prot · GP0938 · 2001-11-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:38Fredagen den 30 novemberKl. 09.00 - 16.08Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------1 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 29 novemberSfU2 Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingarPunkt 2 (Statsbidrag till invandrarorganisationer)1. utskottet2. res.1 (m)Votering:191 för utskottet59 för res. 125 avstod74 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 11 v, 36 kd, 13 c, 11 fp, 10 mpFör res. 1: 57 m, 2 -Avstod: 25 vFrånvarande: 21 s, 24 m, 7 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 6 mpCharlotta L Bjälkebring (v) anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Punkt 3 (Kommunersättningar vid flyktingmottagan-de)1. utskottet2. res.3 (kd)Votering:242 för utskottet36 för res. 371 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 58 m, 36 v, 14 c, 12 fp, 10 mp,2 -För res. 3: 36 kdFrånvarande: 21 s, 23 m, 7 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 6 mpPunkt 5 (Asylansökan i hela landet)1. utskottet2. res.4 (fp)Votering:Kammaren biföll utskottets förslag genom uppres-ning.Punkt 8 (Vård som inte kan anstå)1. utskottet2. res.6 (kd, c)Votering:227 för utskottet50 för res. 672 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 58 m, 36 v, 12 fp, 10 mp, 1 -För res. 6: 36 kd, 14 cFrånvarande: 21 s, 23 m, 7 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 6 mp,1 -Punkt 9 (Särskola och gymnasieskola)1. utskottet2. res.7 (mp)Votering:268 för utskottet10 för res. 771 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 58 m, 36 v, 36 kd, 14 c, 12 fp,2 -För res. 7: 10 mpFrånvarande: 21 s, 23 m, 7 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 6 mpPunkt 10 (Flyktingkvoten)1. utskottet2. res.8 (v)Votering:193 för utskottet36 för res. 847 avstod73 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 58 m, 1 kd, 14 c, 9 mp, 2 -För res. 8: 36 vAvstod: 35 kd, 12 fpFrånvarande: 22 s, 23 m, 7 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 7 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SfU6 Rambeslut om förstärkning av denstraffrättsliga ramen för bekämpning av olagliginresa m.m.1. 1 (kd, c)3. res. 2 (v)4. res. 3 (fp)Förberedande votering 1.Kammaren biträdde res. 2 med acklamation.Förberedande votering 2.55 för res. 146 för res. 2176 avstod72 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Kenth () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:169 för utskottet89 för res. 118 avstod73 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 58 m, 1 -För res. 1: 32 v, 36 kd, 14 c, 7 mpAvstod: 4 v, 11 fp, 3 mpFrånvarande: 21 s, 23 m, 7 v, 6 kd, 4 c, 5 fp, 6 mp,1 -2 § Aktuell debatt: EU-harmonisering av lag-stiftning på de process-, straff- och polisrättsligaområdenaAnf. 1 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka för attden här debatten kommer till stånd. Vänsterpartietssyfte med att begära denna debatt är att lyfta framfrågor om demokrati och rättssäkerhet.Vi är alla överens om att terrorism och grov orga-niserad brottslighet ska bekämpas, och det ska görasgemensamt i enighet och i samförstånd mellan allagoda krafter. Debatten är en viktig debatt, somborde ha kommit till stånd för länge sedan, eftersomde förslag som det nu mycket hastigt ska beslutas omär en fortsättning på en process som har pågått länge.Det är i ljuset av detta inte så konstigt att det hit-tills har gått så enkelt att komma förbi en grundläg-gande debatt om rättssäkerhet, eftersom hela systemetmed lagstiftningen på detta område är uppbyggt föratt man ska kunna genomdriva lagstiftning på dettasätt. Det mellanstatliga samarbetet är bra, men för attdet ska kunna legitimeras måste det ge större utrym-me för de nationella parlamenten att agera, och intebara informeras.Mycket av dagens debatt kommer att handla omde förslag som ligger på bordet: den europeiskaarresteringsordern, rambeslutet om bekämpande avterrorism och givetvis också