prot · GO0956 · 2001-01-25 00:00:00 — Det gäller också att setill att vi stimulerar fram en ökad samverkan efter-hand mellan universitet på olika sidor om sundet ochökade kontakter mellan näringsliv på olika sidor omsundet. Det är ett långt och tålmodigt arbete somkommer att ta sin tid, men som jag är övertygad omkommer att leda till stor framgång för hela regionen.Anf. 92 ():Fru talman! Det finns en hel del förändringar somdelvis berör statsrådets departement, t.ex. skattesys-temet. betalar man skatt där man jobbar meninte där man bor, vilket innebär att man betalar skatt it.ex. men ändå använder barnomsorgm.m. Det handlar om avdragsrätt för arbets-resor på bron, vilket man alltså inte har rätt till. Detgör att det blir väldigt dyra arbetsresor. Det handlarom att man kan gå miste om både a-kassa och föräld-raledighet om man jobbar en period i ena landet ochflyttar tillbaka. Det handlar t.o.m. om att vi i värstafall blir tvungna att använda pass för första gångensedan efterkrigstiden när vi reser över till Danmark.Det finns en hel del stora saker som är kopplade, villjag påstå, till tillväxtmöjligheter.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! Det är alldeles uppenbart att det finnsolika hinder i regelverket på bägge sidor om Öresund.Det måste vi successivt arbeta med för att undanröja.Det är trots allt fortfarande två länder, och det finnsnaturligtvis olika traditioner och försäkringssystemsom det är svårt att överbrygga och hitta lösningar på.Det vi har gjort är att vi har startat ett särskilt infor-mationscentrum för att se till att informationen omregelverket på bägge sidorna av sundet är tillgängligför den som vill bosätta sig eller arbeta på ena sidanav sundet. Det pågår ett arbete med att försöka undan-röja de hinder som är möjliga att undanröja. Jag troratt det kommer att vara en väldigt lång process för attåstadkomma ett gemensamt regelverk för socialför-säkringssystem och andra system.AktivitetsgarantinAnf. 94 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet några år sedan infördes offentligt tillfälligt ar-bete, OTA. Den dåvarande arbetsmarknadsministerngjorde ett uttalande och sade att det genom OTAskulle bli ett värdigt slut på arbetslivet. De som varOTA-anställda i och som jag talat meduppfattade det som att villkoren skulle gälla tills depensionerades. finns OTA inte längre, utan akti-vitetsgarantin gäller i stället. Jag ställer upp på syftetmed aktivitetsgarantin men tycker nog att OTA-villkoren skulle ha behållits för dem som var inne iåtgärden. De som gått från OTA till aktivitetsga-rantin har ofta samma jobb kvar, men de har blivit avmed ett stimulansbidrag på . Från att ha haft rätttill fyra veckors semester har de nu bara rätt till tiodagars ledighet.Jag förstår att de är upprörda och känner sigkränkta. Av den värdiga avslutningen på arbetslivetblev det inget, tvärtom. De frågar sig med all rätt:Kan detta vara rätt? Har statsrådet något svar till demsom har hamnat i den situationen?Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Det är statsrådet är ansvarig för arbetsmarknadspolitiken. Jag kaninte alla delar i det som frågar om.Däremot har vi haft många diskussioner i regeringenom hur vi ska kunna skapa en värdig väg tillbaka tillett eget arbete för många av de grupper som ståttutanför arbetsmarknaden under en väldigt ,oavsett vad vi kallar det. är det aktivitetsgarantinsom är benämningen. Det är ett system som vi sätteren väldigt stor förhoppning till, som fortfarande ärväldigt nytt men som redan utvärderas med olikaresultat på olika håll i landet. I stort sett är jag överty-gad om att om vi samlar alla insatser till ett och meraokomplicerat system, som tanken är med aktivitetsga-rantin, ger vi en mer värdig väg tillbaka till arbetsli-vet. Det är trots allt det som arbetsmarknadspolitikenhandlar om. Jag kan försöka återkomma med merdetaljer om vill ha det.Anf. 96 ():Fru talman! Jag tror också att aktivitetsgarantin ärett steg i rätt riktning. Men den extra ersättning somde OTA-anställda fick var en stimulans för att manskulle gå från passiv a-kassa till en arbetsmarknads-politisk åtgärd.Finns det några tankar i påatt återinföra ett stimulansbidrag som är generellt ochsom gäller alla, inte bara de tidigare OTA-anställda,för att man ska gå från en passiv a-kassa till en aktivåtgärd?Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! frågar om det finnsnågra tankar på . Vi har ganskamånga tankar. är systemet med aktivitetsgarantinfortfarande relativt nytt. Jag är inte människa attkunna svara på om arbetsmarknadsministern redanumgås med den typ av tankar som efter. Men jag lovar att återkomma direkt tillfrågeställaren.Det viktiga nu är att alla aktörer som har ett an-svar verkligen fyller aktivitetsgarantin med det reellainnehållet så att fler människor får chansen att kom-ma tillbaka till en egen försörjning och ett eget arbete.Där tror jag att vi är överens.Ombildning av hyresrätt till bostadsrättAnf. 98 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet är en viktig och bra boendeform. Re-geringen säger sig värna den och brukar i högt tonlä-ge och med olika stopplagar försöka att ge sig på denganska försiktiga ombildning som har skett av hyres-rätter i allmännyttan i så att de hy-resgäster som så önskat kunnat köpa sin hyresrätt.Men faktum är att två tredjedelar av ombildningensker bland de privata fastigheterna. Det är där denstora ombildningen har skett från hyresrätter till bo-stadsrätter. Det finns en del statsråd som har deltagit idetta, så ni kan fråga hur det går till.Orsaken är att det är dålig lönsamhet att förvaltaoch driva ett fastighetsbolag med hyresrätter. Det ärlönsammare att sälja det till en bostadsrättsförening.Frågan är, med tanke på regeringens och statsrådetsengagemang i frågan, vilka åtgärder är beredd att vidta för att göra det mera fördelak-tigt att behålla hyresrätter i privata fastighetsbolag änatt ombilda dem till bostadsrätter.Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker nog att skaprata med sina partikamrater i kommunoch i kranskommunerna. Det ni gör är att medverkatill en kraftfull ombildning av hyresrätt till bostads-rätt. Det finns ett stort allmännyttigt bestånd som nihåller på att avveckla successivt. Har man den ingångsom har, att markera att hyresrätten ären viktig och betydelsefull boendeform, ska man intesom parti medverka till att avyttra hyresrätter.Hyresrätten är en lönsam förvaltningsform ochboendeform . Den kan dock inte svara mot deavkastningskrav som ibland ställs av det privata nä-ringslivet, att få en direktavkastning på och sådär omkring. Jag vet inte vad villrekommendera regeringen för att införa marknadshy-ror och se till att de boende får flerdubblade hyror ivissa lägen i . Är det det StefanAttefall menar så vill regeringen inte medverka tilldet.Svart arbeteAnf. 100 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMona . Vad avser storstads- och integrations-ministern att göra för att synliggöra de många somförsörjer sig "svart" för att utföra städning och andratjänster t.ex. i andras hem? Det här är en grupp somtill stor del består av invandrarkvinnor och som tillföljd av bl.a. regeringens skattepolitik tvingas till enförsörjning som inte ger inträde till de svenska social-försäkringarna och trygghetssystemen.Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! frågade vad jag av-ser att göra för att synliggöra det svarta arbete somutförs, som det påstods här, mest av invandrarkvin-nor. Jag måste nog säga att min uppgift är att se tillatt också invandrarkvinnorna får möjlighet till ettarbete med egen försörjning, med de tryggheter ochsocialförsäkringsmöjligheter som finns om man harett öppet och "vitt" jobb.Däremot vill jag protestera bestämt mot att derassituation främst skulle bero på skattesystemet. Minbild är att den diskriminering som invandrargrupper-na utsätts för på arbetsmarknaden är den största orsa-ken till att så många lever i det utanförskap som bl.a.det arbete som kallas för svart arbete är en del av. Detär min stora uppgift: Hur får vi bort diskrimineringenoch ger dessa kvinnor möjlighet till att läsa svenska,få kunskap och ett vanligt arbete? Det handlar inte iförsta hand om skattesystemet. måstenågon gång hitta något problem som inte går att lösamed att sänka skatten.Rapport från FN:s klimatpanelAnf. 