda värdet av nykterhet i trafiken.Han har vidare frågat om jag avser att vidta åtgärdersom innebär att de frivilliga organisationerna tilldelasstörre ekonomiskt stöd för att fullgöra sina trafiksä-kerhetsinsatser.Låt mig först framhålla att jag anser att trafik-nykterheten är utomordentligt viktig för trafiksäker-heten.Under vårt ordförandeskap har drivit påarbetet med trafiknykterheten inom EU. Vid trans-portrådet antogs enhälligt rådsslutsatsersom stöder en rekommendation om en högsta tillåtnablodalkoholkoncentration om /ml. Det innebäratt pressen ökar på de medlemsstater som tillå-ter högre halter.Vi avsätter betydligt mer resurser för trafiknyk-terhetsarbete än vad hävdar. Vägverketavsätter totalt för direkt tra-fiknykterhetsarbete. I detta ingår vissa delar av arbe-tet med kvalitetssäkring av transporter.Arbetet med kvalitetssäkring av transporter inne-bär ett nytt sätt att tydliggöra ansvaret för säkerheten ivägtransportsystemet. En av grundförutsättningarnaför att en transport ska anses vara kvalitetssäkrad äratt föraren är drogfri. Detta innebär att allt arbete medkvalitetssäkring av transporter också omfattar trafik-nykterhet. I detta sammanhang ingår försöken medalkolås som ett viktigt element för att säkra att föra-ren är nykter.Det är viktigt att också se på den nya inriktningsom arbetar med genom attarbeta skadeförebyggande och genom att prioriteralångsiktigt hållbara åtgärder. Även om vi skulle kun-na garantera att alla förare är nyktra, kan vi aldriggarantera att de inte kommer att göra misstag. Onykt-ra förare gör för det mesta samma misstag som nyktraförare, det är bara så att de gör fler och värre misstag.NTF satsar ca på det nationella nyk-terhetsprojektet. Dessutom lägger NTF ca 875 000 krpå kvalitetssäkring av transporter, och däri ingårnykterhet som en självklar och tämligen stor del.Beträffande finansiering av frivilligverksamhetenvill jag peka på att vi har infört en ny finansierings-modell som innebär en möjlighet att söka projekt-pengar direkt från . Alla projektansökning-ar bedöms utifrån deras trafiksäkerhetsnytta.Jag vill i detta sammanhang särskilt peka på poli-sens verksamhet för att stävja trafikonykterheten. I ennationell strategi för polisens trafikövervakning sompresenterades betonas att ett utbrett ochfrekvent utförande av alkoholutandningsprov bedömsha en hög brottsförebyggande effekt. Varje polisiärtpåkallat möte med en förare av motordrivet fordonbör i princip inbegripa ett alkoholutandningsprov.Jag förutsätter att denna strategi kommer att bidratill färre rattonyktra förare.Jag vill slutligen kommentera på-ståenden vad gäller den ökande alkoholkonsumtio-nen, den stora införseln av alkohol till följd avSchengenavtalet samt den stora tillgången till svart-sprit.Enligt en undersökning av drogforskning vid stården smugglade alkoholen för av den totalaalkoholkonsumtionen.I de senaste undersökningar som gjorts av alkohol-konsumtionen kan ingen ökning ses av andelen illegalsprit, vin eller öl.Anf. 30 ():Fru talman! När jag nu tackar statsrådet för svaret på min interpellation vill jag inledamed att säga att trafiksäkerhet rymmer många kom-ponenter. Det handlar om fordonens kvalitet, omförarnas kapacitet och om vägarnas prestanda, för attnämna tre vitala delar av det som konstituerar trafik.Alla är vi i praktiken trafikanter, från tidig koltål-der till sen ålderdom, och vi rör oss inom en mycketstörre radie än vad vi historiskt har gjort. Forskarepåstår att vårt dagliga resande för-längdes till flera mil. Ur densynpunkten är det att beklaga t.ex. att antalet kör-kortstagare har sjunkit under det senaste decenniet.Det är beklagligt därför att körkort både är dörren tillökad trafiksäkerhet och ger möjligheter för ungdomaratt komma i fråga för många av jobben. Därtill kom-mer att en körkortsinnehavare har en mycket högrekompetens allmänt sett som trafikant än den som intehar förvärvat körkort.Begreppet nollvision, som etablerades för några årsedan på initiativ av aktörer från , motoror-ganisationerna och statsrådet företrädare,har varit en ledstjärna för ställningstagan-den i trafiksäkerhetsfrågor. Nollvisionen går ut på attingen ska dödas eller svårt skadas i trafiken. Det är entill synes utopisk vision, men det är en hyllad princip,som anses ha ett mycket högt pedagogiskt värde.Den tydligt svagaste punkten i trafiksäkerheten ärdrogfrågan. T.ex. har antalet narkotikapåverkadedramatiskt ökat , och de alkoholpåverkade förar-na är fortfarande den överlägset dominerande olycks-gruppen när det gäller nykterhetsbrott. Det tycks varaen allvarlig attitydförändring på gång, en förändringsom kan få katastrofala följder såväl för enskildatrafikanter som för hela samhället i form av lidandeför oskyldiga offer. Dessutom kan den ge stora eko-nomiska konsekvenser som ett direkt resultat av ökatrattfylleri.I de bägge nordligaste länen, ochVästerbotten, visar färdigställda rapporteratt av 9 dödade i singelolyckor var 8 alkoholpåverka-de och att av alla de dödade bilförarna i delänen omkom på grund av rattfylleriförseelser. sida fruktar man att samma negativatendens ska komma fram när hela det statistiska mate-rialet blir