beslutet om frysning avtillgångar. Framför allt det sistnämnda har på ettmycket tydligt sätt visat på brister i rättssäkerhet. Ialla lagstiftningsärenden ska försiktighetsprincipengälla, och det är dags att lyssna till de kritiska röstersom har hörts, att stanna upp och att ta sig attanalysera effekterna för enskilda och för rättssam-hället i stort.Herr talman! Som jag sade inledningsvis, är vialla överens om att vi alla gemensamt har ett ansvarför att bekämpa terrorism och grov organiseradbrottslighet. Men frågan är om man kan bekämpaterrorism och försvara demokratin genom att inskrän-ka just den demokrati som ska försvaras.(Applåder)Anf. 2 Justitieminister ():Herr talman! Jag tycker också att det är oerhörtbra att vi har en debatt om rättssäkerhet. Rättssäker-het har nämligen varit regeringens ledstjärna - harvarit det tidigare och kommer att fortsätta att vara det.Så har det också varit efter händelserna den 11 sep-tember.Låt mig påminna om veckorna efter den 11 sep-tember. Då fick regeringen kritik. Det sades att vi intehade tillräckligt hårda lagar i det här landet. Då sadevi att vi har bra lagar, att vi har tydliga lagar; vi skakämpa internationellt för att kunna slå hårt mot terro-rismen, men det ska inte gå ut över grundläggandemänskliga rättigheter och värderingar.I oktober var det diskussioner om personer somfanns i och hade misstänkt samröre. Det vardiskussioner om att personer reste till . Visade samma sak då: Vi kan inte hindra personer frånatt resa, men minsta delaktighet i terrorism är straff-bart i Sverige.Det är, som sagt var, en internationell diskussion,och det är bara internationellt som man kan agera motterrorismen.Hur ska man då kunna hitta ett system så att detinte drabbar vanliga människor? Ja, det är egentligenganska självklart.Man måste hitta en definition på terrorism. Manmåste hitta en definition på terrorism som innebär attandra människor inte på något sätt får misstänkliggö-ras för terrorism - inte ens om de begår brott. Det fårinte bli inflation i terrorism.Det är den ena av de två frågor som vi har arbetatmed, nämligen att hitta den här definitionen. Lyck-ligtvis har den blivit väldigt snäv. Det krävs oerhörtmycket för att det ska kallas terrorism.Det var två frågor som diskuterades i innan den politiska överenskommelsen komförra fredagen. Det var att det inte får drabba fri-hetskämpar och inte bli fråga om att kränka grund-läggande mänskliga rättigheter i form av demonstra-tionsfrihet, fackföreningsfrihet osv.Det första togs om hand av danskarna - vi behöv-de inte ens gå in i den diskussionen. Det andra fick viin en särskild deklaration om.Nu har vi den här definitionen, och den är alltsåtill för att vi ska kunna följa principen att slå hårt motterrorister men inte så att några andra ska drabbas. Viska inte stänga vårt öppna samhälle. Vi ska fortsättaatt bevara de mänskliga rättigheterna.Hur har vi fått det här? Jo, vi har fått det genomaktivitet, genom att vara aktiva i EU, genom att drivaden här linjen. Det är det som är viktigt att slå fast:rättssäkerhet är inte passivitet; rättssäkerhet är inte attsäga nej; rättssäkerhet är inte att stoppa alla förslagsom kommer och säga att de hotar rättssäkerheten.Rättssäkerhet är att aktivt arbeta för att hela tidenhitta förbättringar. Det är det har gjort. Det ärså vi ska fortsätta att agera.Den andra frågan som har diskuterats är arreste-ringsordern. Jag medger att det är ett dåligt ord. Vihar inte ens arresteringar i . Man får översättadet till åklagarbeslut eller domstolsbeslut.Det har på något sätt definierats så här: Jaha, skavem som kunna arresteras för terrorism? Såär det självklart inte. Faktum är att det här är någon-ting som diskuterades och som har myck-et lite med terrorism att göra. Vi lämnar naturligtvisredan nu ut personer som är misstänkta för terrorism.Om vi stannar lite vid frågan om att utlämna per-soner som är misstänkta för andra brott, ställer mansig den första frågan: Ska vi lämna ut människor