prot · GP0927 · 2001-11-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:27Torsdagen den 15 novemberKl. 12.00 - 15.55Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------1 § Ledighet, m.m.Talmannen meddelade att () an-sökt om fortsatt ledighet den 19 novem-ber-31 december 2001.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att ()skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare för Tho-mas Julin.2 § Svar på interpellationerna 2001/02:42 och47 om bostadsbidragetAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! och har till statsrådet ställtfrågor som rör bostadsbidraget. Arbetet är så fördelatatt bostadsbidraget ingår i den ekonomiska familje-politiken och därför ska jag svara på frågorna. Jagbesvarar dem i ett sammanhang.Ulla-Britt har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att förbättra möjligheterna förmakar och sammanboende med barn att få del avbostadsbidraget.Rigmor har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta dels för att öka träffsäkerheten ibostadsbidraget och dels för att familjer som fått förlite bostadsbidrag ska få bidraget utbetalt inom rimligtid.Ulla-Britt menar att den stora minsk-ningen av bostadsbidragsanslaget efter 1997 inte kanförklaras av en bättre tillgång på arbetstillfällen. Istället beror, enligt hennes uppfattning, den storaminskningen i huvudsak på införandet av individuellainkomstgränser och begränsningar av den bidrags-grundande bostadsytan.Regeländringarna som infördes medförde attantalet hushåll med bostadsbidrag minskade jämförtmed 1996, dvs. minskningen var en direkt effekt avdet nya regelverket. Den ytterligare minskning somskett därefter beror inte på reglerna, eftersom regel-verket i princip har legat fast , utan i hu-vudsak på den mycket goda samhällsekonomiskautvecklingen som skett efter 1997.Utgifterna för bostadsbidraget styrs främst av ut-vecklingen av makroekonomiska faktorer som t.ex.arbetslöshets-, sysselsättnings-, inkomst- och bo-stadskostnadsutvecklingen. Det innebär att det fram-för allt är den ekonomiska utvecklingen som avgörom kostnaderna inom bostadsbidragssystemet ökareller minskar.Den ökade sysselsättningen har inneburit att alltfärre är i behov av bostadsbidrag.Antalet samboende hushåll med barn som är bero-ende av bostadsbidrag har minskat mer än ensamstå-ende hushåll med barn. Ensamstående har i regellägre hushållsinkomster än samboende. Det är därförinte förvånande att bostadsbidraget i stor ut-sträckning går till ensamstående föräldrar, eftersomdet är vid låga inkomster som bostadsbidraget utbe-talas.Rigmor efterfrågar åtgärder som ökarträffsäkerheten i bostadsbidragssystemet.Riksförsäkringsverket har i en analys av resultatetför inkomstavstämningen 2001 konstaterat att träffsä-kerheten i det preliminära bostadsbidraget i princip äroförändrad jämfört med tidigare års avstämningar.Bostadsbidrag till barnfamiljer ger en marginalef-fekt på i de inkomstlägen där de trappas av.Många föräldrar får då marginaleffekter vid en ökadinkomst. Återbetalningskravet blir därför en direktföljd av de marginaleffekter som bostadsbidraget gerupphov till.Möjligheten att öka träffsäkerheten i det prelimi-nära bostadsbidraget så att det bättre överensstämmermed det slutliga är beroende av de uppgifter sombidragshushållen lämnar till vidansökningstillfället samt i vilken utsträckning hus-hållen anmäler inkomständringar. konstaterar att det fortfarande endast är ca25 % av bidragshushållen som anmält antingen enhögre eller lägre inkomst under året.Regeringen lämnade ett upp-drag till att se över hur infor-mationen till bidragshushållen kan vidareutvecklasför att kunskaperna om bl.a. kriterierna för eftergiftoch anmälningsskyldighet kan förbättras. Syftet medinformationsinsatserna är att öka kunskaperna omreglerna, men också att verka som en påminnelse omvikten av att t.ex. anmäla inkomständringar. Rege-ringen har också i propositionen 2001/02:9 Vissasocialförsäkringsfrågor föreslagit att vidga rätten attfå ansökan om eftergift prövad vid återbetalning avbostadsbidrag. Sammantaget bör detta öka träffsäker-heten så som efterfrågar.Familjeutredningen överlämnade sitt betänkandetill regeringen . Utredningen harsärskilt granskat bostadsbidragets effekter för hus-hållen och de marginaleffekter det ger upphov till.Beredning av betänkandet pågår inomRegeringskansliet. Regeringen avser att inom ramenför denna beredning göra ytterligare analyser av bo-stadsbidragets roll och framtida utformning.