prot · GO09102 · 2001-05-02 00:00:00 — Därför kan man kan-ske inte hävda att den ideella sektorn i hög grad ut-övar inflytande över själva utredningen.När utredningen blir klar blir det ett remissförfa-rande, som också sägs i svaret. Min fråga till finans-ministern är om den ideella sektorn får vara medbland remissinstanserna den här gången. Så var intefallet med den förra utredningen om momsbeläggningav hyror. Det remissförfarandet gick den ideella sek-torn förbi. Det vore intressant att få höra något om detoch att få ett svar i det avseendet.De ideella organisationerna är ekono-miskt hårt pressade. Kommunala besparingar har lettbåde till minskade bidrag och till höjda avgifter påhyror. Därför finns det all anledning att värna deideella organisationernas möjligheter att bedriva enbred verksamhet, speciellt i där vi ser en dra-matisk ökning av våld och missbruk bland unga. Detär således min förhoppning att det inte läggs ytterliga-re administrativa eller ekonomiska bördor på denideella sektorn, på föreningslivet, eftersom det direktskulle få en motverkande effekt.I vår förra interpellationsdebatt om moms för ide-ella föreningar sade tydligt att haninte hade för avsikt att försvåra för den ideella sek-torn. Efter vad har uttalat här i dagförutsätter jag att detta står fast i årnär utredningen lägger fram sitt förslag.Anf. 120 Finansminister ():Fru talman! Om tror att utredning-ens huvuduppgift är att försöka knäcka de ideellaföreningarna måste hon ha läst direktiven på ett full-komligt felaktigt sätt, för det är inte det som dethandlar om. Om referensgruppen inte varit samladsärskilt kan det ju bero på att det intefinns några skarpa förslag som på något sätt allvarligtberör det ideella föreningslivet. I stället är det välsnarast ett kvitto på att den oro som försöker sprida är alldeles obefogad.Jag tror att kan vara lugn, för jagsom finansminister har inget som helst intresse av attskada det ideella föreningslivet och dess verksamhet.Tvärtom har vi i regeringen i olika sammanhang,både i vårpropositioner och i andra propositionertidigare, markerat vårt stora stöd för det ideella före-ningslivet. Det är tråkigt att på det härviset bidrar till att skapa en alldeles obefogad oro.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2000/01:352 omsysselsättningenAnf. 121 Finansminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgär-der regeringen är beredd att vidta för att öka syssel-sättningen.Regeringen arbetar långsiktigt för att skapa godaförutsättningar för full sysselsättning. Med full sys-selsättning utnyttjas den viktigaste resursen som ettland har - varje människas vilja att arbeta. Med enhög andel sysselsatta kan möta de demogra-fiska utmaningar som landet står inför. En hög andelsysselsatta främjar dessutom jämställdheten.Vårpropositionens baskalkyl för sysselsättnings-utvecklingen överensstämmer i stort sett med beräkningar. Det finns dock en radosäkerhetsfaktorer när det gäller prognoser och kal-kyler. Utvecklingen i svensk ekonomi är exempelvis istor utsträckning beroende av utvecklingen i vår om-värld. En ansvarsfull lönebildning har också storbetydelse för att främja ökad sysselsättning ochminska arbetslösheten.I vårpropositionen presenteras såväl ett låg- somett högtillväxtalternativ för att illustrera spännvidden imöjliga utfall för den ekonomiska utvecklingen.År 2000 kommer att gå till historien som ett av debästa åren vad gäller antalet nya jobb under de se-naste decennierna. Under loppet av ökadesysselsättningen med ca 134 000 personer. Syssel-sättningsökningen är ett resultat av regeringens eko-nomiska politik samt vidtagna åtgärder på arbets-marknadsområdet. Regeringen har dessutom beslutatom reformer som ännu inte har fått full effekt. Däri-bland kan förändrade regler i arbetslöshetsförsäkring-en, aktivitetsgarantin och olika former av anställ-ningsstöd nämnas. Sänkta egenavgifter och införandetav maxtaxan , minskar marginaleffek-terna vid ökat arbetsutbud och stimulerar därmedsysselsättningen. görsdessutom särskilda insatser för personer födda utom-lands.I vårpropositionen föreslog regeringen ytterligareåtgärder med syfte att öka sysselsättningen, varav jagnämner några:· Aktiv rehabilitering ska hjälpa långtidssjukskrivnaatt komma tillbaka till arbetslivet.