prot · GP0914 · 2001-10-18 00:00:00 — Kraven på public ser-vice-företagen ökar alltså under den tillståndsperiodsom börjar , så åtgärden är redanvidtagen.När det gäller den nu pågående tillståndsperioden,som håller på att löpa ut, är det framför allt i fråga omdet finska språket som det har funnits kritik, samt endel andra språk som inte är nationella minoritets-språk. Detta berörs mycket tydligt i den public ser-vice-proposition som sedan tog ställningtill. Jag tror att detta kommer att vara av stor betydel-se för de prioriteringar som public service-företagenkommer att göra.NaturkatastroferAnf. 113 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministern,som svarar på övergripande frågor.Om jag säger , och är jagsäker på att statsrådet kan lista ut vart jag vill komma.Ofattbart mycket regn har vräkt ned och förstört vä-gar, järnvägar, broar och fastigheter. Bara för nu senast blir kostnaderna 70 miljonerkronor, som får tas från andra angelägna kommunalaverksamheter.Hur vore det nu att regnkatastroferinrätta en statlig fond där enskilda människor ochkommuner som drabbats kunde få hjälp? Vi har ettexempel i Småhusskadefonden, som inrättades , där människor fortfarande får hjälp om de fåtthusen förstörda av fukt och mögel. Kunde man intetänka sig att här inrätta en fond för dem som har fåttsina hus förstörda av mer eller mindre stora naturka-tastrofer?Anf. 114 Kulturminister ():Fru talman! Det är naturligtvis djupt beklagligt attså många människor har drabbats av detta. Enskildapersoner och hushåll har fått sina hus, tomter ochägodelar förstörda. Detta är något vi är djupt berördaav i regeringen. Vi följer noga utvecklingen.Vi har en ordning som innebär att de kom-muner som inte klarar av sina offentliga åtagandenkan vända sig till regeringen och få ekonomiskt stödför att klara av sina åtaganden. beta-lades det ut . Självfallet skade kommuner som har drabbats , om de inte klararut problemen själva, vända sig till regeringen. När detgäller kan den vända sig till och fåekonomiskt stöd direkt från Räddningsverket.Den fond som finns är egentligen ett reservations-anslag på 2 ½ miljard kronor. Det är inte en fond,men i praktiken finns det alltså pengar att söka närkommunen icke förmår klara ut problemen själv.Detta är en oerhört angelägen uppgift.Anf. 115 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, men jag kännermig inte särskilt glad åt det. Jag vill fråga statsrådet:Hur mycket regn måste det falla, och hur mångamänniskor måste få sina hem förstörda, innan rege-ringen börjar fundera på att inrätta en katastroffond?Anf. 116 Kulturminister ():Fru talman! Vi har inte några dis-kussioner i regeringen om att skapa en fond av dentyp som Småhusskadefonden utgör. Det finns natur-ligtvis heller inga millimetersiffror som kommer attavgöra den frågan. Men vi följer den mycket noga. Vihar ett ordentligt reservationsanslag ur vilket vi kan tamedel när kommunerna måste få stöd. Är det så attden formen inte fungerar kommer vi självfallet attförsöka skapa någon annan ordning som kan tillfreds-ställa de offentliga behoven. Just nu har vi inte ansettatt det behövs.Lokalisering av statliga verkAnf. 117 ():Fru talman! Vi har kunnat se enväxande klyfta i i den meningen att väldigtmånga människor koncentreras i storstadsområdena iallmänhet och i synnerhet, medan övrigadelar av har svårt att klara sina befolknings-siffror. Man har ålderspyramider som tippar osv.Regeringen har själv starkt bidragit till detta genomatt etablera nya statliga jobb i de överhettade område-na och därmed förstärkt obalansen.