prot · GP0916 · 2001-10-23 00:00:00 — Jagskulle gärna också inledningsvis vilja uppmärksammaatt den tidigare interpellationen, som jag hade, fak-tiskt berörde monopolställning när detgällde uppkörning och inte i huvudsak de långa vän-tetiderna.Nu håller jag med näringsministern om att dessabåda saker naturligtvis har med varandra att göra. Jagtror att de långa kötiderna har med monopolställning-en att göra. Köerna skulle lösas upp om det fanns fleraktörer.Men för dagen skulle jag vilja lämna detta. Jagfick den gången ett svar av näringsministern om hurhan tänkte hantera detta med som endaexaminationsinstans när det gällde uppkörning.Jag är också glad över att näringsministern harvidtagit en rad åtgärder. Det gäller, vad jag kan se, iförsta hand att har bemött den stigandeefterfrågan på förarprov genom att, som vi hörde,genomföra åtgärder som ökade övertidsuttag, inlåningav militära trafikinspektörer osv.Detta är i och för sig gott och väl. Men jag ser denhär frågan som djupare än så. Den har nämligen rättstora effekter för samhället. Det finns en märkvärdig-het då det gäller kunskaper och färdigheter i att körabil, nämligen att man bemöter alla lika. Det finnsingen annan kunskap där man inte ger särskilda möj-ligheter åt dem som skulle behöva sådana för att klaraav detta. Det är trots allt mindre än en tredjedelav artonåringarna som har körkort. Likväl behöver juungdomarna körkort för att få anställning inom väl-digt många områden, inte minst omsorgen.Det är dyrt med körkort. Det är en annan del.Detta är en kunskap som behövs i vårt svenska sam-hälle och som människor behöver för att gå vidare,men som är så kostsam att många faktiskt inte har rådatt ta körkort. På det viset börjar körkortsinnehav attbli en klassfråga som rör socio-ekonomiska förhål-landen.Det är också en pedagogisk fråga. Invandrarehamnar lätt utanför. Vi hörde tidigare näringsminis-tern berätta det som stod i ett pressmeddelande frånVägverket från innevarande år, nämli-gen att man i och tilldelar provti-der till de olika trafikskolorna samt till grupper avprivatister utifrån hur många godkända förstagångs-prov varje skola respektive privatistgrupp gör. Jubättre en skola eller en privatistgrupp lyckas, destofler uppkörningstider. Det här är ett försök som pågårfram till . Sedan ska det analyserasoch utvärderas, enligt pressmeddelandet.Jag undrar, näringsministern, om inte detta inne-bär en hög grad av segregering för många som drab-bas. Har man beaktat hur t.ex. invandrare drabbas avatt kanske inte finnas med bland dem som klarar dettaförsta eller ?Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig än en gång säga att jag delaruppfattningen att det är för långa köer. Men det är juinte så att vi kan göra proven lättare för att minskaköerna. Kvarstår gör ändå det faktum att man måstebära en viss kunskap för att klara provet. Vi harmånga aspiranter, en hel del privatister, som inte kunskap som de borde ha, och så kör de om ochkör om. Då är det klart att längden på köerna ökar.Det är det ena jag vill säga.Det andra är att när det gäller kostnaderna förkörkortet delar jag också uppfattningen att det harblivit väldigt dyrt . Vad som nusker är att och har ett samar-betsprojekt där man ska försöka föra in teoriutbild-ningen på gymnasieskolans schema, eftersom dettamed att ha ett körkort har en så stor betydelse. Ofta ärdet också så att det är just på teoriproven som mankuggas.Därmed menar jag att vi har gjort vad som går. Nuska jag avvakta det brev som jag har tillställt Vägver-ket. Jag förutsätter att nu vidtar kraftfullaåtgärder och gör starka prioriteringar som gör att vifår ned de här köerna.Jag vill också säga, eftersom frågan om bolagise-ring av förarprovsverksamheten har tagits upp häroch i den tidigare interpellationen, att om vi tittar påandra länder kan vi se att det inte har uppkommit enkonkurrenssituation. blir det ett stort företageller två som tar hand om detta. Jag anser också attdet är viktigt att ha en myndighet som har detta sam-lat. Detta