somär misstänkta för brott till andra länder? Ska vi göradet över huvud taget, och i så fall vilka? Är det egnaeller andra medborgare?Jag anser att det är en bra grundprincip. Om tresvenska män begår en gruppvåldtäkt i ochlyckas fly hem till är min sympati på densidan att den belgiska kvinnan och den belgiska rätts-staten ska ha möjlighet att få det här prövat. Jag serdet inte så att bara för att dessa män är svenskar enligtmedborgarskapet ska vi se till att det inte blir någonrättegång. Vi ska alltså arbeta för att personer som harråkat ut för brott ska få det prövat.Den andra frågan är: Hur ser det ut ? Vi läm-nar redan ut personer. Människor som inte är svenskamedborgare lämnar vi i stort sett ut för samtliga brott,bortsett från trafikbrott och liknande.Hur är det med svenska medborgare? Det har ock-så diskuterats: Ska vi börja lämna ut svenska med-borgare? Ja, hur är det ? Vi lämnar nämligen utsvenska medborgare för inte mindre än 140 brott.Därför blir diskussionen lite märklig när man frågarom vi ska börja lämna ut svenska medborgare. Perso-ner som begår brott som har i straff-skalan är vi beredda att lämna ut. Det blir då litemärkligt när man säger att vi inte ska lämna ut svens-ka medborgare.Nästa diskussion gäller hur vi ska ha det. harvi ett system med dubbel straffbarhet. Det är rege-ringar som avgör, och tiden är obegränsad.Här kommer ett förslag som innebär att man skata bort bestämmelsen om dubbel straffbarhet för devanligaste brotten. Det innebär inte annat än att det ärett land i stället för två som prövar ärendet.Det finns andra fördelar med förslaget. Den verk-liga fördelen är att det är domstolar som ska avgöra.Det är jurister som ska stå för den rättsliga prövning-en och inte regeringar, som naturligtvis utsätts förpolitiska påtryckningar.Viktigast av allt är att det finns en tidsgräns på60+30 dagar. Den finns inte , och det innebär attmänniskor kan sitta inlåsta i månader och t.o.m. år ioch med den dubbla straffbarheten.Då kan man välja. Vilket system är det bästa?Vilket system står för rättssäkerhet? Det första sys-temet bygger på dubblering och att man ska ta hänsyntill varje land. Det blir ett slags juridiskt plockepinn,omöjligt att följa. Ska vi i stället ha det som det nu ärtänkt, med begränsad tid i häkte och domstolar somavgör?Mitt förslag är att vi ska välja det senare förslaget.Det är det som är förenat med rättssäkerhet.Systemet ska inte vara villkorslöst. Det finns väg-ransgrunder, som det kallas. Man ska kunna vägra attlämna ut en person. För svensk del är det tre frågorsom nu är aktuella. Det finns flera vägransgrunder,men särskilt tre diskuteras för svensk del.Personen måste vara straffmyndig i båda länderna.Han eller hon får inte redan vara dömd, och det fårinte vara frågan om grundlagsskyddade brott, dvs.yttrandefrihets- och tryckfrihetsbrott.Detta är en förutsättning för att vi ska gå med. Detser väldigt bra ut i förhandlingarna, men man kan intevara säker förrän förhandlingen är slut och överens-kommelsen nådd.Om vi får detta till stånd förbättrar vi alltså intebara för brottsoffer utan också för den person somsitter inlåst. Vi ökar också möjligheterna att få brottuppklarade. Jag har mycket svårt att se hur dettaskulle vara en försämring av rättssäkerheten.Vi har som sagt arbetat hårt för internationelltsamarbete. Mycket av det arbete som lades ned underdet svenska ordförandeskapet gällde just att öka detinternationella samarbetet. Det gällde människohan-del, miljö och mycket annat. Vi var nöjda och gladaöver att vi klarade det.Ska vi stoppa förslaget nu bara därför att det harblivit en fråga om terrorism eller därför att Sverigeinte längre är ordförande? Ska vi vända tillbaka?Nej, det är klart att vi inte ska göra. Vi ska fort-sätta att arbeta för internationellt samarbete för attmotverka internationell brottslighet. Vi ska göra detnär det gäller människohandel. Vi ska göra det när detgäller narkotikabrottslighet, och vi ska göra det närdet gäller