prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — Tiden i skolan är den period i livetdär människor naturligt träffas över alla gränser. Deintryck av världen och medmänniskorna som för-medlas präglar en människaresten av livet. Barn ska inte delas upp utan varatillsammans från tidig start i livet. Så läggs grundenför jämlika villkor och integration.I detta anförande instämde , och (alla s).Anf. 142 () replik:Herr talman! säger att libera-ler historiskt har kämpat för en likvärdig skola föralla. Det är verkligen sant. Vi kan gå tillbaka tillgrundandet av folkskolan osv. en mening som gick ut på att obemedladebarn ska gå tillsammans med bemedlade barn.Kan inte och andra friskole-motståndare se utvecklingen av denna grundidé, dvs.att alla får välja på samma villkor - obemedlade ochbemedlade människor får välja på samma villkor?Vi hörde en lång rad argument mot friståendeskolor. Förutom den ideologiska grundinställningensom styr ställningstagandet, finns det inget stöd för deproblem som berättade att fristå-ende skolor för med sig. Det behövs säkert mycketmer forskning på området. Det kommer säkert attdyka upp en hel del saker som vi har anledning attdiskutera inom hela utbildningsväsendet, både när detgäller fristående skolor och andra skolor. Men ännuså länge finns inget stöd för att segregationen, upp-delningen av elever, ökar. Det finns inget stöd för attkvaliteten sjunker i den allmänna skolan. Tvärtomfinns det stöd för att kvaliteten stiger i alla skolor isådana kommuner där det finns friskolor. Det finnsstöd för att segregationen minskar när det finnsfriskolor eftersom eleverna kan välja mellan bostads-områden.Däremot förstärker inläggden splittrade bild jag hade redan från början. Vadblir Socialdemokraternas ställningstagande till deframtida förslagen? föreslår ju attvi inte ska begränsa s.k. skolor med vinstintresse,vilket vill. Det ska bli intressantatt se var Socialdemokraterna hamnar.Anf. 143 () re-plik:Herr talman! Jag ska först rätta på enmycket väsentlig punkt. Han kallade mig motståndaretill friskolor. Jag har klart och tydligt använt sammadefinition som , nämligen att friståendeskolor på ideell grund kan vara viktiga komplementtill den kommunala skolan. Det vore bra om vi hölloss till vad ledamöterna faktiskt har sagt i talarstolen.Då tror jag att debatten blir mer konstruktiv.Ulf säger att man ska kunna välja på likavillkor. Det kan vi vara överens om. Men förhållandetär just det att valen, på grund av olika omständigheter- etniska, religiösa, sociala och ekonomiska - förnärvarande inte sker på lika villkor. Vi ser klara ten-denser åt samma håll som internationell forskningvisar i , , och ,nämligen att det uppstår en segregation. Vi märker detendenserna . Det gäller att göra någontingåt de missförhållandena nu och inte vänta tills deytterligare fördjupas. Det är den enkla föreställningenoch den logiken som ligger bakom att jag reagerarmot den utvecklingen, liksom andra gör.Jag kan slutligen bara konstatera att både och den promemoria som Utbildnings-departementet nu har gett ut ger stöd för uppfattning-en att konkurrensen inte sker på lika villkor och att vikan se klara tendenser till en begynnande allvarligsegregation i den svenska skolan.Anf. 144 () replik:Herr talman! Men går ändåemot ett förbud mot den typ av privata friskolor somBengt Silfverstrand talar om.Valen ska ske på lika villkor. Innan friskolorna in-fördes, efter många års socialdemokratiskt rege-ringsinnehav när man inte hade den här typen avfriskolor, fanns det faktiskt några friskolor. Jag vetinte hur många det var, men det fanns några heltprivata, där människor kunde sätta sina barn om debetalade väldigt mycket pengar. Då var det inte ett valpå lika villkor.Naturligtvis är det så, som sä-ger, att föräldrabakgrund och många andra faktorerspelar en roll när människor får välja. Men vad vi kangöra som politiker är väl att försöka öka valmöjlig-heten för alla människor, oavsett vad de har för för-äldrar och oavsett från