prot · GP0948 · 2001-12-14 00:00:00 — Men vi tycker att den svenska regeringenborde göra livsmedelssäkerhet och jordbruksutveck-ling till ett prioriterat område för vårt utvecklings-samarbete. När den nye biståndsministern kommerblir det ett ansvar för honom, och vi kommer väl attha en diskussion med honom om just dessa frågor.Det är viktigt.Problemen med undernäring är störst i centrala,östra och södra , där nästan hälften av befolk-ningen är undernärd. I många av de här länderna finnsdet mycket bra förutsättningar för livsmedelsproduk-tion. Det är egentligen inte där felet ligger.Vi tycker att vårt utvecklingssamarbete i myckethögre grad ska inriktas på att undanröja strukturellahinder för livsmedelsproduktion i de här länderna.Det handlar om den nationella politiken i varje land,om ägarförhållanden, transporter, avsättningsmöjlig-heter på den egna marknaden, skattesystem, handels-hinder både mellan och naturligtvis mellan i-och . Där är WTO-förhandlingarna väldigtviktiga.Bönderna i många får bara 40 %av världsmarknadspriset för sina produkter. Restengår till skatter och avgifter, till regeringen och för-svinner på vägen.Världsbanken gjorde 1991 en omfattande studieom prissättningspolitiken på jordbruksprodukter i u-världen. Den visar mekanismer som direkt motverkarjordbruksproduktion. Tyvärr verkar studien ha blivitliggande på en hylla. Rapporten heter The politicaleconomy of Agriculture and Pricing Policy, och denbestår av ett antal volymer som är ganska omfattande,men man behöver kanske inte läsa allt. Men jag re-kommenderar regeringen, Sida och alla i utrikesut-skottet att studera rapporten. Då kanske man förstårsambanden och hur man kan gå vidare.Fru talman! Hiv/aids är den värsta epidemi somhar drabbat mänskligheten. Värst är det i . Avde nära 34 miljoner som lever med sjukdomen finns20 miljoner i södra . Sjukdomen slår hårdastmot unga. På flera håll är smittade, ochde flesta av dem är kvinnor.Vi har skrivit mycket i betänkandet om kampenmot aids, där vi är mycket eniga. Jag vill bara ta uppen fråga. Den handlar om kunskapsspridning, omöppenhet och om att minska fördomar. Världensledare måste tala klarspråk. De är män, och de måstetala till männen i sina länder om deras sexuella bete-ende och ansvar, t.ex. att man inte blir av med smittangenom att ha sex med en oskuld. I stället bör mananvända kondom.Vår statsminister, som har goda relationer medSydafrikas president bör ta ett ordent-ligt samtal med honom för att få honom att ändraattityd till aids. Det var intressant att frågan kom uppnär var här . Han svarademycket diplomatiskt på en fråga. Men ledarna måstetala klarspråk för att man ska få en ändrad attityd.Sedan ska jag säga några ord om budgeten. Somde flesta andra strävar vi mot enprocentsmålet. Vi harmer pengar anslagna som vi vill fördelaenligt följande.Vi vill öka anslaget till FN:s utvecklingsprogramUNDP, , , Världs-livsmedelsprogrammet, flyktingkommissariatetUNHCR och till , dvs. FN-organet för be-kämpning av aids. Dessutom vill vi öka anslagen tillAfrika, humanitärt konfliktförebyggande arbete,skuldavskrivning och enskilda organisationer.Det är viktigt att man samordnar biståndet. Detfungerar alldeles för dåligt ute i världen . FN harju den rollen, men det fungerar inte i verkligheten.FN måste öka sin effektivitet och finna bättre metoderför att öka samordningen av biståndsinsatser i allaländer. EU:s bistånd måste också förbättras, men detfinns tyvärr inte så många tecken på att det är enpositiv process på gång.Näringslivet måste också vara med i utvecklings-samarbetet på ett mycket tydligare sätt. Den kom-mande konferensen i är ett tecken på detta.Kofi Annans initiativ Global Compact kommer att bliett viktigt redskap för att nå en bättre utjämning ivärlden, det är jag övertygad om.Det civila samhällets roll i allt biståndsarbetemåste stärkas. Då kommer vi att kunna fatta beslut omen ny biståndspolitik. Det ska bli intressant att arbetavidare med dessa frågor.Sedan vill jag bara instämma i allt som har sagtsom . Hon har lett utskottets arbete påbriljant sätt. Vi har haft ett mycket gott samarbeteunder de år som jag har suttit i utrikesutskottet. Jagvill tacka henne för det. Jag vill också önska Violalycka till med det nya uppdraget i . Jaghoppas att vi kan ses där nere någon gång.Jag står förstås bakom alla reservationer där Cen-terpartiet finns med, men jag yrkar bifall bara tillreservation nr 6.Anf. 9 ():Fru talman! debatterade vi i det sam-mansatta utskottet - försvarsutskottet och utrikesut-skottet - säkerhetspolitik. Det var intressant att följaden debatten. Det var väldigt mycket tal om interna-tionellt solidaritetsarbete genom FN och genom EU,om att bryta ned gränser och ha kontakt. Det är denvägen som man måste gå för att skapa en säkrarevärld. Där är det internationella solidaritetsarbetet ochbiståndsarbetet en mycket viktig pusselbit.Man ger ju bistånd från den rikare delen av värl-den till den fattigare delen av världen för att hjälpatill. Men man också se det som ett egenintresse, somen investering för framtiden. Det är viktigt att ha dettamed i resonemanget, att det är en investering och attdet ska vara en bra, effektiv och generös investering iinternationellt arbete.Som har sagts här är behoven enorma. Vi mötsständigt av dem via massmedier, FN-rapporter ochUNDP-rapporter. Också Sida producerar väldigt finarapporter. Vi har alltså all kunskap på bordet. Vi kaninte komma och säga att vi inte visste, eftersom vi harkunskap om tillståndet i världen.Precis som någon nämnde här tidigare framhöllKofi Annan från den här talarstolen nu behov av ekonomisk hjälp. Han omnågon vet ju att det är ont om pengar. Det har talatsom att FN måste effektiviseras, och det pågår etteffektiviseringsarbete inom FN, men det behövs na-turligtvis ytterligare resurser.Det här är en budgetdebatt. Jag ska därför ägna endel tid av mitt anförande åt budgetfrågor och pengar-na. Då är det naturligt att enprocentsmålet kommerupp. Jag vill även lyfta fram det målet.Enprocentsmålet kom ju inte till av en sinkadus.Det finns ett heltäckande resonemang bakom somgrundar sig på orättvisan i världen och att den rikadelen har ett ansvar. Man antog enprocentsmålet här ikammaren . Går man tillbakatill de texterna framgår det att utgångspunkten förresonemanget var att den rika världen måste ta sittansvar. Det var den enda budgetpost som hade enprocentsats. Det finns ju inte för någon annan post ibudgeten.Man har inte levt upp till detta mål.Folkpartiet anser att det nu är dags att ha en plan förhur ska leva upp till det som en gång harsagts. Många talar väl om att vi ska nå detta mål inomen . Men det skjuts framåt itiden. Man talade och . Sedan rullar man det framför sig så attdet blir alltid förskjutet fram i tiden. Det ärdärför som vill att det ska finna en planför detta.Nu säger många att målet ska vara uppfyllt 2005.Men majoriteten skriver i betänkandet att det ska varauppfyllt "helst" 2005. har man haft formule-ringen "när ekonomin så tillåter". Det finns alltid enreservutgång som jag förmodar att Finansdeparte-mentet har lyckats få in i texterna och som man sedankan luta sig tillbaka mot när man inte uppfyller målet.Därför menar vi att det är viktigt att man har ensådan plan och att man lägger fast den.Folkpartiet har en realistisk plan, menar vi, i vårtbudgetarbete. Det finns inget parti som satsar såmycket på biståndet som . Vi planerar fören treårsperiod, för det ska vara realistiskt att nå må-let 2005. Vi säger att vi ska nå det senast 2005.Här skiljer sig framför allt och Folk-partiet åt. Vi står i denna fråga på varsin kant. Mycketav det som har sagt här ställer jagupp på. Det gäller effektiviteten i biståndet, demo-kratibiståndet, mänskliga rättigheter och skuldav-skrivningar. Jag kan göra listan lång.Det är mycket bra. Men detta kostar pengar. Mo-deraterna prutar ju i sitt förslag 2 ½ miljard, under detatt lägger på nästan 1,8 miljarder. Det ären diskrepans på 4,3 miljarder mellan våra förslag ibudgeten.Ska vi prata i procenttermer innebär Folkpartietsförslag . når inte ens upptill FN-målet . Det blir 0,62 %.Då kan man säga som att man intetycker om procentmål. brukar säga attdet inte är checken man skriver på som är det viktiga.Checken är mycket viktig i detta sammanhang.Moderaterna talar också om utbetalningsmål. Nej,det är inte utbetalningsmål. Det är en budgetpost. Detär inte så att man har nått enprocentsmålet bara för har betalat ut . Man lägger i budgeten fast att1 % ska gå till biståndet, men sedan ska man se till attpengarna används effektivt. Här finns inget motsats-förhållande.Det är klart att det får konsekvenser också i för-slaget om man prutar så mycket som moderaternagör. föreslår en 85-procentig nedskär-ning av biståndet till . Det blir kvar. Bi-ståndet till skär man ned med 75 %.Pengar till ekonomiska reformer, som egentligen ärskuldavskrivningar, tar man helt bort. Dem läggerman naturligtvis på en annan post.Jag delar uppfattningen att man ska göra skuldav-skrivningar, men det kostar också pengar.Om jag ska gå vidare på listan när det gäller attskära ned kan vi titta på UNDP, som är ett FN-organsom också behöver pengar. Man skär ned med 80 %.Det är kvar till UNDP från svensk sida.När det gäller arbete skär man ned med35 %. När det gäller UNWRA - Palestinaflyktingar-na, som verkligen har det besvärligt - halverar manbiståndet. Det är klart att det kostar att göra så krafti-ga nedskärningar som gör.Av Sidas tidning - tre nummer tillbaks fanns deten artikel som hette Det heliga enprocentsmålet -framgår det att målet har nåtts och att borgerligaregeringar har lagt dessa pengar på bistånd. Det ärprecis som har sagt tidigare. Egentli-gen är jag inte så orolig för hur det blir under en bor-gerlig regering, för vi brukar kunna övertyga mode-raterna i det skedet.Jag tycker att och hargjort en lite sämre insats i den konstellation som nuformar budgeten. Ni skulle säkert kunnat göra mer iden vägen.Anledningen till att vi har ett enprocentsmålframkommer i . Jag ska referera vadSven Widmalm, som är intervjuad, säger. Han ärstatsvetare i . Han säger så här: När man sitteroch bestämmer budgeten har tredje världen ingenrepresentant med. Det är ingen som skriker och görsin röst hörd. Den är för fattig, och den är för långtborta.Det var just det som var bakgrunden till att man iriksdagen fattade detta beslut en gång. Det är dags attnå målet i starten på det nya millenniet.Jag yrkar bifall till vår reservation 2, som just tarupp vikten av en plan för enprocentsmålet.Jag ska också gå in på några konkreta saker somvi vill använda pengarna till. Utbildning har vi varitinne på tidigare. Det är naturligtvis mycket viktigtinte minst för flickor, som ofta inte har möjlighet attgå i skolan. Man satsar på pojkarna, och i regel påden första pojken. De yngre bröderna har ofta inteheller möjlighet att gå i skolan på grund av ekono-miska svårigheter. Det kostar ofta pengar att gå iskola i utvecklingsländerna.Hiv/aids kostar pengar - mycket pengar. Jag hadetillfälle att besöka för några veckor sedan.Jag har ett förflutet där; jag var där . Detvar mycket beklämmande att få uppleva att densnickare i den lilla byn som gjorde skolbän-kar , när man byggde skolor, görkistor.Detta är en explosionsartad bomb som ligger ochtickar. Mellangenerationen dör ut. Kvar blir de småbarnen och de gamla. De gamla försöker ta hand omde små barnen. Ni inser vilken situation det är.Mycket lidande följer i spåren av detta. Land efterland kommer att få enorma bekymmer på grund av attden produktiva generationen dör ut.Enskilda organisationer och deras arbete är ocksåotroligt viktigt. Där är jag lite besviken på att man imajoritetstexten tonar ned de enskilda organisatio-nernas roll. Man skriver så här: Den tidigare spriddauppfattningen om enskilda organisationer inom ut-vecklingssamarbetet som mer effektiva biståndsad-ministratörer än staten har ersatts av en mernyanserad förståelse för organisationernas reellamöjligheter att åstadkomma förändring.Jag är övertygad om att enskilda organisationerverkligen åstadkommer