prot · GO0957 · 2001-01-26 00:00:00 — Jag skulle vilja att finansmi-nistern ägnade mer tid åt detta än åt att försöka pusslaihop skyddsnätet med sitt sparpaket.Två frågor: Kan finansministern förklara vad detskulle innebära för statskassan om skattepaketet motförmodan skulle bli verklighet? Banksparande ochobligationer tillhör inte precis de vanligaste investe-ringsobjekten utomlands. Och, finansministern, finnsdet verkligen inga planer på att anpassa skatterna tillden internationella verkligheten?Anf. 45 Finansminister ():Fru talman! Ett sätt att anpassa sig till den inter-nationella verkligheten är att införa den typ av expert-skatt som beslutade om . Sedanriksdagen fattade detta kloka beslut har denna skatte-sänkning bekämpats av . Ett parti som såivrigt längtar efter skattesänkningar får här en chansatt instämma i ett förslag om skattesänkningar, menman säger nej till skattesänkningar från moderaternassida. Tala om dubbelmoral i sammanhanget!Jag instämmer gärna i ofta citera-de påstående om att varje ineffektivt använd skatte-krona är en stöld från medborgarna. Det fanns ju skäl,med tanke på det sätt som Bildtregeringen slösadebort våra skattekronor , att gång pågång åberopa i det sammanhanget. Jagskulle vilja komplettera och säga attvarje utebliven skattekrona är också en osolidariskhandling mot de medborgare som betalar skatt, dvs.att varje person som flyr skatten, varje person somidkar skatteflykt, varje person som inte betalar denskatt som han eller hon enligt lagen ska göra, läggerfaktiskt en börda på övriga skattebetalare. Det är enganska osolidarisk handling. Där skulle vi kunnaförlänga principer och värderingar.Låt mig ta två ämnen som tarupp, först detta med skattekonkurrensen, alltså denillegala och oschysta skattekonkurrensen mellanländerna i exempelvis Europa.EU har gjort ett omfattande kartläggningsarbeteoch kommit fram till att det finns ett sextiotal skatte-lagar i olika EU-länder, ingen i men i andraEU-länder, som leder till illojal konkurrens mellanländerna. I EU är vi överens om - finansministrarna,statscheferna och premiärministrarna inom EU - attvi ska avveckla de 60 skattelagstiftningarna. Det harnu påbörjats ett arbete under brittisk ledning med attavveckla de 60 oschysta skattelagarna. Jag tycker attdet är ett bra sätt att samarbeta som vi gör inom EU,där vi ser till att vi gärna ska konkurrera ländernaemellan, men att vi ska göra det på ett schyst sätt.Därför ska vi inte ha den här typen av felaktiga skat-telagar för företagen. Det är det ena.Det andra är att det finns ett antal skatteparadis,ett antal länder som är hemvist för skatteflykt. InomEU är nu alla länder överens - och det ingår i det s.k.skattepaketet inom EU - om att vi ska försöka fåstopp på skatteflykten, att skatteparadisens framtidska kunna förändras.Jag är glad över att det inte bara är vi från EU:ssida som tycker att det är viktigt. har , isamband med en stor vid årsskiftetsom också deltog i, ställt sig bakom arbetetmed att försöka avveckla skatteparadisen och bekäm-pa skatteflykten. driver, inte minst med ame-rikanskt stöd, ett stort arbete för att få till stånd för-ändrade regler och helt enkelt mer neutrala konkur-rensförutsättningar mellan olika länder.Tyvärr är jag i den situationen att jag måste med-dela att varje gång jag kommer till exempelvis och diskuterar det här skattepaketet mötsjag av moderata frågor som handlar om hurman kan försvåra möjligheten att göra sig av medskatteflyktingarna och skatteparadisen i stället för att,i likhet med exempelvis , ägna tid och arbete åtatt försöka neutralisera förhållandena mellan ländernaoch på så vis bekämpa skatteparadisen. Där har mo-deraterna inte ännu ställt upp på den solidariska lin-jen.Anf. 46 ():Fru talman! Jag ställde några frågor i den ur-sprungliga interpellationen, men i likhet med CarlFredrik kan jag inte se att jag fick något direktsvar utan snarare en utläggning om skatteparadis. Detär inte skatteparadisen jag pratar om vare sig i mininterpellation eller