prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — I det socialdemokra-tiskt styrda där han vid fårvänta på en operation eller i det borgerligtstyrda där och Karolinskaopererar ?Nu vet jag att livmoderframfall inte är någon riskför . Men om han nu kan tänka sig atthans hustru eller någon annan kvinna i hans närhetskulle drabbas av detta, var skulle han vilja att honbodde någonstans? I det borgerligt styrda Stockholmdär kötiden är vid ,och eller i det social-demokratiskt styrda där hon skulle behövavänta vid ?Det ska bli intressant att höra svar.(Applåder)Anf. 127 ():Fru talman! Man kan ge olika bilder av densvenska hälso- och sjukvården. Jag tänker i vart fallpresentera två.Låt mig först konstatera att hälso- och sjukvårds-sektorn är den största allmänfinansierade sektorn iSverige. En bild av sektorn kan vi få när vi gör eninternationell jämförelse. Då intar svensk sjukvårdofta en tätposition i frågor som rör både kvalitet ochtillgänglighet. Vår sjukvård är också kostnadseffektivnär vi jämför med andra länder. Det gäller särskilt närvi jämför med länder som har en stor andel privatsjukvård och länder där sjukvården betalas via försäk-ringar.Det pågår en ständig utveckling inom sjukvården.Vi kan lindra och bota fler sjukdomstillstånd ännågonsin tidigare. Utveckling pågår alltså, och det ärbra. Det är den ljusa bilden av svensk sjukvård. Mennaturligtvis finns det också en annan. 90-talet innebarstora nedskärningar som sjukvården stän-digt utvecklades. Det har inneburit att det finnsoönskade vårdköer. Det har också inneburit höga ochökade sjuktal bland personalen och brister i samver-kan mellan olika vårdgivare och huvudmän.Låt mig konstatera att vi under den innevarandemandatperioden har börjat återskapa resurserna tillsjukvården. Det finns också mer resurser i årets bud-get. Men det finns all anledning att anta att sjukvår-den kommer att behöva ytterligare resurser i en fram-tid. Det finns också ett behov att se över sjukvårdensorganisation, skapa fungerande vårdkedjor och för-stärka samverkan mellan olika vårdgivare.Vi menar att det är viktigt att utveckla den svens-ka sjukvården i offentlig regi. Sjukvården ska inriktasmot ett ökad patient- och personalinflytande. Det skaske i form av kortare beslutsvägar och långtgåendeoch tydliga delegeringar. Men sjukvården ska ävenfortsättningsvis vara offentligt finansierad, ges efterbehov och i huvudsak ske i offentlig regi. Den priva-tiseringsvåg som går som en löpeld genom borgerligtstyrda landsting är ingen lösning på sjukvårdens pro-blem. Det skapar i stället nya problem.För det första förlorar medborgarna det demokra-tiska inflytandet när besluten flyttas in i slutna styrel-serum där varken personal eller patienter har tillträde.För det andra ska skattemedlen räcka inte bara tillvård utan också till vinst till aktieägarna.För det tredje har det privata företaget den egnavinsten som primärt syfte och inte det som kan ansessom samhällsekonomiskt mest gynnsamt. Vårdenkommer ur det perspektivet knappast att gynna deäldre, de psykiskt funktionshindrade, de hemlösa ellerandra utsatta grupper som i en marknadsorienteradvärld inte betraktas som lönsamma.För det fjärde göder privat sjukvård också privatasjukförsäkringar. Privata sjukhus börjar sam-verka med försäkringsbolag. Vi kan se en snabb ut-veckling av de privata sjukförsäkringarna. Det harökat från 40 000 försäkringstagare till115 000 försäkringstagare . De privata vård-försäkringarna kan mer korrekt beskrivas som till-gänglighetsförsäkringar som utlovar att kösystem ochde behovsprövade prioriteringarna inte ska vara gilti-ga. Vården ges inte längre med dessa utveckladesystem efter behov utan efter plånbok.För det femte har en privat vårdgivare möjlighetatt sälja sina tjänster till vem den vill, och då oftasttill den som betalar mest. Det innebär att den priorite-ringsordning som finns sätts ur spel, nämligenatt vården ska ges efter behov och först till dem somhar de största behoven, dvs. de som är akut och kro-niskt sjuka, de som har