innebär inte heller att det skulle bli mindreeffektivt. Jag tror att vi kan hantera detta minst likaeffektivt, om inte effektivare, som om vi skulle pri-vatisera det.Anf. 27 ():Fru talman! Jag tror att det här är väldigt viktigt.Jag har dock inte tagit upp bolagisering i den härinterpellationen, då jag tyckte att vi hade den diskus-sionen sist. Vad jag tycker är viktigt , när vi tittarpå de människor som finns i samhället, är att den härkunskapen - för många av oss, också för oss här ikammaren, är det ju en fullständigt självklar sak kan köra bil och klara sig i trafiken - är så oer-hört viktig. Jag tycker att det är bra om teorin förs inpå gymnasieskolan. Jag skulle även med glädje se hittade lösningar där själva uppkörningen kundeske på gymnasieskolan. Då får man nämligen ettalternativt sätt att lära sig. Vi har dyslektiker somsannolikt skulle kunna klara att inhämta kunskapernapå ett alternativt sätt, både teorin och i övrigt. Vi harinvandrare som kan ha språksvårigheter men somändå klarar att inhämta den nödvändiga kunskap sombehövs för att ha ett körkort. Därför tror jag att dettaär en oerhört viktig del.När det gäller kostnaderna har jag roat mig medatt kika lite grann. Jag undrar om det någon annan-stans i landet är så dyrt att få ett papper på en erhållenkompetens. Jag tänker på den tidsanvändning som gåråt och de avgifter som tar ut vid uppkör-ning. Det skulle vara intressant att höra vad det ärsom befogar att just denna uppkörning kostar så passmycket för den enskilde.Och kommer naturligtvis nästa fråga: Ska dettavara en möjlighet för enskilda människor måste detfinnas möjligheter till subventioner eller något sådantatt söka. har vi en rad människor som står utan-för arbetsmarknaden därför att de inte har körkort.En tredje fråga, som jag skulle vilja höra med nä-ringsministern om man har beaktat när man diskuteratden här problematiken med , är validering-en av kunskap. Man kan faktiskt validera den praktis-ka kunskapen. Det finns sannolikt väldigt mångaprivatister och sådana med den typ av problem jagtidigare tog upp, nämligen problem med att inhämtaboklig eller teoretisk kunskap, som skulle kunna hadessa kunskaper. Man kan ha lyssnat in dem, tränat indem på olika sätt, på dataspel och på andra sätt. Harnäringsministern tillsammans med diskute-rat valideringen?Anf. 28 Näringsminister ():Fru talman! Inom ram har man utbil-dat folk och system som gör att man kan vidta speci-ella åtgärder för exempelvis dyslektiker och speciellthandikappade när det gäller uppkörning. Det systemethar man inom ram. Detta innebär att manmåste bedöma dessa människors förutsättningar påolika sätt när de gör proven - exempelvis om de ärdyslektiker, exempelvis om de är handikappade pånågot sätt. Detta förekommer alltså i dag.Anf. 29 ():Fru talman! Det är gott och väl om det förekom-mer . Men då måste steget före också förekom-ma på den enskilda körskolan. Om det inte ärprivatister som kör upp, måste man också kunna gåigenom de här olika momenten.Jag hade faktiskt en annan fråga med anledning avnäringsministerns svar. Om man får extra mycketuppkörningstider och om människorna klarar sig iden här kontrollen, är det inte risk att körskolornasinsemellan delar upp vilka elever de vill ta till sigoch vilka de inte vill ta till sig?Det här är mitt sista inlägg. Jag vill därför tackaför den här diskussionen. Jag tror att den ska förasvidare. Vi är olika, vi tar till oss kunskap på olika sätt.Vi bör också ha möjligheten till olika typer av exami-nationsformer för den kunskap vi har. Det viktigastemåste vara att så många som möjligt har möjlighet attfå del av den kunskap som krävs för ett vanligt var-dagligt liv i det svenska samhället i den tid vi nulever.Anf. 30 Näringsminister ():Fru talman! Jag förutsätter att de svenska bilsko-lorna har ett sådant utbud att de erbjuder utbildningtill dyslektiker eller personer med andra problem. Detförutsätter jag verkligen. Det här är privat verksamhetoch den har troligtvis ett sådant öra. Den statliga hardet i alla fall.