102 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministerKjell Larsson.I veckan har vi, som det tidigare också refereratstill, kunnat ta del av rapporter från forskarna i FN:sinternationella klimatpanel, IPCC. Där säger de attden globala uppvärmningen ökar snabbare än vadman har trott och att tidigare prognoserstärkts om att människan är ansvarig för klimatför-ändringarna.Min fråga är: Tror ministern att dessa resultat på-verkar de kommande klimatförhandlingarna i ,och hur planerar ministern att vara pådrivande i kli-matförändringarna nu under ordförandeskapet?Anf. 103 Miljöminister ():Fru talman! Jag hoppas och tror mig kunna sägaatt de nya uppgifterna, dessa skrämmande framtids-bedömningar, som en så stor del av vetenskapenställer sig bakom, kommer att verka som en väckar-klocka, inte bara i och i utan också ide länder som vi har diskuterat så mycket om ochsom vi tycker inte tar tillräckligt allvarligt på miljöas-pekterna på klimatpolitiken.Jag har också haft kontakter naturligtvis, inteminst med , med mina kolleger och medrepresentanter för de andra länderna för att förberedaett framtida beslut. Jag tror att det faktum att USAredan nu genom har börjat fundera påhur man ska lägga upp det här arbetet tyder på attUSA:s nya regering ser allvarligt på den här frågan,vilket är viktigt.Sedan handlar det också om att de här uppgifternamåste prägla EU:s arbete i miljöhandlingsprogram-met, som lades fram i går, men också i det arbete sompågår med att utveckla en klimatpolitik för EU ochsjälvfallet också, som vi talade om tidigare, för densvenska klimatpolitiken.Anf. 104 TREDJE VICE TALMANNEN:Därmed är dagens frågestund avslutad.Jag tackar både statsråd och ledamöter för ermedverkan och ert engagemang i dag.10 § Svar på interpellation 2000/01:145 omnikotinersättningspreparatAnf. 105 Socialminister ():Fru talman! har frågatmig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att öka till-gängligheten av nikotinersättningspreparat i syfte attminska cigarettkonsumtionen.Cristina Husmark anser att receptfria ni-kotinersättningsprodukter ska kunna försäljas påsamma plats som cigaretter.Liksom anser jag attrökning är ett stort folkhälsoproblem och välkomnarförslag som kan bidra till att rökningen minskar.Läkemedel som innehåller nikotin kan vara ett hjälp-medel i vissa fall.Läkemedel är avsedda att, enligt läkemedelsla-gens definition, lindra eller bota sjukdom ellersjukdomssymtom. Vid godkännandet av läkemedelsom innehåller nikotin har, som för övriga läkemedel,ingått en bedömning av doseringsregim, kontraindi-kationer, maningar till försiktighet vid vissa sjukdo-mar samt vid graviditet och amning. Liksom övrigaläkemedel får dessa enbart säljas genom apotek, vil-ket ger möjlighet till information om läkemedlen ochrådgivning på ett annat sätt än om de säljs i andrasammanhang.Nationella folkhälsokommittén har i sitt slut-betänkande, SOU 200:91, Hälsa på lika villkor,diskuterat olika åtgärder för att minska tobaksbruket.Dock har kommittén inte berört frågan om till-gängligheten av nikotinläkemedel. Betänkandet skanu gå ut på en bred remiss, och regeringen kommerdärefter att lägga fram förslag till åtgärder, bl.a. föratt minska tobaksbruket. Jag kommer vid berednin-gen av förslagen bl.a. att uppmärksamma frågan omifall det finns skäl att diskutera en ökad tillgänglighetav läkemedel som innehåller nikotin, t.ex. genom attäven apoteksombuden får tillhandahålla dessa.Anf. 106 ():Fru talman! Jag konstaterar att vi är överens, so-cialministern och jag, om att tobaksrökning är denstörsta ohälsobringande faktorn och att den orsakarmellan 6 000 och 8 000 för tidiga dödsfall iSverige. Antalet är, som en jämförelse, tio gångerstörre än antalet offer som trafiken