dödliga sjukdomar osv. Detfinns konkreta exempel på det.När i , som är ettlandstingsägt bolag, fick ny kapacitet på grund avnyinvesteringar, som betalats av skattepengar, i orto-pedisk kirurgi så började man föra långtgående dis-kussioner med försäkringsbolaget för attutnyttja den nya kapaciteten. Man lovade att erbjudaoperationer - trots att det i Stock-holm var en väntetid för höftled-soperationer på övriga sjukhus. kunderskulle erbjudas en gräddfil förbi köerna. Några bor-gerliga partier satte stopp för detta, men Moderaternahade velat fullfölja projektet.Vi kan också läsa i att Hel-singborgs lasarett nu tar emot patienter med privatvårdförsäkring. Sjukhuset har träffat avtal med tvåbolag som lovar sina kunder snabb behandling. För-säkringsbolagen betalar mer för sina patienter och dåblir rätten till vård en plånboksfråga där patientervärderas olika.Det pågår alltså ett systemskifte i vården i deborgerligt styrda landstingen. Det är ett skifte sominnebär att tillgången till vård kommer att styras avplånboken och att den solidariskt uppbyggda vårdenhåller på att brytas upp.Vi menar att vården och omsorgen är en av deviktigaste - ja, kanske den viktigaste - delen i dengenerella välfärden. Den ska inte ha vinstintresse.Den ska i stället bygga på god vård till alla efter be-hov och på lika villkor.Visst behöver vården omorganiseras, men eventu-ella effektivitetsvinster som då uppstår ska återförastill sjukvården för att höja kvaliteten. Sjukvårdenbehöver också långsiktigt ökade resurser. Vi har på-börjat detta under innevarande mandatperiod. Menlångsiktigt utökade resurser går inte ihop med degigantiska skattesänkningar som bl.a. Moderaternaföreslår. En offentligt finansierad vård kräver ocksågoda skatteinkomster.I årets budget satsas ytterligare 1,25 miljarderkronor för att öka tillgängligheten i sjukvården. Detfinns alltså goda förutsättningar för att landstingenska kunna korta köerna utan att för den skull sättaprislappar på, eller sortera ut, patienter.Samtidigt satsas det pengar på att bygga ut pri-märvården så att annan sjukvård kan avlastas. Det börockså kunna påverka köerna.Det pågår alltså en utveckling av svensk sjukvårdsamtidigt som det skapas nya möjligheteratt bota sjukdomar. Det innebär att debatten om re-surser och organisation ständigt måste föras.Men grunden för den debatten måste alltid varaden prioriteringsordning som finns i svensk sjukvårdoch som innebär att en 86-årig kvinna ska erbjudas enny höftled på samma villkor som en 45-årig manligdatatekniker med försäkring. Vården ska ges efterbehov!Anf. 128 () replik:Fru talman! säger att det finns oli-ka bilder av svensk sjukvård. Sedan presenterar honett par fakta som jag, som vill lära mig mycket nytt isjukvården, skulle vilja ha belysta.Hon säger att svensk sjukvård internationellt settligger bra till och väldigt långt fram. Enligt WHO:sundersökning som publicerades ligger Sve-rige på 23:e plats, precis snäppet före . Etttecken på att svensk kvalitet börjar sacka efter är detfaktum att man inom OECD-området som standardgör en kranskärlsröntgen efter en infarkt för att kunnabedöma riskerna framgent. I gör vi inte detlängre. Vi faller efter.Ingrid säger sedan att vi är kostnadsef-fektiva. Men alla undersökningar där man tittar påvad läkare och sjukvårdspersonal gör och hur mannyttjar lokaler och apparater visar att man t.ex. iUSA, där man har en BNP-del på och därmedskulle vara ineffektiv, i sak är effektivare. Men manhar mycket högre löner - och det är det som förklararskillnaden. har lägre löner än genom-snittet inom EU. Med den rörlighet som vi har kom-mer detta att påverka även oss. Vi är inte kostnadsef-fektiva i . Vi skulle kunna prestera mycketmer i sjukvården.Men har andra uppgifter så är jagtacksam om jag får dem.Anf. 129 () replik:Fru talman! Jag kan dela en synpunkt med LeifCarlson, nämligen att det är en förfärligt låg andel avBNP som tillförs sjukvården i . Tittar man påden andel som tillförs i ser man att den är be-tydligt högre. Det vore roligt om jag och vara