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2001/02:21 om stör-ningar av tågtrafiken på OstkustbananAnf. 31 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag har vidtagit för att kartlägga vad hankallar "den infrastrukturella kollapsen" på Ostkustba-nan. Han undrar också vilka åtgärder jag ämnar vidtaför att detta inte ska upprepas den kommande vintern.Järnvägen har många fördelar, men det finns ock-så brister i systemet, vilket alla i sektorn är medvetnaom. Som konstaterar finns det enrad orsaker till att järnvägstrafiken inte alltid fungerarsom den borde. Bristerna finns både i infrastrukturen,hos operatörerna och i vagnmaterialen. Vädret ärockså en faktor som orsakar problem. Ostkustbanantycks ha drabbats av en kombination av dessa fakto-rer.Regeringen har redan vidtagit flera åtgärder somsyftar till att förbättra järnvägens funktionalitet ochtillförlitlighet, och jag vill framhålla framför allt två:För det första: Regeringen har lagt fram eninfrastrukturproposition där 100 miljarder kronoravsatts för investeringar och underhåll av järnvägs-nätet. Därigenom kan flaskhalsar och kapacitets-problem byggas bort. Dessutom föreslås driftanslagenökas till en nivå som ger bra förutsättningar för attavhjälpa brister i infrastrukturen.För det andra: För startade ut-redningen om järnvägens organisation och lagstift-ning. Den har bl.a. sin utgångspunkt i konsument-perspektivet. Utredningen ska lägga fram förslag omolika modeller för konkurrens och se över myndig-hetsstrukturen i sektorn.Jag anser därför att regeringen redan vidtagit fleraviktiga åtgärder som generellt ska öka järnvägenstillförlitlighet. Det kommer även Ostkustbanan tilldel. har ett ansvar som banhållare ochsektorsmyndighet att driva på utvecklingen inomjärnvägssektorn. Men jag vill också poängtera attäven övriga parter måste ta sitt ansvar mot sina kun-der.Ett exempel på hur detta arbete kan bedrivas ärdet s.k. PULS-arbetet. Det är ett arbete som syftar tillatt minska förseningarna och öka punktligheten. , Tågtrafikledningen och alla tågoperatörerdeltar i arbetet.Kenth säger att orsaken till försening-arna är höljda i dunkel, att alla skyller på alla och attingen vill ta ansvar. Jag har en annan bild av läget.Alla förseningar och deras orsaker registreras ochsammanställs löpande i form av statistik. Statistikenredovisas i årsredovisning och sektors-rapport. Både operatörerna och har tagitansvar för problemen genom att vidta en rad åtgärderunder 2001. Dessa åtgärder har generaldi-rektör redogjort för i ett brev till kommunförbundet iGävleborg den 5 oktober.Regeringens roll är att skapa goda förutsättningarför sektorn, så att riskerna för störningar i järnvägs-systemet minimeras. Jag anser att regeringen vidtagitsådana åtgärder.Anf. 32 ():Fru talman! Jag vill först tacka ministern för sva-ret, som jag får . Det är faktiskt baranågon vecka för sent och det är bättre än jag hadeförväntat mig, därför att det är en svår fråga.Fru talman! Bakgrunden till interpellationen ärgivetvis de många, upprepade och svåra förseningar-na som drabbat järnvägstrafiken på Ostkustbananunder , och under våren.Men anledningen till att jag förfat-tade en interpellation var faktiskt att förseningarnahar fortsatt och att jagpå åkte bil tillArlanda och blev förbiåkt i av tre stycken li-mousiner. Jag började fundera på om det var Sandviksom återigen satt in limousineservice för sin resande-personal ut i världen via . Det är mycket rik-tigt så.Sandvik har ökat sin limousineflotta sedan förrahösten från sex stycken bilar till tolv. harbörjat köra sin personal per bil. Hol-mens Bruk, m.fl. gör det för att derasresandepersonal ska hinna till för vidaretransport ut i världen.Med andra ord, detta är en mycket allvarligare frå-ga än bara en fråga för , SJ och andra ope-ratörer. Det handlar om en infrastrukturell kollaps, ivart fall på gränsen till, eftersom man kanlita på det tidigare mycket framgångsrika X 2000-tåget.X 2000-tåget och en snabbana har