prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — kan med de nyaändringarna i svensk lagstiftning endast rekommen-dera importören att genomföra en sådan egenkontroll.Syftet med salmonellagarantierna är att svenska kon-sumenter ska kunna välja fritt bland olika köttpro-dukter utan att riskera att smittas av salmonella. Dettafungerar inte i dagens verklighet.Vad gör jordbruksministern i den uppståndna si-tuationen?Anf. 80 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att det nu haruppmärksammats att salmonellagarantierna enbartomfattar helt kött och inte köttblandningar. Om jagska göra en snäll tolkning så kan jag säga att det nogvar en miss i förhandlingarna vid vårt inträde till EU.Ingvar vet också att salmonellagarantier-na har varit mycket omdiskuterade från andra länderssida. Jag överväger - men jag kan inte ge något or-dentligt löfte - om jag ska ta upp denna fråga isamband med att vi ser över direktivet. Jag har ocksåskrivit detta i ett svar till en fråga här i . Jagsäger att jag överväger det därför att jag inte riktigtvet hur detta kommer att uppfattas.Jag delar uppfattningen att detta är trist. Det gör juockså att konsumentsäkerheten minskar.Anf. 81 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Mot bakgrundav de stora och framgångsrika insatser som Sverigehar gjort när det gäller att bekämpasalmonella så är det allvarligt att man nu ser framförsig en situation där vi kanske får bakslag i Sverige.Detta går ju framför allt ut över konsumenterna. Detgläder mig att jordbruksministern nu är beredd att taupp detta i samband med översynen av direktiven iEU. Det är uppenbart att det är på gång, om jag är rättinformerad.Jag vill bara understryka vikten av att jordbruks-ministern verkligen motsvarar de förväntningar somvi ju alla har rätt att ställa, så att vi får trygghet ursalmonellasynpunkt även i framtiden.Anf. 82 Jordbruksminister ():Fru talman! Det direktiv som vi båda talar om ärdet s.k. zoonosdirektivet. Det har presenterats avkommissionen, och vi har börjat behandla det. Jag villdock säga att det direktivet, som bl.a. handlar omsalmonella, och som i så fall skulle vara ett direktivsom är lika för alla länder inte går lika långt som desvenska salmonellagarantierna. har dock i sittanslutningsfördrag fått igenom att vi här får behållavåra framförhandlade garantier åtminstone för heltkött.Återigen: Det var trist att det blev en miss. Jagkan inte uttala mig om hur det gick till, för det var enannan regering som förhandlade. Det är alltså trist attdet blev en miss - om jag nu får säga så - i det arbetesom gjordes inför anslutning till EU.PantsystemetAnf. 83 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillmiljöminister angående gemensamtpantsystem i EU.Det har blivit allt vanligare att man för in för-packningar utan fungerande pantsystem. Svenskafolket är vant vid ett pantsystem i . När manköper dessa förpackningar blir man väldigt besvikennär man inte får någon pant, och förtroendet för pant-systemet riskerar att urholkas och nedskräpningen avnaturen att öka.Nu har regeringen - vad jag har förstått - kommitmed ett förslag om att man ska förbjuda import avsådana här förpackningar. Men jag tror inte att deträcker. Jag tror att det kommer att leda till smugglingav varorna. Jag tror att det i stället är en bättre idé attha ett gemensamt pantsystem i hela EU så att riskenatt man får in varor utan pant minskar.Jag undrar hur regeringen ställer sig till det för-slaget.Anf. 84 Miljöminister ():Fru talman! Jag håller med om attvi bör sikta på att åstadkomma ett gemensamt pant-system inom EU. Tyvärr tror jag att det är en frågasom tar att åstadkomma. Vi liggerolika långt framme i olika medlemsstater när detgäller att arbeta med pantsystemen, och det finns fleraolika system som används.I avvaktan på detta arbete bör vi naturligtvis se tillatt så mycket som möjligt av de burkar som säljs iSverige är av det slag som de olika automaterna taremot. Därför krävs det ett förbud mot införsel