vilka miljöer de kommer - intehindra folk från att t.ex. välja den kommunala mu-sikskolan bara därför att statistiken visar att det ärvälutbildade föräldrar som väljer den åt sina barn. Detär en väldigt pessimistisk, negativ och direkt män-niskofientlig väg att gå att se på valfriheten på detsättet.Anf. 145 () re-plik:Herr talman! Det är dessbättre på det sättet att detäven inom finns de som har tagit del av deolika utredningarna och också tagit åt sig vad somstår där. Det är rätt positivt att den takhöjden finnsockså inom Folkpartiet.Jag kan bara notera att en sådan ledamot i utbild-ningsberedningen i har läst , och inte bara pressmeddelandet, ochkommit fram till att den visar på en mycket osäkergrund för skoldebatten. Han pekar bl.a. på just detförhållandet att man seriöst går ut och marknadsför enutredning på det här sättet, när nästan var tredje elevvar borta från matematikundervisningen. Det är verk-ligen inte en seriös utredning som här har åberopatssom sanningskälla av flera borgerliga debattörer.Jag kan då bara konstatera att det är riktigt attFriskoleutredningen just när det gäller de vinstdri-vande skolorna svävar på målet. Motivet för att maninte vill gå på den linjen är ju att man tror att skolbo-lagen kan manipulera bort vinsten och överskottet.Det är det som är grunden till att man är tveksam tillden metoden. Det innebär att man kan ha kvar, pågoda sakliga grunder, inte bara tveksamhet utan ocksåett motstånd att introducera skolbolag på börsen ochsedan dela ut pengar till aktieägarna. Det tar natur-ligtvis kraft från de gemensamma skolresurserna. Detär vi mycket negativa till, av lätt förklarliga skäl.Anf. 146 () replik:Herr talman! tar upp en all-varlig fråga. Redan i propositionen om friskolerefor-mens regelverk uppmärksammades problemet, ochdet stod redan där att regeringen hade för avsikt atttillsätta en särskild utredning för att titta på segrega-tionsrisken. Den utredningen gjordes, och efter dethar det kommit flera undersökningar där man upp-märksammar detta.Jag skulle vilja att nyanseradeproblematiken mera, men han kanske inte kan göradet . Det är fråga om väldigt olika segrega-tionsproblem. Det är den sociala segregationen, medt.ex. Den segre-gationsrisken ligger kanske närmare till hands när detgäller utvecklingen på gymnasiesidan än någon an-nan. Jag vet inte om det finns särskilda skäl att titta påjust den. Vissa typer av segregation styrs säkert avhelt andra saker än skolan, t.ex. bostadssegregationennär det gäller segregation på etnisk grund.När det gäller de utredningar som har gjorts, somBengt Silfverstrand refererar till, är skillnaderna ifråga om fördelningen höginkomsttagare-lågin-komsttagare, akademiker-icke-akademiker och en-samstående-icke-ensamstående osv. än så längemycket små mellan fristående och kommunala skolor,och de går inte alltid i den riktning som nu pekar på. Det är t.ex. fler ensamståendeföräldrar som har sina barn i fristående skolor.Jag tror alltså att det är viktigt att vi tittar på frå-gan framöver och följer den noga. Det finns risker försegregation, och det vill vi inte ha. Men man börnyansera det så att det inte drabbar allt som är gottoch som inte alls leder till segregation.Anf. 147 () re-plik:Herr talman! Jag har inte särskilt mycket att in-vända mot sätt att resonera. Det härvisar att man kan föra en konstruktiv debatt om all-varliga segregationsproblem. Men det är inte många ide andra partierna utöver som tar uppden frågan. När han nu gör det kan jag bara instäm-ma.Det är också riktigt att segregation, som vi kanskeoftast uppfattar som segregation på etnisk grund, ärväldigt allvarlig när det gäller stora sociala och eko-nomiska skillnader. Jag är rätt övertygad om - detvisar utvecklingen av den svenska skolan - att det ärbra om direktörens barn går tillsammans med arbeta-rens barn, svart tillsammans med vit och muslimtillsammans med . Då grundläggs viktiga ge-mensamma värden från början. Då kanske vi inteskulle behöva rycka ut med med storslag-na