prot · GP0948 · 2001-12-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:48Fredagen den 14 decemberKl. 09.00 - 16.37Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § AvsägelserTalmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i lagutskottetfr.o.m. den 1 januari 2002.Kammaren biföll denna avsägelse.Talmannen meddelade att (m)avsagt sig uppdraget som ledamot i justitieutskottetfr.o.m. den 14 januari 2002.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Kompletteringsval fr.o.m. den 1 januari2002Talmannen meddelade att Moderata samlingspar-tiets riksdagsgrupp på grund av kommande vakanseranmält som ledamot i , Per som ledamot i ,som suppleant i lagutskottet och ChrisHeister som suppleant i Utrikesnämnden.Talmannen förklarade valda fr.o.m. den 1 januari2002 tillledamot i (m)ledamot i (m)suppleant i lagutskottetPetra Gardos (m)suppleant i UtrikesnämndenChris Heister (m)3 § Kompletteringsval fr.o.m. den 14 januari2002Talmannen meddelade vidare att Moderata sam-lingspartiets riksdagsgrupp anmält somledamot i justitieutskottet, somledamot i trafikutskottet och somsuppleant i justitieutskottet.Talmannen förklarade valda fr.o.m. den 14 januari2002 tillledamot i justitieutskottetAnita ()ledamot i trafikutskottetAnders G Högmark (m)suppleant i justitieutskottetLennart ()4 § Meddelande om partiledardebattTalmannen meddelade att onsdagen den16 skulle en partiledardebatt äga rum.5 § Hänvisning av ärende till utskott och beslutom förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesSkrivelse 2001/02:68 till lagutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående skrivelse skulle förlängas tillfredagen den 18 januari 2002.6 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 13 decemberTU1 Utgiftsområde 22 KommunikationerPunkt 5 (Enskilda vägar)1. utskottet2. 1 (c, m, kd, fp)Votering:173 för utskottet145 för res. 11 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 37 v, 15 mpFör res. 1: 75 m, 38 kd, 16 c, 14 fp, 2 -Avstod: 1 mpFrånvarande: 10 s, 6 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 2 fpPunkt 12 (Banavgifter)1. utskottet2. 4 (m)Votering:244 för utskottet75 för res. 430 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 37 v, 39 kd, 16 c, 14 fp, 16 mp,1 -För res. 4: 74 m, 1 -Frånvarande: 10 s, 7 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpPunkt 16 (Ägarstrategi för och )1. utskottet2. 5 (c)Votering:301 för utskottet18 för res. 51 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 73 m, 37 v, 39 kd, 14 fp, 15 mp,2 -För res. 5: 2 m, 16 cAvstod: 1 mpFrånvarande: 10 s, 6 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpGöte () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Punkt 27 (Vänersjöfart m.m.)1. utskottet2. 9 (c, m, kd, fp)Votering:173 för utskottet146 för res. 930 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 37 v, 16 mpFör res. 9: 75 m, 39 kd, 16 c, 14 fp, 2 -Frånvarande: 11 s, 6 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpPunkt 29 (Återinförande av ett obligatoriskt fritids-båtsregister)1. utskottet2. 12 (v, mp)Votering:138 för utskottet54 för res. 12129 avstod28 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 1 m, 3 kd, 16 cFör res. 12: 1 s, 37 v, 16 mpAvstod: 2 s, 75 m, 36 kd, 14 fp, 2 -Frånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpAnders G Högmark (m) och () an-mälde att de avsett att avstå från att rösta men marke-rats ha röstat ja.Punkt 35 (Ny utredning av förlisning)1. utskottet2. 15 (kd, mp, 1 m)Votering:252 för utskottet60 för res. 158 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 69 m, 37 v, 15 c, 12 fp, 1 -För res. 15: 4 m, 38 kd, 1 fp, 16 mp, 1 -Avstod: 3 s, 2 m, 1 kd, 1 c, 1 fpFrånvarande: 10 s, 6 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpMargareta () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Punkt 52 (Flygplatskapaciteten i )1. utskottet2. 