avsådana burkar. Men jag håller med om att det inte allsär perfekt. Det kan dessutom bidra till att minskakonkurrensen, vilket min kollega handelsministernständigt påminner mig om.Vi arbetar alltså för en gemensam lösning, och viska försöka få en så flexibel hantering av pantsystem-et som möjligt med så bra miljöeffekter som möjligtfram till dess.Anf. 85 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för det svaret.Det låter trevligt att vi så långt det går ska försökautnyttja EU till någonting positivt. Det har ju varitväldigt mycket prat om böjda gurkor och om jord-gubbar, men detta är verkligen någonting där manskulle kunna utnyttja EU-medlemskapet på ett posi-tivt sätt.Man lyfter också upp frågan till en nivå som gyn-nar konsumenterna. Jag tror att detta är viktigt både iett konsumentperspektiv och självfallet också i ettmiljöperspektiv. Jag tror också att det är möjligt. Omdet är möjligt att ha så många detaljerade regler somfinns på andra områden så tror jag nämligenäven att det kommer att bli möjligt på detta område.Jag ser därför fram emot att ni fortsätter att drivadenna fråga på EU-nivå.Anf. 86 Miljöminister ():Fru talman! Som jag sade tidigare ska jag fortsättaatt jobba i den här riktningen, Hillevi.Låt mig också nämna att det fanns ett mycket stortintresse från tysk sida för det svenska pantsystemetnär man i såg att det egna systemet gavstora problem och att man måste lösa det hela på ettbättre sätt. Tyvärr lyckades inte min tyska kollegagenomföra ett enhetligt system nationellt eftersomnågra delstater blockerade den möjligheten. Det visarpå nytt svårigheten med att nå fram till gemensammalösningar i EU. Men vi jobbar i den riktningen, ochkommer att arbeta så gott vi kan.DieselskattenAnf. 87 ():Fru talman! Det är väl känt att de svenska bönder-na har en ogynnsam konkurrenssituation gentemotsina konkurrenter i Europa.Låt mig ta ett exempel: De danska bönderna be-talar per liter i dieselskatt. I är motsva-rande siffra per liter och i perliter. Bönderna i däremot betalar per literi dieselskatt.I budgetpropositionen 2000 skrev regeringen atten snabbutredning genast skulle genomföras och attresultatet skulle presenteras i vårpropositionen 2001.När den presenterades hade regeringen inte ens tillsattutredningen. I budgetpropositionen fanns detinte heller några förslag angående dieselskatten. Istället har regeringen föreslagit en ny höjning avdieselskatten, som därmed har höjts med drygt 45 öreper liter sedan januari 2000.Min fråga till jordbruksministern är: Hur längeska de svenska bönderna vänta på besked när detgäller dieselskatten, och när ska de få konkurrens-neutralitet?Anf. 88 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är inte alls väl känt att de svenskabönderna har en konkurrensnackdel jämfört sinagrannar. Det beror alldeles på hur man räknar. Det ärklart att man kan ta fram dieseloljan som exempel,men man kan också ta fram miljöprogrammet. Därhar vi tio gånger högre stöd än . Man kan tafram andra saker där bönderna faktiskt gynnas i Sve-rige jämfört med i t.ex. och . Detär inte så väl känt.Men vi har lovat de svenska bönderna att den s.k.ryggsäcken ska lyftas av dem. Vi har gjort det mestaav det arbetet, men vi har kvar dieseloljan. Den ut-redning som efterfrågas pågår. Men det visade sig attdet inte var riktigt så enkelt som vi kanske trodde frånbörjan, och därav dröjsmålet.Anf. 89 ():Fru talman! I vårpropositionen stod att det den härutredningen skulle vara färdig års utgång.Då undrar jag om vi kan få besked om det blirså.Sedan är det ju ett faktum att lönsamheten i detsvenska jordbruket är dålig. Enligt undersökningaranser sju av tio bönder att lönsamheten är ganskaeller mycket dålig. Det har gjort att många bönder lägger ned. läggs det ned ungefär 2 500jordbruk i . Det betyder alltså att minst femlantbruk läggs ned per dag i . Om svensktlantbruk ska kunna utvecklas och inte tappa i konkur-renskraft måste det svenska lantbruket få konkurrens-neutralitet. Jag hoppas att vi kan få