drivits fram avkommunerna , , ,, , , , Tierpoch tillsammans . Vi haräntligen fått en fungerande och snabb persontrans-portbefordran på ostkusten, och resandemängden harökat helt fantastiskt. Det är den största ökningen ihela järnvägsnät. Och så inträffar detta! Somom vintrar aldrig har funnits förut, som om de intevar möjliga att förutse.När man ställer frågan till de olika operatörernaoch myndigheterna är det ingen som riktigt tar an-svar. Det är därför jag har ställt den här interpellatio-nen. Jag vill inte vara med om en vinter till av den artvi har lämnat.Att vi riksdagsledamöter kommer för sent och atten och annan minister - jag tror det bara är en sombor norr om - kan komma för sent tror jagsäkert att det finns förståelse för. Men det är när våraföretag inte kan hålla tider via det är allvar-ligt. Det är då myndigheter måste ta sitt ansvar och gåut och kommunicera med sin omgivning. Det dröjdeända in april månad detta år, 2001, innan och andra operatörer började kommuniceramed de drabbade kommunerna.Det här är inte bra, . Min frågatill ministern var: Vilka analytiska åtgärder har mi-nistern vidtagit för att kartlägga orsak och verkan föratt sedan undvika det som eventuellt skulle kunnaupprepas med tanke på det vi har sett sep-tember? Den frågan har inte ministern besvarat.Däremot tycker jag att det är alldeles utomordent-ligt att infrastrukturpropositionen lagts fram och attden kan börja verka . Men det ären helt annan fråga.Anf. 33 ():Fru talman! Jag begärde ordet i denna interpella-tionsdebatt för att vidimera det som i sin interpellation till statsrådet. Jag villunderstryka vikten av att alla, inklusive regeringen,anstränger sig till det yttersta för att förhindra attmänniskor börjar få andra vanor än att åka detta godaX 2000 som vi har fäst sådana förhoppningar på längshela ostkusten. X 2000 har fått en bra start och harvisat att potentialen för tågtrafiken är stor.Vanliga människor, studerande i och Upp-sala, affärsfolk, riksdagsmän och många andra harvant sig vid att åka tåg och tycker att tåget fungeraralldeles utmärkt. Vi kan ta oss från ned tillArlanda och till på två ochen halv timmar - om tåget kommer och går . Detär med den viktiga reservationen som har velat påpeka att det numera har blivit meraregel än undantag att det är så eländigt längs ostkus-ten, inte bara utan även nu i sommar.Jag roade mig med att fråga riksdagensutredningstjänst hur det står till i statistiken för vin-termånaderna. Det var vinter, även om det inte varsärskilt mycket snö . Det var på så sättovanligt. Enligt är detdessvärre bara hälften av tågen som kommer och går irätt tid. av tågen är förse-nade, och mer än vart tionde tåg är mer än en kvartförsena. Så var det . Det är förståeligt ommänniskor då förlorar förtroendet för tågtrafikenstillförlitlighet och väljer att åka bil eller att på annatsätt ta sig fram.Om man ska uppnå skrivningen i infrastruktur-propositionen om ett långsiktigt hållbart samhällemåste människor i större utsträckning använda mermiljöanpassade färdmedel. Då är tåget ett utmärktalternativ.Näringsministern sade i sitt svar att åtgärder harvidtagits. Infrastrukturpropositionen har lagts fram.Ja, men den ser i huvudsak . Pro-blemen är akuta längs ostkusten. Kommer det attfungera ? Det är den stora frågan för männi-skor, företag och alla andra inblandade som funderarpå om det går att lita på tåget eller inte.Ministern sade vidare att en utredning ska startas.Det är väl också en långsiktig åtgärd? Det är ingen-ting som bidrar till att vi kan lita mer på tåget den härvintern.Därför är det, precis som säger,viktigt att regeringen analyserar situationen, har lö-pande kontakter med statsägda SJ och helstatligaBanverket för att se till att de tar det fulla ansvaret föratt få en bättre tågtrafik längs ostkusten och även påandra linjer som har drabbats av förseningar utöverdet vanliga den senaste tiden.Anf. 34 Näringsminister ():Fru talman! Det sker något positivt med tågåkan-det i . Aldrig har så många människor