26 (c, v, mp)Votering:170 för utskottet69 för res. 2682 avstod28 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 1 m, 39 kd, 13 fp, 1 -För res. 26: 37 v, 16 c, 16 mpAvstod: 5 s, 75 m, 1 fp, 1 -Frånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpDésirée () anmälde att hon avsettatt avstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Punkt 69 (Grundläggande kassaservice)1. utskottet2. 33 (m, kd, fp)Votering:188 för utskottet131 för res. 3330 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 37 v, 15 c, 16 mpFör res. 33: 76 m, 39 kd, 14 fp, 2 -Frånvarande: 11 s, 5 m, 6 v, 3 kd, 3 c, 2 fpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.TU2 Infrastruktur för ett långsiktigt hållbarttransportsystemPunkt 1 (Utgångspunkter och mål för transportpoliti-ken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 3 (c)4. res. 4 (fp)5. res. 5 (mp)Förberedande votering 1:15 för res. 416 för res. 5289 avstod29 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Förberedande votering 2:16 för res. 316 för res. 5289 avstod28 frånvarandeTalmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit.Utgången skulle avgöras genom lottning.Talmannen anmodade () ochPer () att fungera som kontrollanter vidlottningen samt (kp) att förrättalottningen.Den upptagna lottsedeln visade ett ja och kammarenhade således antagit res. 3.Förberedande votering 3:76 för res. 116 för res. 3227 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:157 för utskottet77 för res. 186 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 36 vFör res. 1: 76 m, 1 -Avstod: 1 v, 38 kd, 16 c, 14 fp, 16 mp, 1 -Frånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 2 fpPunkt 3 (Alternativa finansieringsformer)1. utskottet2. 6 (c, m, kd, fp)Votering:174 för utskottet146 för res. 629 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 37 v, 16 mpFör res. 6: 75 m, 39 kd, 16 c, 14 fp, 2 -Frånvarande: 10 s, 6 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpPunkt 5 (Miljöstyrande avgifter)Yrkanden:1. utskottet2. 8 (s, v)3. utskottets förslag till beslut med den ändring därisom föranleddes av bifall till mot. 1 (m)Förberedande votering.152 för res. 849 för mot.116 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 8.Huvudvotering:116 för utskottet154 för res. 851 avstod28 frånvarandeKammaren biföll res. 8.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 1 s, 26 m, 2 v, 39 kd, 16 c, 14 fp,16 mp, 2 -För res. 8: 120 s, 34 vAvstod: 50 m, 1 vFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpLars () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Punkt 6 (Väg- och järnvägsinsatser )1. utskottet2. 10 (c)3. res. 11 (mp)Förberedande votering:17 för res. 1016 för res. 11286 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Huvudvotering:159 för utskottet16 för res. 10146 avstod28 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 37 v, 1 fpFör res. 10: 16 cAvstod: 76 m, 39 kd, 13 fp, 16 mp, 2 -Frånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpPunkt 7 (Planeringsramar för )1. utskottet2. 13 (kd)3. res. 14 (c)4. res. 16 (mp)Förberedande votering 1:22 för res. 1416 för res. 16280 avstod31 frånvarandeKammaren biträdde res. 14.Förberedande votering 2:39 för res. 1316 för res. 14266 avstod28 frånvarandeKammaren biträdde res. 13.Huvudvotering:158 för utskottet39 för res. 13124 avstod28 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 37 vFör res. 13: 39 kdAvstod: 76 m, 16 c, 14 fp, 16 mp, 2 -Frånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpPunkt 13 (i )Yrkanden:1. utskottet2. 20 (c, kd, mp)3. utskottets förslag till beslut med den ändring därisom föranleddes av bifall till mot. 1 (v)Förberedande votering:70 för res. 209 för mot.241 avstod29 frånvarandeKammaren biträdde res. 20.Huvudvotering:243 för utskottet69 för res. 208 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 76 m, 30 v, 1 c, 14 fp, 1 -För res. 20: 1 v, 38 kd, 14 c, 15 mp, 1 -Avstod: 6 v, 1 kd, 1 mpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 3 kd, 3 c, 2 fpPunkt 15 (Regionalt planeringsansvar)1. utskottet2. 