skördar.I dag röker i i medeltal,män och kvinnor. Det allvarligaste är deohälsobringande faktorerna, som insjuknande i lung-cancer osv.Glädjande nog kan vi konstatera att studier i dagvisar att det aldrig är för sent att sluta röka. Man kanse positiva effekter även på dem som har rökt imånga år.Inom parentes kan sägas, och som socialministernframför i sitt svar, att den olagliga importen av läke-medel över huvud taget i har tredubblatsmellan på grund av dålig till-gänglighet och höga priser. Ska vi få samma tendensnär det gäller nikotinersättningsprodukter - att sven-skar ska tvingas att inhandla produkterna utomlandsför att det ska vara möjligt för dem att sluta röka,medan de fortfarande fritt kan köpa giftet som gerdem beroendet i - även om en licensieringskulle införas?Statens beredning för medicinsk utvärdering harnyligen publicerat en kunskapsöversikt vad gällerolika rökavvänjningsmetoder. Man konstaterar attnikotinersättningsmedel förbättrar möjligheterna förrökstopp, att de ges i lägre doser och upptaslångsammare i kroppen. De ger också mindre absti-nensbesvär.Ann Post, sjuksköterska vid i , pekar på attdet finns en viss rädsla för att använda dessa produk-ter. Men att inte pröva de här medlen när annat ärotänkbart är direkt, säger hon, i strid mot vetenskapoch beprövad erfarenhet och att det inte finns någotsom tyder på att det skulle vara lika farligt att an-vända nikotinersättningsprodukter som att röka.Eftersom inte alla kommer att bli rökfria är produktenockså, säger hon, given under graviditet och vidamning.Varför kan man då inte saluföra dessa produktermed lägre nikotinhalt när man kan saluföra produktermed högre nikotinhalt?Det är inte bara cigarettkonsumenterna som får isig höga nikotinhalter. Det får också snusare. Ge-nomsnittssnusaren får i sig en nikotinmängd sommotsvarar ungefär 20-30 cigaretter per dag. Det kanman kalla för ett intravenöst dropp under dagen.För att förstå hur viktigt det är att kunna fånikotinersättningsprodukter när man behöver gällerdet att vi vet hur det här fungerar. Det finns i hjärnans.k. belöningscentrum med receptorer som är motta-gare av dopamin, som stimuleras av nikotin. Dopa-minet sprider sig i hjärncellerna och ger en känsla avvälbehag. Vid regelbunden nikotintillförsel liggerdopaminhalterna högre än normalt.När man slutar röka sänks halten, inte bara till detnormala utan under det normala. Det är dåman får en dopaminbrist eller abstinens. Det ger de-pression, olust, likgiltighet för många och det finns dåanledning för många att börja röka. Då gäller det,socialministern, att apoteken inte är stängda eller har dit.Socialministern skriver också i sitt svar att apo-teksombuden kanske kan få chansen att saluföradessa preparat. Men affären är kanske stängd ochman behöver hjälp här och . Kiosken kanske äröppen t.o.m. hos mig långt ute på landet.Återigen till min fråga: Varför saluförs cigarettermed hög halt av nikotin men inte nikotinersättning-sprodukter som har låg halt av nikotin och som kanhjälpa mig att sluta röka?Anf. 107 Socialminister ():Fru talman! Låt mig först kommentera detta all-männa resonemang om läkemedelspriserna. Det ärinte sant. Studera noggrant den redovisning som So-cialstyrelsen nu har kommit med om hälso- och sjuk-vården, där det finns ett mycket spännande sifferma-terial. Det visar att klarar läkemedelspriserna,i förhållande till övriga europeiska länder, alldelesutmärkt.Vårt system för läkemedelsförsäljning, med denmonopolsituation som har, leder faktiskt effektiv läkemedelsdistribution och, jämfört medde flesta andra europeiska länder, till en lägre kost-nad. Det är ett viktigt påpekande.Sedan över till detta med möjligheten att minskatobaksanvändningen. Det är viktigt att vi får nedrökningen liksom all annan tobaksanvändning. Det äralldeles sant att tobak utgör den allvarligaste hälso-risken.Men var sedan en smula försiktig när det gäller attbedöma ersättningsmedlen. Jag blir lite orolig när jagläser läkemedelsföretagens annonser, där man pre-senterar nikotintuggummina