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen sagt att enstörre del av statlig verksamhet ska lokaliseras ute ilandet. Det beslutet har inte respekterats av regering-en, trots att revisorer också har påpekathur det är. Statistik från utredningstjänsten visar attav ett hundratal nya myndigheter som bildats sedan1993 har 82 förlagts till eller dess absolutanärhet.Från sida är vi väldigt bekymradeöver att inte regeringen gör mer för att ändra på ut-vecklingen. återkommer man till löftena i denregionalpolitiska propositionen, men när övergårretoriken till politisk praktik? När tänker regeringengöra någonting för att i ökad utsträckning verkligenlokalisera ut statliga verk, bolag och myndigheter ilandet?Anf. 118 Kulturminister ():Fru talman! Jag håller med frågeställaren om attdet finns väldigt stora regionala orättvisor. När detgäller de nya verksamheter som vi har att fatta beslutom i regering och riksdag är den förstafrågan, den som har högst prioritet för regeringensedan vi diskuterat innehållet naturligtvis, att be-stämma lokaliseringen. Vår ambition är i varje lägeatt hitta en annan etablering än de redan överhettadestorstadsområdena.Vi lyckas inte tillräckligt ofta. Likväl vill jag sägaatt den mycket stora satsning som gjorts under långtid, och som dessutom skruvats upp under de senasteåren, på universitet, högskolor, distansutbildning ochinfrastruktur är mycket viktiga satsningar, som i sintur kommer att göra det lättare att också utlokaliseranya och kanske redan etablerade statliga verksamhe-ter. Men vi har börjat i rätt ända den här gången.Anf. 119 ():Fru talman! fortsätter med enhögstämd retorik. Men vilket värde har det att manmedverkar till högskolor runtom i landet när mansamtidigt med den andra handen drar undan möjlig-heten för regioner att växa och utvecklas, när manlåter vägarna förfalla, när man drar in på statlig ser-vice som borde finnas över hela landet? Jag kan läsahögt ur listan , alltså årets lista:- , ,- , ,- , ,- Verket för innovationssystem, Stockholm.Ett enda, harman lagt i . Dock är 30 av de 50 arbetstill-fällen som det innebar lokaliserade till Stockholm.Finns det någon ambition hos regeringen att verk-ligen göra något annorlunda än att låta detta bara rullapå? Det låter falskt när säger att rege-ringen i varje läge anstränger sig för att göra något,när man ser verkligheten, som ser helt annorlunda ut.Anf. 120 Kulturminister ():Fru talman! beskyller mig förhögstämd retorik. Den retorik han själv ägnar sig åt ärmöjligen något lågmäldare, men i sak är den precislika högstämd. Jag anser att den är lika falsk.Det är inte så att man med spektakulära utlokali-seringar kan åstadkomma regional utveckling. Detkan t.o.m. vara kontraproduktivt. Det man måste göraär att skapa utbildningsmiljöer, högskolemiljöer, ochinfrastruktur som gör att de delar av landet som finnsutanför de överhettade storstadsregionerna långsiktigtfår en växtkraft.Vi har valt att i den regionalpolitiska propositio-nen, som jag tror att inte kan ha läst,och i infrastrukturpropositionen lägga tyngdpunktenpå just det som icke är kortsiktiga, spektakulära, upp-blossande, partipolitiska poängplockare, utan på nå-got som faktiskt innebär att de delar av landet som vikommer från, och jag, får en chansatt utvecklas på riktigt och icke fortsätter att varabidragsmottagare.Krogarnas öppettiderAnf. 121 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerLars Engqvist.Efter den allmänpolitiska debatten, som lär hållapå ganska länge, tänker jag, om jag orkar, gå ut ochfira lite på krogen med mina kompisar. Mot den bak-grunden undrar jag hur länge socialministern tyckeratt vi borde få vara där, dvs. hur länge socialministerntycker att krogarna som längst borde få ha öppet.Anf. 122 Socialminister ():Fru talman! Jag tycker att du ska vara ute så längedu är nykter, för att uttrycka mig mycket enkelt. Närdu har fått för mycket ska du åka hem, om du vill haett personligt råd.Om däremot seriöst ställer fråganvilket regelverk vi ska ha när det gäller svenska re-stauranger ska jag svara att den frågan håller på attprövas i särskild ordning. I likhet med många andraländer diskuterar vi i vilken mån vi ska ha alkohol-servering fram till kl. 5 eller 6 . framförts tankar om att man ska ha alkoholser-vering dygnet runt.I många länder har man begränsat detta med hän-syn till folkhälsan och med hänsyn till ansvaret förvilket samhälle man har. Utanför de krogar som äröppna till tidiga morgnar skapas alltför mycket pro-blem för