21 (c)Votering:289 för utskottet15 för res. 2116 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 75 m, 37 v, 39 kd, 1 c, 14 fp, 2 -För res. 21: 15 cAvstod: 16 mpFrånvarande: 10 s, 6 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.TU7 Ytterligare förlängd tid för statliga garantierför att återställa försäkringsskyddet för flygbran-schenYrkanden:1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (v)4. res. 3 (fp)5. res. 4 (mp)6. utskottets förslag till beslut med den ändring därisom föranleddes av bifall till mot. T68 (m)Förberedande votering 1:Kammaren biträdde res. 4 med acklamation.Förberedande votering 2:17 för res. 316 för res. 4285 avstod31 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 3:35 för res. 214 för res. 3270 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 4:73 för res. 137 för res. 2211 avstod28 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:176 för utskottet73 för res. 172 avstod28 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 1 m, 39 kd, 16 cFör res. 1: 71 m, 2 -Avstod: 1 s, 4 m, 37 v, 14 fp, 16 mpFrånvarande: 10 s, 5 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fpStig Rindborg (m) anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.7 § Internationellt biståndFöredrogsutrikesutskottets betänkande 2001/02:UU2Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (prop.2001/02:1 delvis).Anf. 1 ():Fru talman! Fattigdomen i världen måste utrotas.1,2 miljarder människor hungrar fortfarande. Det ärprocentuellt något mindre än vad det harvarit, men det totala antalet är fortfarande lika stort.Detta är naturligtvis alldeles oacceptabelt. Vi har enskyldighet att göra något åt detta problem, både avhumanitära skäl och av etiska och moraliska skäl.Vi har hållit på med bistånd. En del har vilärt oss. Vi har t.ex. lärt oss att ett land som lever iabsolut fattigdom kan gå över till relativtvälstånd. 1950 hade och exakt sam-ma levnadsnivå. är skillnaderna nästan totala.Det finns sex vägar på vilka man kan angripa fat-tigdomsproblemen.Den första är naturligtvis att mobilisera de egnaresurserna i landet.Den andra är att mobilisera privat kapital - nå-gonting som kommer att kräva multinationella regel-verk i stället för de 1 600 bilaterala överenskommel-ser som existerar.Därutöver är det naturligtvis handeln som är detviktiga. Handeln är mer än tio gånger större än bi-ståndet för de fattiga länderna. Marknadstillträdet ärnaturligtvis A och O.Här handlar det framför allt om jordbruk och tex-til. För de fattigaste länderna gäller det jordbrukspro-dukterna. De subventioner som EU har för sitt jord-bruk är fullständigt oacceptabla eftersom de sänkervärldsmarknadspriserna och ger de fattiga ländernaännu mindre betalt för sina produkter. Men äventullarna måste naturligtvis successivt avvecklas.För medelinkomstländerna och de lite längrekomna av de fattiga länderna handlar det förstås omtextiltullarna - industritullar på framför allt textilva-ror. De måste bort.Vi kan inte heller lämna skuldfrågan därhän. Detär ett viktigt problem i dessa länder. Av de 12,5 %som de skuldtyngda fattiga länderna får i bistånd iförhållande till sin bruttonationalprodukt går drygt2 % tillbaka till de rika länderna i skuldbetalningar.Det är naturligtvis en meningslös verksamhet.Man måste även göra en del systemförändringar ide fattiga länderna. Det handlar om mänskliga rättig-heter, det handlar om rättsstat, det handlar om demo-krati och det handlar om jämställdhet.Vi måste också ha ett bistånd. Men biståndet skavara oljan i motorn - det som får utvecklingen attflyta. Det kan aldrig fungera om det ska vara bensi-nen i tanken.Det grundläggande för att åstadkomma ett utro-tande av fattigdomen är naturligtvis att satsa på till-växt. Men det handlar också om att världssamfundetsatsar på globala nyttigheter. Det är sådant som sta-bila ekonomiska förhållanden, miljösatsningar, smitt-samma sjukdomars behandling och andra liknandeting som brukar sammanfattas med global publicgoods.Det fordras konfliktlösning. Det fordras basalsjukvård och det fordras därutöver också regionaltsamarbete. Den regionala handeln är ofta den viktigadelen av handeln för de fattiga länderna - i varje fall ide första stadierna av uppbyggnaden av en välfärds-stat.Utbildning är oerhört viktigt. Informationstekni-ken har gjort att vi också har fått en ny form av anal-fabetism, nämligen att inte kunna hantera en dator.