som krispiga med men-tolsmak, att de smakar som tuggummi men ger sam-ma stimulans som nikotin.Risken är - och det är den vi ska bedöma - att viskapar ett nytt vaneberoende, att dessa tuggumminupplevs som godis men med nikotinets erfarenhet,och då står vi inför en ny allvarlig situation. Därförhandlar det verkligen om att nikotinersättningsmedlenska betraktas som läkemedel. Det handlar om att gestöd och hjälp åt dem som vill komma ifrån ett to-baksberoende, och det får inte innebära en öppningför ett nytt beroende för dem som inte använttobak.Det är ett problem att dessa ersättningsmedel intefinns tillgängliga. Visst är det ett bekymmer att viaccepterar försäljning av tobak, cigarretter eller snus ilivsmedelsbutikerna, men att ersättningsmedlen barafinns i apoteken. Men läkemedelsindustrin har självbegärt att apoteksombuden ska tillåtas sälja ersätt-ningsmedlen. Man uppvaktade regeringen i höstasmed det kravet. Jag har lovat att vi ska bereda detkravet i anslutning till att vi lägger fram en proposi-tion med anledning av förslag.Vi ska då ta ställning till frågan. Jag är mycket positivtill att ha det så.Anf. 108 ():Fru talman! Vi har fortfarande inte diskuterat frå-gan om tillgängligheten av produkterna. Där villtydligen socialministern fortfarande behålla mono-polet.Tittar vi internationellt sett har rökningen upp-märksammats av WHO. harinom WHO prioriterat både tobak och malaria. Det ärde två faktorerna som skördar flest offer i världen.Därför har och under1999 slagit fast att nikotinersättningsmedel ska varalika tillgängliga som tobaksprodukter, där de finns tillförsäljning.Liknande tongångar har hörts av FN, som redan1997 sade så. Det har sagts av , ochmånga internationella läkarorganisationer har fram-fört liknande önskemål. Det gäller också läkare frånKanada, det land som socialministern brukar framförasom ett gott exempel.Också danska politiker har i kontakt med svenskaforskare låtit meddela att beslut för att införa nikoti-nersättningsmedel i dagligvaruhandeln i Danmarkkommer att fattas . I ligger ettliknande förslag i det sociala departementet efter attha varit ute på remiss till det norska tobaksrådet.Jag är orolig, socialministern, för att vi ska få enny smugglingstendens över våra gränser. Denna gångkommer det att vara vi svenskar som får åka kansketill och för att köpa preparat som gördet möjligt för oss att sluta röka men som inte kanköpas fritt i . Jag kan inte inse, socialminis-tern, att vi ska försvåra när vi i stället borde under-lätta.Jag är medveten om filmreklamen osv.,men den går säkert att balansera med god informa-tion. Jag kan köpa nikotinersättningspreparat påapoteken, men därmed inte sagt att jag får informa-tion. Jag tror att vi också kan låta de försäljningsstäl-len som säljer cigarretter och snus, med hjälp av ut-bildning, ge god information i samband med försälj-ning av nikotinersättningsprodukter.Anf. 109 Socialminister ():Fru talman! Det helt avgörande problemet är an-vändningen av tobak och nikotin över huvud taget.Detta är den stora utmaningen när det gäller folkhäl-san och folkhälsopolitiken. WHO håller nu på attarbeta med en ny tobakskonvention, som man hoppasska vara färdig . Sedan får vihoppas att alla stater ställer sig bakom den. Dethandlar om att begränsa tillgången till tobak, dethandlar om att vara strikt med redovisningen av toba-kens innehåll, och det handlar om att begränsa möj-ligheten till marknadsföring av tobak.Möjligheten för den enskilde individen att kommaifrån sitt tobaksberoende är i förhållande till annatberoende trots allt mycket enklare. Här krävs stöd ochen vilja till att lägga av tobaksanvändningen, och detkrävs målmedvetenhet för den enskilde. För somligakan nikotinersättningsmedel vara en viktig hjälp.Snuset presenterades som en möjlighet att sluta röka,men vi vet nu att en hel generation i har trättin i nikotinberoendet på grund av snuset. Det gällersåledes att bedöma nikotinersättningsmedlen ocksåsom en nikotinprodukt och se till att de inte skapar ettnytt