prot · GO09109 · 2001-05-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:109Fredagen den 11 majKl. 9.00 - 11.39Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------1 § Meddelande om frågestundFörste vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle följan-de statsråd närvara:Statsrådet , utbildningsminister , statsrådet , statsrå-det och justitieminister § Anmälan om uteblivna svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:426Till riksdagenInterpellation 2000/01:426 av () om barnen i världen.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är EU-relaterade åtaganden.Stockholm den 8 maj 2001UtrikesdepartementetMaj-Inger KlingvallInterpellation 2000/01:431Till riksdagenInterpellation 2000/01:431 av ()om flyktingbarnen i Mellanöstern.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är EU-relaterade åtaganden.Stockholm den 8 maj 2001UtrikesdepartementetMaj-Inger KlingvallInterpellation 2000/01:447Till riksdagenInterpellation 2000/01:447 av () om villkorat bistånd.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är EU-relaterade åtaganden.Stockholm den 8 maj 2001UtrikesdepartementetMaj-Inger Klingvall3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:425Till riksdagenInterpellation 2000/01:425 av () om folkrätten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är utrikesresor.Stockholm den 8 maj 2001UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2000/01:420Till riksdagenInterpellation 2000/01:420 av ()om dubbelbeskattning av boendet.Interpellationen kommer att besvaras den 29 maj2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av inbo-kade engagemang och utlandsresor inte funnits någonannan tid som passat mig.Stockholm den 8 maj 2001FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:437Till riksdagenInterpellation 2000/01:437 av ()om lotterilagen.Interpellationen kommer att besvaras den 29 maj2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av inbo-kade engagemang och utlandsresor inte funnits någonannan tid som passat mig.Stockholm den 8 maj 2001FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:438Till riksdagenInterpellation 2000/01:438 av ()om folkrörelsernas möjlighet till egenfinansiering.Interpellationen kommer att besvaras den 29 maj2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av inbo-kade engagemang och utlandsresor inte funnits någonannan tid som passat mig.Stockholm den 8 maj 2001FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:413Till riksdagenInterpellation 2000/01:413 av omfolkbildningen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är statsrådets utlandsresoroch andra engagemang.Stockholm den 4 maj 2001UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 2000/01:414Till riksdagenInterpellation 2000/01:414 av omidrotten i skolan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är statsrådets utlandsresoroch andra engagemang.Stockholm den 4 maj 2001UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 2000/01:415Till riksdagenInterpellation 2000/01:415 av ommobbning.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är statsrådets utlandsresoroch andra engagemang.Stockholm den 4 maj 2001UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 2000/01:429Till riksdagenInterpellation 2000/01:429 av omgymnasieungdomar med funktionshinder.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är statsrådets utlandsresoroch andra engagemang.Stockholm den 4 maj 2001UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 2000/01:433Till riksdagenInterpellation 2000/01:433 av trafikutbildning i skolan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är statsrådets utlandsresoroch andra engagemang.Stockholm den 4 maj 2001UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 2000/01:448Till riksdagenInterpellation 2000/01:448 av ombetyg och kunskapsmål.