färdatsmed tåg som . Det är en oerhörd expansion. Detsom har blivit en nackdel är att det inte finns tillräck-ligt med materiel, att det är problem med infrastruktu-ren, och därav har det på många linjer inte fungeratsom det borde göra. Jag erkänner det.När det gäller Ostkustbanan får vi inte glömmabort att det självklart har varit vintrar . Vi har haftexceptionellt stora problem för vissa linjer, inte minstvid de översvämningar som vi har haft de senasteåren. ska jag kort redogöra för vad vi har gjort påOstkustbanan.Först och främst för en di-alog med både och tågoperatörerna omproblemet med förseningarna. Regeringen uppdrogförra året åt att utreda om översvämning-arna kommer att kräva en annan dimensionering avanläggningarna.Vad gör då åt problemet? Banverkethar bytt nya, men felaktiga reläer i signal-systemet som har givit problem. Snöberedskapen hartrappats upp . Mellan och Uppsalaprövas en ny underhållsstrategi som innebär att har fått ett helhetsansvar för an-läggningens tillstånd. studerar vilka åtgär-der som kan vidtas för att höja kapaciteten mellanGävle och Sundsvall.Vad gör då operatörerna åt problemen? Under-hållet av lok och vagnar förbättras. Både Länstrafikeni och Lokaltrafik har vidtagitåtgärder för att förbättra trafikinformationen. SJ harinrättat ett trafikkontor i för att bättre kunnahantera störningssituationer.Hur ser utbyggnadsläget ut, dvs. själva in-frastrukturen när det gäller Ostkustbanan?Först och främst har vi byggt ut sträckorna Stock-holm-Rosersberg till fyrspår, ärutbyggd till dubbelspår, Storvreta-Älvkarleö är ut-byggd till dubbelspår, är ut-byggd till dubbelspår. återstår ban-gårdsombyggnad och sträckan Upp-sala dubbelspårsutbyggnad. För Älvkarleö-Bomans-berget finns en järnvägsplan för dubbelspår fastställd,men den är överklagad till Näringsdepartementet.Detaljplanen är överklagad till Miljödepartementet.För sträckan har påbörjatförstudier om ökad kapacitet.Varför nämner jag detta? Jo, därför att här handlardet om material, vagnar osv., bättre underhåll, mendet handlar också om att förstärka och förbättra in-frastrukturen.Anf. 35 ():Fru talman! hängde jag inte riktigt med i mi-nisterns exercerande av olika utbyggnadsprojekt. Det är denständigt återkommande flaskhalsen vid gränsen mel-lan och . Det är den som hindrarett normalt trafikflöde. Jag vet inte riktigt vad minis-tern menade.Har ministern funderat på varför de stora förse-ningarna börjar i norra , varför förseningarnabyggs upp efter och blir ett crescendo efterUppsala? Jo, om man inte håller slot-tiderna till vissapunkter i norra går länstrafiktågen och Upp-salapendeln till före i betydligt lägre has-tighet. Att komma och , ellerrekordet och ,för sent till är inte kul. Det går för oss somkanske inte alltid behöver visa vår produktivitet, mendet går inte för dem som ska åka på konferenser, påkurser, på olika typer av affärsöverläggningar. Dettaär ett oerhört allvarligt bekymmer. Det bekymretkallar ministern i sitt svar till mig:"Som konstaterar finns det enrad orsaker till varför järnvägstrafiken inte alltidfungerar som den borde." När fungerade den i vint-ras? En av de anställda på vårt riksdagskansli slutadei december månad här på och börjadependla från till . Det är en ganskaenkel pendelsträcka på . Inte en morgonkom han , februari och halva mars!Ändå var vintern helt normal. Det var en mälardals-vinter. Vi har inte längre vintrar som . Alltsåborde det inte vara vintern som man skyller på.Numera menar jag att detta är så pass allvarligt,när vi har fått nya signaler på förseningar, att minis-tern måste vidta extra åtgärder. Jag hörde hur minis-tern läste högt ur generaldirektörens brev som harkommit till mig och till själv och där deförbyggande åtgärderna är upptagna. Men litar vi påatt kan hantera situationen, när verketerkänner att man har satt in felaktiga reläsystem, manhar haft ett dåligt snöunderhåll, man har haft oerhördabekymmer med facket inte minst på grund av devarsel som lades fram , man har inteklarat ut rollerna