här. Det är snarare konkurrensenmed andra utvecklade länder. Jag nämnde i mitt anfö-rande ett antal medlemmar i unionen ochandra som har sänkt sina skatter. De har gjort dettamed motiveringar om att vi ska befrämja tillväxtenoch öka konkurrensen gentemot utlandet.Det finns alltså en skattekonkurrens mellan högstseriösa länder. Det måste vi inse. Att vi ska bekämpade här s.k. skatteparadisen med brevlådeföretag ochsådant tycker jag med. Det tycker vi med. Men vimåste vara realistiska. Vi ska inte fly in i attvi nu ska komma överens om ett skattepaket och troatt vi därmed har löst den illojala hanteringen. Detgör vi inte.Vi måste se till att vi får en skattepolitik som är iharmoni med omvärlden så att inte svenska företagska etablera sig i för att det är lönsammare.Vi ska se till att svenska experter stannar kvar i landeti stället för att flytta utomlands för att de tycker attdet är fördelaktigare, vilket leder till att vi i vår turmåste införa en expertskatt för utländska experter.Det utbyte som sker på det här sättet verkar ju intesärskilt vettigt. Vi måste se till att svenska välutbilda-de personer som har fått utbildningen här också stan-nar kvar. Det är därför vi tycker att det är djupt illo-jalt, omoraliskt och orättfärdigt att vi ska missgynnade svenska experterna på det här sättet. Det är därförvi är emot expertskatten.Jag fortsätter med det här skattepaketet. Vadkommer det att ge statskassan om det nu genomförs?Har finansministern någon som helst uppfattning omhur mycket banksparande det handlar om och hurmycket obligationer svenska medborgare har utom-lands? Är det inte så att investeringarna ligger på heltandra områden och att vi inte kan kontrollera det häralls? Är det inte så att det inte finns några som helstplaner på eller diskussioner om att införa harmonise-ring när det gäller vinst på aktier och realisations-vinster av den enkla anledningen att de flesta länderhar helt andra regler och inte ser problemet på vårtsätt?Anpassar vi inte det här blir det väl som har sagt i en rapport; att vi kommer attförlora i tillväxtkraft, förlora i ekonomisk kraft. Dehar också sagt att vi måste sänka skatterna med istorleksordningen . Det är intejag som säger det utan jag refererar en rapport. Jagupprepar frågan: Har inte regeringen några som helstplaner på att sänka skatterna för att kunna motverkanackdelarna med den internationella skattekonkurren-sen?Anf. 47 ():Fru talman! Jag vill tala lite grann om dubbelmo-ral. Finansministern säger att hänger sigåt dubbelmoral i skattepolitiken eftersom vi inte villsänka skatten för utländska medborgare med hög lönoch hög utbildning som kommer till . Moral,finansministern, kan t.ex. handla om att en personutför ett arbete på ett visst sätt i och en annanperson utför exakt samma arbete på samma företag.Då är det moral för mig att de beskattas på sammasätt. Hur kan finansministern anklaga mig för dub-belmoral när jag tycker att de ska beskattas på sammasätt medan finansministern själv vill beskatta dem påolika sätt? Det hade varit intressant att få det belyst.Anf. 48 Finansminister ():Fru talman! har en lösning på allasamhällsproblem, och det är att sänka skatterna. Närregeringen föreslog att man skulle införa ensärskild expertskatt och sänka skatten för utländskaexperter hade det ju varit naturligt att moderaternastött förslaget om att sänka skatten. gick modera-terna emot förslaget om att sänka skatten. Det tyckerjag är ett uttryck för dubbelmoral. Man predikar sänktskatt men när man får tillfälle att stödja ett förslagfrån regeringen om sänkt skatt säger man nej. kvalificerad dubbelmoral.Det är intressant det som sägerom att är emot skatteparadis. Det låter juspännande. Men så sade han i meningen efter i stortsett att han inte trodde att det hade någon större bety-delse och att det inte var så viktigt att vara emotskatteparadisen. Så han tog tillbaka det där goda somhan inledde med ganska snabbt.Det finns ju en sak som är alldeles tydlig när visocialdemokrater i i förbund