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är statsrådets utlandsresoroch andra engagemang.Stockholm den 4 maj 2001UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 2000/01:449Till riksdagenInterpellation 2000/01:449 av maxtaxa - lokal demokrati.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är statsrådets utlandsresoroch andra engagemang.Stockholm den 4 maj 2001UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 2000/01:453Till riksdagenInterpellation 2000/01:453 av omgymnasiestudier.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den29 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är statsrådets utlandsresoroch andra engagemang.Stockholm den 4 maj 2001UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterare4 § Svar på interpellation 2000/01:419 om för-troendet för utbildningen i försvaretAnf. 1 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att återskapa en förtroen-deingivande utbildningsproduktion inom Försvar-smakten. Han anför den senaste tidens diskussion omunderskott i anslaget till förbandsverksamheten somskäl till sin fråga.Låt mig först i kammaren slå fast attriksdagsbeslutet om det framtida försvaretligger fast. Försvarsmakten har påbörjat en mycketomfattande omstrukturering, vilket leder till att ettantal komplicerade processer måste genomföras.Försvarsmakten hade under föregående år ett un-derskott i förbandsverksamheten på grund av bristan-de avvägningsförmåga mellan olika delar av verk-samheten samt bristande uppföljning av ekonomin.Regeringen föreslår i tilläggsbudget 1 att underskottetför 2000 ska lösas genom att utnyttja det anslagsspa-rande som uppstod på materielanslaget.För innevarande år har Försvarsmakten också an-mält att förbandsverksamheten kommer att gå med ettunderskott. Enligt Försvarsmaktens uppgifter i bud-getunderlaget beror detta främst på förse-ningar inom vissa delar av omstruktureringen, menockså på ökade kostnader för verksamheten.Inför höstens försvarsbeslut pågår för närvarandeen analys av planeringen för perioden 2002 till 2004för att säkerställa att vi har en balans mellan beslutadverksamhet och tilldelade ekonomiska ramar samt attverksamheten bedrivs rationellt och ändamålsenligt.Jag ser inga tecken på att det fattade beslutet äventy-ras, men åtgärder kan behöva vidtas för att bibehållaen sådan balans.Riksrevisionsverket har till regeringen anmält attbl.a. uppföljning av förbandsverksamheten i form avtillförlitliga utfallsprognoser saknats. Verket anser attFörsvarsmaktens styrning och kontroll av verksam-heten måste förbättras. Regeringen fattade i februaribeslut om att uppdra åt attgenomföra en förstudie om bl.a. Försvarsmaktensekonomiska kompetens, verksamhetsstyrning ochprognosverksamhet. Det är regeringens avsikt att pådetta sätt utnyttja kompetens inom statsförvaltningenför att komma till rätta med de brister som för närva-rande finns i Försvarsmakten. Detta skapar ocksåförutsättningar för att fullfölja den beslutade omin-riktningen.Olle tar vidare upp investeringarna iden beslutade grundorganisationen, vilka han ifråga-sätter.Enligt min mening är dessa investeringar en viktigdel i genomförandet av ominriktningen. Det går inteatt bygga det nya försvaret med modern materiel ochutvecklad förbandsverksamhet utan att även utveckladen infrastruktur på vilken denna utveckling vilar.De exempel på investeringar som enligt OlleLindström kan ifrågasättas är just exempel på investe-ringar för framtiden. Att ombeväpningen av flyg-stridskrafterna till JAS 39-systemet även innebärinvesteringar är ingen nyhet. Motsatsen vore snarastkontraproduktivt. Omlokaliseringen av SWEDINTtill innebär en rationellare verksamhetmed långsiktiga besparingar, men ska också ses somett led i att utveckla markstridsförbandens förmågatill internationella operationer.Herr talman! Sammanfattningsvis så menar jag attde bästa åtgärder