prot · GO0954 · 2001-01-23 00:00:00 — Jag tycker inte attdet är tillräckligt i en situation där ligger påsista plats i bostadsbyggande bland alla OECD:sländer.Då säger att investeringsbidrag,det ska vi satsa på. Det är jättebra, och det var niemot. Ja, vi tror inte att investeringsbidrag är vägenatt öka bostadsbyggandet. Investeringsbidrag är möj-ligen ett sätt att mata byggindustrin. Men det finnsväldigt lite som talar för att dessa investeringsbidragkommer hyresgästerna till godo.Frågorna kvarstår. Vad vill regeringen göra för attundanröja hinder för bostadsbyggande mer än prata,mer än att skylla på kommunerna?Ett besked har vi fått. Det är lite lustigt. Det ärnämligen svaret på en fråga som jag för kammar-kansliet inte fick ställa i den här interpellationen. Den ansågs inte ligga på denhär ministern. Men det är ett bra besked om vi fårförslag från regeringen som gör att överklagandemöj-ligheterna begränsas till en mer rimlig omfattning.Men återigen: Vad kommer regeringen att föreslånär det gäller hindren i hyreslagstiftningen? Vadkommer man att föreslå när det gäller de extremaskatter på byggande och boende som alltjämt utgördet avgörande stora hindret för att man ska få fart påbostadsbyggandet i vårt land?Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Det där med den bristande mark- ochplanberedskapen har ju jag inte tagit ur luften, utanjag lutar mig mot auktoriteter som landshövdingen iStockholm, , och Boverket.Det främsta hindret för en ökad nyproduktion itillväxtområdena är bristande planberedskap, sägerBoverket. Det främsta hindret i Stockholmsområdetär bristande planberedskap, säger i sinrapport som han lämnade till regeringen på regering-ens uppdrag. Och det är ett bekymmer. Jag kan na-turligtvis förstå en del av problematiken. Man är innepå känsliga områden av natur- och miljöskäl. Jag kanförstå att man hade dålig framförhållning när detgäller plan- och markberedskapen i ett läge då vi iStockholmsregionen också hade ett överskott på bo-städer. Det hade vi ju till följd avden ekonomiska krisen. Omsvängningen har ju kom-mit väldigt snabbt.Vi gick ned för lågt i byggandet. Årsproduktions-takten låg på 10 000-11 000 lägenheter, och det varnaturligtvis alldeles för lågt. Det tar tid att expanderabyggandet. påbörjades byggandet av 18 000lägenheter. når vi upp till 22 000. Därför behövsdet vidtas ytterligare åtgärder för att stimulera bygg-nationen och undanröja en del hinder.Mikael tror inte på investeringsbidrag.Vi beräknar att det investeringsbidrag för studentbo-stadsbyggande som vi nu har infört kommer att ge10 000 studentlägenheter i landet. Jag tror inte attmerparten av de lägenheterna hade kommit till ståndutan investeringsbidraget. Jag beklagar att moderater-na gick emot investeringsbidraget för studentbostads-byggandet. Det är ett bidrag som framför allt SverigesFörenade Studentkårer med emfas krävde att vi skulleinföra. leder det till ett kraftigt ökat studentbo-stadsbyggande, och det ska vi vara glada för.Sedan ska jag än en gång ta upp infrastrukturin-vesteringarna i . Vi måste med-verka gemensamt - stat, kommun och region - för attåstadkomma bättre trafikförhållanden i . Det gör ju också att vi kan se Stock-holmsregionen och som en gemensambostadsregion. Med goda och effektiva spårbundnatrafiklösningar skapar vi också förutsättningar för attfrigöra markområde för bostadsbyggande där vi i daghar svårt att komma fram.Anf. 79 ():Fru talman! Jag betvivlar inte att ett investerings-bidrag för studentbostäder leder till ett ökat byggandeav sådana kategoribostäder, men jag ifrågasätter attdet leder till ett totalt ökat bostadsbyggande.Nu säger statsrådet att han lutarsig mot auktoriteter som landshövdingen . Jag bestrider inte att planberedskapen vid tid-punkten för hans utredning var för dålig av just deskäl som statsrådet själv nämnde, men det har ju hänten del sedan dess.En annan sak som denna auktoritet, ,åberopade var de problem som är förenade med skat-teutjämningen. Men i det fallet väljer statsrådet attinte lyssna på auktoriteten säger nu att vi gick ned för lågti bostadsbyggandet. Ja, det gjorde vi. Varför gjorde videt då? Jo, huvudanledningen var ju att vi genom nyaökade och breddade skatter på boendet ökade relativ-kostnaderna för boendet dramatiskt. Jag som, tillskillnad från , är hyresgäst minns hur hyrornaöver gick upp . Det var huvud-skälet till fallet i bostadsefterfrågan, det fall som viännu inte har hämtat oss från. Ändå har regeringeninte mäktat med att komma med något förslag om attminska de extrema skatterna på byggande och boendei vårt land. Det är tvärtom. I och med de förändringarsom har genomförts av fastighetsskatten sänks nufastighetsskatten i de områden där man river lägen-heter, och så höjs fastighetsskatten i de tillväxtområ-den där det borde byggas lägenheter.Låt mig bara peka på den skillnad somfinns mellan teori och verklighet. När moderatleddaTäby kommun skulle bygga bostäder på Hägernäs,den gamla flygflottiljen, ville man ha minst 20 %hyresrätter och krävde det av den statliga markägarenVasakronan. villeinte bygga några hyreslägenheter. Det blev mer klirr iden statliga kassakistan om man byggde bostadsrät-ter, och därmed fick det också bli. Prata med Va-sakronan i stället för att hacka på ,!Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Det går ändå inte att komma ifrån,, att de kommunala kostnaderna,mark- och exploateringskostnaderna, har en avgöran-de betydelse för den slutliga bostadskostnaden. Omman innan man sätter spaden i jorden är uppe i enproduktionskostnad på blir det dyrt. Då blirdet extremt dyrt, och då blir det ett byggande och enbostadsproduktion som bara de riktiga höginkomstta-garna kan efterfråga.Kommunerna har ju ett mycket stort ansvar för attse till att man får fram en produktion som ligger påmer rimliga nivåer. Den statliga byggkostnadsdelega-tionen, som genomförde ett antal pilotprojekt runtomi landet, t.o.m. ett på , visade ju att detom man anstränger sig går att bygga till en produk-tionskostnad på kanske per kvad-ratmeter. Då blir det mer rimliga hyresnivåer i slutän-dan.Det är ingen annan än kommunerna som kan varamotorn i en utveckling mot att hålla tillbaka produk-tionskostnaderna. Det är ingen annan part, framförallt inte på en marknad som är överhettad. Om manbara släpper fritt och tar ut vad marknaden i slutändanär villig att betala blir det en extremt dyr bostadspro-duktion.Regeringen återkommer i vårpropositionenmed ytterligare åtgärder för att stimulera bostadsbyg-gandet, framför allt byggandet av hyresrätter. Detingår i den kedja och det program som regeringen hartagit fram för att se till att vi når upp till mellan25 000 och 30 000 lägenheter i årsproduktion. Det ärdär vi bör ligga. Under det här året bygger vi ungefär22 000, men vi måste upp ett rejält steg till för attkunna motsvara den långsiktiga efterfrågan på bostä-der.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Andre vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2000/01:63 Förslag från Europeiska kommissionenom meddelande från kommissionen om ett ge-mensamt harmoniserat EU-program för konjunk-turenkäter KOM(2000)770 till finansutskottet14 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdeAndre vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträde fredagen den1 inkommit.15 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /01:KU9och betänkanden /01:JuU5-JuU7Socialutskottets betänkande 2000/01:SoU7Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden2000/01:MJU6 och betänkande 2000/01:BoU416 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 2000/01:42 Kommuner ochlandsting i internationell samverkan2000/01:K3 av m.fl. (fp)2000/01:K4 av Per m.fl. (m)med anledning av prop. 2000/01:47 Ändringar i bil-skrotningslagen2000/01:MJ5 av och ()2000/01:MJ6 av och ()2000/01:MJ7 av m.fl. (c)2000/01:MJ8 av m.fl. (kd)2000/01:MJ9 av m.fl. (m)med anledning av prop. 2000/01:48 Tillgänglighet tilloffentliga lokaler och på allmänna platser2000/01:Bo8 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2000/01:50 Kreditupplys-ningslagen och dataskyddsdirektivet2000/01:Fi11 av Per m.fl. (kd)2000/01:Fi12 av m.fl. (fp)2000/01:Fi13 av m.fl. (c)2000/01:FI14 av m.fl. (m)med anledning av prop. 2000/01:53 Försvarsmaktensframtida fartygsunderhåll m.m.2000/01:Fö12 av m.fl. (m)2000/01:Fö13 av m.fl. (m)2000/01:Fö14 av m.fl. (kd)2000/01:Fö15 av och ()2000/01:Fö16 av de ()med anledning av skr. 2000/01:52 Beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred2000/01:Fö7 av och ()2000/01:Fö8 av ()2000/01:Fö9 av m.fl. (kd)2000/01:Fö10 av m.fl. (c)2000/01:Fö11 av m.fl. (s)17 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 23 januari2000/01:220 av () till näringsmi-nister för nätbolagInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll onsdagen den 31 januari.18 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 19 januari2000/01:550 av () till finansmi-nister /01:551 av () till utrikesminis-ter rekommendationer om homo- och bi-sexuellas situation2000/01:552 av () till utri-kesminister tjecker i Kuba2000/01:553 av () till utbildningsmi-nister av elever vid universitet och högskolorden 22 januari2000/01:554 av () till justitiemi-nister /01:555 av () till statsrådet och moral i skolan2000/01:556 av () till statsministerGöran PerssonHotellkostnad i samband med konferensen I kampmot intoleransFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll onsdagen den 31 januari.19 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 22 januari2000/01:506 av () till finansmi-nister sociala avgifterna för turistföretagen2000/01:507 av () till finansmi-nister för personaloptioner2000/01:508 av () till finansmi-nister /01:509 av () till fi-nansminister av vindkraftverk2000/01:515 av () till utbildnings-minister forskares rätt att ansöka om forskningsmedel2000/01:532 av () till socialministerLars EngqvistOffentlig webbinformation och funktionshindradesbehovden 23 januari2000/01:524 av () till miljöministerKjell LarssonMiljömålen och godstransporterna till städernaSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll onsdagen den 31 januari.20 § Kammaren åtskildes kl. 19.39.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.