att vi ska ta det med en klackspark.Vi har gett i uppdrag att till-sammans med restaurangnäringen och berörda perso-nalorganisationer diskutera hur vi gemensamt skullekunna jobba för att tidigarelägga restaurangvanorna.Men själv ska gå hem medan honär nykter.Anf. 123 ():Fru talman! Jag tycker naturligtvis att LarsEngqvist ska göra detsamma.Poängen med min fråga är att både han och jagska bemyndigas att ta det beslutet själva. Politiker skainte bestämma när människor ska gå och lägga sig.Det finns, som socialministern säger, ett uppdragtill som bl.a. innebär att man skautreda hur man kan tidigarelägga restaurangvanor.Men jag tycker att väljarna har rätt att få veta vadsocialministern tycker själv, eftersom han har gömtden här frågan till efter valet.Han har sagt att vi måste reglera vilka tider som ärlämpliga. Jag tycker inte att det är upp till invånarnasjälva att bestämma, och jag drar mig inte heller föratt köra över lokala politiker.Socialministern får vara hur spydig han vill motmig, men jag tycker att väljarna har rätt att få veta.Anf. 124 Socialminister ():Fru talman! Jag tillät mig att vara en smula spy-dig, därför att mycket väl vet att jagaldrig har föreställt mig att en socialminister skabestämma vad enskilda medborgare ska göra. Där-emot är det socialministerns ansvar att skapa en miljöi samhället som befrämjar folkhälsan och skapartrygghet i utemiljöerna.Jag kan inte tänka mig att vi skulle besluta att ex-empelvis ha systembutikerna öppna dygnet runt. Jagkan inte tänka mig att vi skulle acceptera att man fårservera sprit dygnet runt. Jag kan inte tänka mig att vihar ett samhälle där vi säger att vi som politiker intehar något ansvar för folkhälsan eller för tryggheten.När jag har sagt att det är viktigt att vi diskuterardetta och gett i uppdrag till atttillsammans med berörda organisationer diskuteradetta har jag läst i oändlighet att jag försöker be-stämma vad ska göra. Jag tänker intebestämma det. Men personligen upprepar jag rådet:Så länge det här regelverket finns, sköt dig, som jaghoppas att alla andra gör.Unga och demokratinAnf. 125 ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsrådet av demokratin har vi fått erfara under se-nare tid. Inte minst viktigt är det att våra ungdomarfår insikt om betydelsen. Det är bra att regeringentidigare satsat medel för att förstärka möjligheten tillarbete ute i våra kommuner just i denna del. I Emma-boda, som jag själv kommer från, är vi just i gångmed att skapa ett ungdomsfullmäktige, som jag hop-pas ska slå väl ut.Min fråga lyder: Är detta något som med mig om, och har demokratiministern föravsikt att göra något ytterligare för att stärka medve-tandet och intresset?Anf. 126 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att vi alla i den här salen ochäven på åhörarläktaren tycker att detta är en av deabsolut viktigaste frågorna för framtidsskull. Särskilt i tider som dessa blir det tydligt.Jo, vi ska åstadkomma mycket framöver på de-mokratiområdet generellt, men kanske särskilt när detgäller unga och demokrati, skolans roll i den svenskademokratin.Förutom det som nämnde, att vi stöttmed pengar och initiativ till olika demokratiutveck-lingsprojekt, där vi särskilt har pekat ut de ungas ochskolans roll, tar vi tillsammans med , sko-lor och lärarförbunden en mängd initiativ.Under hösten har vi ett jubileum att fira, nämligendet faktum att för precis föddes densvenska demokratin. Då fick också tjejer och kvinnorrösträtt i . Äldre än så är inte den svenskademokratin. Detta ska vi ta fasta på bl.a. genom ettinformationsmaterial som kommer att gå ut till lan-dets alla gymnasieungdomar tillsammansmed en lärarhandledning till lärare. Vi ska stimuleraen diskussion och debatt i klassrummen om demo-krati, om mänskliga rättigheter och om allas vår roll iden svenska demokratin.Anf. 127 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret. Detgläder mig att ministern tar frågan på allvar. Genomatt lägga vikt vid frågan tror jag att vi förhoppnings-vis når fram.Sveriges biståndAnf. 