Även detta måste man lära sig att reda ut och klaraupp.Familjejordbruken måste stärkas, ofta i föreningmed jordreformer.Vi har fem sorters bistånd.Först och främst handlar det om resursöverföring-ar, där de stora summorna förs över till regeringarna iländerna. Där menar vi att man måste koncentrera sigpå ett begränsat antal länder där man kan nå rejälaresultat. Sida är verksamt i 116 länder. Vi troratt man behöver koncentrera sig betydligt och framförallt inrikta sig på , där fattigdomen fortfarandeökar.Sedan handlar det om kunskapsöverföring. Därmenar vi att man gärna kan vara verksam över helavärlden när det gäller teknik och IT, men inte minstockså när det gäller att stärka de fattiga ländernasförhandlingsförmåga i de stora organisationerna somWTO, osv.Katastrofhjälpen måste vara snabb. Det handlarofta om att snabbt komma fram med lednings- ochkommunikationsutrustning. Den kan inte förutses.Man kan bara planera för att vara beredd till snabbainsatser.De enskilda organisationerna är ofta väl förankra-de, har lång tradition på platsen och betyder oerhörtmycket för biståndsviljan i . Vi menar att detfinns anledning att göra ytterligare insatser också här.En viktig funktion när det gäller biståndet är ävendemokratibiståndet. Där är enligt vår uppfattning departinära stiftelserna av utomordentligt stor betydelse,och deras roll bör stärkas. Parlamentarikernas möjlig-heter och deras ställning i förhållande till president-makten i många länder är en väsentlig sak.När vi ska leda biståndsverksamheten handlar detom mål- och resultatstyrning. Om vi ska kunna åstad-komma en mål- och resultatstyrning måste vi ha målsom är tydliga, som är lätta att uppfatta, lätta attkomma ihåg och inte för många. Och man måste hamål där resultaten kan mätas, för annars kan manaldrig någonsin får en resultatstyrning.Vi vill, och det har vi sagt , ha som detövergripande målet att utrota fattigdomen. Det står vikvar vid. Det är ganska naturligt eftersom det endagemensamma för de fattiga länderna är just fattigdo-men - i övrigt är de ju i många avseenden disparata -och här menar vi fattigdomen i bred mening, alltsåden politiska, ekonomiska och sociala fattigdomen.Sedan menar vi att millenniemålen, de mål somhar förhandlats fram av FN, , Världsbankenoch IMF, ska vara de ledande målen när det gäller attutrota fattigdomen. Målen är åtta stycken. Det hand-lar om att utrota den extrema fattigdomen och hung-ern, att skapa en universell grundskolelutbildning, attöka jämställdheten, att minska barnadödligheten, attminska barnsängsdödligheten, att bekämpa hiv ochmalaria, att åstadkomma miljömässig hållbarhet ochutveckla ett globalt partnerskap. Under dessa mål har18 operativa mål antagits, och man har 40 indikatorer.Målsättningen är att halvera fattigdomen till år 2015.Det är ett realistiskt mål som t.o.m. utan stora svå-righeter skulle kunna överträffas. Det är mätbarasaker, vilket gör att man kan följa upp det hela. Tilldetta måste man foga ytterligare mål. Det handlar dåom mål för demokrati, rättssamhälle och mänskligarättigheter. Det är ingen svårighet att göra också des-sa mål mätbara. Då får vi någonting som är hanter-bart, mätbart och som vi kan följa upp. De är dess-utom antagna av . Därför är det ganska själv-klart att vi ska leva upp till dem.Det är viktigt att utrota fattigdomen också av detskälet att kan bli en viktig rekryteringsbasför de