prot · GP0946 · 2001-12-12 00:00:00 — Jag tillhör dem som är övertygade om attmaxtaxan långsiktigt kommer att innebära väsentligaförbättringar för barnfamiljer, framför allt för barnen,och det är det nödvändiga.Men det är inte det vi ska diskutera, utan vi skadiskutera förutsättningar för god regional tillväxt.Och även om talar om en uppifrån-seende socialistisk syn, vilket jag alls inte kan se detsom, är jag fullständigt övertygad om att det nyaförslaget till ny regionalpolitik innebär ett steg mot entillväxt som fördelas rättvisare. När jag ser på eramotionsförslag i budgeten måste jag tyvärr konstateraatt det blir väldigt lite pengar över till en rättvis till-växtpolitik som slår rättvist regionalt.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Precis som vi nu upplever helheten avden socialdemokratiska politiken och samarbetsparti-ernas politik skulle ni få uppleva helheten av denborgerliga politiken. Att rycka ut en fråga, t.ex. för-mögenhetsskatten, och bara betrakta den ger intehelheten, . Men vi får väl se vadsom händer.Anf. 17 () replik:Fru talman! frågar om vår in-ställning till småföretagarna och deras framtid. Jagkan glädja med att jag när jag satt iden regionalpolitiska utredningen kom till stor insiktom de riktigt små företagens betydelse för att skapasysselsättning i glesbygd och på landsbygd. För ska kunna skapa den nya sysselsättningen måstevi ha bra regler och förutsättningar för de riktigt småföretagen.Jag kan också glädja med attden här artikeln som skrivits faktiskt innehåller deförslag som vi har funderat på och diskuterat att manskulle ha för att kunna utveckla de små företagen.De här förslagen kommer ju inte att debatterasoch beslutas om , och därför kan vi inte i dagensdebatt ändra vårt yrkande när det gäller den regionalautvecklingspolitiken. Det är inte alls rätt forum.Jag skulle vilja ställa en fråga till . Ni förordar en politik som kräver underi-frånskap och delaktighet. Men varför är ni då så emotde regionala tillväxtprogrammen, som kräver delak-tighet av små företagare, av kvinnor och av ungdomarför att utveckla den regionala politiken? Vilken annanmodell tycker ni att man ska ha för att få tillväxt ismå kommuner, i små regioner och i hela landet?Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Jag hälsar med glädje de tankar somfinns uttryckta i den här artikeln från i går. Jag väl-komnar dessa tankar. Jag umgås med dem själv. Jaghar levt i verkligheten, . Jag har upplevt skat-tetryck. Jag har upplevt hur det känns att brandskat-tas. Jag upprepar det jag sade till : Det är helheten det handlar om. Det går inteatt rycka ut åtgärderna en och en och titta på demisolerade.När det sedan gäller detta med att inte kunna bytaröstningsknapp inser jag naturligtvis ert dilem-ma. Men jag kan alltså konstatera det jag också sade islutklämmen i mitt anförande: Då är det i så fall val-propaganda inför nästa mandatperiod vi lyssnar till.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jo, , vi lever också iverkligheten, och jag har också levt i verkligheten.Min verklighet är inte småföretagarens verklighet,utan min verklighet är att arbeta inom vård och om-sorg. Den vård och omsorg som bedrivs av personalruntom i hela landet kräver ett socialt ansvar. Den kräver också att det finns re-surser så att man kan bedriva vården och omsorgen.Men vår verklighet kräver också att det finns en pro-duktion. Dessa två medel tillsammans ska göra utvecklar landet. Vi kräver alltså inte bara ensmåföretagarutveckling, utan vi kräver också ett ge-mensamt ansvarstagande när det gäller vård, skolaoch omsorg.Men jag fick inget svar när det gäller tillväxtpro-grammen. Vilken metod anser kd att man ska ha föratt utveckla det lokala och regionala och därmed helalandet?Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Visst krävs det pengar och resurser.Men vi ser ju hur en socialdemokratisk politik nu helatiden leder till en försvagning av dessa resurser. Detär kommuner och landsting som i det väsentligastevarit med och restaurerat, i någon mån, den statligaekonomin. Det ser jag inte som en särskilt stor grejnär det gäller att skapa resurser för ansvarstagandeoch, som sade, socialt ansvar.Jag har varit skeptisk till tillväxtprogrammen, Gu-nilla Wahlén, men inte motståndare. Jag har intedödförklarat dem. Jag tror och avläser att ett underi-frånperspektiv närmare företagandet skulle kunna geett bättre resultat, ge en hävstångseffekt på det svår-fångade tillväxtkapitalet i våra län. Det efterlyser jag.Det ligger bakom våra tankar.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tänkte i mitt anförande uppehållamig kring betänkandet En politik för tillväxt och livs-kraft i hela landet, NU4, där jag inledningsvis villyrka bifall till reservation nr 3.Fru talman! Under en lång följd av år har storadelar av landet inte getts likvärdiga möjligheter att tadel av den högkonjunktur eller fått del av den tillväxtsom vi totalt sett har haft i vårt land. Det har lett social och regional klyvning. Det har slagit hårtmot många individer, kommuner och regioner i vårtland.Jag tycker att det är förvånansvärt att regeringen iden proposition som ligger till grund för nämndabetänkande inte har tagit chansen att ta ett helhets-grepp om den här problematiken. Man har ej hellergjort det i andra propositioner , lika litetsom utskottsmajoriteten i det här utskottet eller inågot annat utskott har tagit några initiativ för attgöra någonting åt den klyvning som vi nu ser påtag-ligt i vårt land.Det är nämligen så att i ungefär 200 av landets289 kommuner står utvecklingen stilla eller går till-baka. Jag tycker alltså att det är förvånansvärt att maninte genom att ge likvärdiga möjligheter i alla delarav landet har gjort några generella förändringar kringde områden som är så betydelsefulla för att vi ska fåutveckling och tillväxt i alla delar av landet.Man har, för att ta några exempel, inte i någotbetänkande sett till att infrastruktursitu-ationen förändras, att kommunikationerna blir bättre,så att människor, företag och områden i vårt land fårförutsättningar att utvecklas.Man har inte sett till, trots ett stort antal proposi-tioner och förslag kring förändringar i vårt utbild-ningsväsen, att kunskapen kan komma alla till del påett bättre sätt än vad som är fallet , kunskapensom är en viktig generell förutsättning för att man skakunna utvecklas som människa och för att bygder ochregioner ska kunna utvecklas.Man har inte tagit fasta på kulturen som en motorför att få fart på tillväxten i alla delar av landet.Man har därtill avstått ifrån att ge de nä-ringarna likvärdiga förutsättningar, de näring-arna som är betydelsefulla för sysselsättning ochutkomstmöjligheter i skilda delar av landet.De här och några till generella förändringar avpolitiken i behövs alltså för att likvärdighetska uppnås och förutsättningar ges för tillväxt i alladelar av landet. Därtill behövs också ett antal riktadeinsatser för särskilt utsatta grupper och regioner.Jag tycker alltså att det är beklämmande och be-klagligt att det mest bestående både intrycket ochresultatet av den proposition som föregår betänkandetkommer att bli det s.k. bostadsavvecklingsbidraget.Det tycks vara det som utgör grunden för regeringenssätt att hantera förslag för att utveckla hela vårt land.Låt mig i sammanhanget också, eftersom jag kän-ner på mig att jag kommer att få någon replik på migannars, säga att en annan förutsättning för att männi-skor, bygder och regioner ska utvecklas är att männi-skor känner trygghet. En viktig förutsättning för till-växt och livskraft i hela landet är att vi har ett skatte-utjämningssystem som utgör grunden för att männi-skor ska känna trygghet i hela landet. Det är alltså enförutsättning som skapar likvärdiga möjligheter föralla kommuner som bedriver verksamhet.Det innebär i sin tur att den enskilda människan,individen, känner trygghet och får förutsättningar attutvecklas, vilket i sin tur leder till att bygder, regioneroch områden utvecklas i vårt land.Låt mig också säga, fru talman, att det självklartmåste löna sig att arbeta. Då är