integrationsprojekt när skadorna redan har inträf-fat.Anf. 148 () replik:Herr talman! Jag vill gärna leda det ytterligare mer nyanserad bild. Jag tror också att det är lättareför oppositionen att diskutera det på ett fruktbärandesätt. Vissa saker kanske man håller med om, och såfår vi en tydligare bild av var oppositionen står, om vimed opposition menar de borgerliga partierna.Vi kan t.ex. påminna oss hur svenskarna efteremigrationen till hanterade den här frågan. Debildade svenskbyar med svensk skola och svenskkyrka, och de kunde i det nya samhället utveckla sinamöjligheter att träda in i det samhället med en grund-trygghet, behålla språket och lära sig engelska i la-gom takt, hjälpa och stötta varandra. På det sättet fickde ett inträde i det amerikanska samhället på ett brasätt.Det är inte bergsäkert att det är dåligt att vissa in-vandrargrupper har möjligheten att gå i en egen skolaen för att komma in i det svenska samhället.Jag vill inte rekommendera det, men vi får se nyanse-rat på det, titta på möjligheterna och verkligen frågaoss om det här är någonting som på lång sikt leder tillsegregation. Det vill ingen av oss ha, tror jag.Anf. 149 () replik:Herr talman! Jag ska fortsätta där sin replik. Det är ingen som vill ha segrega-tion. Jag tycker att vi visst ska kunna diskutera helasegregationspolitiken, men då får man inte göra denså enkel som gör den genom atthär i kammaren mer eller mindre insinuera att segre-gationen är en följd av friskoletillväxten.Jag tycker att frågan är mer komplex än så. Om viska kunna minska segregationen handlar det om attäven människor med olika bakgrunder och erfaren-heter ges möjlighet att välja skolor och att starta ochdriva friskolor i än större utsträckning än vad vi ser . Tvärtemot vad gör gällandemenar jag att segregationen i väldigt stor utsträckningberor på den bostadspolitik som har förts och på denutbildningspolitik som förs och som är en talesman för. Det handlar om den kom-munala storskaliga skolan. Där väljer , somBengt Silfverstrand har alldeles rätt i, elever bort enskola. Den möjligheten tycker jag faktiskt att vi skage fler. Det är ju resultaten som ska tala, och resulta-ten visar på nöjda elever, nöjda föräldrar och nöjdalärare. Det är den utvecklingen vi ska bygga på. Dåfinns det även ett utrymme för en skolaoch en betydligt större andel friskolor. Det är aveleverna, som vi pratar om, som verkligen går ifriskolor.Anf. 150 () re-plik:Herr talman! Det är ju inte den totala volymen,, när det gäller antalet friskolor som ärnågot problem. Det har vi aldrig åberopat. Det är jutendenserna. Det är utvecklingstakten.Man kan ta storstadsområdena som ett mycketallvarligt exempel. Som jag pekade på och som ocksåregeringens eget underlag, egna utredningar och and-ra utredningar visar finns det i vissa kommuner inteens en gång alternativ. Där finns inga kommunalaalternativ. I har man ju från den bor-gerliga kommunledningens sida sagt att alla förskolorska vara privata. Vad blir det då för valfrihet? Ni frånden borgerliga sidan använder valfrihets-begreppet. Ni förfuskar valfrihetsbegreppet. Ni de-valverar valfrihetsbegreppet genom att glömma bortdet som en gång uttryckte: Frihetensvind är, säger jag er, en vind som skärs av en annanvind, nämligen rättvisan.Det finns förvisso en valfrihet för vissa väl be-medlade och verbalt begåvade. De kan välja sinaskolor med skattemedel, och sedan kan man få ytter-ligare sponsorsmedel för att ytterligare förstärka kva-liteten i skolan. Då är det ju inte märkvärdigt att vi fåren segregation, och segregationen på ekonomiskagrunder är också den mycket allvarlig.Anf. 151 () replik:Herr talman! Beroende på vilket perspektiv manhar landar man i olika slutsatser. Det är bara att kon-statera det. Jag utgår från individen. Jag utgår fråneleven. utgår från systemet. Uti-från det kommer vi naturligtvis fram till olika lös-ningar. Jag föredrar faktiskt att utgå från de männi-skor som vi är satta att representera.Bengt Silfverstrand gör nu gällande