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret på min inter-pellation och gläder mig att tillsammans med Cen-terns och Vänsterns diskutera dessa frågor, även om vi har ageratmycket olika vad gäller bostadsbidraget. Min för-hoppning är att detta samtal ska leda vidare till ettsamarbete som ytterst gynnar barn i familjer medsvag ekonomisk ställning.Förändringen av systemet 1996 har tyvärr slagit uten stor andel familjer från att kunna ha råd med än-damålsenliga bostäder. Jag citerar från regeringensproposition: Målet för bostadspolitiken är att alla skages samma förutsättningar att leva i goda bostäder tillrimliga kostnader och i en stimulerande och tryggmiljö inom ekologiskt hållbara ramar. Boendemiljönska bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållandenoch särskilt främja en god uppväxt för barn och ung-domar.Detta har regeringen raserat. En successiv ned-gång av anslagen från 9,2 miljarder till4,1 miljarder och med prognosen 3,9 miljarder2002, har förstärkt den fattigdomsfälla som statsrådetIngela nu vill finna en utväg ur.Fru talman! Den stora minskningen beror till stordel på den individuella prövning som infördes i ställetför den samlade familjeinkomsten som bidragsgrun-dande inkomst. Begränsningen av den bidragsgrun-dande bostadsytan ledde till att familjer fick lämnaegnahemsboende för att hyra lägenheter med mindreyta, men, märk väl, med högre hyra . Detbostadspolitiska stödet har i huvudsak blivit ettstöd för ensamstående boende i hyresrätt. Är det såregeringen vill ha det? Ska inte alla kunna bo i områ-den med blandade upplåtelseformer och kunna ha enviss valfrihet? Eller har regeringen släppt kravet påatt varje barn ska ha tillgång till eget rum?En annan orsak till regeringens minskade kostna-der är att man skrämmer bort människor som är behö-riga att söka bostadsbidrag, genom att en stor gruppmänniskor ofrivilligt sätts i skuld. Hushållens bo-stadsbidragsskuld till staten är 570 miljoner kro-nor.Vi kristdemokrater har be-gärt att få halvårsvisa avstämningsperioder för bo-stadsbidragen, så att t.ex. studenter ochmed arbete ska kunna ha det bostadsbi-drag de behöver utan att det skavisa sig att de har en påtvingad skuld . Ochän värre, att människor inte av ekonomiska skäl skafortsätta att vara arbetslösa trots att de har tillgång tillett arbete.Den skräckrunda och det antal brev vi erhöll frånmånga människor 1999, då 200 000 hushåll skullebetala tillbaka , vill vi inte upple-va en gång till. Detta gör att det finns ett antal männi-skor som hellre går genom eld och vatten än sökerbostadsbidrag.Vid bostadsutskottets utfrågning om bostadsbi-dragen hävdade bl.a. att bostadsbidraget ärett mycket viktigt selektivt stöd. Vi kristdemokratervill höja bostadsbidraget med i snitt per barnoch hushåll och har med 730 miljoner extra i vårbudget för att göra om systemet.Jag vill fråga statsrådet med anledning avbetänkandet Ur fattigdomsfällan: Kan statsrådet i daggarantera att bostadsbidraget fortsatt ska vara ett stödtill ekonomiskt svaga hushåll? Det har nämligenryktats om generella höjningar av barnbidraget i stäl-let.Anf. 3 ():Fru talman! Tack statsrådet ochtack även meddebattörer. Tack för svaret och den härmöjligheten att diskutera spörsmål kring bostadsbi-draget.Min fråga har jag ställt också utifrån den offentli-ga utfrågning som vi i bostadsutskottet hade medexperter från våra myndigheter. Det var en bra ut-frågning som gav klarläggande svar på