terrorism. Vi ska ha ett rättssäkert systemför att utlämna personer som är misstänkta för brott.Det ska inte råda någon tvekan om att de som lämnasut eller åtalas för terrorism är terrorister och ingentingannat.Jag håller med om att det har gått fort. Det harockså diskuterats. Det är inte som är ordfö-rande, men jag vill inte rikta kritik mot belgarna. Jagtror att alla länder hade agerat snabbt efter en sådanhändelse.Det innebär i och för sig att vi riskerar att intekomma överens på alla punkter. Vi försökte få medmänniskohandel. Vi lyckades nästan, men vi ficksläppa diskussionen om straff, som kom i början avhösten. Det är klart att det finns en risk för det, menvi ska inte säga nej av principiella skäl om vi är nöjdamed överenskommelsen. Jag undrar vad vi skulle hatyckt om något land sade så här: Er överens-kommelse om människohandel är utmärkt, men vitycker att det har gått så fort att vi ändå säger nej avprincipiella skäl.Det finns alltid en risk när det går fort. Den riskenfinns fortfarande. Det finns frågor att förhandla om.Vi har våra frågor. Förutom det jag nämnde är detfortfarande ett förslag när det gäller definitionen avterrorism som vi inte kan acceptera, nämligen försla-get om kronvittnen. Också här går förhandlingarnavår väg. Det är en förutsättning för att vi ska nå enöverenskommelse. Det som föreslås är ett förfarandesom vi inte ska i vårt rättssystem, anser jag.Vissa saker är bra; dem ska vi säga ja till. Vissasaker är inte bra. Dem säger vi nej till. Det är denprincipen vi ska följa. Det är så vi skyddar mänskligarättigheter och rättssäkerhet.(Applåder)Anf. 3 ():Herr talman! Det fanns en sak som justitieminis-tern knappast berörde i sitt inlägg. Det var den demo-kratiska processen. Det handlar inte enbart om rätts-säkerhet eller om att säga ja eller nej till beslut somska fattas. Det handlar om att man måste ha en demo-kratisk process.Den demokratiska processen när det gäller fram-tagandet av denna lagstiftning har i stort sett varitobefintlig. Det har ständigt kommit information. Detkommer nya förslag i stort sett , har detkänts som. Förslagen innebär gång på gång föränd-ringar i lagstiftningen.Vi är alla överens om att vi ska skapa en så bralagstiftning som möjligt för att bekämpa både terro-rism och brottslighet. Det är fel att man i det arbetetinte kan ge de nationella parlamenten tillräcklig tidför att analysera och diskutera förslagen, så att mangemensamt kommer fram till ett förslag.Man frångår den lagstiftningprocess som vi alltidhaft här i , där det tas fram ett utredningsför-slag som skickas ut på remiss till olika instanser föratt man ska kunna få in synpunkter. Alla politiskapartier har en möjlighet att diskutera och motioneraom förslagen. Sedan kan man, i en demokratisk pro-cess, vara med och fatta ett beslut som är välgrundatoch genomlyst ur olika aspekter. Man har täckt inrättssäkerhet och brottsbekämpning, och alla har fåttmöjlighet att göra denna avvägning.Demokrati tar tid. Det är de demokratiska värdenavi säger att vi vill försvara. Det är just kraven på attdet ska gå snabbt som jag vänder mig emot. Vi sägeratt vi snabbt måste komma fram till beslut. Vi arbetarfram förslag, som förslaget om den europeiska arres-teringsordern, som ska underlätta processen och göraden snabbare. Det är att säga att demokratin, där mankan pröva varje ärende och där varje enskild individfår tid att diskutera, är för långsam. Vi har inte tid attvänta. Det är just de demokratiska värdena som vihåller på att offra.Herr talman! Jag ska gå in på några sakfrågor. Detviktigaste med frågan om den europeiska arreste-ringsordern är att man är på väg att totalt avskaffaprincipen om dubbel straffbarhet. Detta är en princi-piellt viktig fråga i vårt rättssystem, som borde de-batteras och analyseras ur olika aspekter.Man säger att vi kan avskaffa den dubbla straff-barheten därför att vi har fullständigt förtroende föralla europeiska länder när det gäller rättssäkerheten.Man säger också i