att man i enframtid inte ens kommer att få möjlighet att inom sinkommun välja en skola. Det må kommasom en överraskning för Silfverstrand att det faktu-met gäller . Det är bara att titta på hur detser ut inom gymnasieskolan och i representationen ide svenska kommunerna. Det är fullkomligt accepta-belt att man söker sig till andra kommuner för att fåsin gymnasieutbildning. Det är en accepterad utveck-ling. Den utvecklingen kommer vi också att se, ochsom utskottet mycket riktigt pekar på söker man, t.ex.när det gäller , över kommungränserna. Viska ha fritt skolval för eleven finansierat via en natio-nell skol- eller elevpeng.Anf. 152 () re-plik:Herr talman! Nej, , jag utgårockså från eleverna. Skillnaden mellan mitt och soci-aldemokraternas synsätt och det snävt intresseinrikta-de synsätt som och är att vi vill att alla elever ska ha den härmöjligheten, inte bara några som i är intressant att se att har ettganska fantastiskt förslag som har kommit i skymun-dan. De vill ha särskilda antagningsregler vid fristå-ende grund- och gymnasieskolor. Då säger utskottetnågot som är värt att citera:"Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget ominförande av andra särskilda urvalsgrunder. Utskottetvill värna den sammanhållna och seringet behov av att tidigt försöka särskilja barn medvad som brukar kallas särskilda begåvningsprofiler. "Det är precis det som jag har varnat för. En radinternationella studier visar att sådana kriterier vidantagningsprocessen som förespråkarsystematiskt missgynnar låginkomsttagare, etniskaminoriteter och barn med handikapp eller inlärnings-svårigheter.Anf. 153 () replik:Herr talman! Min grannskapsskola har ele-ver med invandrarbakgrund på lågstadiet och entredjedel i högre årskurser. Denfinns i dag.Orsaken till det här är närhetsprincipen. Att hän-visa segregationen till friskolorna är nys. Se integrandet i friskolornas öga, ! Sebjälken i kommunernas! Vad ska åt segregationen mellan skolor? I den kommu-nala skolans värld är det ganska vanligt med "helvita"skolor och mellan- och överklasskolor. Ska BengtSilfverstrand tvångsbussa barn? Ska han användabarn som politiska slagträn? Varför inte se segrega-tionen mellan kommuner? Vilka politiska maktmedelvill använda för att utjämna mel-lan kommunerna?Grundproblemet är ett helt annat. Det är att vartfjärde barn går ut den kommunala utangodkänt i alla ämnen och att går ut utan godkänt inågot ämne. Det är nämligen skillnader i kunskapsom leder till den hårda segregationen, som är livs-lång. Vi måste fokusera på innehåll i stället för attsom Silfverstrand prata om system, huvudmän ochorganisation som självändamål när det i själva verketär kvalitet, trivsel och resultat i skolan som avgörbarnens livsöden.Barn måste finnas i miljöer där de får växa och lä-ra sig saker, så att de kan klara sig bra i livet. Demåste kunna söka sig en pedagogisk inriktning somde kan utvecklas av, och de måste kunna söka sig tillden profil på ämnen som gör att just deras förutsätt-ningar kan tillvaratas. Då handlar det om att lämnadet systemtänkande och det eko från det förflutnasom Silfverstrand ägnar sig åt.Det är inte på det sättet att offentligt automatisktär gott eller att enskilt är ont. Vi har segregations-problem , och de beror på den kommunala sko-lan och på kommunernas brister. Och de beror ocksåpå bristerna när det gäller att förmedla kunskap iskolan. Det här kommer att medföra en segregationsom kommer att få enorma problem med attta tag i på längre sikt.Anf. 154 () re-plik:Herr talman! En av anledningarna till den snabbatillväxten av fristående skolor är na-turligtvis tillkortakommanden i den kommunala sko-lan. Det är alldeles uppenbart. Det är en anledning.En annan anledning som också är väl dokumenteradär det generösa bidragssystemet. har världensmest generösa bidragssystem när det gäller friståendeskolor. Det är den andra viktiga orsaken till den ut-veckling som vi nu ser. Den hade vi inte haft ombidragen hade stått mera i proportion till de