128 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet en artikel som statsrådet lät publicera iGöteborgs-Posten tar statsrådet upp fattigdom-sproblemen i världen. Jag tror att alla delar en oro fördessa problem och anser att vi måste bekämpa fattig-domen. Några av de viktigaste uppgifterna är attarbeta för en öppnare värld och att se till att tillväxtenökar. I anslutning till det tar statsrådet upp problemenmed de hemska terrordåd som drabbade härför-leden och den negativa utveckling som sker på grundav dessa dåd. I gårdagens partiledardebatt var allapartier, utom Vänstern och , eniga om attvi måste bekämpa terroristerna.Vidare skriver statsrådet i artikeln att ökarsitt bistånd kraftigt. Därför vill jag ställa en fråga tillstatsrådet. Hur påverkar den svaga kronkursen detsvenska biståndet?Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! Jag är glad för att har uppmärksammat min artikel. Jag tror att vibefinner oss i en situation då vi behöver göramycket mer för att förändra läget för världens fattigaoch världens fattigaste länder. Därför är det glädjandeatt regeringen, med starkt stöd av riksdag,kan lägga fram förslag om en ökning av biståndet föratt också kunna nå tillbaka till av BNI.BNI-utvecklingen har självklart en betydelse föruppräkningen av biståndet. Det gäller också kronansvärde. Det som är glädjande med kronkursen är att påmycket har kronans värde ökat med 50 öre.Indirekt har också världens fattiga glädje av att kro-nan har stärkts.Det är ett viktigt arbete att fortsätta att föra endiskussion inte bara i vårt land utan också internatio-nellt. Vi behöver bli många fler rika länder med ettbistånd som åtminstone når av BNI.Anf. 130 ():Fru talman! Tack statsrådet för svaret. Jag undrarom statsrådet ändå kan vidhålla att vi ökar biståndetkraftigt. Enligt uppgift har gjortvalutaförluster och har problem med 20 miljonerkronor. Läkarmissionen har tvingats säga nej till nyaprojekt. Sida har drabbats av kronraset och tror inte kommer att kunna genomföra alla de projektman vill. Pingstmissionens Utvecklingssamarbeteräknar med att förlora på kron-raset. Även om det är glädjande att kronan har ökat ivärde finns det stora problem. Kanministern säga att det är fråga om en kraftig ökning?Vad tänker ministern och regeringen göra för att setill att förbättra kronans värde ytterligare?Anf. 131 Statsrådet ():Fru talman! Som jag nämnde i mitt förra svar ärdet en glädjande utveckling när kronan återhämtar sittvärde. Jag och regeringen hoppas naturligtvis att denpositiva utvecklingen ska fortsätta.Biståndet ökar kraftigt. Det är bara att se på hurbudgetpropositionen är utformad. Det handlar om attvi avsätter ytterligare många miljardertill biståndet. Vi kan räkna med att göra en 50-procentig ökning av vårt bistånd under de närmasteåren. Det är en mycket kraftig ökning, somvi också - som väl känner till - genomfören parlamentarisk utredning för att se över våra målmed vårt internationella utvecklingssamarbete ochvår politik för en global utveckling. Det är bra attdetta går hand i hand.Könsdiskriminerande reklamAnf. 132 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministerMarita . I reklam och medier framställs kvin-nor och män allt oftare efter gamla förlegade scha-blonbilder. Förutom att kvinnor beskrivs som renasexobjekt skildras de som underordnade och oför-mögna att kunna fatta egna beslut. Män framställsgärna som potenta, starka, beslutsamma och resulta-tinriktade.En konsekvens av att dessa snedvridna bilder fro-das är att vår identitet alltmer sammankopplas medvår sexualitet och sexuella förmåga. Veckotidningaroch reklam som framför allt riktar sig till ungdomarspär på detta med dessa stereotypa bildergenom att ständigt pumpa ut budskapet att vi männi-skor inte duger som vi är.Det är många föräldrar och vuxna som upp-lever att övertrampen blir allt grövre. Jag utgår frånatt kulturministern följer frågan hela tiden.Behöver vi nu en lagstiftning mot könsdiskrimine-rande reklam?Anf. 133 Kulturminister ():Fru talman! Det här är en mycket