regeringen kan vidta för att återska-pa en förtroendeingivande utbildningsproduktion äratt se till att det fattade försvarsbeslutet genomförssom det var avsett. I det ligger att prioritera det nyaföre det gamla, att avveckla för att kunna utvecklaoch att styra resurserna så att en effektiv för-bandsproduktion kan genomföras.Det största ansvaret för att tillse att genomföran-det sker på detta sätt ligger naturligtvis på Försvars-makten och dess chef. Eftersom det är en så omfat-tande verksamhet är det dock självklart att regeringenoch fortlöpande följer implemente-ringen av reformen för att säkerställa att verksamhe-ten bedrivs enligt statsmakternas inriktning.Anf. 2 ():Herr talman! Tack för svaret på min interpella-tion, försvarsministern. Jag är dock mycket förvånadöver den förnöjsamhet som präglar försvarsministernssvar. Om jag vore försvarsminister skulle jag varamycket bekymrad.Ett försvar i ekonomisk kris, förbandsproduktio-nen på sparlåga, välutbildade nyckelpersoner somförsvinner och den överambitiösa investeringsviljanurholkar utbildningsproduktionen. Dessutom läggshemvärnet i princip för fäfot. Jag återkommer försvarsbeslut upp-täcktes underskott som ökade kraftigt, och spardirek-tiven blev en följetong åren igenom. Sex månaderefter försvarsbeslut kom signalerna om nyaunderskott, och nya spardirektiv - som numrera kal-las dialoger - drabbade verksamheten.I dag kommer ytterligare nedskärningar på grundav att försvarsministern inte tillåter Försvarsmaktenatt tillfälligt flytta över de frånmaterielanslaget till verksamheten för innevarande år.Försvarsmaktens högkvarter redovisade i tisdagsinför försvarsutskottet vilka konsekvenser det skullemedföra om man inte fick överföra dessa pengar förår 2001. Hemvärnsutbildningen reduceras med 50 %eller ställs in helt, förbandsutbildningen minskas med40 % av de rörliga kostnaderna, flygtidsuttag ochgångtid på fartyg reduceras kraftigt, omskolningen avJAS försenas , helikopterverksamheten iförsvaret inskränks till freds- och ambulansräddning,vid skolor och centrum senareläggs övergångsutbild-ning av arméofficerare och studie- och utvecklings-verksamheten dras ned kraftigt.Sammantaget innebär detta att både internationali-seringen och utvecklingen av insatsorganisationernaförsenas. Dessutom senareläggs den planerade omför-rådsställningen och 300-500 civilanställda avskedas.Nog borde väl försvarsministern känna sammaoro som jag över hur de anställda inom hela Försvars-makten tar dessa destruktiva besked. Att år efter årkonfronteras med ständigt nya nedskärningar kanknappast uppfattas som förtroendeingivande. Är inteförsvarsministern beredd att ompröva beslutet omöverflyttningen av 700 miljoner från materiel tillverksamhet?Försvarsministern säger att de investeringar jagifrågasätter är en viktig del i genomförandet av omin-riktningen. Ja, till viss del, men inte allt. Jag träffarmånga försvarsanställda på skilda nivåer inom För-svarsmakten, och jag har inte hört någon applåderaflytten av från till Kungsängenför 850 miljoner. Snarare är de förvånade. Det ärtvärtom faktiskt.Förändringen av helikopterorganisationen som nukräver investeringar på är enannan del. Man flyttar från en färdiginvesterad flottilji till Malmen, som kräver nyinvesteringar ochsom dessutom inte klarar miljökraven. Nedläggning-en av flygflottiljen i är en annan del iraden av investeringsslöseri. Det är många, bådeförsvarsanställda och andra människor, i vårt sam-hälle som frågar: Vad håller Försvarsmakten påmed?