med mångaandra krafter - det är liberaler, konservativa ochkristdemokrater - nu gemensamt har beslutat om ettskattepaket för att jaga skatteparadis, för att jagaskatteflykt. Det är att vi inte fått något som helst stödfrån Moderata samlingspartiet i . Det har viinte fått trots att Moderata samlingspartiets partivän-ner sitter i regeringsställning i många andra länder iEuropa och där faktiskt har accepterat, och jobbar för,det här skattepaketet på europeisk nivå.Syftet är ganska enkelt. Det handlar om precis detsom sade förut om man inte kan få in den skatt som har rätt till frånmedborgarna och företagen, utan att dessa flyr skat-ten, då är det andra medborgare som får betala. De fårdå bära detta ansvar. Därför är det oerhört viktigt attvi får ett effektivt och rättvist fungerande skattesys-tem. Det har en del av partikolle-ger ute i i varje fall förstått och insett. Därförär de också beredda att stödja det här skattepaketet.Om man avskaffar de över 60 lagar som finns i olika EU-länder som innebär en illojal ellerskadlig skattekonkurrens är det inte bara bra för får intäkter till länderna. Det är framför allt braför att man får mer justa villkor mellan företagen i deolika länderna. Det blir helt enkelt en mer just kon-kurrens mellan företagen i de olika EU-länderna.Jag har mycket noggrant svarat på de frågor somCarl har ställt i sin interpellation. Nufyller han på med nya frågor. Jag ska säga till CarlErik att det inte finns något exakt svar påhans fråga om hur mycket nya inkomster i miljonereller miljarder kronor som svenska staten kan få närdet europeiska skattepaketet fullt ut är genomfört. Detär inte att möjligt att göra någon sådan exakt bedöm-ning eller prognos. Det säger jag gärna som svar påCarl tilläggsfråga.Anf. 49 ():Fru talman! Det senaste var ju en intressant upp-lysning som jag tackar för. Det är alltså så att detläggs ned väldigt mycket arbete för att åstad-komma ett skattepaket utan att man har någon upp-fattning om vad det skulle kunna ge. Det talar för sigsjälvt när det gäller effektivitet och sådant. Man kan-ske silar mygg och sväljer kameler.Det här med illojal konkurrens är rätt intressant.Illojal konkurrens är ju enligt min definition, ochäven definition tror jag, att man i ett landtillämpar olika typer av skatter för de egna medbor-garna och andra. Man försöker alltså locka till sigföretag eller andra genom att ge dem förmåner. Dåkan man säga att det är illojalt. Det är ungefär sammasak som att det är illojal konkurrens på en privatmarknad när man på samma vis diskriminerar motvissa grupper.När expertskatten diskuterades och beslut fattadesgällde det ju att andra länder hade denna illojala kon-kurrens. De hade börjat med detta, och vi måste svarapå det för att klara oss. Det var ett bra exempel påillojal skattekonkurrens. Vi ställer inte upp på att viska fatta beslut om illojala, orättfärdiga skattesystemäven om vi skulle vilja sänka skatten. Det finns na-turligtvis sådana också inom vårt parti som tycker attdet är bra att man sänker skatterna ungefär på det vissom finansministern tycker att vi borde resonera. Menskatterna ska vara rättfärdiga. Det är viktigt. Detgäller expertskatt, fastighetsskatt eller vad som helst.Man måste ha en skattemoral.Jag kan bara konstatera, fru talman, efter att halyssnat på de här svaren att vi har olika uppfattningar.Jag företräder medborgarna. Jag företräder att svens-kar inte ska behöva rösta med fötterna och flyttautomlands för att få en, som de tycker, dräglig tillva-ro. Jag vill att de ska vara kvar och arbeta i Sverigeför välfärd.Anf. 50 ():Fru talman! Moral igen: Precis som uttryckte det så säger vi nej till omoraliskaoch diskriminerande skattesänkningar, t.ex. sådanaskattesänkningar som gör att vissa utländska medbor-gare som arbetar i får lägre skatt än vissasvenska medborgare som utför exakt samma arbeteoch kanske t.o.m. på exakt samma arbetsplats. Varjeskattesänkning, eller skatteförändring, måste natur-ligtvis prövas för sig. Det har ju