eniga om att långsiktigt öka den andelsom svensk sjukvård behöver.Om man tittar generellt på de patientgrupper somfår del av den svenska sjukvården och jämför med detland som nämnde, , så ser man attvi når många fler i . Vi erbjuder också befolk-ningen en vård med högre kvalitet. har jag minapapper i bänken, men detta är fakta som jag vet attockså har tillgång till.Det är sant att vi behöver utveckla kvaliteten vida-re. Vi behöver också se till att vi rankas högre påWHO:s lista.Anf. 130 () replik:Fru talman! sjukvård har ungefär denandel av BNP som ett land med ekonomihar. Det är bara att jämföra. Vi ligger mitt i, och detär inget konstigt med den del som vi har.Det som är problematiskt för är att vi harså låga löner. Vi ligger under EU-genomsnittet.Det betyder att om vi skulle komma upp i löner somgjorde att folk stannade kvar här och inte flyttadeutomlands så skulle vi ha råd att producera mycketmer. Vi har inte en kostnadseffektiv vård på det sät-tet.Vi skulle kunna göra mycket mer för de resursersom svensk sjukvård får - det är alla hälsoekonomeröverens om. Då måste vi göra något annat än att fort-sätta med det system som har visat sig vara såineffektivt men som så varmt försva-rar. Det har visat sig vara fel. Något måste göraseftersom det faktiskt är på det sättet. Vi är inte sär-skilt kostnadseffektiva. Vi har ett låglönetillstånd förall vårdpersonal som måste korrigeras, och då måstevi göra något för att nyttja våra resurser bättre. Dåkan man inte fortsätta på samma sätt och tro att merpengar i den gamla dåliga maskinen ger bättre resul-tat.Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag tycker alltid att det är roligt närjag kan vara enig på någon punkt med mina politiskameningsmotståndare. Den här gången ser jag att jagoch är eniga om att vi ska höja lönen förde offentligt anställda i svensk sjukvård. Det är bra.Men ska man göra det så tror jag inte att vi samti-digt har råd att sänka skatter för 80 miljarder kronor.Jag tror inte heller att det är effektivt att skicka utsjukvården på marknaden och se till att de som utförvården till de lägsta kostnaderna, som manskapar utrymme för vinst, vare sig kommer att gynnakvaliteten i sjukvården eller höja de anställdas löner.Där skiljer och jag oss åt, men den skill-naden får vi väl leva med.Anf. 132 () replik:Fru talman! nämnde bara i förbi-farten att det finns oönskade köer. Sedan ägnade honinte fler ord åt det stora problemet i svensk sjukvård -att över 80 000 människor står och väntar på opera-tion och har gjort det väldigt . De väntar år utoch år in. Man kan t.o.m. tvingas vänta i fem för att få en enkel åderbråcksoperation.Hon ägnar i stället sitt anförande åt att klanka påde landsting och de regioner som försöker göra nå-gonting åt problemen i svensk sjukvård - de somförsöker se till att människor kan få vård . Deutnyttjar all den kapacitet och de möjligheter somfinns. Det är också dessa som erbjuder vården i egenregi.Vi vet sedan gammalt att är emotprivata vårdgivare. Vi vet också vilket skälet för dettaär. Hennes partisekreterare har ju sagt att det handlarom att man är rädd för att förlora ett viktigt politisktkontrollinstrument. Och så är det! Det är som vill styra och ställa i svensk sjukvård. Menjag, som har människan som utgångspunkt, vill attmänniskorna ska få styra och ställa i svensk sjukvårdoch att de ska få större inflytande. Om nu IngridBurman kan ändra sig när det gäller den uppfattning-en, kan hon då också stödja en nationell vårdgaranti?Anf. 133 () replik:Fru talman! Jag ska försöka svara på i varje fallnågra av frågor.För det första förstår jag inte hur vanliga männi-skors inflytande kan öka genom att man flyttar be-sluten från öppna församlingar som riksdagin i slutna styrelserum. Men det kan ju på, för hon har en replik kvar.Sedan handlar det om problemen med vårdköerna.Det är sant att det står alldeles för många människor ivårdköer. Det är därför som det också finns pengar ibudgeten som heter tillgänglighetsmiljarderna somska gå till att kapa dessa