hur det nyasystemet har fungerat i praktiken.Syftet med förändringen av bostadsbidraget var jutrefaldigt, och det var någonting som vi i Centerparti-et ställde upp på när det begav sig. Det första var attminska statens utgifter för bidragskostnaderna, detandra att öka träffsäkerheten och det tredje att uppnåoch bibehålla fördelningspolitiska mål.Från sida deklarerade manklart under den här utfrågningen att kostnaderna förstaten har gått ned. Det kan vi också klart konstateranär vi följer budget, bokslut och sådana saker, mensyftet som handlar om träffsäkerheten hade man intenått. får för mycket, får för lite och endastmellan 17 och av människorna får helt rätt. Detär alltså ett helt klart underkänt system, och det måsteman se över.Vad gäller det fördelningspolitiska målet var sva-ret följande, och jag ska be att få citera från s. 2 i detpreliminära protokollet, som har gått ut nu från denhär utfrågningen: "Främst är det den nya lagstiftning-en, som innebär att vi gör en individuell prövning avinkomsten som gör att fallet ärväldigt kraftigt. Men det här fortsätter ju. Det berorpå de goda tiderna, löneökningarna. Löneökningarnapå två löner slår igenom betydligt mer än om manbara har en lön. Vi ser att det går ned väldigt kraftigt,. För de ensamstående med barn, som till90 % är kvinnor, är ökningen betydligt mindre. Det här stämmerväldigt väl med andra siffror på hur fördelningen ochresurserna har sett ut i . De som inte har fått del av den stora tillväxtenhar framför allt varit ensamstående med barn ochensamstående mammor. Här ser vi att bostadsbidragettrots allt har lyckats skydda den här gruppen relativtväl. "Vad gäller det fördelningspolitiska målet var bo-stadsbidraget relativt väl godkänt. Men det som jagframför allt reagerade på i den redovisning som vikan följa i utfrågningen var att träffsäkerheten var sådålig samt att de oftast ensamstående mammorna somändå hade rätt till det här bostadsbidraget inte får sinapengar förrän efter rättelse. Det var ocksåen av mina frågor till ministern , och jag villupprepa den frågan: Vilka åtgärder avser ministernvidta för att de här familjerna, oftast ensamståendemed barn, får bidraget utbetalt i rimlig tid? Jag tyckerinte att det är rimligt att en ensamstående mamma skafå vänta på sina rättmätiga pengar . Hon behö-ver pengarna just för dagen; det är ju så.Min andra fråga upprepar jag också, när det gällerträffsäkerheten. Svaret som jag kan se här, som IngelaThalén ger, är att man ska öka informationssatsning-arna. Ja, det har vi sagt från utskottet också, men jagär nästan beredd att fråga: Vilken informations-satsning? Det är bra att informationen är bra till bi-dragstagarna, men jag önskar att informationen ocksåges klart och tydligt från regeringen till dem somhandlägger ärendena.Anf. 4 ():Fru talman! Jag vågar säga att alla partiföreträdarei bostadsutskottet är för bostadsbidragen som en del iett bostadspolitiskt mål. Frågan är om det uppfylls idag.Regelsystemet har ju halverat antaletbidragshushåll och kostnaderna för staten. Utskottethar i flera omgångar diskuterat det här regelverket,hur det fungerar och utfallet av det och har fört framdet i olika betänkanden, och jag tycker inte att vi ibostadsutskottet har fått några bra svar på våra frågor.De svar vi har fått är en hänvisning till den famil-jepolitiska utredningen. Tyvärr måste jag nog säga attden familjepolitiska utredningen inte ägnade sig sär-skilt mycket åt bostadsbidragsreglerna, hur de funge-rar och hur de har fallit ut. Och mycket riktigt: Detvaga intresset för detta innebär också att man heltenkelt föreslår att bostadsbidraget ska avvecklas. Somvänsterpartist kan jag deklarera i en liten pass-ning till regeringen att det kommer vi inte att accepte-ra.Bostadsutskottet hade också en hearing om bo-stadsbidragen, för att vi tycker att det är vi sombevakar de här frågorna betydligt bättre än regering-en. Där slog man fast att stödet till barnfamiljerna gårfrämst till