reella förändringar, för de harkontakt med det civila samhället. Det är på den grun-den som man gör förändringar.Slutligen vill jag säga att demokratibiståndet ärbasen för ett uthålligt bistånd som klarar påfrestning-ar. Därför är det viktigt att man har demokratimålethögt på listan. Vi menar att demokrati ska vara måletför de olika bistånden.Jag ska avsluta med att ta fram en liten figur somjag hittade i en afrikansk by. Det är en flodhäst. Närjag såg den tänkte jag att jag skulle ta den med migoch ge den till under hennes sistadebattdag i . Därför satte jag ett litetrött band på den.Anledningen till att jag tog med denna lilla flod-häst är att det går ett par historier om en flodhästs liv.Jag har upplevt några ordföranden i utskottet. Vi harvarit kamrater i bänken , och du har suttit somordförande i utskottet . Jag har haft någraordföranden före dig, så jag har sett några olika sättatt arbeta.Den enda klagan jag egentligen har när det gällerViola Furubjelke som ordförande är att det blir jät-telånga sammanträden utan pauser. Utrikesutskottethar ju de längsta sammanträdestiderna i ,ibland tillsammans med KU och miljö- och jord-bruksutskottet. Jag har funderat på hur klararatt hålla på så här när vi andra suckar efter kaffe ochlunch osv. Det är i det här avseendet som hon harnågot gemensamt med flodhästen.Afrikanerna har undrat hur i all sin dar flodhästenkan leva utan mat dag ut och dag in tills man så små-ningom kom underfund med att den äter på nätterna.Då går den upp ur floden och äter. Sedan lever den pådagen. Det måste vara något liknande med dig, ViolaFurubjelke. Du äter antagligen , och sedankan du plåga oss på dagarna.Den andra likheten med den här flodhästen gällerdet lugn och den trygghet som den utstrålar. Denutstrålningen har du. Den har du haft i arbetet somutskottsordförande, som riksdagsledamot, och denkommer du att ha stor glädje av när du går ut i dittnya arbete. Det handlar om att sprida trygghet i dis-kussionen. Du behandlar dina politiska motståndaremed respekt, och därför blir det också en bra debatt.Tack ska du ha, , för de här åren, och lycka till ifortsättningen!Anf. 10 vice talman () replik:Herr talman! Jag tycker att det var en bra liknelsesom K-G Biörsmark gjorde om somen flodhäst vad gäller egenskaper, men jag tycker attdet fattades något. Jag måste ju säga att utseendemässigt vida överstiger flodhästensutseende och skönhet, så jag tycker att det var en liteorättvis jämförelse. Sedan finns det väl också någraandra områden där har avsevärdafördelar framför flodhästen. Det kan ju vara åt andrahållet också. Men jag har också understrukit Vänster-partiets positiva erfarenheter av iövrigt.Med K-G Biörsmark vill jag bara ta upp med en-procentsmålet. Jag tycker att tillsammansmed flera andra partier här i har gjort insats vad gäller enprocentsmålet. Jag är glad åtatt ni fortsätter att driva på och ligga före. Vänster-partiet står bakom samma idéer, och vi anstränger ossväldigt mycket för att få ett så snart förverkligandesom möjligt av enprocentsmålet. Jag tycker att det ärlite orättvist av K-G Biörsmark att inte se att det harskett en hel del i det här avseendet, att vi har fått bortformuleringen "när ekonomin tillåter" och att det nuär helt klart att utskottet är inriktat på detta och hardet uppdraget till regeringen att leverera. Vi har enbetydligt starkare press nu efter senaste s-kongressenän vad vi har haft tidigare. Så jag tycker att K-G Bi-örsmark borde inse att det har hänt mer än vad hanvill ge uttryck för i debatten.Anf. 11 ()replik:Herr talman! Först vill jag säga till hon inte har sett denna söta flodhäst. Hon kan tittalite närmare på den, så får hon se hur söt och fin denär - det var en liten parentes.S-kongressen lyfte fram det här. Man hade tydli-gen en hård debatt och bra skrivningar. Men när mansedan kommer hit där det ska verkställas tonas detned. Man har i och för sig bytt ut "när ekonomin såtillåter". I stället har man skrivit "helst". Då har manförsvagat det hela. Det var hela min poäng