angelägen frågasom tar upp och som jag personligenär djupt engagerad i.Först och främst har vi medialiseringen och kom-mersialiseringen av allas vår tillvaro, där barnen oftasätts i centrum och betraktas som intressanta påmarknaden, dvs. intressanta som direkta mottagare avbarnreklam men naturligtvis också som föremål ochhuvudpersoner i reklam som egentligen riktar sig tillvuxna. Man vill gå via barnen till mammas och pap-pas plånbok. Jag tror att vi har varit naiva alldeles förlänge.Nu pågår det en intensiv debatt inom reklamsek-torn. Där är många mycket kritiska till denna utveck-ling i den svenska reklambranschen. Jag deltar i den-na diskussion, jag för diskussionen i EU-sammanhang och vi för den i departementet. Jag ärinte säker på att vi kommer att landa i förslag omlagstiftning, men om det är det som behövs kommervi inte att väja inför det.Anf. 134 ():Fru talman! Jag är nöjd med svaret. Kulturminis-ter svarade att hon följer frågan nog-samt.Hur kommer man åt detta? Det sades inte någotriktigt konkret om hur det går att komma åt detta.Anmälningarna har ökat det senaste året.Det är privatpersoner som anmäler, och av demär män. Det är framför allt kvinnor och unga flickorsom reagerar.Ibland räknar man med att det kan vara till fördel imarknadsföringen att ställas vid en skampåle närERK uttalar att det är något som inte accepteras. Detblir ändå inte någon påföljd. Vad görs rent konkret?Anf. 135 Kulturminister ():Fru talman! nämner själv ERK.Vi hade att ta ställning till könsdis-kriminerande reklam. Jag tycker ändå att det harblivit något slags självsanerande debatt i delar av densvenska reklambranschen. är vi utsatta förreklam vare sig vi vill det eller inte i alla offentligamiljöer, i våra hem och med olika avsändare. Våramöjligheter att välja själva på området är tyvärr be-gränsade. Vi möter utbudet vare sig vi vill eller inte.Regeringen jobbar på många olika fronter. Detgäller medieområdet, där jag är ansvarig. Det gällerkonsumentområdet, där statsrådet äransvarig. Det finns också andra ministrar som ärengagerade i dessa frågor. Det handlar om könsdis-kriminerande reklam, barnreklam och exploatering avunga människor som inte kan göra skillnad mellankommersiella budskap och andra budskap.Regeringen kommer att återkomma i dessa frågorpå olika sätt. Det är inte säkert att lagstiftning är rättavägen. Men skulle vi vid en sammanvägning kommafram till det kommer vi inte att väja för den möjlig-heten.Anf. 136 TALMANNEN:Eftersom klockan nu är 15.00 hinner vi inte medfler frågor i dagens frågestund, som härmed är avslu-tad. Jag tackar kammarens ledamöter och regeringensföreträdare för er medverkan.12 § (forts. från 10 §) Allmänpolitisk debattAnf. 137 ():Fru talman! Låt mig inledningsvis konstatera attdet bland namnen på talarlistan i den allmänpolitiskadebatten finns flera statsråd representerade. Det hed-rar dem. Från lyser dock stats-råden och med sinfrånvaro. Jag beklagar det.I årets regeringsförklaring deklarerade statsmi-nistern att "för varje socialdemokratisk regering ärkampen mot arbetslösheten den allt annat överskug-gande uppgiften". Orden ekar ihåligt när ingen avsuperdepartementets ministrar besvärar sig med attdelta i debatten om arbetsmarknadsfrågor. Det tyderpå nonchalans och bristande respekt såväl för allaarbetslösa som för som demokratisk insti-tution.Fru talman! Den öppna arbetslösheten har, intesärskilt förvånande, varit sjunkande under den gångnahögkonjunkturen. Paradoxen är dock att i daghar den högsta arbetslösheten i modern tid vid ut-gången av en högkonjunktur. Fler än någonsin saknarett riktigt jobb.Förutom de som är långtidssjukskrivna och för-tidspensionerade är det nästan 700 000 personer iarbetsför ålder som inte har ett riktigt arbete eller somvill arbeta mer. var det över 1 miljon män-niskor som försörjde sig på bidrag och socialersätt-ningar.Arbetslösheten bland unga människor ökar åter-igen på arbetsmarknaden. har ungdomsarbetslös-heten ökat om man jämför medmotsvarande period . Detta är ett av deförsta synliga