boende i hyresrätt och ensamstående medbarn, och man kan säga att det är ett kategoristöd , inte ett bostadsstöd i allmän mening.När det gäller ungdomsbostadsbidraget så går detenbart till studenter, och då blir ju 28-årsgränsen förungdomsbostadsbidraget närmast obegriplig ochorättvis. Studenter har nämligen betydligt mera varie-rad ålder än så, och får det alltmer framöver. De somär och ensamstående fick bostadsbidrag ibörjan av 90-talet. Det togs bort som en del i en bud-getsanering - resten har varit del av andra budgetsa-neringar. Hur de har det vet ingen. Däremot vetjag att många har bostadskostnader på över 40-50 %av disponibel inkomst. Sista folk- och bostadsräk-ningen som vi hade är , så kunskapen ärliten om de här familjernas och de ensamståendessituation, och de blir också fler och fler.Det jag vill fråga ministern är: Hur länge ska vivänta på en riktig utvärdering av bostadbidragssys-temet och hur det används som ett bostadspolitisktinstrument? Jag tycker inte att den familjepolitiskautredningen ger några som helst svar på den frågan.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Jag ber att få tacka frågeställarna förde synpunkter och frågor som har kommit, och skabörja med att säga att vi har en gemensam uppfatt-ning i att det är viktigt med en god bostad. Det ärockså viktigt att främst familjer med barn kan efter-fråga en bra bostad, och jag delar uppfattningen att viska ha kvar och slå vakt om en generös bostadsyta förbarnen. Jag menar att det nuvarande bostadsbidragetär en bra grund; vi har en god bostadsyta för barnfa-miljer i det bostadsbidragssystem vi har i dag.På frågan om det finns någon avsikt att ta bort bo-stadsbidraget som selektivt stöd kan jag svara att detinte finns någon sådan avsikt. Däremot är det riktigt,vilket Fattigdomsfällan beskriver, att det finns ettbekymmer i det här selektiva stödsystemet liksom ien del andra direktstöd som bygger på den inkomstman har, och det är att det finns tröskeleffekter, fram-för allt när det gäller kvinnors löner, som innebär fastnar i en fälla. Därför måste man hela tidenfölja upp och se på vilket sätt man kan underlätta förbåde ensamhushåll och för tvåförsörjarhushåll att ökaarbetstiden eller gå från studerandetid till förvärvsar-bete utan att man för den skull sammantaget fårmindre inkomster i hushållet än vad man hade innan.Det här är ett viktigt uppdrag. Det betyder att manhela tiden måste anpassa de här situationerna eftervarandra.Alla tre talarna har frågat om utredningen om fat-tigdomsfällan. Som jag sade i mitt första svar beredsden utredningen , och det är möjligt att resultatet avden beredningen blir att vi bryter ut en del frågor ochgör en särskild analys av dem. Till den problematikenhör bl.a. frågorna om underhållsstödet och om bo-stadsbidragets funktionssätt. Jag har ännu inte tagitställning till det, eftersom det vore bra om man ocksåkunde se helheten i förslagen från utredningen omfattigdomsfällan.Jag delar inte beskrivningatt den andel som fått minskat bostadsbidrag beror påregeländringarna. Som jag sade i mitt svar är det sånär det gäller de förändringar som gjordes mellan1996 och 1997. Däremot är det inget tvivel om attminskningen av bostadsbidragsutbetalningarna häng-er samman med ökade förvärvsinkomster och denstandardförbättring som man får när fler är i arbete.Jag tror inte att någon av er kan ifrågasätta den ut-vecklingen.Rigmor tog upp frågan om träffsäker-heten. Jag delar uppfattningen att det är ett bekymmeratt träffsäkerheten är dålig, men jag vidhåller nogändå att det bästa sättet att åstadkomma en betydligtbättre situation är att arbeta med kunskaper och in-formation. Vi ska kanske förbättra informationen meddirektblanketter på ett helt annat sätt än vad vi gör . Jag tycker nog att våra handläggare är väl infor-merade, men det är av andra skäl svårt att få till stånden kontinuitet i hanteringen. Jag menar att vi i detförslag som har lagts fram i propositionen om