prot · GO0953 · 2001-01-19 00:00:00 — Infrastrukturen är alltsåfundamentalt viktig för välfärden i ett samhälle, sär-skilt för som är ett glest befolkat, avlångtland i utkanten av , särskilt också för Blekingesom är ett litet län beläget i ett hörn av , oftabortglömt när man planerar infrastruktur.Blekinges geografiska läge har före järnridåns fallvarit en nackdel för länet. För kommunikationernahar sydöstra hörnet varit en ändstation, en återvänds-gränd. Men är det annorlunda. Nya färjeförbindel-ser har startat till och . Många företag isödra handlar nu med dessa länder och ävenmed . De är beroende av goda kommunikatio-ner.Enlargement handlar om utvidgning.Ska vi eller ska vi inte öka handeln med ansökar-länderna runt ? Om det ligger allvar i Sveri-ges strävan att påskynda EU-utvidgningen, måste detinnebära en strategi för ökat handelsutbyte med dessaländer och med dagens EU-länder. Det leder då till attvi behöver en infrastruktur för detta och då är, enligtmin mening, sydöstra en viktig del att satsapå.Blekinge kustbana behöver elektrifieras för ska kunna köra gemensamma regionaltåg i helaSydsverige, men också för miljöns skull. Efter mångaårs kamp har regering och riksdag äntligen beslutatatt en elektrifiering ska ske. Men eftersom inte någrapengar - vad jag känner till - har öronmärkts för dettaoch saknar pengar för redan uppgjordaplaner finns det anledning att bevaka detta ärende.Kustpilen är en tågsuccé som har fått pro-blem med överfulla tåg och har svårt att hålla tiderna.Kustpilen är omtalad över hela landet. Men hurmånga har hört talas om "komfortkometen"? Det ärSJ:s omtalade rälsbuss mellan och Em-maboda som fått detta namn av resenärerna. Jag åktehäromdagen med "komfortkometen". Det var kallt,skakigt, bullrigt och det gick långsamt. Det har utlo-vats nya eltåg till denna bana, men vi har fått vetaatt de ska gå till . SJ slår ut med händernaoch skyller på Rikstrafiken och Näringsdepartemen-tet. Ingen vet vem som har ansvaret. Upprustningenav banan mellan och skjutshela tiden framåt hos . Det är olyckligt.Bilturismen ökar i och den stora genom-fartsleden E 22 är olycksdrabbad och farlig att åka på.Vägverket redovisar att trafiksäkerhetstillståndet påE 22 mellan och är bland detsämsta i landet vad gäller stamvägar med hög tra-fikintensitet. Länets företrädare har uttalat ett starktintresse för att använda alternativ finansiering såsomPPP, Public Private Partnership, till att investera i enfyrfilig E 22. Jag har anledning att tro att min bänk-kollega kommer att understryka detta isitt anförande strax.En motorväg gör förvisso intrång i miljön, mendet är också allmänt känt att jämn hastighet och ingaköbildningar sänker bilarnas bränsleförbrukningdrastiskt, så även för miljöns skull kan man föresprå-ka en fyrfilig väg ända från till Norrköping.Det finns fler projekt som är nödvändiga i Ble-kinge, att bygga ut Tvärleden - vägen mellanOlofström och - och att bygga Sydostlän-ken - en ny järnvägssträckning sista biten mellanKustbanan och . Det görs enorma in-frastruktursatsningar i olika delar av landet. Även omalla företrädare tycker att det behövs mer, så satsasdet mycket pengar - och det är verkligen inget fel idet. behöver tillväxt och framkomlighetöverallt. Men det lilla länet i sydost är bortglömt.Växande förbindelser över är av nationelltintresse och inte bara en fråga för vart och ett avlänen längs kusten. De satsningar på järnvägarna somjag har räknat upp handlar naturligtvis också ommiljöfrågor - environment, som det benämns i EU-sammanhang.I finns en kraft hos människorna.Det är en kraft att bygga vidare på för en godlivsmiljö. Vi får väl se vad presente-rar här med den infrastrukturproposition som vihar väntat på under lång tid.Vi vet att en trädgård växer underifrån, herr tal-man. Men den behöver vattnas ovanifrån. Det är statens uppgift attvattna den trädgården med bättre infrastruktur.Anf. 13 ():Herr talman! Precis som kommerjag att fokusera mitt anförande på Blekinge.Den snabba