det viktigt att vi harett skattesystem som uppmuntrar människor att arbe-ta. Vi har från sida lagtfram förslag om ett nytt inkomstskattesystem sominnebär att förutsättningarna för såväl regional ut-veckling som enskilda individers utveckling i landetblir bättre och innebär att det på ett bättre sätt lönarsig att arbeta, speciellt för låg- och medelinkomstta-gare.Den skattesänkning som vi föreslår i detta skatte-sänkningsförslag bidrar till att vi ökar köpkraften ochgör det mest i svaga och utsatta regioner av landet.Det visar de undersökningar som vi har gjort kringdet skatteförslag som vi har lagt fram.Men vi säger också i vår skattemotion på det härområdet att det är viktigt att företag får bättre förut-sättningar att anställa arbetskraft. Med i den tidsåldervi är inne i, där harmoniseringen är omfattande, måstevi anpassa våra arbetskraftskostnader inom det områ-de som vi nu jobbar, nämligen inom den europeiskaunionen. Vi måste alltså harmonisera vårt skattetryckmed övriga delar av , och då är en generellsänkning av arbetsgivaravgiften nödvändig. Vi harföreslagit en sådan sänkning, vilken i sin tur kommeratt leda till att förutsättningarna för utveckling i alladelar av landet blir bättre.Det vi ser nu är nämligen att många av de företagsom vi har och som är betydelsefulla i stora delar avlandet slås ut, beroende på att arbetskraftskostnadenär för hög i . Vi måste alltså göra någonting åtdetta för att utvecklingen ska bli en annan i alla delarav landet.Tillgången till infrastruktur och utbildning är enavgörande faktor för att utveckling ska ske i helalandet. Infrastrukturen bidrar till att de lokala arbets-marknaderna förstoras, vilket var ett av de stora re-sultat som vi kom fram till i den regionalpolitiskautredningen. Tillgången till utbildning är, som allakänner till, en nödvändighet. Vi måste som individerha ett livslångt lärande. Då måste tillgången till ut-bildning finnas i alla delar av landet. Det var ocksånågot som vi slog fast i den regionalpolitiska utred-ningen. Då är det viktigt att vi decentraliserar utbild-ningen på allt tänkbart sätt och att vi bidrar från vårsida till att göra utbildning tillgänglig på distans.Utbildning och infrastruktur är också en del avden grundläggande service som vi slog fast i utred-ningen behövs för att människor ska känna trygghetoch för att områden och regioner ska få förutsättning-ar att utvecklas i alla delar av landet.Staten har här ett särskilt ansvar för att myndig-heter, verk och statliga bolag tillhandahåller den härgrundläggande servicen i de andra delarna också. Detkan alltså inte bara vara så att den allmänna ochgrundläggande servicen ska vara lika på utbildnings-och infrastrukturområdena, utan det måste gälla ettantal andra områden också.Jag vill, fru talman, avslutningsvis än en gång yr-ka bifall till reservation 3.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Väldigt mycket av det som har framfört skulle jag faktiskt kunna in-stämma i. Jag vill tacka för det mycket förtjänstfullaarbete vi gjorde tillsammans i den regionalpolitiskautredningen. Vi hade mycket tuffa diskussioner ochkom ibland fram till olikartade slutsatser, men emel-lanåt fann vi områden där vi hade en gemensam upp-fattning.Jag delar uppfattning om att vilångsiktigt måste göra väsentligt mer för att stimulerade kulturella inslagen och de kulturella områdenasom har så stor betydelse när det gäller att få en braregionalpolitik. Där har vi en samsyn.Jag tror också att det finns mycket i det skatteför-slag som håller på att formulera som detfinns anledning för mig som socialdemokrat att tittalite på.Men det måste ändå, , vara litegenant att det inte blir så mycket av den där skattepo-litiken om parti skulle få bildaregering ihop med och . Detblir kanske en annan skattepolitik. Då främjar ju inteden tillväxten i regioner på samma sätt som EskilErlandsson och jag önskar.När det gäller frågan om nedsatta socialavgifterhar vi inställningen att vi tror att det ger bättre effek-ter i stödområde A. Sedan kan vi diskutera om manska ha