faktiskaåtagandena.Det har gjorts väldigt utförliga undersökningar omdet här, bl.a. Samhällsekonomiska effek-ter av ökad valfrihet inom skolsektorn. I den storaundersökningen var inte efterfrågan på alternativaskolor avgörande för föräldrarna, utan det handladeom ett mera direkt inflytande över verksamheten frånföräldrarnas sida. Det är vi mycket positiva till. Släpploss kraft och kreativitet i de kommunala skolornahos skolans personal, så kommer det att bli en bramotvikt till den typen av fristående skolor som väljspå rent ekonomiska och ideologiska grunder.Anf. 155 () replik:Herr talman! Det är talande att en gammal sys-temkramare är rädd för föräldrarnas egna besked omvad de anser är viktigt i skolan. Därför ska de hindrasfrån att välja. Politiker ska göra sig till ombud förfolk och tala om vad de egentligen menar. Jag avvisarhela den synen på människan. Man väljer inte skolaefter huvudman som Silfverstrand tror utan efterinriktning och kvalitet.Silfverstrand säger också att vi har för generösabidrag till skolan. har världens dyraste skolamen lägger långt ifrån mest i världen på utbildning iden kommunala skolan därför att den kommunalaskolan av politiker, som Silfverstrand och andra,tvingas att lägga pengarna på fel saker och inte påutbildning. De läggs alltså på hyror, byråkrati osv.Jag vill gärna höra Silfverstrands kommentar tillatt den genomsnittliga elevkostnaden i en kommun iSverige var men att den andra kommunenkunde avsätta mer än dubbelt så mycket som denförsta till skolan per elev.Tala om segregation och olika möjligheter, baraberoende på vilken kommun man råkar ha turen elleroturen att födas i! Är det en likvärdig skola för alla?Det är det så klart inte.Vi vill säkerställa det med nationell skolpeng somger varje barn rätten att välja. Vi vill skicka med varjebarn exakt de resurser som behövs för det barnetsbehov.Det gäller också funktionshindrade barn. Nistänger , som vi kommer att debattera ieftermiddag. Vi ser till att skicka med de barnen enskolpeng på kanske 1½ miljon som säkerställer över-levnaden av den skolan. Vi vill ge makt till männi-skor.Säg gärna, : Är emot eller för friskolor för funktionshindrademed specialinriktning på t.ex. dyslexi, synskador ellerandra funktionshinder? Det ger de barnen möjlighetatt växa som de aldrig fått möjlighet till i den kom-munala skolan.Det är också en form av segregation. Det handlarinte bara om svart eller vitt, som tro, utan om vad eleverna lär sig och får medsig ut från skollokalen som de har spende-rat där. Lås inte barn i dåliga skolor. Låt dem välja.Hindra inte föräldraansvar. Uppmuntra i stället.Anf. 156 () re-plik:Herr talman! Om en fristående skola på ideellgrund är det bästa alternativet för de underprivilegie-rade grupper - handikappade, barn med dyslexi ochliknande - som räknar upp, ska debarnen självklart få välja. Försök inte att göra dettatill en enkelspårig debatt för eller emot friståendeskolor!Titta hur det ser ut i det svenska samhället. Jag harvarit ute i kommuner. Vi kan ta dagsfärska exempelpå orättvisor på grund av en okontrollerad utvecklingoch alltför för generösa regler för friskolor.Vi kan som exempel ta , , iSkåne eller på . Det gäller däretableringen av en ny fristående skola, som inte hadenågot alternativt utbud att komma med, utan som harexakt detsamma som kommunen. Det håller på attrasera hela grundskoleväsendet i en liten och relativtfattig kommun.Nu är ni i Moderata samlingspartiet ändå ensam-ma om att uttryckligen vilja ha gräddfiler i skolsys-temet. övriga partier säger omdetta med särskilda begåvningsprofiler, som modera-terna förespråkar, att det tvärtom kan hämma barnsallsidiga utveckling om samhället tidigt sorterar indem i ett särskilt fack.Grundskolans tanke är att alla barn ska ges förut-sättningar att utveckla alla sidor av sin personlighetoch olika förmågor. Den skolpolitiken, som är tillgagn för alla elever och föräldrar, står vi socialdemo-krater och jag också bakom.Anf. 157 () re-plik:Herr talman! När jag lyssnar