köer. Men det ska inte skegenom att vi åsidosätter den prioriteringsordning somfinns. Det ska dessutom ske så att landstingen harekonomi för detta. Målet är naturligtvis att man skanå tre månaders väntetid, vilket 13 landsting har sagt att man avser att göra.Anf. 134 () replik:Fru talman! I de landsting där styr är köerna längre än i de borgerligtstyrda landstingen. står ju också bak-om en regering som inte har sett till att köerna mins-kat i svensk sjukvård. De har i stället ökat sedan So-cialdemokraterna kom till makten 1994.För varje gång som vi närmare oss ett val blir in-tresset för vårdköerna stort både från Socialdemo-kraterna och , men ni gör ju ingentingåt dem. De här tillgänglighetspengarna handlar ju om,som jag visade i mitt anförande, att försöka räddaförtroendet för sjukvårdssystemet och inte för att iförsta hand se till att människor får vård i tid.Det som skiljer och mig åt är jagvill att människor ska få en vårdgaranti så att de kangå till ett annat sjukhus och få vården utförd där ominte klarar av detta, men den möjlighetenger inte svenska patienter.Anf. 135 () replik:Fru talman! Det som skiljer mig och är att har ett strikt uppifrånperspektivoch säger att nu ska riksdag lagstifta omdetta utan att skicka ut resurserna till landstingen. Visäger att nu förstärker vi landstingens resurser så attde har möjlighet att sätta de här målen. Detta skiljeross två åt. Det är sant.Sedan har stått här och redovisat enrad enskilda köer till olika operationer. Men generelltär köerna inte kortare i än i andra lands-ting oberoende av vem som styr. Så är inte fallet, intenär det gäller den stora generella bilden. Jag har själven mor i ett landsting som är styrt av socialdemokra-ter och vänsterpartister. Hon fick en starroperation såfort hon begärde att få det. Visst kan man plocka framandra exempel, men det är inte intressant. Det är juden generella bilden som är viktig, och den ska viförbättra.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! I vanlig ordning får vi höra ett anfö-rande från som i stort sett talar emotandra alternativ än . Jag tycker att det ärbeklämmande att driftsfrågorna får så stort utrymmenär det är patienterna som har ett antal stora problem iSjukvårdssverige i dag.Jag blir också lite bekymrad när att privatsjukhus föder privatförsäkringar. Detskulle inte finnas en enda svensk som tog några för-säkringar om man kunde vara trygg och lita på attsjukvården fungerade. Detta är enbart ett symtom påatt det är något som inte fungerar. Man vill ha trygg-het. Den siffran ökar ju. Det var en debatt mellansocialministern och medierna här . Där sadesocialministern att den dagen vi kommer ned till tremånaders väntetid blir inte behovet av de här försäk-ringarna stort.Anf. 137 () replik:Fru talman! Det är just patienterna som står i fo-kus för en solidarisk sjukvård, och det är den priorite-ringsordning som och jag gemen-samt står bakom. Det innebär att man måste se till attsjukvården kan fungera för alla över hela landet. Dethär bygger på att vi kan både tillföra resurser och haen vettig organisation. Det är just detta som man kanse i den budget som ska taställning till.Privata sjukhus säljer sina tjänster på en marknad.Det skapar gräddfiler för de människor som har plån-böcker att betala med. Det är klart att det är en del avdet som göder privata försäkringar. Den andra delenär om vi inte hinner bygga ut den offentliga sjukvår-den i takt med att vi lyckas hitta nya behandlingsfor-mer.