förslaget att man ska kunna vägraom något land åsidosätter de mänskliga rättigheternaupprepade gånger.Vi kan se på vad som händer i de andra europeis-ka länderna när det gäller förändringar i lagstiftning-en. , t.ex., har begärt att få göra undan-tag från konventionen om mänskliga rättigheter föratt kunna hålla människor häktade under väldigt långtid. Innebär detta, om vi går med på det, att vi intekommer att utlämna människor till ?Vad gäller för , som åtskilliga gånger fåttkritik från Amnesty för att tortyr används? Vad gällerför , som vi nu diskuterar väldigt mycket?Det gäller fallet med , som sitter häktad där. Dethar kommit mycket skarp kritik mot hur Greklandsrättsväsende hanterar dessa frågor.Det är det som är den principiellt viktiga frågannär man diskuterar den europeiska arresteringsordern.Att vi inte får tid att analysera och diskutera utifråndessa aspekter tyder på en oerhört stor brist i demo-kratin.Sedan kan vi titta på terroristdefinitionen. Jagmåste säga, herr talman, att det är glädjande att densvenska regeringen kämpar så hårt för att kunna få enbra definition. Men måste man kunna ställasig frågor, kunna analysera och ha tid. I rådets utta-lande säger man tydligt att vissa typer av brott, t.ex.när demonstrationer spårar ur, inte ska kunna definie-ras som terrorism.Vad innebär rådets uttalande rent juridiskt? Upp-lever man ett behov av att göra ett speciellt uttalandeför att klargöra vad som inte får vägas in i definitio-nen innebär det självklart att den här möj-ligheten trots allt finns och att man ser att den finns.Men vad har rådets uttalande för juridisk betydelse?Det finns ingenting i våra handlingar som över huvudtaget berör den frågan. Vi vet att ministern nästavecka är beredd att åka dit och vara med och fatta ettgemensamt beslut utan att vi har kunnat ta ställningtill det. Det tycker vi är en oerhört stor brist.(Applåder)Anf. 4 ():Herr talman! Det svenska medlemskapet i Euro-peiska unionen har inneburit en ökad frihet och rör-lighet för många människor. Gränser har minskat ibetydelse i . När gränser försvinner kommerockså frågor om hur våra rättsliga system passar inbredvid varandra i fokus, i när människor rörsig alltmer. Därför är det naturligt att föra en diskus-sion om att närma de rättsliga systemen till varandra.För detta har vissa utgångspunkter.Vi tycker först och främst att den rättsliga sam-verkan ska ligga till grund just för att man ska säker-ställa de värden som vi tycker är viktiga inom EU,alltså att det gagnar frihet och rörlighet men också attdet blir ett instrument för att man ska kunna ageramot grov organiserad brottslighet och det som haruppmärksammats mycket denna höst, nämligen terro-rism.Vi menar att det måste stå i överensstämmelsemed bestämmelser om mänskliga rättigheter, svenskagrundlagar och svenska rättstraditioner. Det ska fin-nas möjlighet att få sin sak prövad. Och om mandöms till straff ska man kunna avtjäna det i en krimi-nalvård med fasthet som är präglad av humanism.De två mest omdebatterade förslagen som harkommit upp är den s.k. europeiska arresteringsordernoch rambeslutet om terrorism. Låt mig också säga atteuropeisk arresteringsorder är ett mycket misslyckatnamn. Det handlar om att ersätta gamla utlämnings-konventioner, ungefär så som justitieministern be-skrev, på ett sätt som faktiskt för ned detta från enpolitisk nivå mellan stater till juridiska processer därbeslut fattas av domstolar och åklagare. Det är i sigen utveckling som vi moderater bejakar.Diskussionen har mycket mer handlat om vad dethär riskerar att bli. Jag har också haft invändningarmot tempot i denna process . Jag kangärna säga att vi på slutet har suttit med dokumentsom börjar på franska och slutar på engelska och somdessutom har lite handskrivna anteckningar, så det ärinte alldeles lätt att få med exakt vad som gäller. Mendet måste konstateras att det finns en möj-lighet till prövning även med denna utlämningspro-cess, och det anges hur det ska gå till. Detfinns