Ökade fasta kostnader leder ofelbart till mindreresurser till utbildningsproduktion, som i sin tur ledertill försämrade förmågor. Jag kommer tillbaka tillförmågorna i mitt nästa inlägg.En sista fråga i den första delen: Tänker verkligenförsvarsministern tillåta att alla dessa investeringargenomförs, t.ex. flyttningen av ?Anf. 3 Försvarsminister ():Herr talman! Det gäller att kunna skilja mellanförsvarsreformens inriktning och de med den för-knippade syftena och den aktuella situationen. Detskulle ha varit lätt för mig att välja den enkla lösning-en och säga: Ja, vi gör en tillfällig överflyttning avpengar som, av skäl som jag inte heller egentligenkan bejaka, finns sparade på materielanslaget.Men vad hade det betytt? Jo, det hade betytt att viinte hade kunnat genomföra den förändring som För-svarsmakten ska genomgå när det gäller den andradelen, det som är utbildning och övningsverksamhet -förbandsanslaget. Det hade vi inte kunnat i den taktsom erfordras.Därför har jag vid upprepade tillfällen även här ikammaren sagt: Jag är inte emot att kunna genomföraen sådan överflyttning i en situation där försvarsbe-redning, överbefälhavare och andra myndigheter geross ett underlag som säger att det säkerhetspolitiskaläget, den försvarsteknologiska utvecklingen gersakliga motiv för en annan avvägning mellan försva-rets materielanskaffning och försvarets förbandsverk-samhet. Men det har icke förevisats, åtminstone inte iden process vi är i . Det är det ena motivet.Det andra motivet är den brist på ekonomistyrningsom finns framför allt, förefaller det, inom den delsom förbandsanslaget finansierar. På den punktenmåste vi skapa en bättre tingens ordning för att bådeöverbefälhavaren och ytterst naturligtvis statsmakter-na ska kunna följa och leda - inte ledas till - utveck-lingen.Jag har angett i tilläggsbudgeten att regeringenkan komma att återkomma till beträffandeinnevarande års finansiella situation. Men jag ser inget som talar för den saken. Det pågår ett inten-sivt arbete inom högkvarteret - och Försvarsdeparte-mentet följer det - för att de förändringar som måsteske innevarande år sker i kongruens med ominrikt-ningen av försvaret.Låt mig slutligen lägga till att jag har den störstarespekt för den känsla av osäkerhet som finns hospersonalen i Försvarsmakten och även naturligtvis ide berörda orterna. Men det är trots allt bättre attgenomföra en förändring av ett försvar där syftet äratt utveckla det framåt, där syftet är att vi ska ligga iteknologisk och organisatorisk framkant. Det är bättreän att - som fallet är i många andra försvarsmakter -befinna sig i en nästan förtvivlad situation där varkeninvesteringar eller kvalitet i utbildningen på något sätträcker till för de uppgifter som Försvarsmakten kanställas inför och framåt.Anf. 4 ():Herr talman! Man kan ha synpunkter på det härmed ekonomistyrning. Visst är det uppenbart att dethar varit en brist och är en brist. Men det är alldelessjälvklart, när det nu har gått av det häråret, att om man måste göra drastiskanedskärningar måste man försöka att stoppa blodflö-det åtminstone för stunden, , ochsedan lösa problemen framåt. Det går inte att tro attvåra skattebetalare, som är beredda att lägga 40-45miljarder till försvaret , inte ska få utbyte av depengarna. Som det nu är blir det faktiskt så att för-bandsproduktionen - det är den som jag mest inriktarmig på - kommer att mer eller mindre läggas i malpå-se.Det finns inte sakliga motiv, säger försvarsminis-tern, för att flytta över de 700 miljonerna. Men efterförsvarsbeslutet har regeringen faktisktockså lagt på försvaret nya uppgifter som ska utförasinom ramen. Det är alltså inte enbart bristen på eko-nomistyrning som har förorsakat det här utan det äräven tillkommande kostnader.Vi ska ligga i teknisk och organisatorisk framkant,säger försvarsministern. Ja, det ska vi göra. Men detfår inte innebära att det i det korta perspektivet blirnågon form av stopp så att alla anställda känner attdet är destruktivt och att de inte har en förhoppningom att det är ett arbete, ett jobb, som de vill ha iframtiden. Det är stor risk att ännu fler försvinner.När man tar in ungdomar med plikt måste man gedem en adekvat utbildning. Man måste ha resurser