besked om att denhär utredningen kommer är slut.Anf. 90 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är alldeles rätt att antalet bönderblir färre och färre i , liksom i andra EU-länder. Men det förunderliga är att trots att de blirfärre består produktionen. Produktionen blir intemindre. Det tyder på att de blir mer och mer effekti-va. Om man nu ska ha någon åsikt om EU:s jord-brukspolitik, vilket vi i regeringen har, kan man kriti-sera den för att den leder till storskalighet. Det behö-ver inte alls vara fel med stora gårdar. Jag säger intedet, men den leder till storskalighet på bekostnad avdet småskaliga.Därför arbetar vi nu inför den s.k. midterm reviewi EU, dvs. en genomgång mitt i budgetperioden, meden översyn. Vi gör det internt här, och vi ska försökaatt föra in det i EU:s arbete med början . Därtittar vi på politiken, och därmed också på stödsys-temen, på ett annat sätt så att också de små böndernakan känna att de har en chans i framtiden.Sedan vill jag också säga att investeringsviljan ärganska god. Jag kan ta mitt eget hemlän som exem-pel. Där investerar man väldigt mycket inom jordbru-ket, men då blir det lite större gårdar. Det behöverinte vara något fel, men det lilla måste också kunna fåfinnas.Beskedet om dieselskatten kommer inte före års-skiftet.Radon i husAnf. 91 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nister . Om man får skötselråd och ma-terialuppgifter om en relativt billig tröja borde manockså kunna få det om sin dyra bostad. Jag tänker påradon i våra bostäder. Det har åter blivit aktuellt. Detförekommer ju ganska mycket av detta, och då intebara i småhus där det finns en bidragsgivning frånstaten. Det finns också i de stora hyreshusen.Jag undrar vad miljöministern tänker göra åt dettaså att människor får mer kunskap om hur man skahandskas med den här frågan.Anf. 92 Miljöminister ():Fru talman! Jag har nog ända sedan jag blev mil-jöminister ansett det här vara ett av de viktigastemiljöproblemen, särskilt när det gäller hälsa och mil-jö. Jag tyckte inte heller att den politik vi hade påområdet räckte. Därför tillsatte jag en utredning somlade fram ett förslag för sedan. Detförslaget har remissbehandlats. Det kommer att liggatill grund för den inomhusmiljöproposition som jaghoppas kunna lägga fram . Därkommer det att tas nya tag när det gäller just radon-frågan.Det kommer också att innebära ansträngningar föratt åstadkomma ett bra system för miljömärkning avbostäder som komplement eller stöd åt de frivilligasystem som håller på att byggas upp, inte minst avhyresgäströrelsen. Det kommer naturligtvis också attunderlätta för människor att få veta var radon finnsoch vilka åtgärder man kan vidta för att få bort radonfrån bostäderna.Anf. 93 ():Fru talman! Tack för det svaret, miljöministern.Det är väl bra att man tillsätter en utredning och tittarnärmare på de här frågorna eftersom det finns såmånga oklarheter. Men det är ett mycket väl käntfaktum att det finns radon i det byggmaterial somman byggde med . Dåkänns det lite för avlägset att komma med åtgärderefter det att en utredning är färdig. Jag tror att det gåratt komma snabbare fram.Man vet ju också av erfarenhet att det behövsganska enkla åtgärder, t.ex. att man ventilerar sinbostad väldigt väl. när vi börjar få det lite kyligt ärdet många som täpper till eventuella ventilationerdärför att man tycker att det drar. Då ska man ju varamedveten om att drag i bostaden ibland kan vara bra.Jag frågar återigen: Hur snabbt kan man kommatill rätta med de här frågorna i ?Anf. 94 Miljöminister ():Fru talman! En ny proposition med en ny politikpå området kommer förhoppningsvis i mars månad.Det pågår en hel del verksamhet medinformation till allmänheten, inte minst genom hyres-gäströrelsen. Här har naturligtvis inte bara regeringenutan även kommunerna ett stort ansvar för att ställaupp med de mätresurser som kan behövas för att gehyresgäster bättre information om hur man undvikerproblemen och information om var de radonskadadehusen finns någonstans.En internationell fredsstyrka till AfghanistanAnf. 