klart. Detta visar, fru talman attansvariga instanser har misslyckats med trafiksäker-heten i det här avseendet.Jag påstod vidare i min interpellation att resurser-na för trafiknykterhetsarbete är katastrofalt nedprio-riterade. kontrar statsrådet med att säga att drygt 8miljoner går till direkt trafiknykterhetsarbete. Jag vill,fru talman, hävda att det påstående som statsrådet härgör är felaktigt. Man kan knappast kalla verksamhetsom till stora delar består av kvalitetssäkring avtransporter för direkt trafiknykterhetsarbete. I skol-projekten finns det möjligen en del inslag av trafik-nykterhet, men det handlar också om bälten, hastig-heter osv. Därtill är en del löner och lönekostnadspå-slag inräknade i detta.En nog så talande jämförelse som man kan göra äratt det t.ex. 1994 avsattes över 17 miljoner till trafik-nykterhetsarbete, och det var av den totalabudgeten för sektorsarbete inom trafiksäkerhetsområ-det. Även om man skulle acceptera näringsministernsrundhänta bedömning av vad som kan hänföras tilldirekt trafiknykterhetsarbete, utgör detta endast ca5 % av den totala budgeten för just detta sektorsar-bete.Fru talman! När alkoholen är inblandad i vartredje eller fjärde dödsolycka borde de tilldeladeresurserna uppvisa en bättre proportionalitet. Detskulle vara intressant att höra om statsrådet övervägeren omprioritering på denna punkt.Anf. 31 Näringsminister ():Fru talman! De 8 miljoner som jag här talar ombygger på bedömning, som jag har utgåttfrån.När det gäller sektorsuppgifter vill jag säga att detfinns ca avsatta för ,varav går till trafiksäkerhet. Avdessa får NTF ett garantibeloppom . Det återstår således ca 110miljoner kronor för övriga trafiksäkerhetsprojekt,inklusive projektstöd till TS-projekt som drivs avolika organisationer och i egen verksam-het inom trafiksäkerhetsområdet.Vägverket och är också överens om att detfinns ytterligare NTF-projekt som skulle kunna varaföremål för stöd utanför garantibeloppet. De ska där-för utvärderas mot andra projekt och verksamhetersom bedriver.Det finns således att omprövainom . Dessa medel är till viss del låsta ipågående projekt inom eller i form av egenpersonal inom . I samband med dennaprövning av ytterligare NTF-projekt kommer ävenansökningar till projekt från andra organisationer attprövas. Det centrala kriteriet för om ytterligare pro-jektstöd ska ges är om den förväntade trafiksäker-hetsnytta som NTF-projekt och andra organisationersprojekt väntas få är större än de effekter som Vägver-kets egna projekt och verksamheter väntas få.Med detta vill jag uttrycka att andra organisatio-ner, inte minst organisationer som arbetar inom tra-fiksäkerhetsområdet, som skjuter in sig just på fråganom nykter trafik har möjligheter att med projektan-sökningar få mer pengar inom den ram som gäller.Men jag vill också säga att även om polisen, och gör väldigt mycket, finns det andraorganisationer som är mer fokuserade på frågan omnykterhet inom bilismen och som också har möjlighetatt få pengar. Jag vill därtill framhålla att jag ärövertygad om att de frivilliga organisationerna -och mångaandra - gör mycket som myndigheterna har svårt attgöra. Det handlar om information, upplysning ochrent konkreta projekt som man genomför själv ellertillsammans med andra. Jag tror att det har en väldigtstor betydelse.Jag vill avslutningsvis säga att jag delar den upp-fattningen att nykterhetsfrågan ur trafiksäkerhetssyn-punkt är en av de viktigaste frågorna. Vi har andrafaktorer som påverkar föraren. Det finns förare somsomnar bakom ratten och motsvarande typ av frågor.När det gäller trafiksäkerheten måste vi se till helhe-ten. Vi måste se på nykterhetsfrågan, trötthet bakomratten och många andra samverkande faktorer ochbedöma helheten, inte enbart skjuta in oss på en frå-ga. Med detta har jag inte sagt något annat än attnykterhetsfrågan är en av de viktigaste av dessa frå-gor.Anf. 32 ():Fru talman! Helheten var ledordet från statsrådet.Jag instämmer i det. säger att trafik-nykterheten är viktig. Jag nämnde också att det finnsen rad andra faktorer som påverkar trafiksäkerheten.Men det är illavarslande när trafiknykterheten nedpri-oriteras.Fru talman! Jag får ta det som ett löfte när miljo-nerna rullar ut på bordet och näringsministern sägeratt projekt ska prövas. Jag förutsätter att det kan ske imycket positiv anda. Här finns mycket att göra.Ansvarigt ämbetsverk talar om en klar ökning avantalet rattfulla, som det stod i en DN-rubrik för envecka sedan. Det är självfallet alarmerande. Om manbara läser interpellationssvaret får man intrycket avatt det är hög aktivitet, att regeringen skulle driva påoch att läget är ganska gott. Men låt oss titta lite när-mare på statsrådets svar. Där sägs att det egentligeninte är någon större fara när det gäller mitt påståendeom ökad alkoholkonsumtion. Näringsministern av-slutar sedan sitt svar med att säga att den smuggladealkoholen bara svarar för 3 %.Man kan diskutera enstaka procentenheter. Po-ängen är knappast om det är 3 eller svartsprit,utan det faktum att det konsumeras mer alkohol totaltsett. Utvecklingen går faktiskt åt fel håll, och rege-ringen har inte haft kraft att hålla emot.