t.o.m. hänt, finans-ministern, att vi har gått med på en och annan, förvis-so liten, skatteförändring som innebär ökad skatt.Men om finansministern kommer med förslag får jagväldigt svårt att i fortsättningen gå med på någontingannat än att alla skatter tydligen måste sänkas. Annarsblir det tydligen dubbelmoraliskt.Nej, finansministern, jag har inga fler frågor, där-för att jag inte får några fler svar. Jag vill bara uppre-pa och göra fullständigt klart att varje skatteföränd-ring måste prövas för sig och bedömas utifrån ettmedborgarperspektiv och utifrån perspektivet hur detfungerar i den ekonomiska tillväxten. Sedan ska detockså gärna ha ett inslag av att vara moraliskt rättfär-digt. Och det är inte expertskatten, och därför sade vinej till den.Anf. 51 Finansminister ():Fru talman! Dubbelparet harproblem med dubbelmoralen. De företräder ett partisom förespråkar skattesänkningar som lösning på allaproblem. När den socialdemokratiska regeringenföreslår en skattesänkning för utländska experter, dåsäger de nej. Det är kvalificerad dubbelmoral. Detkan man inte komma ifrån. Jag tror att samspeletmellan dubbelparet nog borde havarit lite bättre, och framför allt borde moralen tänkasigenom i detta sammanhang.Varför har vi föreslagit och varför har riksdagenbeslutat om en expertskatt? Ett stort antal länder i EUhar en expertskatt. Om svenska företag inte skulle fåsamma villkor som dessa företag har i andra länder såskulle svenska företag ha en nackdel, och det är dennackdelen som vi vill upphäva med expertskatten. Vivill helt enkelt få bort den skadliga skattekonkurren-sen genom att likställa svenska företags möjligheteratt anställa experter med möjligheterna för företag iHolland, och i andra länder att göra det. Tilldetta säger nej. Det är inte bara nog medatt säger nej till skattesänkningar. Desäger också nej till att ge svenska företag lika möjlig-heter som andra europeiska företag har. Jag tycker attdet är mycket märkligt och mycket beklämmande attModerata samlingspartiet i detta läge inte vill ge enschyst konkurrenssituation för svenska företag och attde dessutom säger nej till skattesänkningar.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2000/01:104 omskatterna på riskkapitalAnf. 52 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag avser att vidta för att sänka kapital-skatterna och vilka förhållanden som ska föreligga föratt jag ska föreslå en sänkning av skatten på riskka-pital till en konkurrenskraftig nivå.Hagen redovisar vissa uppgifter som sägs innebä-ra att har världens högsta skattetryck på ak-tieägande. Såvitt jag förstår bygger dessa på beräk-ningar av s.k. ägarindex där man väger samman ef-fekterna av bolagsskatten, beskattningen av personli-ga kapitalinkomstskatter och förmögenhetsskatten.Sådana beräkningar lider av svagheten att man vägersamman effekterna av skatter som har delvis olikarta-de effekter på olika former av ekonomiska beslut.I varje diskussion av beskattning av riskkapital ärdet nödvändigt att göra en åtskillnad mellan å enasidan de skatter som i första hand verkar på realin-vesteringarna, å andra sidan de skatter som i förstahand påverkar hushållens sparande. I en liten öppenekonomi som den svenska är den del av riskkapital-beskattningen som sker genom uttag av bolagsskatt iförsta hand en skatt på realinvesteringar, medan dendel som sker genom kapitalinkomstbeskattningen -och förmögenhetsskatten - är en skatt på sparande.Olika studier visar att den svenska bolagsbeskatt-ningen är konkurrenskraftig vid en internationelljämförelse genom kombinationen av låg skattesatsoch förhållandevis generösa reserveringsregler. Dettagäller fortfarande även om utvecklingen i vår om-värld, bl.a. den tyska skattereformen, inneburit enviss förändring i detta avseende. I detta sammanhangvill jag dock erinra om att utredningen om vissa fö-retagsskattefrågor överväger en mo-dell med skattefrihet för kapitalvinster på s.k. nä-ringsbetingade aktier inom bolagsssektorn. En åtgärdav detta slag avser underlätta