terroristorganisationer som ju huvud-sakligen har bestått av relativt välmående individer,men risken finns ju där.I det svenska biståndets historia finns det tre mär-kesår som jag tycker att det finns all anledning attuppmärksamma. Det första är 1978, när regeringenFälldin avskrev alla skulder till Sverige.De andra två är de år när vi betalade ut mer än enprocent av BNP i bistånd. Det ena var under rege-ringen , och det andra var under regeringenBildt.Vad är det som alldeles speciellt villnär det gäller samarbetet med de fattiga länderna? Ja,först och främst är det naturligtvis marknadstillträdet,att avveckla subventioner och tullhinder.Sedan tycker vi, och har tyckt länge, att skuldfrå-gan är viktig. Vi var först med särskilda anslag tillskuldlättnader, speciellt i . Vi menar att år 2004är det att avveckla de tungt skuldsatta fattigaländernas skulder. Det handlar om . Med hänsyn till andel av i-världensproduktion skulle det för del handla om 2miljarder dollar. Det menar vi att som före-gångsland bör ta på sig att avskriva 2004. Det blir liteav ett konkursförfarande, vilket är ett ganska elegantsätt att låta en ny ledning få lov att gå vidare utan attbära bördorna av skulderna från tidigare vanstyre. Detinnebär också att vi jämfört med andra partier kom-mer att ha gjort en rätt rejäl insats under den kom-mande treårsperioden.Vi vill också ta upp frågan om avdragsrätt för gå-vor till biståndsorganisationer. Vi föreslår en utred-ning om detta. Vår tanke är närmast att vi skulle hittanågot som liknar det tyska systemet, där man får enautomatisk avdragsrätt upp till en viss nivå för bidragtill vissa godkända organisationer, därför att detfordras naturligtvis en viss kontroll av sådan verk-samhet.Vidare vill vi satsa på . Vi vill satsa särskiltpå länder med s.k. good governments, god samhälls-styrning. Då vill vi naturligtvis förlägga Sidas ut-vecklingsenhet till och sikta på att successivtgå över till att länderna själva får hantera sin utveck-ling och att vi kan komma i en situation där vi barabidrar med det ekonomiska stöd som behövs för det-ta.Vi vill ha mätbara resultat och menar alltså att ut-betalningsmål inte är en bra väg men att millenni-emålen är en bra väg att arbeta vidare på, och dessamenar vi att vi bör satsa på.I våra samarbetsländer, de som vi arbetar närasamman med, vill vi införa skolplikt. Barnen ska intearbeta i fabriker och på fälten. De ska gå i skolan. Detska vara ett grundläggande krav när vi går in medbistånd.Vi menar också att ingen kan granska sin egenverksamhet. Det är en omöjlighet. Därför behöver viett utvärderingsinstitut eller en utvärderingsfunktionsom är oberoende av Sida.Vi vill också att alla projekt ska vara förseddamed avvecklingsplaner. Dåligt bistånd blir inte bättremed tiden, och bra bistånd ska övergå i landets egetägarskap. Därför ska man ha avvecklings-planer.Det finns många aktörer på detta område. Men in-riktningen måste vara på de fattiga människorna ochatt höja deras levnadsnivå. Det handlar om mångapolitikområden, och det fordras kongruens och main-streaming i det arbete som vi nu sysslar med. Och detgäller att påverka EU som ju har oerhört stora reser-vationer, pengar, som aldrig har betalats ut och sommåste komma till de mål de är avsedda för.Vi tror också att UNDP ska omformas och ut-vecklas till en representant för de fattiga länderna föratt hjälpa dem i alla de förhandlingar som blir aktu-ella framöver.Jag vill passa på att yrka bifall till reservation 3.Fru talman! Detta är den sista debatt som ViolaFurubjelke deltar i. Det känns väldigt tomt.Bakom allt viktigt finns det alltid någon människai bakgrunden. har betytt så oerhörtmycket när det gäller att stärka ställningpå det utrikespolitiska planet. Hon har lett utrikesut-skottet på ett sätt som vi alla uppskattat väldigtmycket. Hon har reformerat världens äldsta politiskaorganisation, Interparlamentariska unionen, på ettlysande sätt. Och alla