95 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna . förväntas nu fattabeslut om en internationell fredsstyrka till Afghani-stan.Min fråga är: Vilken beredskap har attställa upp i en sådan internationell styrka?Anf. 96 Utrikesminister ():Fru talman! Om det skulle finnas önskemål omsvenskt deltagande i en sådan styrka är själv-fallet berett att försöka ställa upp. De preliminäradiskussioner som har varit med den ansvariga perso-nen från FN, Brahimi, har dock gett vid handen inte önskar bl.a. svenskt deltagande. I förstahand vill man se en multinationell muslimsk styrka.Andra länders erbjudanden om deltagande tackar manför, men det har ännu inte varit aktuellt.Om detta skulle ändras och man vill ha med andraländer i fredsstyrkan är naturligtvis berett attockså titta på det.Anf. 97 ():Fru talman! Tack för det svaret. har erbju-dit sig att ställa upp. Vi har ju en tradition i Nordenatt vi tillsammans försöker delta i fredsbevarandestyrkor. Vi moderater menar att det ligger ett värde iatt erbjuder sig att ställa upp här. Det behövsmånga goda krafter. Jag tror att FN:s beslut påverkasav om ger ett erbjudande.Anf. 98 Utrikesminister ():Fru talman! Brahimis uppfattning, att man intevill se länder som t.ex. i den här fredsstyrkanutan att man i första hand vill se muslimska ländersom deltagare i fredsstyrkan, har inte till någon delpåverkats av vilka länder som har erbjudit sig att varamed.När jag träffade Brahimi för ett par veckor sedanoch diskuterade ett svenskt engagemang med honomtyckte han att vi framför allt ska bygga på de storaerfarenheter vi har på det civila området. Vi är ett avde länder som har gjort de största insatserna när detgäller utbildning och hälsovård i , fram-för allt genom . FNansåg att det allra bästa vi kan göra är att fortsätta attutveckla det starka engagemang och de bra kunskapersom vi har inom de civila områdena.Om det finns behov av på något annatområde, ska självfallet pröva det i positivanda.Situationen i MellanösternAnf. 99 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Utrikesministern har fördömt Hamas terrorattack påisraeliska civila. Jag anser att det var en viktig åtgärd.Men terrorattacken har följts av en massiv militärat-tack av den israeliska staten mot den palestinskamyndigheten.Man kräver av den palestinska myndigheten attden ska ta itu med Hamas terrorister, somman lägger denna myndighet i grus och aska. Finnsdet inte anledning för utrikesministern att fördömaäven den israeliska motattacken, som drabbar ocksåde civila palestinierna?Anf. 100 Utrikesminister ():Fru talman! Till att börja med vill jag säga att si-tuationen i är oerhört allvarlig just nu.Jag tror att alla som följer läget är väldigt oroliga. Vikan se att de attacker från som vi har sett desenaste dagarna mot den palestinska myndighetenbåde försvagar och förödmjukar den palestinskamyndigheten. Paradoxalt nog begränsar man därmedsamtidigt den palestinska myndighetens möjligheteratt gripa ansvariga självmordsbombare.Sverige har liksom EU klart deklarerat att vi intekan acceptera att den palestinska myndigheten skjutsi sank. Utan den palestinska myndigheten kommer vibåde att få se ett stopp för fredsprocessen och attriskera total anarki i området. Det är därför viktigt attvi slår vakt om den palestinska myndighetens fortlev-nad, och vi anser också att detta ligger i intres-se. Man kan inte döma ut sin förhandlingspartner somterrorist, och det är därför som attackerna mot depalestinska myndigheterna är mycket allvarliga.När det gäller Hamas är det självklart så att denpalestinska myndigheten måste göra allt för att arres-tera de kända Hamasaktivister som man vet har varitmed om att begå terrordåd. Man måste också arreste-ra alla de nyckelpersoner som har varit kopplade tillden senaste tidens terroristaktiviteter.Anf. 101 ():Fru talman! Utrikesministern sade att den här kon-flikten mellan och palestinierna är allvarlig. Dethandlar om