omstruktureringar inomnäringslivet. Utredningen kommer att presentera sittbetänkande inom kort.Den svenska kapitalinkomstbeskattningen byggerpå en uttalad likformighetsprincip där det har ansettsangeläget att ha samma skatteuttag för olika slag avkapitalinkomster; räntor, utdelningar och kapital-vinster. Ett oenhetligt skatteuttag skapar risker förinkomstomvandling av det slag som var mycket fre-kvent /skattereform.I detta perspektiv skulle en isolerad lättnad i be-skattningen av avkastningen på aktieplaceringar -exempelvis genom skattefrihet för utdelningsin-komster och genom partiell skattelättnad för kapital-vinster av det slag som gällde 1994 - innebära ensubventionering av visst slag av sparande. För denlilla öppna ekonomin skulle detta ske med högst be-gränsade effekter på investeringar och sysselsättning.Visserligen skulle en sådan åtgärd med viss sannolik-het leda till att svenska hushålls ägarandel av svenskaföretag, allt annat lika, skulle öka. kan deförändringar som skett av ägarandelen under senareår inte med automatik hänföras till de svenska skatte-reglerna. Det saknas systematiska studier om sam-bandet mellan skatteregler och ägarandelar. Det finnsändå indikationer på att länder av samma storlek somSverige och med en stor andel multinationellt verk-samma företag men med särskilda lättnader i ägarbe-skattningen uppvisar samma utveckling som Sverigemed en ökad andel utlandsägande. Det finns alltsåandra krafter än skattereglerna som gör sig gällandepå detta område.För övrigt skulle lättnader i aktiebeskattningen påägarnivå innebära att skulle införa ett systemsom innebär diskriminering till förmån för investe-ringar i och till förmån för svenska ägare. Detär en öppen fråga om ett sådant system är förenligtmed . Detta slag av överväganden har haftviss betydelse för den tyska skattereformen. Dennareform innebär ju att man övergivit det tidigare av-räkningssystemet och ersatt det med ett s.k. klassisktsystem för beskattning av bolagsinkomster, dvs. detsystem som tillämpar.Mot denna bakgrund är jag inte beredd att vidtanågra åtgärder för att sänka kapitalskatterna, och jaganser inte heller att sådana förhållanden föreliggersom motiverar sänkningar av skatten på riskkapitalutöver vad jag sagt om arbetet inom utred-ningen för vissa företagsskattefrågor.Anf. 53 ():Fru talman! Tack för svaret, finansministern, menjag är mycket missnöjd med svaret, utom på en punkt,och det gäller att regeringen överväger att ta bortskatten på kapitalvinster på näringsbetingade aktier.Om det blir resultatet av den utredning som ser överdetta är jag nöjd, men vi har ju ännu inte sett resulta-tet.I övrigt är jag missnöjd därför att finansministerninte är beredd att göra någonting när det gäller attsänka skatten för fysiska personer. Han talar endastom att ta bort skatten i vissa fall för juridiska perso-ner. Det är ju på det sättet, finansministern, att detbakom varje framgångsrikt företag står om inte enförvånad så dock en hårt arbetande människa. Ochdet är de enskilda medborgarnas beskattning som jagär bekymrad över när det gäller kapitalskatterna.Faktum kvarstår ju, nämligen att beskattningen avaktieägande är mer än dubbelt så hög i somsnittet för EU och . Jag räknar då med bolags-skatten, reavinstskatten, utdelningsskatten och för-mögenhetsskatten. Eftersom bolagsskatten än så lägeär relativt konkurrenskraftig så innebär detta att skat-terna på de andra kapitalslagen är desto högre.Oavsett vilka motiv som regeringen har att vid-makthålla dessa höga skatter så tycker jag att rege-ringen inte kan blunda för den internationella konkur-rensen. Globaliseringen har ju gjort att man kan flyttakapital elektroniskt. Finansministern är säkert med-veten om att det finns många riskkapitalbolag somhar sitt ägande i och i andra lågskatteländer.Telia, statens eget bolag, valde ju också att avskatteskäl lägga ett av sina dotterbolag i Holland.Börsen ägs ju till stora delar av utlänningar, somfinansministern påpekade. Och den utvecklingen är