på framgår det allt klarare för mig att går i otakt med bl.a. skolministern. Menden frågan får ni klara av er emellan. Jag lägger miginte i det.Det jag egentligen reagerade för i anförande var när han sade: Det finns risk föratt den kommunala skolan försvinner. I är av skolorna friskolor.Jag skulle vilja fråga : Hotardessa den kommunala skolan, eller var gårgränsen? Hur stor får andelen friskolor bli i ,när den kommunala skolan blir hotad?Jag vill också ställa frågan till : Delar skolministerns synpå att friskolan har kommit för att stanna i ?Anf. 158 () re-plik:Herr talman! I motsats till nästan samtliga borger-liga företrädare här tidigare ska jag svara på de frågorsom ställs.Svaret på frågan om elever i friståendeskolor hotar den kommunala skolan är nej.Svaret på frågan om fristående skolor har kommitför att stanna är ja.Vad vi diskuterar är villkoren. Jag har faktiskt för-sökt att vara väldigt tydlig på den punkten. Vad lederdet system vi har till när det gäller bidragsnivånoch regelverket i övrigt?Det kom ett intressant material till Utbildningsde-partementet författat av PerKågesson där han påvisade vad som händer när manminimerar eller väljer bort skollokaler, vilket ocksåjag har antytt här i dag.Vissa av Pysslingens skolor har genom att mini-mera skolytorna och välja bort exempelvis utemiljöeroch gymnastiksal kunnat spara . Omde inte har samma åtagande som de kommunala sko-lorna är det väl rimligt att man får ändra systemet såatt det blir rättvisare.Jag har kommit med konkreta förslag. Vi vill för-ändra bidragssystemet och ge kommunerna mer in-flytande över etableringen. Det är centrala beslut omsjälva etableringen. Men det är varken Skolverketeller regeringen och riksdag som står för fiolerna förnyetableringarna, utan det görs med kommunalamedel.Jag tycker att det är rimligt att alla skattebetalare ien kommun ska ha inflytande över skolutvecklingen ikommunen, och överskotten som genereras ska gåtillbaks till den gemensamma skolverksamheten.Anf. 159 () re-plik:Herr talman! Det är bra att säger att friskolan i inte hotar denkommunala skolan och att han också säger att frisko-lan har kommit för att stanna. Sedan hamnar han i endiskussion om villkoren, vilket han också gjorde i sittanförande. upplever jag att ropar: Vargen kommer, vargen kommer! Hanvill på det sättet begränsa elevers och föräldrars rättatt välja skola.Jag skulle vilja ställa en fråga till . I har eleverna rätt attvälja skola, program och enskilda kurser. Den rättenär ganska välutvecklad här i Stockholmsregionen.Anser att friheten att välja skola,skolprogram och enskilda kurser bara ska gälla eleveri kommuner och några andrakommuner ute i landet?Vill utöka den rätten så attsamma villkor också ska gälla kommuner uppe iNorrbotten? Eller vill stoppa dekommuner som har den rätten?Anf. 160 () re-plik:Herr talman! Det är kanske ointressant vad jagtycker. I den frågan har också skolministerns egnautredare, m.fl., kommit fram tillatt situationen i inte är bra. Detär den situation som nu vill skadrabba oss och hans vackra Norrland.Jag tycker att det är helt fantastiskt att en företrä-dare för de nordliga provinserna i landet vill sprida deorättvisor som råder i över helalandet norrut. Vi har dem redan söderöver i viss ut-sträckning.Det har gått så långt att det inte är någon valfrihet.Det är väl ingen valfrihet i , ,om man bara kan välja privata skolor? Det är välingen valfrihet om man etablerar exempelvis gymna-sieskolor som har precis samma utbud i kommuner ioförändrat eller vikande elevunderlag? En grundsko-leelev kan räkna ut att det drabbar övriga elever.Valfriheten ska gälla alla och inte bara några. Därär den grundläggande ideologiska skillnaden mellanoss och er kristdemokrater. Ni har i andra samman-hang, på andra tribuner och på andra arenor talat omlikvärdighet och allas rätt. ansluter ni er till dennahögerpolitik. Det är ganska fantastiskt.Anf. 161 ():Herr talman! Kampen eller slaget om den svenskaskolan pågår uppenbarligen fullt ut.