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! Först vill jag säga att alla partier iSveriges riksdag är överens om att sjukvården skavara solidariskt finansierad, men det kan ske i olikadriftsformer. Det är detta vi talar om. låter detsom om pratar om det privata där folkbetalar 100 000 för någonting. Så sker ju inte. Det ärknappast någon svensk som har råd att betala allt. Dethandlar fortfarande om en solidarisk finansiering medlandstinget som huvudman, men i olika driftsformer.Jag tycker att det är viktigt.I den budgeten som ni har kommit överens om ärdet nollsummespel. Där har man ju tagit bort med enahanden och gett tillbaka med den andra. Kristdemo-kraternas förslag innehåller faktiskt 3 miljarder extranästa år för vård och omsorg.Jag tycker att det är viktigt att man skiljer på dehär frågorna så att man vet vad man talar om. Det fårinte låta som om vi är emot en solidarisk finansiering,för det är alla partier överens om.Anf. 139 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra att Kristde-mokraterna vill tillföra sjukvården mer pengar i sinbudget. Jag tycker att det är mer bekymmersamt låter arbetsmarknadspolitiken och de som har a-kassa betala detta tillskott.Sedan gäller det driftsformer och hur det ser ut.Det som hände på hände ju. Detvar gräddfiler vid sidan av. Jag tror att Kristdemo-kraterna var med och satte stopp för detta, och det ärju bra. Men de som ni avser att regera med har ju enannan åsikt. Det som händer vid lasaretthänder ju. Visst är det så att när vi skapar privatadriftsformer så öppnar vi också för gräddfiler och föratt plånboken styr i stället för behoven. Det finnsexempel på detta, och de går inte att bortse ifrån.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! Jag blir lite fundersam när jag hörIngrid tala om privat vård. Jag känner inteigen den bilden. I mitt landsting är avhusläkarna privata, dvs. de ingår i någon typ av bolag.Jag tror att de skulle bli väldigt upprörda om de hördeIngrid säga att de sätter den egna vinstenfrämst och inte ger människor vård efter behov. Detär min upplevelse av vården hos husläkarna i Väst-manland. Det gäller både de landstingsanställda ochdem som är anställda på något annat sätt. Jag trorfaktiskt att de ger vård som är precis likadan. De sertill patienternas behov. Där finns inga gräddfiler. Jagtycker att det är en svartmålning som är lite upprö-rande från i talarstolen.Anf. 141 () replik:Fru talman! Jag känner inte till situationen iVästmanland. Jag ska inte yttra mig om den. Men jagkan tala om vad den yrkesmedicinska enheten inomsamhällmedicinen har sagt när man har tittat påStockholms läns landsting och privatiseringsvågeninom vården. Där har man i en nyligen framlagdrapport visat att de flesta yrkeskategorier inom sjuk-vården upplevt stora försämringar med ökad arbets-börda, tidspress, mindre resurser och mindre inflytan-de. Det har drabbat framför allt kvinnliga distriktslä-kare.Detta handlar alltså om primärvård. Om detta ären svartmålning, så går den tillbaka till den yrkesme-dicinska enheten, och de brukar vara ganska sakliga isina rapporter.Anf. 142 () re-plik:Fru talman! Det finns flera olika rapporter äveninom privat vården. Det finns rapporter som talar heltemot det som säger här. Det finnsrapporter som säger att man har betydligt större in-flytande och betydligt större trivsel på arbetsplatsenvid de vårdcentraler som drivs av andra än landsting-et. Det är väldigt många som söker sig dessa eftersomde känner att de trivs bättre.Dessutom skulle jag vilja ställa en sista fråga. Vadtror att det beror på att människortecknar privata försäkringar?Anf. 143 () replik:Fru talman! Jag tror att det till viss del beror på90-talets nedskärningar. Jag tror att det till viss delberor på att vi har nya behandlingsmetoder. Jag trorockså att det beror på att vi inte har hunnit omorgani-sera vården och tillföra den tillräckligt med resurser.Det är den stora politiska uppgiften för framtiden.Den politiska uppgiften är inte att marknadsutsättasjukvården så att det blir annat än behov som styrden.Anf. 144 ():Fru talman! När en person plötsligt drabbas avsjukdom blir det kris. Hotet om död och smärta göratt inget annat blir viktigare än att få bot och behand-ling. Alla andra intressen ställs åt sidan. Släkt ochandra vänner känner och visar medkänsla på olikasätt.Men hur går det då att verkligen få den hjälp manbehöver? Plötsligt står man där och tror att det är klartatt man får sin operation eller sin behandling. Men såär det tyvärr inte. Vårdköerna växer på många ställentill så väl operationer som annan