beroende. Det är det ansvaret vi har som politi-ker. Vi kan inte bara lättvindigt säga att alla ska fåsälja detta. Jag kan inte med rent samvete säga att vifattar beslutet utan att först ha prövat vilka risker detfinns för att skapa ett nytt beroende. Det vill jag intebidra till. Därför vill vi pröva möjligheten av att apo-teksombuden, som har erfarenhet av hantering avläkemedel, också i sitt vanliga sortiment ska ha till-gång till nikotinersättningsmedel. Det är det dethandlar om.Anf. 110 ():Fru talman! Jag vill kommentera en sak till i soci-alministerns svar, nämligen att den nationella folkhäl-sokommittén inte har berört frågan. I ett debattinlägg,Tobaken - folkhälsans största fiende?, från framhölls vad gäller an-vändningen av ersättningsmedlen att en ökad använd-ning som ersättning för tobaksprodukter skulle san-nolikt minska dödligheten i tobaksrelaterade sjukdo-mar, i alla fall vad gäller lungcancer och andra sjuk-domar. Dessutom finns i slutbetänkandet, socialmi-nistern, en läsvärd reservation från min moderatekollega , som handlar om att kunna er-bjuda nikotinersättningsprodukter för att hjälpa till attsluta röka.Jag anser fortfarande att det regelsystem vi har är föråldrat och knappast tillvaratar folkhälsansintressen. Jag blir lite orolig - jag hoppas att jag harfel - när det gäller att behålla produkterna i apoteks-monopolet, på apoteken och möjligtvis bland apo-teksombud. Jag hoppas att jag har fel. Det finns enrisk för att man vill behålla produkterna där för attvärna apotekens vinster. Om produkterna behålls hosapoteken, eller möjligtvis apoteksombuden - som ärett steg i rätt riktning - finns det fortfarande begrän-sad tillgänglighet och det blir ingen konkurrens förprodukterna. De blir dyra. Tänk om man underlåteratt införskaffa dem därför att nikotinersättningspro-dukterna är dyra och man inte har råd. Jag hoppas attsocialministern är beredd att tänka lite längre närpropositionen om folkhälsan ska läggas fram.Anf. 111 Socialminister ():Fru talman! sista in-lägg antydde att vi får bestämma oss för vad det är vidiskuterar. Diskuterar vi tobaksprevention, handlardet om att de som är beroende av tobak ska hatillgång till nikotinersättningsmedel i deras strävan attbli kvitt sitt oberoende. Prövar vi möjligheterna attockså låta apoteksombuden ha nikotinersättningsme-del i sitt sortiment, är jag alldeles övertygad om attalla de som vill lämna sitt tobaksberoende och använ-da nikotinersättningsmedel för det kommer att fåtillgång till det.Ska vi allmänt diskutera om läkemedelsindustrinsmöjligheter att marknadsföra sina produkter ellerhuruvida vi ska ha en marknad för läkemedelsdistri-bution och upphäva apoteksmonopolet får det ske försig. Använd inte diskussionen om tobaksprevention idet syftet. Vi kommer att garantera att de som verkli-gen vill använda nikotinersättningsmedel för att blikvitt sitt beroende kommer att få tillgång till det. Menvi vill förhindra att nikotinersättningsmedlet blir ettnytt avancerat godis för folk. Då skapar vi ett nyttberoende som vi skulle vara olyckliga över.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2000/01:146 omozonhålet och förebyggande hälsovårdAnf. 112 Socialminister ():har frågat mig om jag avser att tainitiativ till en informationskampanj och andra åtgär-der för att öka kunskapen hos människor om riskermed ökad UV-strålning på grund av tunt ozonskiktoch hur man undviker dem.Åtgärder mot uttunningen av ozonskiktet är ettproblem som främst faller under ,och därför begränsar jag mig till att svara på fråganom UV-strålning och ohälsa och vilka informations-insatser som gjorts för att minska risken för solska-dor.Problemet med hälsorisker i utemiljön är ett vik-tigt inslag i betänkande Natio-nella mål för folkhälsan. I utredningen tas bl.a. uttun-ningen av det skyddande ozonskiktet upp i Mål 7 omsunda inne- och utemiljöer. Regeringen avser attåterkomma med en proposition om nationella folk-hälsomål under 2001.När det gäller kampanjer och tidigt förebyggandeåtgärder har mycket gjorts.