allmänt sänkta arbetsgivaravgifter eller ej. Jagtillhör dem som tror, rätt eller fel, att en allmän sänk-ning av arbetsgivaravgifterna inte är någon garanti föratt vi får mer jobb, revisorer gjorde för sedan en ut-redning och lade fram en rapport där man hade tittatpå de olika bidrag som går ut från statens sida tillföretagen. En del kanske är nödvändiga. Men om manser totalen av dem och försöker att väga dem i syssel-sättningshänseende är det svårt att se att de ger någonväsentlig ökning av antalet jobb.Därför blir min fråga till , precissom till de tidigare talarna:Kan peka på någon region i lan-det som skulle må bättre av den skattesänkning sommoderaterna vill genomföra om de skulle domineraen borgerlig regering?Anf. 23 () replik:Fru talman! Låt mig få börja med att återgäldatacket till . Vi hade trevligt ochgjorde ett mycket värdefullt arbete i den regionalpo-litiska utredningen.Varje parti framför ju sin syn på hur politik skabedrivas och förändras. Jag framför Centerpartietsåsikt och kommer att göra det i den stundande valrö-relsen med tron och hoppet om att vi kommer att fåett större inflytande i svensk politik efter det kom-mande valet. får självklart framföra sinsyn på detsamma. Därefter är det att bilda enhandlingskraftig och duglig regeringskonstellation.Fram till dess bedriver vi den politik som vi tror påoch som vi vet skulle vara nyttig för utveckling ochtillväxt i alla delar av landet.Låt mig också säga att de generella arbetsgivarav-giftssänkningar som vi förespråkar är nödvändigadärför att vi nu ser jättedramatiska förändringar påarbetsmarknaden i andra delar av landet än i stödom-råde A. Jag kan nämna orter som ochGislaved, bara för att ta några i högen, som inte liggerinom stödområde A utan ligger i helt andra delar avlandet, områden som traditionellt har varit fram-gångsrika men tyvärr inte tycks vara det längre.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Om det vore så väl att sänkta ellert.o.m. slopade arbetsgivaravgifter skulle göra att FCIsom nu är på väg till inte skulle flytta elleratt inte gör den struktur som man anser sigtvungen att göra, att inte skulle flyttaverksamheten från eller att företaget iGislaved som tillverkar däck inte skulle upphöra medtillverkningen. Om det bara vore fråga om arbetsgi-varavgifterna så skulle jag vara beredd att diskuteradetta med . Men jag tror att det finnshelt andra orsaker till att vi ser den utveckling som viser. Om det handlar om arbetsgivaravgifterna, EskilErlandsson, så skulle det faktiskt innebära att om visänker dem för t.ex. flygnäringen så skulle väl folkflyga mer enligt recept. Men så ärdet ju inte. Det är marknaden som förändras, markna-den som ser helt annorlunda ut än dengjorde tidigare. gjorde gigantiskabrott på hela rese- och turistmarknaden. Där hjälperinte några sänkta arbetsgivaravgifter. Vi måste få tillett annat tänkesätt, . Och det kanEskil och jag hjälpas åt med på sammasätt som vi jobbade konstruktivt i den regionalpolitis-ka utredningen. Men skattesänkningar och arbetsgi-varavgiftssänkningar löser inte dessa problem.Anf. 25 () replik:Fru talman! Ett sätt att skapa tillväxt när vi nujobbar på en harmoniserad marknad är ju att ha har-moniserade förutsättningar och lika villkor inom denmarknad som vi jobbar på. Och det är i vårt fall nu-mera den europeiska unionen. Vi måste alltså, enligtmitt sätt att se, se till att vi harmoniserar så mycketsom möjligt inom den marknad som vi nu jobbar på,annars kommer företag att slås ut.Det stora praktexemplet som jag i normalfalletbrukar tala mycket och länge om är de areella näring-arna och förutsättningarna för svenskt jordbruk där viinte har skatter som är harmoniserade med den mark-nad som vi jobbar på, vilket gör att stora delar avsvensk lantbruksnäring håller på att slås ut tillförfång för bygder och regioner i vårt land.Låt mig avslutningsvis säga att en av regeringensstora uppgifter måste vara att sammantaget läggafram förslag för den här kammaren så att vi kan fattabeslut och så att vi får tillväxt i alla delar av landet.Det har man inte gjort, , när detgäller denna del.