bevisen för att situationen försämras påarbetsmarknaden. Ett annat tecken är varsel om upp-sägningar. Dessa har enligt AMS ökat medca jämfört med förra året.Att vi kommer att se en försämrad arbetsmarknadär uppenbart då den internationella konjunkturut-vecklingen har kännetecknats av avmattning undervåren, sommaren och hösten. Det är även troligt attterrorattacken bidrar till en snabbare negativ utveck-ling.Flera konjukturbedömare har därför reviderat sinaprognoser för den öppna arbetslösheten. har i sittvärsta scenario en procentenhet högre öppen arbets-löshet än vad regeringen har i sin budgetprognos förnästa år. Denna framtidsbild skulle försvaga budgetenmed ca 6 miljarder bara i arbetslöshetsersättning.Trots att ansvariga statsråd borde vara medvetnaom situationen agerar de genom att i budgetproposi-tionen sänka utgifterna för arbetslöshetsersättning iförhållande till vårpropositionen. Detta är inte barauppseendeväckande utan även långt ifrån verklighe-ten. Prata har varit superdepartementets ministrarssignum, inte att föra en ansvarsfull politik och ta denverkliga arbetslösheten på allvar.Fru talman! Många tecken tyder på att skolan iSverige befinner sig i kris. Fler och fler elever lämnarden obligatoriska skolan utan de kunskaper utbild-ningen borde ha gett. Andelen elever som går utgrundskolan utan betyg i ett eller flera ämnen harökat till från år 1999.Häromdagen kunde man läsa i attantalet sökande till högskolans ingenjörsutbildningarhar minskat kraftigt . Företrädare för svensktnäringsliv säger att det minskade intresset för teknis-ka och naturvetenskapliga utbildningar är klart oro-ande eftersom det urholkar den rekryteringsbas somsvensk industri och svenskt näringsliv behöver.Det är alldeles för få människor i somkontinuerligt vidareutbildar sig i syfte att förbättrasina kunskaper. Den sammanlagda utbildningsnivånmåste därför höjas så snabbt som möjligt. Detta med-för att det är bråttom med konkreta åtgärder.Då regeringen inte har lyckats att prestera någotförslag till individuellt kompetenssparande, trots enomfattande utredning, vill jag därför föreslå att prövaett system för en individuell utbildningsinvestering.Fru talman! Innan jag går in på förslaget vill jagdock slå fast att det inte råder någon tvekan om attden förda skattepolitiken är den grundläggande orsa-ken till att för få människor kontinuerligt vidareutbil-dar sig och uppmuntras till arbete. Det är inte bara jagsom har denna syn utan även Europeiska kommissio-nen rekommenderar att markant minskaskattetrycket på arbete, framför allt för lågavlönade,samt att reformera skatte- och bidragssystemen för attförbättra incitamenten att arbeta.Skatten på utbildning och kunskap är för hög ochsänder ut fel signaler. Det lönar sig helt enkelt inte itillräcklig utsträckning att utbilda sig. Människor ärrationella och agerar genom att arbeta i stället för attutbilda sig när de ser att utbildning inte lönar sigekonomiskt.Många människor har även bristfälliga förutsätt-ningar att på egen hand kunna finansiera sin utbild-ning. Det är mot denna bakrund som jag anser att ettsystem bör prövas som gör det möjligt med kontinu-erlig utbildning under livets arbetsaktiva fas. Dettaska ses i ljuset av att en omläggning av skattesystem-et tar och att behöver en kompetens-höjning nu.Fru talman! Vi moderater i arbetsmarknadsut-skottet vill pröva möjligheten att ge den enskilde rättatt göra avdrag på inkomst av tjänst för styrkta ut-bildningskostnader. Att införa rätt till avdrag förvidareutbildning kan medföra att fler människor harekonomiska möjligheter att kunna utbilda sig vidare.Vi vill pröva möjligheten för den enskilde indivi-den att bygga upp ett individuellt utbildningskonto.Det ska gälla såväl alla arbetstagare som alla egnaföretagare. Det är den enskilde individen som ansva-rar för och avgör när sparandet ska användas.För att stimulera arbetsgivaren att bidra till denanställdes sparande bör en rätt till avdrag prövas försociala avgifter vid avsättningar till den anställdesutbildningskonto.