stor del skattedriven, men visst finns det andraskäl också till att aktier ägs av utlänningar.En stor del av hushållssparandet, som ni tidigarehar varit inne på här, finns utomlands.Allt detta tillsammans gör ju att ägande och kapi-tal drivs utomlands av skatteskäl, och det är detta somjag kritiserar.Min farhåga är inte främst fiskal, dvs. att manförlorar mycket skattepengar. Jag tror att det är all-varligt att man kan förlora duktiga och kom-petenta personer, driftiga entreprenörer som tar medsitt nätverk, sitt kunnande och sina erfarenheter ut-omlands. Det är den långsiktiga utvecklingen som jagär orolig för. Detta är oerhört svårt att bevisa ochmäta på kort sikt. Jag inser svårigheten, men jag villändå tala om detta och göra finansministern upp-märksam på att det är den faran jag i första hand ser.Det är alltså inte förlorandet av skattepengar i sig.Sedan vill jag gärna beröra några punkter i fi-nansministerns svar. Finansministern talar om attskattesystemet bygger på likformighetsprincipen närdet gäller skatt på räntor, utdelningar och kapital-vinster. Men det är ju endast en chimär. Räntor be-skattas och är avdragsgilla, men det är juinte utdelningar. Utdelningar beskattas därmed medungefär . Det finns ingen likformig beskattning idag.En annan punkt som finansministern tar upp är atthan gör en åtskillnad när det gäller skatt på sparandeoch skatt på realinvesteringar. Jag tror att det är far-ligt att göra den skillnaden eftersom investeringar ärberoende av sparande. Detta är ju kommunicerandekärl. Sparandet är hårt beskattat. Först skattar man för inkomsten, sedan skattarman för innehavet, sedan skattar man för avkastning-en och sedan skattar man när man realiserar sparan-det. Visst är sparandet högt beskattat, och särskiltriskkapitalsparandet är ju högre beskattat än det risk-fria sparandet.Jag vill fråga finansministern: inte finans-ministern att småföretagens tillgång på riskkapitalförsämras av vår höga kapitalbeskattning?Anf. 54 Finansminister ():Fru talman! har en låg bolagsbeskattning,en av de allra lägsta i . Den är väldigt konkur-renskraftig ute i , precis som riktigt säger. har dessutom nyligenfattat beslut om att ändra reserveringsreglerna tillförmån för just mindre företag som har möjlighet attskjuta upp sin beskattning . Det ger ettantal kronor som ökar investeringsmöjligheterna ochökar möjligheterna att planera den ekonomiska akti-viteten i inte minst mindre företag. Jag tycker att vialltid ska ha en öppen dialog för att skapa goda vill-kor för de mindre företagen.Men det som naturligtvis är allra viktigast för demindre företagen är ju att vi har en efterfrågan i vårtsamhälle och en samhällsekonomi som är väl skött.Under senare tid har vi sett att en välskött ekonomiockså har skapat en god efterfrågan på företagensvaror och produkter. Regeringen tycker att det ärangeläget att föra en fortsatt diskussion om hur viockså skapar en god kapitalbas för de små företagen.Det var därför jag nämnde den särskilda utredningkring företagsskatter som kommer att pre-sentera sitt arbete.Sedan är det en realitet att det har funnits en rela-tivt god tillgång på kapital i under senare tid.Den starka tillväxt av nya företag och det starkaentreprenörskap som vi har haft har inte varit etthinder när det gäller kapitaltillgång. Det har tvärtomfunnits en god kapitaltillgång. Vi har ett intresse avatt åstadkomma detta även i fortsättningen. Samtidigtmåste man också konstatera att vi har levt i en såstark ekonomi och haft en så stor framgång i vårekonomi att det knappast finns bristpå personer som har kunnat öka sina förmögenheteroch sina kapitalinkomster rätt ordentligt. Man måstealltid se på helheten, och därför har regeringen valt atti skattepolitiken som helhet lägga tyngdpunkt påskattesänkningar för låg- och medelinkomsttagare.Men vi är också oerhört angelägna om att man i fort-sättningen får bra villkor inte minst för de små ochmedelstora företagen och deras möjligheter att fort-sätta expandera.Anf. 55 ():Fru talman!