behandling. Att fåvänta är inte ovanligt, och vi har här redan hörtandra siffror. Personen får beskedet att det är normaltatt få vänta. På andra ställen kan man minsann fåvänta ännu längre. Som om det skulle vara någontröst mitt i all smärta! För oss som är friska går ettdygn ganska fort. Men när man är sjuk är det enmycket lång tid.Ibland kan det verka som om det viktigaste för ossär att hålla budgeten. Inget budgetunderskott skafinnas. Det är naturligtvis en bra ambition. Men var-för talas det så sällan om vårdunderskott? Många fårvänta på en operation, cancerpatienter får vänta påbehandling, psykiskt sjuka barn får vänta på att bliinlagda efter en specialistbedömning. Det handlar ommänniskor - människor i kris. Alla människor harfaktiskt ett absolut och lika värde, och de har ensjälvklar rätt att få vård och behandling även om viinte är personligen bekanta med dem.Om inte det system vi har i vårt land funge-rar måste vi hitta på något nytt. Jag tror att vi måste fåfler aktörer, fler alternativ. Jag är säker på att detförstärker kvaliteten på hela sjukvården. För oss ochför mig är det patienten som är det viktigaste, inteorganisationen eller styrelsen. Patienterna måste hafrihet att välja. Det är inte riktigt detsamma som val-frihet, för det måste fungera ändå. Men man måste hafrihet att välja.Fru talman! Vi har kunskap om bot och behand-ling. Vi har läkare och vi har övrig personal som kange det. Vi har operationssalar och teknisk utrustningsom inte används till av tiden.Trots det nekar vi vård i rätt tid.I partiledardebatten sades det mycket klokt. Bl.a.sade någonting om underlåtenhets-synd. Det hade han lärt sig i söndagsskolan, och dethar jag också gjort. Vårdunderskottet är, tycker jag,ett exempel på en underlåtenhetssynd där det är pati-enterna som drabbas. Det får alltså etiska konsekven-ser. Den gyllene regeln är egentligen den allra bästautgångspunkten för politiska beslut. Allt vad ni villatt andra ska göra för er, ska ni göra för dem.Samtidigt, fru talman, kan jag inte låta bli att sägaatt rent företagsmässigt är det ett enorm resursslöseriatt låta exempelvis operationssalarna stå tomma.Vilket företag skulle någonsin acceptera det?Vår otrygghet bevisas av att fler medborgaretecknar privata sjukvårdsförsäkringar. På DagensNyheters förstasida kan vi läsa att många flerköper sjukvårdsförsäkringar. Men på grund av har en kronisk sjukdom eller ett funktionshinderblir man nekad det. Eller också får man så stora kost-nader att det blir omöjligt att klara av dem.Det här oroar mig, fru talman. Jag tror att vi sompolitiker måste erkänna att det inte fungerar . Deträcker inte med att säga att vi har en god kvalitet påvår sjukvård i en internationell jämförelse. Det räckerinte heller för mig att säga att de flesta är nöjda. Vimåste faktiskt se till att alla blir nöjda. Inte en endamänniska ska behöva vänta i två, tre, fyra eller femår.Den besvärliga vårdsituationen tär också myckethårt på sjukvårdspersonalen. När jag besöker olikasjukvårdsinrättningar runt om i landet - alltså intebara i län - är det en samstämmighet. Man ärhelt slut. Med ett hot över sig nu i budgettider om attvi ska spara ännu mer, säger de: Hur ska vi orka?Man känner sig otillräcklig. Man känner empati försina patienter som får vänta , som har mycketsmärtor. Man förmedlar kontakten med doktorn omfler värktabletter, osv. Man känner att man nästan intehar någon möjlighet att påverka sin situation.Därför tror jag att bristen på vårdpersonal är ett avframtidens största hot mot sjukvården. Hur ska vibedriva en sjukvård om vi inte har sjukvårdspersonal?Man får höra i debatterna att aldrig harhaft så många läkare och sjuksköterskor som . Nej,det är sant. Men vad gör de? Pysslar de med de sakerde har utbildning för, det som de har lärt sig? Mångamycket kunniga doktorer som är oerhört kvalificeradeoch som behövs så innerligt väl för patienterna lekerekonomiska experter därför att någon har sagt att denuppgiften ska de göra. Alltså har man rationaliseratbort olika yrkesgrupper.