en möjlighet att få ett ombud utsedd för egensak.Avskaffandet av den dubbla straffbarheten måsteses i det sammanhanget att det nu inte är tänkt attgälla generellt utan bara avgränsat till en särskild listaav väldigt grova brott, som alla är kriminaliserade ialla EU:s medlemsstater. Man kan faktiskt hävda attdetta avskaffande i realiteten kommer att betyda oer-hört lite, nästan ingenting. Det bör också noteras attde vägransskäl som har fört fram faktiskt harrespekterats. Vår straffmyndighetsålder kommer attrespekteras. Det finns skrivningar om att vi inte ac-cepterar upprepade brott mot mänskliga rättigheter.Sverige har möjlighet att ta hem en svensk, som dömsi domstol i annat land, för verkställighet, alltså för attsitta av sin tid i svenskt fängelse. Mycket som gällerden oro som har uttryckts har man faktiskt nu kommittill rätta med. Det tycker jag att vi har en skyldighetatt också notera och berätta.Det andra gäller rambeslutet om terrorismen. Detär naturligtvis mycket mer präglat av händelserna iUSA . Det har funnits en befogadkritik mot att det kanske har präglats av att det ska gåväldigt fort. Men även här måste man notera att detinte blir några tvångslagar. markerar mot idénatt vi ska ha särskilda listor på terrororganisationer,vilket vi tycker är mycket bra. Vi ska inte tillbaka tillsvenskt 70-tal och börja producera listor över terro-rorganisationer. Det är rätt att vi har kriminaliseratgärningarna, och så ska det också förbli. Även härfinns nu en definition som markerar att terrorism inteär urartade demonstrationer, inte är opinionsbildningoch inte är att man betalar medlemskap i en organisa-tion. Därmed kommer man inte i konflikt med svenskgrundlag. Även i det här fallet pekar det mesta mot attdet går i rätt riktning, även om jag inte tror att huvud-problemet för är den här lagstiftningen, dethär rambeslutet. Vårt problem handlar mer om våranationella resurser. Vem är det egentligen i Sverigesom ska agera mot terrorhotet? Det kan man fråga signär vi har ett polisväsende som saknar stora resurser.Jag tror att vi, när dammet lägger sig kring alltdetta, kommer att kunna konstatera att trotsallt har landat på fötterna, men en stor fråga är ju vadsvenska folket har hunnit uppfatta av vad som egent-ligen har hänt. Och en annan stor fråga är naturligtvisvilka som har varit involverade i den här processen.Låt mig säga att det har skett en stor samman-blandning i debatten. Det är fullt förståeligt, för dethar gått väldigt fort. Det har gällt militärdomstolar iUSA. Det har nämnts lagstiftning i ocholika initiativ som tas av som ordförande-land. Allting rörs ihop, och man tror att det är justdetta som vi nu ska fatta beslut om. Så är inte fallet.Men vi här inne har ju knappt kunnat hålla isär dessasaker. Hur ska då svenska folket hinna med? Det ärett stort demokratiskt problem.Men låt mig påminna och kanskesenare också om vilka det är som hargjort till statsminister. Det är intemoderaterna, mina vänner. Det är ochKia som har möjliggjort för och hans regering att bete sig på det sätt som manhar gjort den här hösten. Vi ska komma ihåg att det ide flesta av EU:s medlemsstater sitter regeringar somhar en mycket bred representation av riksdagensledamöter till stöd för sin regering. faktiskt svagaste ministär i form av atthan har det svagaste stödet bland riksdagsledamöter-na. Det spelar roll i när hela samarbetet bärsfram av ministrar som åker kors och tvärs och fattarbeslut och förhandlar och vi blir publik.Så ett tips till svenska folket, om man är oroadöver att det gick fort, är att rösta fram en regeringsom har ett bredare underlag och som tycker att det ärviktigt att fler får vara med och bestämma än den somvi har just nu.(Applåder)Anf. 5 ():Herr talman! Det var ett intressant konstaterandeav justitieministern. Han sade: Om det är någontingsom är bra säger vi ja. Om det är något som är dåligtsäger vi nej.Herr talman! Brottslighet är gränsöverskridande,även inom den europeiska unionen.