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag vill också tacka för vårt fina sam-arbete i den regionalpolitiska utredningen som gjordeatt vi hade tillfälle att på djupet verkligen diskuteradessa för regionalpolitiken viktiga frågor. Men detarbetet gav mig också en övertygelse om att vi äröverens om att utbildning är en mycket viktig faktorför att skapa sysselsättning och för att ge människormöjlighet att skaffa nytt jobb eller starta företag i helalandet.Därför blir jag väldigt förvånad när jag ser siffrorpå hur tillsammans med de övriga bor-gerliga partierna vill fördela anslagen för regionalpo-litiska åtgärder. Det framgår klart och tydligt att Mo-deraterna vill sänka anslaget med 690 miljoner kro-nor, vill sänka anslaget med 790miljoner kronor, vill sänka anslaget med750 , medan vill höjaanslaget med 138 miljoner kronor.I det arbete som vi har bedrivit när det gällerkompromisser, samarbete och budget måste alla geoch ta. Hur mycket kommer ni i att ge iförhållande till dessa siffror och det förslag som nuföreligger? Hur mycket kan ni stå upp för att ni villha lärcentra, att ni vill ha glesbygdsbutiker och att nivill ha en levande landsbygd i det samarbete som nikommer att ha med de andra borgerliga partierna?Vad kommer ni att dagtinga på? Hur ska ni få en braregional utveckling tillsammans med de övriga bor-gerliga partierna?Anf. 27 () replik:Fru talman! Som jag sade i mitt tidigare inläggpresenterar vi vår politik för svenska folket, precissom presenterar poli-tik för att därefter inleda samarbete och diskussioner,i fall med nu sittande regering och imitt fall med de systrar och bröder som finns på denandra sidan, på den icke-socialistiska sidan.Låt mig också säga när det gäller flera andra om-råden som är viktiga i fråga om regionalpolitiken,t.ex. infrastrukturen, att det är min bedömning attlikheten i anslagstilldelning är betydligt större äninom detta ganska lilla anslagsområdet.Infrastrukturen är ju en av de grundläggande för-utsättningarna för att tillväxt ska skapas och varamöjlig i alla delar av landet. Där har till, tillsammans med nu sittande regering ochmiljöpartisterna, att hålla nere anslagen så att det inteär möjligt att få den tillväxt som jag tror att bådeGunilla Wahlén och jag vill ha, nämligen tillväxt ialla delar av landet.Anf. 28 () replik:Fru talman! Självklart ska varje parti förorda sinpolitik inom alla politikområden. Men när man sitter iförhandlingar måste man ge och ta. Om man tittar påett snitt av de siffror som ni har kommer man atthamna någonstans i jämförelse med det förslag somvi har på utgiftsområde 19. När vi ser det gemen-samma förslaget från s, v och mp är det detta förslagsom ligger, men när en borgerlig regering kommer attdiskutera den regionala politiken har inte väljarnanågon aning om var hamnar i den politiken.Var hamnar när det gäller skatteut-jämningssystemet, där det är vitt skilda synpunkterinom de borgerliga partierna? Var hamnar ni när detgäller landsbygdsavdrag? Var hamnar ni när det gäl-ler olika insatser för att stärka landsbygden och denregionala utvecklingen?Anf. 29 () replik:Fru talman! Låt mig börja med skatteutjämningen.Jag har i ett flertal debatter sagt att ärgaranten för att vi ska ha ett skatteutjämningssystem idet här landet. Vi kan alltid diskutera på marginaleninnehållet i det här systemet, men att vi ska ha ettsådant system är garanten för, och harså varit så länge systemet över huvud taget har fun-nits. Vi kommer fortsatt att vara garanten för det härsystemet, därför att det är så oerhört viktigt för attmänniskor ska känna trygghet i alla delar av landet,detta beroende på att det är kommuner och lands-tingskommuner som tillhandahåller trygghet för denvanliga människan.När det gäller den andra delen, vem som ska styrai en eventuell ny regeringskonstellation, är det åter-igen på det sättet att vi står för vår politik och sökerstöd hos svenska folket i allmänna val. Vår förhopp-ning är självfallet att vi ska få ett större