utvecklingen har ändrat förutsättning-arna för och sydöstra . De positivaförändringarna i Öst- och länder gerhelt nya möjligheter för samarbete i olika frågor. Densödra delen av är den befolkningstätastedelen av hela regionen.Blekinge har ett strategiskt läge för att knytasamman länderna i södra , inte minst medstöd av samarbete inom olika EU-program. Möjlig-heterna för länet att hävda sig i ett mer internationelltsammanhang är starkt avhängigt av om det finns godakommunikationer. Detta har inte bara betydelse förBlekinge utan är i hög grad en viktig fråga för landetstransportsystem för att optimalt kunna utveckla nyamarknader i Öst- och . Särskilt medPolen växer handeln kraftigt. har i dagslägetSveriges största passagerartrafik till Polen.Förväntningarna på utvecklingen av är stora, och många bedömare menar att detkommer att bli en av viktigaste tillväxtregio-ner. Regeringen har på olika sätt visat att integratio-nen i ska intensifieras ytterligare.Kommunikationerna i öst-västlig riktning kommerockså att spela en viktig roll i utvecklingen av handeloch turism mellan och , Danmarkoch . Redan ser vi hur transporternaökar i detta transportstråk.Sveriges framträdande roll i det nya Östersjö-samarbetet är glädjande, och måste utnyttjas på bästasätt. För del är detta mycket positivt. Det ärdessutom viktigt att vi är med och skapar välstånd ide nya demokratierna - ett välstånd som ska-par en närmarknad för våra egna produkter.Om vi inte gör något nu skapas handelsförbindel-ser med övriga länder i Västeu-ropa. Detta kan bli en ödesfråga för hela vårt land ochför vår framtida välfärd.Infrastrukturinvesteringarna i sydöstra äroch har varit mycket återhållsamma jämfört medSverige i övrigt. Av flera skäl är det viktigt att för-bättra sydöstra infrastruktur och då särskilt iBlekinge. Det finns många angelägna lönsammainfrastrukturprojekt som har mycket hög s.k. sam-hällsekonomisk avkastning. Några exempel är vägE 22, , och Tvärleden.Sverige behöver dessutom nya alternativa mil-jövänliga transportkorridorer för trafik riktad söderut.En av de mest uppenbara bristerna i in-frastruktur är väg E 22, precis som tidigare. Många avsnitt av har undermå-lig standard. Vissa avsnitt har endast cirka sju metersbredd, med trafikmängder på ca 10 000 fordon perdygn.Herr talman! Med hänsyn tagen till trafikintensi-teten och de svåra olyckor som skett på bören utbyggnad till fyra körfält, dvs. motorväg ske meddet snaraste. E 22:an utgör också ett utomordenligtbra alternativ för finansiering genom PPP, public-private partnership, inte minst med hänsyn tagen tilldet stora intresse som sydsvenskt näringsliv visat fören utbyggnad av vägen.Regioner och kommuner längs , dvs. Re-gion , Region , iKalmar län och ÖSTSAM, som omfattar , har tillsammans med Sydsvenska Industri-och Handelskammaren och Östsvenska Handels-kammaren bildat ett partnerskap för E 22:an. Syftet äratt åstadkomma en upprustning av betydligttidigare än vad nuvarande planer medger.Det råder enighet om att E 22:an, som sträcker sigfrån /i söder vidare genom ,, län och norrut till , skabyggas ut till en högklassig väg. På sträckan finns en enighet om att standarden måste varafyrfältsväg, dvs. motorväg.I de nu gällande planerna finns betydande beloppupptagna för en ombyggnad av , vilket skulleha inneburit att ett antal delsträckor byggts om underden kommande 5-10-årsperioden. Men med de sena-reläggningar som sker och har skett kommer stan-darden på vägen att vara myck-et bristfällig och därmed hämma den positiva regio-nala utveckling som sker inte minst i Blekinge.Detta vore stor till nackdel för regionen.Nya finansieringsgrepp krävs därför av staten föratt möjliggöra en tidigareläggning av utbyggnaden avE 22:an.I enlighet med det förslag som förts fram av detpartnerskap som jag nämnde tidigare yrkar vi på attE 22:an på delen tas med bland deprojekt som ska finansieras genom den s.k. PPP-modellen. Med en sådan modell skulle det vara möj-ligt att denna del av är utbyggd inom tio