· Marginaleffekterna för förtidspensionärer somarbetar ska reduceras.· Reglerna i aktivitetsgarantin ändras så att riskenför rundgång minskar.· En ny myndighet för övervakning av arbetslös-hetsförsäkringen skapas.Regeringen har bedrivit en politik som inneburitatt vi har uppnått målet om halverad öppen arbetslös-het . Sedan målet sattes upp att avden vuxna befolkningen ska vara reguljärt sysselsattår 2004 har sysselsättningsgraden ökat från år1997 till . Vid behov återkommer rege-ringen till med förslag på ytterligare åtgär-der för att säkerställa att målet uppnås.Anf. 122 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret,som jag har läst med stort intresse. Jag tänkte att vikunde se vad det innehåller.Först ska jag citera ur svaret:"Sysselsättningsökningen är ett resultat av regering-ens ekonomiska politik samt vidtagna åtgärder påarbetsmarknadsområdet." Här finns ingen ödmjukhetinför den draghjälp som den internationella konjunk-turutvecklingen, framför allt kanske de amerikanskaekonomin, har bidragit med. Med samma logik - omnu detta beror enbart på regeringens ekonomiskapolitik - måste man ju beskylla regeringen exempel-vis för IT-sektorns kraschlandning under senare tid.Men så långt går inte jag, för jag tror att det faktisktfinns omständigheter som en svensk regering inte styröver. Jag tror att en sådan beskrivning av verklighe-ten hade varit på sin plats.Men visst, det har gått bra, särskilt , försysselsättningsökningen. Men vi har i slutet av enhögkonjunktur fortfarande enormt hög arbetslöshet,både öppen och dold, på olika områden. Räknar vi inalla människor som inte har ett arbete eller som skullejobba mera har vi av arbetskraften utanför ettordinarie heltidsjobb som man skulle önska att manhade. Vi har ungefär 300 000 färre sysselsattajämfört med slutet av förra högkonjunkturen 1990.Det här visar att det finns problem kvar. visar också i sin prognos att måletom sysselsatta inte kommer att uppnås.Det bekräftas också av regeringens egen vårbudget.I svaret radar finansministern upp en massa åtgär-der, men mycket av det han saknar finns i prognoser, allt som fanns känt fram finns med i bedömningar.Vad som är nytt är de punkter som regeringen tarupp: aktiv rehabilitering, hjälp till långtidssjukskrivna- där finns det som ska kommanästa år. har det inte hänt någonting undersenare år på det här området från regeringens sida.Man utreder hur man ska undvika den ökande lång-tidssjukskrivningen, och ingenting händer, mycketlite i alla fall.Det talas om att reglerna för aktivitetsgarantin skaändras. Det sker genom att "ska" blir "bör" i aktivi-tetsgarantireglerna. Det är tydligen en stor reformsom på allvar ska göra att man ska målet om 80 %.Den fråga man ställer sig när man läser om vad är detsom är nytt i vårbudgeten jämfört med det som KIhaft som underlag för sin bedömning är: Är dettaverkligen allt? Jag vill ställa den frå-gan: Är detta verkligen det som ska räcka till för attvi ska målet om sysselsatta ?Det finns ingen vilja att se över näringspolitiken.Frågan är: Är regeringen nöjd på området när detgäller regelförenklingar, skattesänkningar, hur mankan underlätta för jobben inom hushållstjänstsektorn,regionalpolitiken etc.? Här har vi sett en ganska pas-siv regering. I bästa fall pratar man om att något skakomma längre fram.Min fråga till regeringen är: Är detta verkligenbeskedet? och regeringen själv ivårbudgeten konstaterar att 80-procentsmålet intekommer att nås. Så kommer några få punkter av nykaraktär som egentligen inte är några större saker ochsom i bästa fall är på marginalen till fromma för demänniskor som ännu inte har ett arbete.Anf. 123 Finansminister ():Fru talman! Låt mig först konstatera att den inter-nationella konjunkturutvecklingen under