inflytande iden här kammaren efter det kommande valet, så att vifår ett större genomslag för vår politik. Det kommer isin tur att leda till utveckling i alla delar av landet påett annat sätt än vad vi ser , nämligenen avveckling av stora delar av , en avveck-ling som vi ser nu när är med ochstyr.Anf. 30 ():Fru talman! I näringsutskottets betänkande nr 2har vi fyra borgerliga partier och enatsnär det gäller EU:s framtida regionalpolitik, somtidigare har sagts. Jag yrkar givetvis bifall till utskot-tets förslag på den punkten.Folkpartiet deltar inte i beslutet om budgetramar-na, och vi har ett särskilt yttrande som vi har fogat tillbetänkandet.För min del, och för de flesta andra, förmodar jag,är det viktigaste betänkandet näringsutskottetsbetänkande nr 4, som är en reaktion på regeringensproposition En politik för tillväxt och livskraft i helalandet.För mig, som var representant i denregionalpolitiska utredningen, som många redan harvarit inne på, är det på många sätt en besvikelse attregeringen inte nådde mer än en liten bit i förhållandetill vad hela den regionalpolitiska utredningen, inklu-sive regeringspartiets företrädare, hade föreslagit. Jaghade en förhoppning när utredningens betänkandelades fram - förmodligen lite naivt, på grund av attdet var den första utredning av det här slaget jag varitmed i - att vi ändå skulle åstadkomma mer nytt än detblev. När regeringens proposition lades fram förstodjag att det i princip bara "bidde en tumme", som manbrukar säga.Vi hade diskuterat mycket om att avveckla såmycket som möjligt av de selektiva bidragen, att satsamer på utlokaliserad utbildning osv. Men det blevinte så mycket av borttagandet av selektiva bidrag.Vi i de fyra borgerliga partierna har i reservation 1väl beskrivit det som vi alla tycker.Den regionalpolitiska propositionen innehållerinte mycket av den omorientering som den regional-politiska utredningen banade väg för. Regeringenhåller i stort sett fast vid en föråldrad politik medbidrag, delegationer, utredningar och förstärkt statligstyrning. Detta kanske bl.a. beror på att landshöv-dingarna i de fyra nordligaste länen gjorde tummenned för utredningens idéer. De ville i stället behållade selektiva bidragen och därmed länsstyrelsernasinflytande över fördelningen av pengar. En del avbidragen behöver finnas kvar tills vidare - det hållerjag med om - bl.a. för den viktiga medfinansieringentill EU-bidragen, så länge de finns kvar. Men i övrigtvill vi satsa på annat: förbättrade möjligheter förföretagande samt enklare och färre regler.Jag yrkar därför bifall till reservation 1.Jag kan inte här, av tidsskäl, gå in på alla de re-servationer där finns med, och jag kom-mer inte heller att yrka bifall till dem alla. Men jagvill kort beröra några punkter.I punkten 7 om stärkt lokal näringslivsutvecklinganser vi, tillsammans med och kd, att ettsådant program inte behövs. Vi hävdar i stället att detviktigaste är att snabbt driva igenom det regelförenk-lingsarbete som Småföretagsdelegationen föreslog.På punkt 8 har vi i reservation 5 föreslagit att av-dragsrätten för arbetsresor med bil ska förbättras.Folkpartiet har också i motioner föreslagit att av-dragsrätten ska omfatta resor till och från barntillsyn,men vi har nöjt oss med att tillsammansmed de övriga borgerliga partierna yrka att rätt tillavdrag för resa till och från förskola i anslutning tillarbetsresa skyndsamt ska utredas.Jag yrkar därmed bifall till reservation 5.När det gäller lokala och regionala resurscentrumför kvinnor har vi, tillsammans med ochkd, anfört att det finns en del åtgärder som är särskiltviktiga för att främja kvinnors företagande: etable-ringsfrihet i den offentliga sektorn, att uppmuntraavknoppningar av offentlig verksamhet och att se tillatt upphandling av verksamhet sker i kon-kurrens. Vi vill också att det viktiga arbete som deregionala och lokala resurscentrumen bedriver skages goda förutsättningar.I arbetet i den regionalpolitiska utredningen stredjag hårt för att framhålla betydelsen av utlokaliseradhögskoleutbildning.