år.Under den senaste tiden har vi uppmärksammatatt det underlag i form av sysselsättningsprognoser,trafikflödesberäkningar m.m. som bl.a. tas fram avSIKA bygger på felaktiga förutsättningar. I Blekingeförutsätts t.ex. en sysselsättningstillväxt fram till 2010som långt understiger den uppnådda sys-selsättningen. tycks inte ha uppmärksammatden regionala förändring som sker och har skett iBlekinge.Satsningen på Blekinge kustbana har blivit en fö-rebild för hela landet. Både elektrifiering och kur-vrätning av banan är motiverade med hänsyn tagentill den stora trafikpotential som banan har.Kustbanan måste kunna köra över Öresundsbronsom i sin tur kräver elektrifiering. Det är glädjande attregeringen nu uppdragit åt att planera såatt byggstart kan ske 2004. Men utöver elektrifieringkrävs ytterligare insatser för att minska restiden ochöka servicen längs banan. Detta är ett exempel på attdet lönar sig att arbeta långsiktigt och enträget.Under har arbetet pågått för att få tillstånd en rejäl upprustning av den pulsåder som kallasBlekinge kustbana.Herr talman! Jag vill avsluta med att säga att Ble-kinges tillväxt är bland de bästa i landet. måstestaten se till att infrastrukturen inte blir en begränsan-de faktor för fortsatt tillväxt. Jag instämmer i det somJohnny sade; jag hoppas att staten vill varamed och vattna trädgård.Anf. 14 ():Herr talman! Jag är egentligen en av alltför få re-presentanter för den svenska glesbygden och inlandet.Att bo så ger värdefulla och ibland ganska kostsammainsikter i hur det är att leva i glesbygd. För mångainnebär det många, långa och kostsamma resor. Ben-sinen är dyrare än i storstadsområdena, där kollektiv-trafiken dessutom är ett verkligt och i regel fungeran-de alternativ.När jag hade bott i i västra i kommun i ett antal årtittade jag på befolkningssiffrorna. De var minst sagtbekymmersamma. hade socknenminskat från 5 500 till 2 200 personer, dvs. med över60 % . Jag kunde räkna ut att om det fortsattepå samma sätt och jag bodde kvar där så skulle jag bliensam i . Det var ett ganska dystert framtids-perspektiv.Jag tror inte att det är så många i den här kamma-ren som lever i en socken som har haft en så drama-tiskt negativ befolkningsutveckling.Herr talman! Trots allt detta är ettkommundelscentrum med en hel del service ochframtidstro. Befolkningsminskningen har bromsatupp, det har startats nya företag och det finns idéerinför framtiden. Vi som bor där försöker på ett posi-tivt sätt att utveckla den region vi bor i.Ett mycket konkret exempel på detta är den ansö-kan som görs för att skaetablera en bilprovningsstation i . Jag villuttala ett starkt stöd för detta. Skälen för en sådanetablering är många. I det tänkta upptagningsområdetför en sådan här station finns ungefär 9 000 personer.Näringslivet i regionen domineras av skogsbruk.Råvaran levereras i stor utsträckning till kustens in-dustrier. En vidareförädling sker också i flera sågverkoch snickerier. Åkerinäringen är en stor arbetsgivare.I hela västra området finns ungefär 450 företag. Densom bor i tätort har tur ochretur till bilprovning.En i skulle enligt beräkning-ar kunna innebära inbesparingar av resor motsvarandeupp till tio varv runt jorden. Miljöskälet är alltsåmycket starkt. Bränslekostnaderna är ett annat skäl.Den restid och arbetstid som skulle sparas in är ytter-ligare ett skäl. Det finns alltså ett antal skäl för enetablering i . Det skulle också i övrigt medfö-ra en viktig och positiv förändring för ett inlandscent-rum. Detta är viktigt för att hela ska kunnaleva.Herr talman! i debatten har vi hört enmängd exempel på problem som finns. I stället för attfylla på den raden skulle jag vilja ge ett exempel påvad som händer när man får respons för berättigadekrav. Det gäller åtgärder för att förbättra vägnätet.Jag har talat med ett av de många åkerier som vihar i västra området, , som underen femårsperiod, 93/94-98/99, minskat sina kostna-der för däck med . Också underhålls- ochreparationskostnader och andra