attgenomföra den utbildningen. har man inte råd attköpa bränsle till maskinerna, till fordonen. Man harinte möjligheter att genomföra de enklaste övningardärför att ekonomin ser ut som den gör. Det måsteman lösa i det korta perspektivet, men också natur-ligtvis långsiktigt. Och måste man ta till krafttagoch inte vara förnöjsam, som jag uppfattar att för-svarsministern är.Vi har en annan del som också är mycket allvar-lig. Det är hemvärnet. Försvarsministern och ansvari-ga politiker har talat om att hemvärnet är en integre-rad del och en viktig del av de nationella skyddsstyr-korna. Utbildningsverksamheten inom hemvärnetgenomförs med högre ambition än tidigare och i vissafall prioriteras hemvärnet vid tillförsel av ny material.ÖB har sagt att han definitivt tror på hemvärnet, etthemvärn med tekniskt avancerad utrustning både iform av informationscensorer och tillräckligt bravapensystem.Och vad händer nu? I princip läggs hemvärnet förfäfot. Hemvärnet har förden rörliga delen under det här året, och är manberedd att ta 80 miljoner. Det blir egentligen ingen-ting kvar. Man försöker motverka avgångar mednyrekrytering, men rekryteringen stannar av när hem-värnsmän eller andra människor inte anser att man fårnågonting i utbyte av att vara hemvärnsman.Hela systemet håller på att falla sönder på grundav rädslan och farhågan från försvarsministern ochregeringen att inte i det korta perspektivet se till attdet fungerar.Jag är medveten om att det måste göras mycketmer för 2002-2004, men just för dagen är detta vik-tigt för att personal på olika nivåer och de värnplikti-ga ska känna att det finns möjligheter att utföra enförbandsproduktion.Anf. 5 Försvarsminister ():Herr talman! Jag är inte förnöjsam, och jag harinte heller någon rädsla. Jag har på en punkt sominterpellanten tar upp varit tydlig i dialogerna medöverbefälhavaren. Jag har sagt ja till tillkommandekostnader genom beslut av statsmakterna. Jag har sagttill överbefälhavaren att det kan ha tagits beslut avoss efter det att Försvarsmaktens underlag 1999 varituppe i regeringen och och att jag är bereddatt i så fall anvisa medel t.ex. genom att överföramellan de två anslagen. Men jag har också sagt attden reduktion av personalkostnader som skulle skeföregående år inte ägde rum. Tvärtom skedde enhöjning av lönekostnadsnivån inom Försvarsmakten.Vad gäller den andra punkten startade Försvars-makten innevarande år med en mycket hög övnings-nivå. Jag var själv i med på den förnämli-ga övning, Snöstorm, som genomfördes där. Det varsåvitt jag förstod en av de bästa övningar som vi harhaft i enlighet med det nya försvarets inriktning. Det-samma gäller andra övningar.Men det är uppenbart att man inte hade tänkt sigatt övningsverksamheten totalt under detta budgetår,som har anvisat pengar för, skulle rymmasinom den ramen. Det gör att om det blir påverkningarpå övnings- och utbildningsnivån under senare delenav året, får detta ställas mot att Försvarsmakten, såvittjag förstår med kvalitativt mycket goda resultat, ge-nomförde en mycket bra övningsverksamhet underförsta delen av året. Men man måste kunna hantera etthelt budgetår när man fattar sina beslut om vilkenverksamhet man ska bedriva.Överbefälhavaren har meddelat mig att hans in-riktning är den att verksamheten ska följa de avstatsmakterna angivna anslagsbeloppen, och jag tyck-er att det är en bra och självklar inställning från över-befälhavaren.Låt mig slutligen få kommentera hemvärnsfrågor-na. De ingår som en del i den avvägning som skerinom högkvarteret. Jag vill inte exakt gå in på detta. Ilånga stycken ligger de inom ramen för det som vianvisade i regleringsbreven som är baserade på riks-dagens beslut. Där finns ett utrymme för överbefälha-varen att fatta avvägningsbeslut mellan olika aktivi-teter inom förbandsverksamheten.Anf. 6 ():Herr talman! Jag fick inte något svar på