i mittresonemang. Och det är det som ligger bakom vårtresonemang om att vi som har makten i den härkammaren skulle kunna lägga fast en plan om hur detska se ut för att man ska kunna uppfylla det somriksdagen en gång beslutade. Det är vi som gör dethär. Det är svårt att skapa en majoritet för detta. Detfinns vissa partier som ställer upp på det men tyvärrinte alla. Det var därför som jag ville lyfta fram dethär, att man fortfarande rullar detta framför sig.Anf. 12 vice talman () replik:Herr talman! Säker kan man aldrig vara, K-G Bi-örsmark. Därför är det väldigt viktigt att vi fortsätteratt driva på, och även om K-G Biörsmark och jagpersonligen inte kommer att finnas kvar under nästaperiod i för att driva frågan finns våra par-tier kvar som har tagit på sig det. Men jag menar har tagit ett stort steg framåt, och det glädsVänsterpartiet åt.Vi vet också att de andra partierna, som ställerupp bakom enprocentsmålet, i andra avseenden iekonomiska frågor inte är särskilt progressiva. Det ärdärför som vi inte kan ställa upp på den frågan i dethär avseendet utan har valt att tillsammans med rege-ringen och lägga fram den här budgeten,som som helhet vida överträffar de borgerliga parti-ernas förslag till budget.Jag skulle också vilja ta upp den fråga som K-GBiörsmark hade om enskilda organisationer. Jag serdet inte som att utskottet nedvärderar eller minskarbetydelsen av enskilda organisationer. Det handlardäremot om att enskilda organisationer har en oer-hörd betydelse i det civila samhället men att det där-utöver är väsentligt att det är staterna som ska funge-ra. Det handlar om att få ett rättssamhälle och om attdet är staterna och deras regeringar och parlamentsom ska se till att det fungerar i praktiken för männi-skor. Det ansvaret ska inte enskilda organisationer ha.Detta är inte att undervärdera deras roll i biståndet.Jag tror att vi alla är överens om vilken viktig roll despelar och vilken möjlighet de har att också levererakonkreta resultat.Till slut, herr talman, vill jag för att det inte skabli otydligt säga att jag och yrkar bifalltill utskottets förslag i betänkandet med undantag förde reservationer som har. Jag yrkarbifall speciellt till reservation 9 vad gäller kritikenkring och viljan att förändra EU-biståndet.Anf. 13 ()replik:Herr talman! Jag är lite bekymrad över att EvaZetterberg inte ser att man i majoritetstexten i det härbetänkandet fortfarande lägger in de här brasklappar-na när det gäller enprocentsmålet.Om läser texten noga ser även honatt det finns utgångar för att man ska slippa uppfylladetta. Det är det som jag är kritisk mot, och det är detsom är kritiskt mot. Det är därför som vitalar om att man skulle lägga fast en plan. Det voreinte så konstigt att göra det eftersom , somjag har sagt, en gång har fattat detta beslut i stor enig-het. Sedan har man inte orkat leva upp till det.Jag tycker med förlov sagt att i detavseendet har gjort ett något sämre arbete än vadFolkpartiet har gjort i borgerliga regeringar. Som jagsade tidigare är det under borgerliga regeringar somvi har lyckats höja biståndet . Det klararinte ni. Det är därför som jag är kritisk. Ni skulle hakunnat sätta större press på regeringen i det samman-hanget; det är jag övertygad om.När det gäller enskilda organisationer tycker jagatt man ska läsa majoritetstexten mycket noga. Därfinns en inte förtäckt utan öppen kritik som handlarom att enskilda organisationer skulle vara övervärde-rade när det gäller deras förmåga att göra förändring-ar. Det är den kritiken som vi vänder oss emot. Jag ärövertygad om att vi genom enskilda organisationerhar ett otroligt viktigt kontaktnät. Det ska inte tonasned; det ska lyftas upp. Det är också därför som vi harföreslagit en avdragsrätt för gåvor. Det är ett sätt attuppmuntra den här kontaktytan. Om då bidrag ges tillenskilda organisationer för ett viktigt arbete kan sta-ten ge sitt bidrag via avdragsrätten.Anf. 14 () replik:Herr talman! Vi har mycket stor respekt för K-GBiörsmarks engagemang i de här frågorna. K-G