kostnader har minskaten del. Den kostnadsminskningen beror främst på denupprustning som skett av mellan Ram-sele och kusten. Det är en av de tyngst belastadevägarna i länet och i norr.Bättre vägar ger mindre däcksslitage, lägre kost-nader för reparationer, underhåll och bränsle samt enbättre arbetsmiljö för chaufförer och en bättre total-miljö.Det bör gälla rent generellt i andra delar av Väs-ternorrland också. En upprustning av riksväg 90skulle säker medföra liknande förbättringar, liksomen upprustning av vägar inom Örnsköldsviksområdetoch i . Där vägunderhållet är eftersatt kanman minska kostnaderna om man får upp vägstandar-den på en rimlig och acceptabel nivå.Kritiken för att det är som det är riktar jaginte mot , som gör ett bra arbete utifrån deanslag de får. Däremot är riksdag och regering ansva-riga för det. Jag vill påminna om att Kristdemokrater-na anslagit sammanlagt 9 miljarder mer än regeringentill vägunderhåll och de kommande tvååren. Det är allvarligt att regeringen inte är beredd attgöra en kraftfull satsning på detta område. Det ärsynnerligen angeläget för och andralän med eftersatt vägunderhåll.Bra vägar är också viktiga för säkra och snabbaambulanstransporter och brandkårs- och polisutryck-ningar. Detta är viktigt för allas vår trygghet ochsäkerhet. Bra vägar året runt är också viktiga för denbefolkning som berörs samt för turist- och besöksnä-ringen.En kraftfull satsning på vår infrastruktur ochframför allt på vägnätet skulle minska de nackdelarsom Norrlandslänen dras med liksom allt pratom mer stöd. Mer jämlika förutsättningar är bättre förhela samhället.Även järnvägen är en viktig del av en fungerandeinfrastruktur. är en satsning somhela landet har nytta av, men man måste klara demiljökrav som ställs.Vi behöver så långt som möjligt samma förutsätt-ningar för boende och företagande i vår del av landetsom genomsnittssvensken har. Då blir det också lätta-re för oss att få livskraftiga företag och därmed jobboch förutsättningar för en levande bygd. Då blir detockså lättare att få den framtidstro som krävs för attungdomarna ska välja att stanna kvar i bygden ellerkomma tillbaka efter avslutad utbildning. Då blir detockså lättare för företagen att erbjuda jobb. Utanframtidstro och nya jobb dör glesbygden.Herr talman! Kravet på en återbäring på vatten-kraftselen var uppe till omröstning och av-slogs. Med stöd av skulle det ha bliviten utredning, liksom om Socialdemokraterna hadesagt ja. Men ingen av s- eller m-ledamöter ville ens utreda frågan.Avslutningsvis vill jag även den här gången upp-repa de krav som vi kristdemokrater upprepade gång-er har framfört om att transportnäringen måste fårimliga konkurrensvillkor i jämförelse med företag iandra länder. Det är djupt tragiskt med det stora an-talet konkurser som drabbat åkerinäringen det senasteåret. Det går inte att undvika misstanken att en del avdessa varit onödiga och berodde på att svenska före-tag har åtskilligt sämre villkor än företag i de främstakonkurrentländerna.Regeringen känner väl till de problem som finnsbåde för glesbygdsboende i ochför transportnäringen. Det är hög tid att handla. Det ärbeklagligt att den regionalpolitiska propositionendröjer. Den behöver komma . Västernorrlandbehöver stärkta möjligheter för att kunna fortsätta attvara ett av största exportlän.Anf. 15 ():Herr talman! Vi debatterar nu under . Vi har hört flera talare och i gårkväll poängtera vikten av satsningar i alla Sverigesregioner. Jag håller med om detta, men det måsteockså gälla storstadsregionerna.Huvudstaden är en motor inte bara för den här re-gionen och dess invånare utan för som helhet.Satsningar på står inte i motsättning tillsatsningar på andra orter eller i andra regioner i Sve-rige. konkurrerar i första hand med stor-stadsregioner runt och i övriga Europa.I tillväxtområden, inte minst i , är bo-stadsbristen akut. Detta drabbar inte minst ungdomar.De med pengar och kontakter kan alltid skaffa sig enbostad, men de andra blir utan. Det drabbar