senare årnaturligtvis har varit bra för svensk ekonomi ochsvensk sysselsättningsutveckling. Men det är inte så,, att det är den som har skött syssel-sättningsuppgången i . Alla länder i Europahar haft del av denna internationella konjunkturupp-gång, men är det land som kanske har haftden snabbaste sysselsättningsutvecklingen. Det är ettmycket tydligt resultat av regeringens ekonomiskapolitik.På samma sätt var beroende av den inter-nationella konjunkturnedgången i början av 90-talet.Sverige var ett av de länder som hade den snabbastearbetslöshetsökningen, också ett resultat av regering-ens ekonomiska politik - den dåvarande borgerligaregeringens ekonomiska politik som förstärkte deninternationella lågkonjunkturen. Det är visat i anslut-ning till en av finansplanens bilagor. Visst kan manmed den ekonomiska politiken både försämra läget,som skedde , och förbättra läget,som har skett nu i slutet av 90-talet.Vi hade en arbetslöshet under den borgerliga peri-oden som var . Vi har pressat ned arbets-lösheten kraftigt och bara halverat den tillnu senast . Men vi socialdemokrater är själv-fallet inte nöjda. Vi vill ha en arbetslöshet som ärännu lägre. Det är därför som vi har gått vidare ochpresenterat det s.k. 80-procentsmålet.Konjunkturinstitutet kan självfallet inte, när degör sina bedömningar, veta vilka förslag som rege-ringen har i vårpropositionen. Konjunkturinstitutetsbedömning är gjord dessförinnan.Det är en felaktig presentation av regeringensmaterial när man säger att inte heller regeringen troratt vi kommer att nå 80-procentsmålet. Jo, regeringentrodde att vi kommer att nå 4-procentsmålet. Det ifrågasattes också då från borger-ligt håll. Man sade att vi inte kommer att nå 4-procentsmålet. Det gjorde regeringen till slut. Närregeringen nu säger att vi tror att vi kommer att nå80-procentsmålet ifrågasätts också det från borgerligthåll. Vad som presenteras i finansplanen, i vårpropo-sitionen, är att om man med nuvarande inte gör mersaker kommer vi kanske inte att nå 80-procentsmålet. tror väl inte att rege-ringen kommer att sitta med armarna i kors, i varjefall kommer inte en socialdemokratisk regering attsitta med armarna i kors och invänta attdet bara blir sysselsatta eller så. Vi kommer attåterkomma i varje vårproposition, i varje budgetpro-position och vid varje annat tillfälle föreslå insatsersom gör att vi ska kunna nå målet år 2004.Jag förstår att med sin bakgrund ärvan vid regeringar som inte gör särskilt mycket somvi såg . är det faktiskt en annanregim i det här landet, och den socialdemokratiskaregeringen tänker göra ännu mer för att öka syssel-sättningen.Anf. 124 ():Fru talman! Det är lite trist att lyssna på finansmi-nistern. Han håller på att gräva i gamla saker. Självhar finansministern lagt fram en vårproposition därdet klart klarläggs att skulden stora eko-nomiska problem låg i den socialdemokratiska rege-ringens ekonomiska politik . Det är säkertsaker som man kunde ha gjort bättre eller sämre vid90-talets början.Jag är allvarligt oroad för de hundratusentalsmänniskor som är öppet arbetslösa, i åtgärder,som jobbar deltid men vill jobba heltid. Jag frågar:Vad gör regeringen otåligt för att nå 80-procentsmålet? Vi kristdemokrater har ett antal för-slag som vi tycker skulle hjälpa till för att nå detta.Svaret är ett allmänt gnällande och hänvisning till enmassa gamla saker . Vi kan hållapå att diskutera historieskrivningen, det är möjligt,men som oppositionsparti har man rätt att ställa frå-gan: Vad gör regeringen för att uppnå de mål somman själv har satt? Vi kristdemokrater kritiserarmycket skarpt målet om öppen arbetslöshet där-för att det skapar utrymme för att manipulera medsiffror, skyffla undan människor utanför statistiken.Men 80-procentsmålet, som säger hur många som skavara sysselsatta, tycker vi är ett rätt sätt att formuleraett mål. Man kan diskutera detaljer där, men det är etträtt sätt att tänka. Det har vi också uttryckt på olikasätt. ställer vi oss frågan: Vad gör man för attuppnå detta?I