frågan omSWEDINT. Försvarsministern undvek den. Jag kan-ske ändå kan få ett svar på om försvarsministernverkligen kommer att tillåta att omlokaliseringengenomförs.Vad gäller läget 2002-2004 är det ju, bortsett frånde problem som finns, så att man i försvarsbeslutetår talade om att Försvarsmakten skulle få kom-ma tillbaka med en redovisning beträffande de natio-nella skyddsstyrkorna. Värnpliktsersättningen till-kommer, vi får ökat antal värnpliktiga, materielansla-get för de internationella insatserna höjs m.m.Jag tycker att också det som försvarsministern isitt svar på interpellationen säger om de två årenverkar förnöjsamt. Dessa problem måste lösas, ochdet får vi väl återkomma till.Jag vill säga ytterligare en sak om förbandspro-duktionen, som kommer att gå ned. Det framgårav Försvarsmaktens redovisning av besparingarna. Iförsvarets redovisning av verksamheten 1999 fram-hålls att vi har en del brister i våra förmågor men attde ändå är godtagbara. Också regeringen anser att deär godtagbara. redovisning säger man attmed hänsyn till omvärldsanalysen är våra förmågortrots bristerna erforderliga. - Erforderliga till vad?Kan man använda samma motivering föratt försöka förklara att vi nog i alla fall har ett ganskahyggligt försvar?Först används den när det gäller att halvera för-svaret. Det var omvärlden som utgjorde motiveringenför att neddragningen kunde ske. gäller det attvåra förmågor är erforderliga. Det är dock faktiskt såatt oavsett om vi har ett stort eller ett litet försvar,måste vi ha en godtagbar stridsförmåga.Anf. 7 Försvarsminister ():Herr talman! Det är en viktig fråga som interpel-lanten här tar upp. Jag lägger ned ett stort arbete påatt följa avvägningen mellan våra tillgängliga styrkori omedelbar nutid perspektiv och i fem årsperspektiv. Detta måste naturligtvis ställas mot situa-tionen när det gäller främmande makters styrkor i vårtnärområde, och till detta räknar jag hela norra bedömning är entydig. För att kunna av-skräcka och hantera den typ av väpnade angrepp somskulle kunna ske i praktiskt taget en omedelbar situa-tion har vi erforderlig förmåga. Detsamma är falletnär det gäller att hävda vår territoriella integritet.Vad beträffar våra internationella insatser har vianmält ett antal förbandstyper till EU:s, till Natos ochtill FN:s styrkeregister. Vi har nästan1 000 man ute på våra missioner. Jag anser att vi äveni det hänseendet är i stånd att genomföra det som vihar åtagit oss genom föregående försvarsbeslut.Låt mig också för att anknyta till hemvärnsfråganpeka på att de insatser som inte minst hemvärnet menäven andra förband har gjort till stöd för samhälletvid svåra påfrestningar har visat sig vara mycketgoda. Det gör att jag i ljuset av omvärlden anser att vihar erforderliga förmågor för det svenska försvaret.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:454 om ska-dor och risker vid värnpliktstjänstgöringAnf. 8 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat vad jagavser göra för att stärka stödet för totalförsvarsplikti-ga som skadas under tjänstgöringen och för atttydliggöra för de totalförsvarspliktiga och deras anhö-riga vilket skydd de omfattas av.Därutöver frågar vad jag avservidta för åtgärder för att Försvarsmakten ska tillför-säkras ekonomiska resurser för att vakanser som kanleda till ökade risker ska undvikas.Regeringen gav i regleringsbrevet för år 2001Försvarsmakten i uppdrag att inkomma med en redo-visning av det säkerhetsfrämjande arbetet och enhandlingsplan för det framtida arbetet. Av redovisningen framgår attFörsvarsmakten kontinuerligt arbetar på att förbättrasäkerheten för både anställd och totalförsvarspliktigpersonal.Om olyckan ändå sker är det viktigt att de total-försvarspliktiga har ett gott skydd. Regeringen hardärför i går, , beslutat att överlämnaremissen Bättre villkor för totalförsvarspliktiga tillLagrådet.