mellan underentreprenörer kontraegen personal?Om ministern känner att har allt i sittgrepp, då ska jag naturligtvis nöja mig med det i dagoch återkomma om detta upprepas.Men jag kan berätta för ministern att under veckorna8, 9, 10 och 11 fick jag - ochmånga med mig - åka bil för att kunna ta mig ned hiti tid. Rekordet var när jag fick stå och vänta i tvåtimmar och blev desinformerad.Då vill jag fråga: Kommer ministern att försöka fåoperatören och att åtminstone förbättrainformationen till oss resenärer? Varför kan inte ope-ratören själv få informera om sina förseningar? Var-för ska informera, när man ändå inte riktigtklarar ut i vilken tid tågen anländer till de olika sta-tionerna, , , , ochsedan vidare? Varför kan vi inte få information omhur stora förseningar det är fråga om? En sådan saktycker jag att ministern kan se till att ordna med deberörda parterna.Anf. 36 ():Fru talman! Det känns lite osäkert hur man skatolka ministern, om han tycker att allting är frid ochfröjd - han har vidtagit åtgärder, och vi ska förlita osspå att det kommer att fungera.Jag delar oro för att det finnsanledning att befara att det inte heller denna höst ochvinter kommer att bli helt perfekt. Vi har dessvärreindikationer på det som riksdagenhar varit i gång. Vi har också fått vittnesmål frånföretag och andra att det har varit i prin-cip samma bekymmer. De kommer dessvärre ocksåtidigare än , då de akuta bekymrenkom , framför allt , februari ochmars. När man nu har så dåliga ingångsvärden har stora förseningar redan nu är det mycket sompekar på att det kommer att bli besvärligheter ävendenna vinter.Ministern replikerade inte på mina påpekandenom de åtgärder som han redovisar i sitt svar, att100 miljarder i infrastrukturpropositionen avser tre årframåt. Det hjälper ju inte tågtrafikanterna varkendenna vinter eller nästa. Det är gott och väl att visatsar långsiktigt på järnvägen - jag tycker att det ärutmärkt - men det hjälper inte att vi aviserar100 miljarder, utan det måste till åtgärder . Det ärsamma sak med långsiktiga utredningar; de hjälperinte trafikanterna nu.Ministern redovisar fakta ur brevsvaret från , och det är gott och väl att man försöker hante-ra det på bästa sätt när problem uppstår. Men även påden punkten vill jag vidimera att trafikantinformatio-nen dessvärre är mycket förvirrande när man drabbasav förseningar. Själv satt jag i vintraspå och fick mycket förvirrande infor-mation, och till slut fick man försöka ta sig hem påeget sätt.Jag utgår nu från att ministern tar den här fråganpå största allvar, följer frågan regelbundet och gör såmycket som det över huvud taget är möjligt för attsäkra att tågtrafiken ska fungera bättre denna vinter.Anf. 37 Näringsminister ():Fru talman! Jag måste säga att dövörat till och driver sin linje tungt och medstort engagemang. Jag sade faktiskt alldeles attvi från för en dialog med bådeBanverket och tågoperatörerna om de problem somföreligger på Ostkustbanan. Vi har alltså tagit detta pådjupt allvar.Jag meddelade också vad har gjort åtproblemen, och jag tog flera exempel. Jag tog ocksåupp vad operatörerna gör åt problemet. att både Länstrafiken i och UpplandsLokaltrafik har vidtagit åtgärder för att förbättra trafi-kinformationen. Jag sade också att SJ har inrättat etttrafikkontor i för att bättre kunna hantera stör-ningssituationer.Jag nämnde utbyggnadsläget, just därför att detockså handlar om infrastrukturen. Jag nämnde bl.a.att när det gäller Älvkarleö och Bomansberget finnsdet en järnvägsplan för dubbelspår. Den är fastställd,och det ska dras i gång och byggas.Jag tyckte att det var en bra information, och eninformation som jag trodde gjorde att vi skulle kunnasäga att det nu kan bli bättre.Sedan vill jag också säga att varför det har blivitsom det har blivit är just det jag bör-jade med att säga, dvs. att vi har en oerhörd ökning påtågtrafiken. Vi har det på tre plan. Det gäller gods,som äntligen ökar något, som tidigare bara har gåttned. Det gäller regionaltågen, som ökar kraftigt.