material ser vi att de storagrupper som gör att man inte kommer att nå 80-procentsmålet och som har ökat kraftigt sedan förrahögkonjunktur är förtidspensionäreroch studerande - det är positivt i många stycken attmänniskor studerar - öppet arbetslösa och de som är iolika typer av åtgärder. Där finns de många männi-skor som vi måste få i arbete. Vi har på olikaområden - när det gäller rehabilitering, hur vi skabryta de ökade långtidssjukskrivningarna, arbets-marknadspolitiska insatser, näringspolitiken - lagtfram en rad olika förslag. När vi läser vårpropositio-nen blir vi besvikna. Det händer för lite från regering-ens sida. Det utreds och hänvisas till framtiden, ochdet är en direkt negativ attityd till många förslag.Det här är så pass viktiga frågor att vi måste skapaett bättre spelrum för småföretag inte bara för attstarta utan också för att kunna växa, skapa bättreförutsättningar för att människor kommer i arbete påolika områden. Vi måste också se till att utnyttja denoerhört stora potential som finns i . Då vet viatt exempelvis skatter på vissa områden är oerhörtnegativa för sysselsättningen. Den insikten trodde jagfaktiskt att finansministern hade.Tydligen är lite regeländringar i aktivitetsgarantinallt som finansministern har att ge som besked just nui alla fall. Sedan får vi se om det kommerytterligare förslag. Det är tydligen det besked man fåri dag från finansministern, och det beklagar jag.Anf. 125 Finansminister ():Fru talman! tycker att det är tristatt jag talar om . Det var en tristperiod i svenskt ekonomiskt liv och svensk politik,oerhört trist period med den högsta arbetslösheten,den högsta statsskulden, det största budgetunderskot-tet och en försämrad svensk ekonomi. Vi hade intebara nolltillväxt, vi hade t.o.m. en lägre tillväxt, dvs.att ekonomin bromsades och tillväxten blev mindreoch mindre . Det är trist att behövahänvisa till det, det är en trist referens som tyvärr intekan glömmas bort eftersom de partier som stod bak-om den politiken nu förespråkar i stort sett sammaåtgärder på nytt, . Då vill jag verkligenvarna svenska folket för att göra om det tricket somfick det katastrofala resultatet.Stefan Attefall, som inte gillar att tala om det för-gångna, har uppenbarligen tittat på den bilaga tillfinansplanen som till en del handlar om 80-talet. Nuhandlar den faktiskt mest om 90-talet med några sidorom 80-talet. Han måste ha läst alldeles fel i bilaganeller inte läst alls, möjligen läst felaktiga tidningsrefe-rat.I den bilagan konstateras två saker. Det ena är attden internationella konjunkturutvecklingen förstärk-tes av den borgerliga regeringen ,och vi fick sämre ekonomi i än man fick iomvärlden. Det andra är att gickekonomin bättre i än i många övriga länder iEuropa, som ett resultat av den ekonomiska politiksom regeringen nu bedriver.Om 80-talet sägs det egentligen kort att det kan-ske hade funnits skäl att ha en mer restriktiv finans-politik under vissa skeden . När dendåvarande socialdemokratiska regeringen försökte sigpå det var det ett starkt motstånd från de borgerligapartierna och även från vissa andra partier i den härkammaren. Det var en läxa som bör tamed sig också.Sedan säger att det inte finns någraförslag i vårpropositionen. Nej, om man inte läservårpropositionen kan man inte tillgodogöra sig för-slagen. Det finns sida upp och sida ned med förslagom hur man kan öka sysselsättningen. Och om det ärnågot som bör känna sig trygg med ärdet att det socialdemokratiska partiet är oerhört an-geläget om att öka sysselsättningen. Det lägger nedett oerhört arbete på att se till att fler människor fårjobb.Vi har förslag om att minska deltidsarbetslöshe-ten. Vi har förslag om att de långtidssjukskrivna skafå chans till en bättre rehabilitering och komma till-baka till arbetslivet. Vi har förslag om att invandrar-na, som har för hög arbetslöshet, ska få chans attkomma in på arbetsmarknaden. Vi har förslag om attde arbetshandikappade ska få större insatser. Vi harförslag om att en rad arbetsmarknadspolitiska