ett förhållande mellan ockupant och ock-uperad. Det handlar på den ena sidan om en till tän-derna beväpnad stat, , och på den andra om tvåområden, och , som närmastkan liknas vid ett omringat flyktingläger.Det handlar inte om jämbördiga parter, och jagtror att utrikesministern har samma uppfattning. Denstarkaste av dem talar mycket om självförsvar,en vokabulär som man hämtar från president utrikesministern att kan ta be-greppet självförsvar i bruk på samma sätt som presi-dent Bush? Har i så fall också palestinierna rätt tillsjälvförsvar?Anf. 102 Utrikesminister ():Fru talman! Det har sagts attkampen mot den internationella terrorismen och detarbete som pågår med medsanktion av inte får likställas medandra konflikter, som t.ex. mellan och palesti-nierna. tror jag dock att det allraviktigaste som det internationella samfundet kan göraär att stödja de krafter både på den palestinska och påden israeliska sidan som faktiskt vill ha fredsför-handlingar. Problemet är att den yttersta israe-liska högern och extremisterna på den palestinskasidan egentligen hjälps åt med att skjuta fredsför-handlingarna i sank. Därför måste det internationellasamfundet göra allt för att parterna återgår till Mit-chellplanen och till fredsförhandlingar. Vi menar attUSA, EU och FN gemensamt bör agera snabbt inter-nationellt för att få stabilitet i området.Dioxin i fiskAnf. 103 ():Fru talman! tycker med ett brettstöd åtminstone här i att det är okej att viexporterar dioxinförgiftad fisk från , mendet är inte okej att vi själva skulle konsumera den.Tillsammans med har man vidare ansökt omundantag från gällande regler.Jag vill fråga jordbruksministern: det möjligtatt nationellt besluta om att ansluta sig till den inställ-ning som finns på Europanivå, dvs. att vi ska frångåundantaget? Kan regeringen alltså tänka sig att om-pröva sitt ställningstagande?Anf. 104 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig först klara ut något som kan-ske var ett missförstånd. Vi ska inte exportera denfisk som det gäller, och det är den feta fisken, tillnågra andra länder. Vad det handlar om är att vi justnu, vilket inte någonstans är gjort inom EU, analyse-rar halterna av dioxin i feta fiskar. Vi hargjort ungefär en fjärdedel av det arbetet. Analysernavisar att halterna varierar väldigt mycket beroende påfiskslag men också beroende på var i somproverna tas.Sverige och har mycket riktigt fått möj-lighet till ett undantag. Gränsvärdet för dioxin gällerför fisk från alla hav men också för andra matvaror.Vi har fått det undantaget därför att vi både i Sverigeoch i har en lång tradition av att inte arbetamed gränsvärden utan med s.k. kostråd. Dessa är välkända i , och vi äter förhållandevis lite t.ex. avsurströmming, som om vi inte hade fått det här un-dantaget skulle försvinna, och av annan fet fisk frånÖstersjön.Min grund för ställningstagandet är mycket striktvetenskaplig. Jag har frågat vetenskapsmännen hur viska agera i den här frågan, och jag har fått svaret attvärdet av att äta den här feta fisken vida överstigerden risk som det eventuellt kan innebära. Jag har följtdet beskedet, och vi har fått igenom det i EU.Anf. 105 ():Fru talman! Det är riktigt att regeln gäller gene-rellt. Det finns dock personer som enligt forskare heltbör avhålla sig från att konsumera den fisk som vi nutalar om. Jag tänker på gravida kvinnor och på ungamänniskor. Att i det läget helt lita på att kostinforma-tion skulle hjälpa oss att undvika de skador som up-penbarligen kan uppstå av dioxinet kan komma attvisa sig vara alltför optimistiskt. Forskarrapporternaom skadorna ser också ut att bli allt tydligare.Kan man ändå inte tänka sig att ompröva ställ-ningstagandet?Anf. 106 Jordbruksminister ():Fru talman! Självfallet är det här beslutet grundati ett folkhälsoperspektiv. De forskare som jag harrådfrågat kommer från , och andra institutioner och myndighetersom arbetar med folkhälsa. Det här rådet har jag fåttnu, men det är klart att vi följer den här frågan, ochanalyser görs vad gäller effekterna på män-niskor men just nu framför allt i fisken. Vi vet väldigtlite om hur det står till.Skulle det framkomma någonting som avvikerfrån de råd som jag har fått , är vi självklartvilliga att ompröva vår inställning och därmed anslutaoss till EU-reglerna.OffentlighetsprincipenAnf. 