ocksåmånga som söker sig till storstäderna för arbetsmark-nadens skull. Bostadsbristen blir därmed ett hot ävenmot den ekonomiska tillväxten.Vid sidan av bristen inom bostadsförsörjningen ären otillräcklig kapacitet i trafiken det som mest hotaren fortsatt positiv ekonomisk utveckling av den härregionen, liksom många andra regioner. Värdet avförseningarna i Stockholmstrafiken uppgår till unge-fär 7 miljarder. Det är mycket pengar. Detta är natur-ligtvis förödande och hotar förmåga attvara just hela motor.Investeringarna i utbyggnad och underhåll är försmå, och det finns knappast någon annan del av lan-det där slitage och kapacitetsbrist är ett så påtagligtproblem som i vårt län. Köer och trängsel genererardessutom stort miljöslitage.En förutsättning för ekonomisk tillväxt och för attregionen ska ha ett fortsatt internationellt konkur-renskraftigt näringsliv är också att det i regionen finnsen kvalificerad och omfattande utbildning och forsk-ning. Men hade läsåret 98/99 den lägstarekryteringen i landet till högskolan. Regionen är underförsörjd med platser inom den högre utbild-ningen. Vi har färre högskoleplatser än vad som mo-tiveras av vår befolknings storlek och långt färre änvad arbetsmarknaden efterfrågar. En grundläggandeförutsättning för kunskap, kompetens och utveck-lingsmöjligheter är att regionen kan tillgodose beho-vet av högre utbildning.Herr talman! Jag fortsätter min probleminvente-ring med polisen. I finns det igenomsnitt bara en närpolis på 1 800 invånare. Sägavad man vill, men så särskilt nära känns det inte.Riket som helhet har en närpolis på 1 400 invånare.Det innebär att regeringen sviker områden där brotts-ligheten är som högst och det förebyggande arbetetbehövs som bäst.Förutom de nedskärningar inom polisen som ty-värr drabbat alla polisdistrikt får tilldel-ning av resurser efter folkmängd, inte efter faktiskabehov. tvingas därför ta resurserfrån närpolisen till akut utryckningsverksamhet ochevenemang.Stockholmsregionens utveckling är i mångaavseenden beroende av den nationella politiken. En-ligt min mening är det rimligt att stockholmarna själ-va får mer att säga till om när det gäller utvecklingenav den egna regionen. En av grundstenarna i kristde-mokratisk politik innebär just detta, nämligen den s.k.subsidiaritetsprincipen som säger att det en gemen-skap, t.ex. kommunen, på ett ändamålsenligt sätt kansköta ska den också få sköta. De överordnade gemen-skaperna, t.ex. staten, har en skyldighet att stödja därså behövs.I stället för att medverka till en förstärkt lokal de-mokrati har den kommunala självständigheten nag-gats i kanten på olika sätt av den socialdemokratiskaregeringen. Regeringen har inte respekteratväljarna i och den utveckling de vill se försin region. Det är inget annat än skamligt att det är pådet viset. Borgarråd och landstingsråd är precis likademokratiskt valda som våra statsråd.Herr talman! Jag har därför en fråga till represen-tanten för den socialdemokratiska regeringen. Är manberedd att stödja de många initiativ som här tas för enpositiv utveckling av huvudstadsregionen, eller tänkerman fortsätta med den konfrontation som hittillspräglat regeringens ageranden?I anvisas mark till bostadsbyg-gen. kommer det att byggas16 000 nya bostäder bara i . Men föratt kunna angripa de problem som finns på bostads-marknaden mer effektivt måste vi underlätta förkommunerna att ta ansvar för bostadsförsörjningen.Fastighetsskatten bör trappas ned och slo-pas. En låg fastighetsavgift bör i stället kunna tas utav kommunerna för att de, i stället för via skattsedeln,ska kunna täcka kostnader för vatten, avlopp, gatorosv. Dessutom måste skatteutjämningssystemet juste-ras så att kommunerna åtminstone inte har en nackdelav att bygga nya bostäder och öka sin befolkning. Attta på sig kostnader för att öka bostadsbyggandet gersmå förtjänster i form av ökade skatteintäkter. Ja, ivissa lägen kan det t.o.m. innebära att kommunernasinkomster minskar.Under decennier har satsningar på Stockholm-straktens kommunikationer varit eftersatta. Investe-ringar i ny kapacitet är nödvändiga. Staten måste taett större ansvar för huvudstadsregionen som ärmissgynnad vad gäller statliga anslag. Regionen fårca av de nationella trafikanslagen trots attStockholms andel av befolkningen och trafikarbetetär . Med nuvarande nivå på de ordinarie stat-liga anslagen skulle de mest nödvändiga investering-arna inte kunna vara genomförda förrän . Detär naturligtvis helt ohållbart.