ochnäringspolitiska insatser ska göras. Det gäller bl.a.möjligheten exempelvis för kvinnor och invandrareatt i större utsträckning starta företag. I sista hand ärdet ju när det gäller det näringspolitiska klimatetfaktiskt den allmänna goda tillväxten i ekonomin somger möjlighet för människor och företag att efterfrågavaror och tjänster. Det är det som har kännetecknatsvensk ekonomi och gjort den så framgångsrik.Stefan Attefall har säkerligen inte undgått detfaktum att Europeiska unionens ledning, kommissio-nen, gjorde en jämförelse mellan ochde övriga 14 EU-länderna. Kommissionen valde uttolv ekonomiska indikatorer, och man kunde konsta-tera att hade förstaplatsen när det gällde femav de tolv indikatorerna. Det fanns inget land som vari närheten av denna lysande förstaplacering som Sve-rige hade. Jag förstår att det smärtar en företrädare förden borgerliga oppositionen att den svenska ekono-min har varit så framgångsrik. Och den har varitframgångsrik exempelvis, som Europeiska unionenskommission konstaterar, när det gäller att sysselsättaäldre arbetskraft. Vi är bäst i på att se till attmänniskor i åldern får jobb. Det är annor-lunda. Var det någon som var bäst på något för tio årsedan så var det väl på att sätta folk i arbetslöshet.Det var regeringen bäst på i Europa.Anf. 126 ():Fru talman! Jag kan gärna ha en särskild interpel-lationsdebatt om krisen , dess orsaker ochverkan. Bl.a. kan jag då peka på hur sysselsättningensteg kraftigt i slutet av den borgerliga regeringens tid,och hur den socialdemokratiska regeringen bröt densysselsättningsuppgång som fanns och sänkte syssel-sättningen till en extremt låg nivå för att först ,när det blev vind i seglen bl.a. på grund av internatio-nell konjunktur, börja öka sysselsättningen.80-talets ekonomisk-politiska fiasko får faktisktsocialdemokraterna ta ett stort ansvar för. Kjell-OlofFeldt har också både i sin bok och senare bekräftathur oerhört svårt det var att få till stånd något slagsvettigt tänkande i de socialdemokratiska leden kringden ekonomiska politiken.Jag kan ta det här med aktivitetsgarantin som ettexempel. Den tas då fram i svaret som ett exempel pånågonting som är verkligt stort för att vi ska klara 80-procentsmålet. Vad jag har kunnat se i budgetenhandlar det om att ändra från ett "ska" till ett "bör"när det gäller regelverket. Vi kristdemokrater har sagtatt det är en sak som kan vara ett bra inslag. Men manska inte forcera fram det så som man gjorde förraåret. Man drog i gång en försöksverksamhet den 1april, fattade beslut i kammaren om permanent verk-samhet , och drog man igång i full skala med 25 000 människor i de här åt-gärderna. Man misstänker faktiskt att just en öppenarbetslöshet på var det viktiga målet, inte attskapa en bra åtgärd för de långtidsarbetslösa. Menrätt utformad kan den vara ett bra inslag, har vi sagt.Men vad KI också säger, som är intressant att fåen slutlig kommentar om från finansministern, är attden öppna arbetslösheten vid ett slutet produktions-gap bedöms vara strax , vilket är högre än islutet av 80-talet. Detta indikerar att arbetslöshetenhar sjunkit till vad som bedöms vara nära den lång-siktigt hållbara nivån. KI är alltså rädd för att vi intekommer att kunna pressa arbetslösheten mycket läg-re. Man kan diskutera om KI drar rätt slutsatser, menden oro som KI uttrycker verkar inte finansministernse som något problem. Vi kanske har ett problem medatt strukturerna i vår ekonomi inte är tillräckligt dy-namiska för att kunna pressa arbetslösheten ytterliga-re nedåt och få ut fler människor i arbete. Det är detsom oroar mig mera än vem som har en korrekt histo-riebeskrivning, men det verkar vara det senare somengagerar finansministern mest.Anf. 127 Finansminister ():Fru talman! Historiebeskrivningen är faktiskt vik-tig. Om de partier som gjorde misstag vill göra om misstagen tycker jagatt det är min skyldighet att upplysa svenska folketom att det faktiskt är ett riskabelt borgerligt projektsom riskerar att återinsättas om det skulle bli en