vissasocialförsäkringsfrågor kommer åt en del av de be-kymmer som vi har kring ett antal grupper som kan-ske inte riktigt har tagit till sig att de behöver anmäladen ändring just de fått och som därför drabbas nega-tivt när man gör den slutliga avstämningen.Det är möjligt att vi kan göra mycket mer för attöka kunskapen för att öka träffsäkerheten, och jag ärberedd att diskutera sådana frågor.Slutligen var inne på frågan om närett förslag kommer att föreligga. Jag är inte ännuberedd att svara på det. Jag hänvisar till det som jagtidigare sade om att beredningen pågår och att detdärunder kan bli så att vi bryter ut ett antal frågor urden stora utredningen.Anf. 6 ():Fru talman! Jag är givetvis liksom glad över att ensamstående mammor har ettskydd, men jag säger som att det inteär rimligt att bostadsbidraget har blivit ett katego-ristöd. Bostadsbidraget ska vara ett selektivt stöd somska gälla alla grupper. Barn i alla grupper har sammabehov.Det är väldigt bra att få höra från attdet är viktigt med en god bostad och att man ska varagenerös med bostadsytan liksom att statsrådet inte villavskaffa bostadsbidraget som selektivt stöd. Ocksåjag inser att det som det nu är finns tröskeleffekter,men det är säkert lättare att komma till rätta med demän att fortsätta med ett system som innebär övergångtill en mer generell barnbidragsutbetalning, där ävenrika människor får samma påslag.Jag tycker att ska göra en särskildanalys av bostadsbidragsreglerna och verkligen skafölja upp den i utredningen. På frågan om att reglernafaktiskt betyder mycket för sänkningen kan jag hän-visa till att sjönk bostadsbi-dragsutbetalningarna med 2,2 miljarder. Då skeddeden mest drastiska nedgången.De här reglerna hänger ju kvar, och det betyder än måste hänvisa till detta. Dessa familjerhar ju aldrig lyckats komma tillbaka.Vi fick under hearingen reda på att bostadsbi-dragstagarna nu till är ensamstående med barnoch att de får av de utbetalda beloppen. De allraflesta av dem bor i hyresrätt. Av alla dem som fårbostadsbidrag bor i hyreslägenhet och iegen fastighet.Jag skulle också vilja ta tid i anspråk för ett bely-sande exempel i anslutning till ändringen av inkomst-gränsen. Systemet byggde tidigare på en familjein-komst om . Förändringen innebaratt bidraget utbetalades på grundval av den enskildesinkomst, vilket medförde en halvering av bidragen.Vid hearingen lämnades följande exempel. En en-samförälder som tjänar och som har tvåbarn får före skatt en boendekostnad om 5 900 kr.Kommunalskatten i exemplet var 1999. Manhade tagit hänsyn till boendekostnader och levnads-kostnader enligt riktlinjer och tillatt underhållsbidrag och barnbidrag utbetalas. Perso-nen får kvar per år.Om två sammanboende har samma förhållandenmed boendekostnader och annat men en av föräldrar-na står för inkomsten, får man i stället för plus 23 400kr ett minus om . Detta beror dels på attbostadsbidraget har minskat med , dels påatt man inte får något underhållsbidrag, eftersombarnen är gemensamma. Det skulle krävas 120 000 krper förälder, alltså , för att familjenska komma upp till den ensamboendes nivå.Jag undrar mot denna bakgrund ännu en gång:Har det att man bor ensam eller att man bor tillsam-mans verkligen inte någon betydelse för möjligheter-na att få bostadsbidrag på samma villkor?Anf. 7 ():Fru talman! Så länge vi har systemet med bo-stadsbidrag tycker jag att det måste fungera på detsätt som från början var tänkt. Jag tycker att IngelaThalén anslår en ödmjuk ton och är beredd att lyssnapå oss andra, och det för att förhållandena kanbli bättre.Ett bekymmer som kom fram under utfrågningentogs faktiskt fram av från socialdemo-kraterna, och det gällde olikheterna i försäkringskas-sornas hantering av ärendena. Man blir hanterad påolika sätt beroende på var i man bor, och såkan det ju inte få vara.Från svarade man att dethär var ett problem, och man ville ha en mycket tyd-ligare lagstiftning. Jag skulle vilja ställa följandefråga till statsrådet : Kommer man attundersöka detta och skapa en tydlig lagstiftning somblir enkel att tillämpa? Vi från har imånga år efterlyst enklare regler, även på det härområdet.Utgångspunkten för min interpellation skiljer sighelt från utgångspunkt. Vi bor-de kanske ha fått egna interpellationsdebatter omolika saker. Kd vill såvitt jag förstår öka bostadsbi-dragen. Socialdemokrater och andra som önskar attfolk ska vara beroende av bidrag kan därför kanskeförena sig med kd. Jag ställer mig lite tveksam infördetta.Vi har från sida en helt annan öns-kan. Vi vill att människor så långt som möjligt skakunna leva på sin lön, dvs. att de i sin plånbok ska haegna pengar, som de själva kan bestämma över enligtegna önskemål. Vi vill komma bort från bostadsbi-drag och bidragsberoende. Vi vill få ett skatteförslagsom leder till att människor ska kunna leva på sin lön,och vi vill ha sänkningar av skatten för låg- och me-delinkomsttagare.Jag vill också få ett svar från ministern på följandefråga: Tycker man att det är så bra med bidrag i första hand ska utreda möjligheterna härtilloch avstå från att studera andra utvägar? Förhållan-dena skiljer sig över livet. En ung barnfamilj behöverfå tid för sina barn. Man har väldigt mycket diskuteratvad som ger livskvalitet, livskraft och självbestäm-mande för barnfamiljer. Jag tycker att vi ska studeraockså detta. Vilka möjligheter finns det för mammoroch pappor att fördela sin tid så att de får maximal tidför sina barn?När det gäller bostäder är boendekostnaderna enannan sak som i är en orimligt stor del avkostnaderna och i människors ekonomi. Det är ytter-ligare en sak som vi måste titta på mycket mer nog-grant så att människor inte hamnar i en fattigdoms-fälla på grund av den delen.Det finns många olika saker. Det är inte bara ensak som man kan göra bättre för att människor ska fådet bra i . Så länge vi har systemet med bo-stadsbidraget vill jag att det ska fungera bra. Jag harfortfarande inte fått ett riktigt svar från är en rimlig tid för att en ung småbarns-mamma ska få sitt bostadsbidrag ? Hur längeär det rimligt att hon ska få vänta?Anf. 8 ():Fru talman! Det är bra att ministern och jag äröverens om att bostadsbidragen ska vara kvar. Mendå måste de också utformas på ett sätt så att de är endel av bostadspolitiken och kan uppfylla de bostads-politiska målen. Jag delar till stor del uppfattningenatt minskningen av bidragen beror på att människorhar fått arbete. Men det är naturligtvis inte hela san-ningen. Det måste nog ministern hålla med om.En viktig fråga är t.ex. att inkomstnivåerna ochhyresgränserna inte har höjts i bostadsbidragssystem-et . Däremot har lönerna stigit ,och boendekostnaderna har stigit med 4-5 %.Det betyder att de som får bostadsbidrag är relativtfattigare jämfört med övriga befolkningen. Det måstenog också ministern hålla med om. Det är en del avdetta.Hur gör vi med studenterna? Ska det vara på detviset med ett fungerande studentbostadsbidrag att detfinns en åldersgräns ? Av vilken anledningfinns den, eftersom det inte fungerar som det vartänkt tidigare?Vad gör vi med alla de ensamhushåll som harmycket låga inkomster men tyvärr lika höga boende-kostnader som många andra? av disponibelinkomst går till hyra. Det kan inte heller vara rimligt,ministern.Tyvärr har det nu gått ett eller på grund avatt Familjepolitiska utredningen inte har analyseratbostadsbidragen utifrån de förutsättningar som bo-stadsutskottet har fört fram i flera betänkanden ochsom det faktiskt vädjat om att regeringen ska ta initi-ativ till.Ett stort problem med detta är att vi inte har någonbostadsminister. Det är nu en sådanfanns. Det är dags för , andra att fundera på det.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Jag går till den fråga som Ulla-BrittHagström tog upp om övergången från hushållsin-komster till individuella inkomster. Det är ingen tve-kan om att den förändringen var absolut nödvändigför att förhindra en fattigdomsfälla hos främst kvin-nor.