Bi-örsmark började med att tala om att vi nu har hållit påmed bistånd och att vi nu vet precis hur manska göra. Jag vill då erinra K-G Biörsmark, om tal-mannen tillåter, om att enprocentsmålet, som hansjälv sade, är medan millenniemålen ärantagna av FN . Det kanske säger lite om vilkamål som man nu när man vet så mycket bör koncent-rera sig på. Det är i varje fall den uppfattning som vihar.Sedan vill jag också säga att man, om man ser påtreårsperioden, finner att vi och ligger påungefär samma nivåer. Det hänger lite på var US-dollarkusen kommer att hamna när vi genomför vårskuldsanering. Men vi koncentrerar oss på -det har K-G Biörsmark helt rätt i - för där behövsinsatserna bäst, och vi satsar på skuldavskrivningardärför att det ger större frihet för regeringarna. Då fårdet konsekvenser på andra områden, precis som K.G.Biörsmark har sagt. Men vi har satsat mer pengar påAfrika och mer pengar på skuldsaneringen än deandra partierna. Det tycker vi är viktigt.När det gäller UNRWA har vi, när vi skulle görade här prioriteringarna, sett på att där ändå finnsmycket kraftfulla EU-insatser och mycket kraftfullaFN-insatser.När det gäller UNDP är vår målsättning att hittaett ord och en papperslapp åt UNDP, och vi vill göraUNDP till någonting annat, nämligen de fattiga län-dernas advokat i de internationella institutionerna. Dåbehövs det en omorganisation. När den är gjordkommer vi att behöva lägga mer pengar där.Anf. 15 ()replik:Herr talman! Både Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet vill göra mycket och vill göra myckettillsammans. Vi har nämligen tidigare, just som BertilPersson understryker, genomfört skuldavskrivningar.Den var också under en borgerlig regering man skrevav skulderna. Det var somgjorde det. Där finns en tradition att bygga på.Men vad jag menar är att underskat-tar kostnaderna för allt vi vill göra. Jag har inte textenframför mig , men har någonstans enskrivning om att vi har bedrivit bistånd i tre decennieroch att det inte kan hålla på så till.Visst kan det det. Jag är övertygad om att vi måste hadet perspektivet, från den rika världen till den fattigavärlden.Det har naturligtvis gjorts misstag under de tredecennier vi har bedrivit bistånd. Men det har gjortsväldigt många bra saker också på en massa områden,vilket vi ofta glömmer. Det ska vi lära av, liksom viska lära av misstagen.Men att tro att den rika världen inte skulle hålla påmed resursöverföringar till den fattiga i några decen-nier framöver är helt fel tänkt. Jag är övertygad omatt det kommer att fordras, och vi kommer att finnasmed som advokat för att se till att detta sker.Det är också en rättvisefråga. Och om det interäcker att det ska vara en rättvisefråga, att det skavara en solidaritetsfråga och att det ska vara humani-tärt bistånd, tycker jag att man ska ta argumentet somjag var inne på tidigare, nämligen att det är en inves-tering för våra barn och barnbarn, så attde kan säga sedan: Vad bra att ni satsade på interna-tionellt solidaritetsarbete så att vi fick en säkrarevärld. Det är också ett viktigt argument i samman-hanget.Anf. 16 () replik:Herr talman! Då tror jag faktiskt att vi är väldigtöverens. Det där felcitatet handlar i själva verket omatt vi säger att det under de här 40 åren på många hållhar gått mycket bra, och på andra håll har det inte allsgått bra. Vi ska naturligtvis lära av de länder där dethar gått bra.Jag pekade nu i debatten på skillnaden mellanGhana och . Biståndsinsatserna i Sydkoreahar varit extremt lyckosamma. Där har man nu enlevnadsnivå i paritet med och i vissa fall över Sveri-ge. Man var på exakt samma nivå som 1950.Det går alltså.Vi ska därför koppla in de länder som har lyckats,låta dem ge de erfarenheter de har i trepartssamarbetei biståndet, så att vi drar nytta av de lärdomar som 40år har gett, så att vi kan få samma goda utveckling, såatt vi kan få lysande exempel på framgångar även iAfrika. Det kräver insatser, och det kommer att krävainsatser över 20, till, utan tvivel.Anf. 17 ()replik:Herr talman!