bor-gerlig majoritet här i kammaren.Jag förstår inte riktigt resonemangnär han först säger att han efterlyser ett antal förslagoch idéer från regeringens sida för att öka sysselsätt-ningen. Sedan säger han i nästa skede att de idéer ochförslag som vi har väl inte var så bra. Det gick förfort, och det hände alldeles för snabbt. Det var förmånga idéer vi hade. Man måste bestämma sig för enlinje. Antingen efterlyser man högre aktivitet ellerockså är man emot den högre aktiviteten. Attefalltycks vara inne på båda linjerna . Det höjermöjligtvis hans debattaktivitet men inte någon eko-nomi i det här landet i varje fall.Under senare tid har faktiskt långtidsarbetslöshe-ten halverats i , den långtidsarbetslöshet somdrevs upp till oanade nivåer . Det tycker jag är oerhört viktigt. Ett av de in-strument som har kunnat användas för att just bekäm-pa långtidsarbetslösheten har ju varit den form avanställningsstöd som regeringen införde för några årsedan. Men det har också varit justden aktivitetsgaranti som går ut på att bryta den kedjasom har funnits av tidigare insatser när det gällerarbetsmarknadsåtgärder och arbetslöshetsersättning.Det är oerhört viktigt. På det området kan aktivitets-garantin vara oerhört framgångsrik. Vi har ändå be-tydligt färre personer i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder än vad vi hade . Det ärvanliga jobb som arbetsmarknaden har fått, och av deöver 130 000 nya jobb som vi fick under det senasteåret finns de allra flesta på den privata tjänstemarkna-den, som är den snabbast växande delen av densvenska arbetsmarknaden.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 2000/01:339 omtingsrättsnedläggningar i och ÖrebrolänAnf. 128 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att ändra domkretsindelning och flyttaöver mål från förvaltningsdomstolarna för att bevarade mindre tingsrätterna och om jag är beredd att slåsamman förvaltningsdomstolarna med de allmännadomstolarna för att effektivisera domstolsväsendetoch bevara de mindre tingsrätterna.Inledningsvis vill jag erinra omskrivelsen Reformeringen av domstolsväsendet - enhandlingsplan (skr. 1999/2000:106) som regeringenöverlämnade till . Regeringenhar också till överlämnat en skri-velse med information om hur reformarbetet utveck-las (skr. 2000/01:112).Hela landet har behov av dömande verksamhet avhög kvalitet. Samhällsutvecklingen har under lång tidgjort det allt tydligare att dagens organisation måstereformeras för att vi även ska ha ett välfungerande domstolsväsende.I skrivelsen till lade regeringen fast ettantal principer som bör vara vägledande vid reforme-ringen av våra domstolar. Dessa är bl.a. att reformar-betet ska bedrivas med utgångspunkt i de krav sommedborgarna har rätt att ställa på snabbhet, kvalitetoch service, att domstolarna ska vara moderna ochattraktiva arbetsplatser, att domstolsorganisationenska utformas så att hög kompetens i allt dömandegaranteras och att dömande verksamhet ska finnasnära medborgarna och bedrivas i alla delar av landet.För att skapa förutsättningar för att förverkliga re-geringens mål inriktas reformarbetet på att utveckladomstolsväsendets organisation och arbetsformer, attöka kompetensutvecklingen för all personal, att geförutsättningar för en mer långtgående specialiseringav domarnas arbetsuppgifter, bredda rekryteringen avdomare, förenkla förfarandet i såväl underrätternasom överrätterna, utveckla domstolarnas teknikstödoch att skapa större förutsättningar för samverkanmellan domstolar.För att genomföra dessa reformer krävs en yttredomstolsorganisation där verksamheten vid varjedomstol är av tillräcklig omfattning för att nå högtställda mål om kvalitet, snabbhet och service. Samti-digt ska domstolsorganisationen möta medborgarnasberättigade krav på geografisk närhet till dömandeverksamhet. För att förena dessa mål krävs olikalösningar i olika delar av landet. Det kan ske genomatt tingsrätter läggs samman, att verksamheten be-drivs i en domkrets med permanent verksamhet påmer än en ort.