parlamentariker som sysslarmed utrikespolitik vet vem Mrs. Hon är enlegendar i dag.Vi vill från sida framföra vår storauppskattning och vår tacksamhet för en beundrans-värd politisk insats och för alla roliga upplevelser vihar haft tillsammans.Anf. 2 vice talman ():Fru talman! Ett fotbollslag i , Bur-kina Faso, som tränar både för att bli bättre i fotbolloch i demokrati, hur man fattar beslut. Utbildning förriksdagsförvaltningen i för att den ska blieffektiv, för att den ska fungera och nå ut med infor-mation. och utbildning i jäm-ställdhet och mänskliga rättigheter i , Kazak-stan och andra länder inom östbiståndet. Återupp-byggda broar i m.fl. länder efter orkanenMitch. Allt detta är exempel på biståndsinsatser. Detär exempel på hur man kan stärka demokratin, hur vikan stärka mänskliga rättigheter och ge katastrofbi-stånd samt bidrag till återuppbyggnad och utveckling.Det finns väldigt många fler.Det är därför med glädje som jag kan kon-statera att utrikesutskottet äntligen har tagit ett stortsteg framåt vad gäller enprocentmålet, att vi har fast-ställt detta och att vi äntligen har social-demokraterna med oss för att kunna ta detta steg. Viökar biståndet så att det för blir avBNI. Det är en bit kvar, men det måste gå fort. Nufattas bara , eftersom alla vi andra partierlänge har drivit denna fråga.Från sida är vi inte nöjda. Det kanju inget parti vara när vi ser situationen i världen . Vi har globala miljökatastrofer. Vi har miljonerbarn som lider av undernäring, brist på skolgångm.m. har beskrivit situationen väl. Dengrundläggande frågan är: Hur ska vi förverkliga vårahögtidliga löften? Det fattas ju inte sådana. Vi harmillenniemålen från föregående år, men också en radandra sammanhang, t.ex. FN-konferenser, där värl-dens ledare har fattat beslut om vad som bör göras.Det är inte insikten och kunskapen som saknas.Nej, det som saknas är viljan att förverkliga demål som har satts upp. Därför kommer den konferensför finansiering och utveckling som äger rum i Mexi-ko att bli avgörande. Där kommer det också att visasig hur nödvändigt det är med samverkan mellan delsolika utvecklingsinstitutioner och stater, dels detprivata kapitalet - hur illa en del av oss än kan tyckaom det i princip. Det finns ingen annan väg framåt.Fru talman! Händelserna kom-mer nog alltid att påverka livet för oss som lever . Det kommer att finnas med, det förskräckligasom hände som inte får hända. Men jag kan ändå seatt jag tror att det utvecklades något positivt efterdetta, nämligen insikten hos alla stater om att vimåste samarbeta, att det måste till ett globalt samar-bete och att klyftorna måste minska mellan fattigaoch rika och mellan nord och syd i vår värld.Jag tror att vi alla är klara över att biståndet i siginte kan lösa världens problem. Det är en spillra avdet vi kan åstadkomma. Det är en rad andra sakersom måste till. Det är handel. Det är minskade tullar.Det är näringslivets intresse för sunda investeringarmed miljöriktiga och arbetsmässigt bra betingelser.Det är också att visa ett samband med flyktingar ochatt ta ansvar för den frågan. Dessutom är det att sättastopp för krigsmaterielexport och att minska de mili-tära satsningarna.De här frågorna kommer fram i den utredning omglobal utveckling, Globkom, som pågår och somsnart landar med sitt resultat. Där får vi förhopp-ningsvis just det här sammanhanget klart för oss ochinte bara skilda delar. säger ja till rätt-viseperspektivet men nej till allmosor, ja till solidari-tet men nej till kommersialisering och egenintresse.Där har vår representant tagit upp idénom hur man måste utveckla vänskapssamarbetet, ettglobalt samarbete, i en svensk fond för att stärkapartnerskapet mellan nord och syd.Jag utgår också från att jämställdhet kommer attbli en huvudfråga för framtiden, och också för Glob-kom. Vi kan bara ta ett av de allra senaste exemplen,där en rapport för matprogrammet i FN, UNFP, förnågra månader sedan presenterades i .