107 PER ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljordbruksministern. Den gäller inte kostråden omfisk, som har debatterats, utan föregående veck-as beslut om sekretessbeläggning av av aktenom . Regeringen har via lagtett offentligt bud på . I budet står det attallt av betydelse ska finnas med i prospektet. Ändåhar man valt att sekretessbelägga av akten. Dethär berör hundratusentals småsparare.Jag skulle vilja fråga jordbruksministern varförman har en så väldigt snäv behandling av offentlig-hetsprincipen. Man får lätt intrycket att om namnenCarnegie eller nämns, blir det automa-tiskt sekretessbeläggning.Anf. 108 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag ska svara på frågor av allmänpo-litisk karaktär, men jag tror inte att man kan betecknadenna ganska precisa frågeställning som övergripan-de allmänpolitisk. Följaktligen kan jag inte hellersvara på den. Jag föreslår att Per ställeren skriftlig fråga till berörd minister, så kommer hanockså att få ett rejält svar.Anf. 109 PER ():Fru talman! Jag berör inte i första hand den en-skilda frågan utan närmast principen om att det verkarvara ett snävt betraktande av offentlighetsprincipen.Vi har tidigare i utskottet konstaterat att handlingarsom vi inte har fått i i fråga om t.ex. har gått att få av den norska regeringen ochfrån norska myndigheter eller personer. Jag kan intetolka det annat än att offentlighetsprincipen tolkasväldigt snävt i . Är det verkligen en rimligtolkning?Anf. 110 Jordbruksminister ():Fru talman! Även om nu frågan blev lite mer ge-nerell är mitt svar detsamma: Jag kan inte svara påfrågan.Återigen: Skriv gärna en fråga till berörd minister.LärcentrumAnf. 111 ():Fru talman! I den regionalpolitiska propositionenaviseras ett särskilt bidrag till kommuner för upp-byggnad av s.k. lokala lärcentrum. Det är bra. Lär-centrum är viktiga för distansutbildningen, och di-stansutbildningen är viktig för en fungerande regio-nalpolitik.Så till min fråga som jag riktar till utbildningsmi-nister Östros.Kommer de kommuner som redan har kommit igång och kommit långt i uppbyggnaden av lärcent-rum att kunna få del av det särskilda bidraget för attfortsätta att utveckla dessa lärcentrum?Anf. 112 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tackar för attjag fick en fråga.Det är viktigt med utbildningsinnehållet i regio-nalpolitiken. Det är alldeles självklart att en långsik-tigt framgångsrik regionalpolitik måste inne-hålla en stark fokus på utbildningsfrågor. Därför finnssom en del i propositionen investeringsbidrag tilllärcentrum. Det handlar i första hand om nyinveste-ringar där en del kommuner har gått före och gjortfina insatser.Vid sidan av detta stöd finns också en helt nyform av stöd för samverkan mellan kommuner ochhögskolor. Vi avsätter under Utbildningsdeparte-mentet en summa på för attstimulera samverkan mellan kommuner och högsko-lor. Den typen av samverkan bör naturligtvis rörat.ex. utbildning där man använder sig av lärcentrum.Dessutom startar vi ett nytt svenskt nätuniversitetnästa år. Det är en stor satsning på distansutbildningsom jag tror kommer att betyda mycket för att erbju-da människor som bor långt från en högskola ettstörre utbud av utbildningar. Också det är viktigt urett regionalpolitiskt perspektiv. Jag välkomnar kom-muners satsningar på lärcentrum. Med de insatsernatror jag att vi kan få en ännu finare utveckling därkommuner och högskolor samverkar tillsammans föratt erbjuda människor god utbildning var de än bor ilandet.Anf. 113 ():Fru talman! Det är bra att utbildningsministerndelar uppfattningen att utbildning är viktig i det regi-onalpolitiska arbetet.Av den regionalpolitiska propositionen framgårbl.a.