Överst på listan över viktiga investeringar stårFörbifart , men också en ökad järnvägska-pacitet över så att tågtrafiken kan ex-pandera.Även regionens möjligheter till kompetensut-veckling är i många avseenden beroende av den na-tionella politiken. Utbildningspolitiken har under1990-talet missgynnat storstadsregionerna som fått enminskande andel av nya utbildningsplatser och mins-kade resurser till forskning. Regionen behöver upp-skattningsvis ett tillskot på 15 000-20 000 nya ut-bildningsplatser för att de ungdomar som finns i regi-onen ska ha samma möjligheter som ungdomar iandra län.Den mycket oroande situationen inom polisen ärkanske det tydligaste exemplet på hur staten inte tagitsitt ansvar och stöttat . Trygghetpå gator och torg är en grundläggande medborgerligrättighet. För att närpolisen ska kunna utföra sitt upp-drag krävs resurser så att detåtminstone finns en närpolis på 1 000 invånare. Vikristdemokrater föreslog i vårt budgetförslag 1 mil-jard kronor mer till rättsväsendet än vad rege-ringen gjorde, varav nästan 300 miljoner till polisen.Slutligen, herr talman, ställer storstadsregionenskomplexitet krav på regionala lösningar. Det innebärofta samordning mellan olika aktörer och stora finan-siella åtaganden. Det finns inte något erkäntpolitiskt organ med ett grundläggande helhetsansvarför att inte bara planera utan även samordna och ivissa fall genomföra regionala insatser när det gällert.ex. bostäder, trafik och utbildning. Det är uppenbartatt har haft svårigheter att såvälfatta beslut om som att genomföra viktiga insatser.Detta måste vi naturligtvis ändra på.Vi kristdemokrater vill se att regionen ges störrefrihet att organisera sig i enlighet med sina särskildaförutsättningar. Vi önskar utveckla ellerkanske skapa ett nytt direktvalt regionparlament. Påså vis kan förutsättningar skapas för stockholmarnaatt påverka och ta ansvar för sin regions utveckling.Herr talman! Sammanfattningsvis behövs detstrukturella åtgärder som ger huvudstadsregionenstöd och bättre förutsättningar för en positiv utveck-ling. Ett fungerande är en förutsättning föratt hela ska leva.Anf. 16 ():Herr talman! Att komma sist i en lång debattkänns besvärligt eftersom risken är stor att allt redanär sagt när man går till talarstolen. Men jag tror att endel av sakerna ändå behöver upprepas. "Det är tillväxtmöjligheterna som är avgörandeför att en växande befolkning ska kunna få ökad lev-nadsstandard." Det kan man läsa i företagarnas nä-ringspolitiska program från mitt hemlän Gävleborg.Utan tillväxt i alla delar av vårt land kan vi inte räknamed fortsatt goda tider. Socialdemokraterna slår sigofta för bröstet och säger att de fått på fötter.Det är inte sant, för utan alla de företag som givit ochger goda inkomster på olika sätt och deninternationella högkonjunktur som vi nu har men somvi tyvärr börjar se en avmattning på hade vi inte haftden ekonomi vi har.Mitt hemlän i södra tillhör de delar avlandet som har en hög bruttoregionalprodukt, dvs. etthögt samlat värde av produktionen av varor ochtjänster. Men vi har likafullt en fortsatt stor avflytt-ning och fortsatt arbetslöshet. Alla kommuner utomen, , har haft en negativbefolkningsutveckling. Och tyvärr har de flestakommunerna också mer eller mindre allvarliga eko-nomiska problem att brottas med.Statsminister har sagt att en av regering-ens uppgifter är att motverka splittringen mellanstorstäder och resten av landet. Det låter bra, men vadgör regeringen för att uppfylla sina löften?Ja, inte särskilt mycket.