prot · GO0993 · 2001-04-06 00:00:00 — Utan delakti-ga medborgare, ingen levande demokrati. Känslan avdelaktighet eller brist på delaktighet styrs i hög gradav de erfarenheter vi har av att få utöva vårt inflytan-de. Vi vet att vanmakt och utanförskap hänger sam-man med företeelser som mobbning, våld, brottslighetoch drogmissbruk - inte minst hos ungdomar.Genom att arbeta för ett stärkande av delaktighe-ten hos människor, och framför allt från början hosbarn och unga, minskar risken för att mobbning, våld,rasism och diskriminering gror och får fotfäste. Ge-nom delaktighet skapas mening och sammanhang itillvaron. Mening och sammanhang skapar tryggamänniskor.Precis som regeringen ger uttryck för i skrivelsenhar rasismen i , liksom i många andra länder,uppträtt i mer aggressiva och i klartuttalade former. Det handlar inte sällan om mycketallvarliga våldshandlingar och trakasserier med för-tecken som är rasistiska, antisemitiska eller homofo-biska. Det är en utveckling som vi naturligtvis intestillatigande accepterar utan måste motver-ka genom olika insatser på flera områden och på olikanivåer.Mot denna bakgrund är det mycket tillfredsstäl-lande att vi med hjälp av regeringens skrivelse harfått en samlad bild av vilka åtgärder som regeringenhar vidtagit mot rasism, främlingsfientlighet, homo-fobi och diskriminering på grund av etnisk tillhörig-het och sexuell läggning. Men det är inte nog. Rege-ringen presenterar därför också en nationell hand-lingsplan för det fortsatta arbetet. Det är nödvändigtatt ta ett samlat grepp om den och ge den en merastrukturerad form för att få långsiktighet och konti-nuitet. Handlingsplanen innehåller ett antal nya kon-kreta initiativ, och den identifierar ett antal problemsom måste åtgärdas i det fortsatta arbetet.I de debatter och diskussioner som pågår föratt motverka diskriminering uppfattar jag att de sjuriksdagspartierna är relativt eniga omkring vikten aven stark mobilisering för att möta de krafter somuppviglar, använder våld och på olika sätt visar sinintolerans mot oliktänkande. En nationell handlings-plan som handlar om hur vi ska arbeta mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskrimineringborde enhälligt antas i kammaren. Så verkar dock intevara fallet . Det visar de 31 reservationer somfinns i betänkandet. På ett sätt kan det faktiskt tyckasbeklagligt och på gränsen till anmärkningsvärt att vi iriksdagen inte helt enade kan stå bakom skrivelsen.Men de flesta reservationerna slår in öppna dörrareftersom de tar upp frågor som redan är i fokus på etteller annat sätt. Dessutom betonas i skrivelsen atthandlingsplanen inte är en slutlig produkt utan enprocess som rullar vidare och utvecklas utifrån debehov och åtgärder som framtiden kan komma attkräva av oss på olika nivåer.Det är viktigt att betona att det är den allmännapolitiken som utgör grunden för det nationella arbetetmot rasism, främlingsfientlighet, homofobi och dis-kriminering. Skolan har här en unik möjlighet att hosbarn och ungdomar skapa förståelse för demokratinsvillkor och respekten för medmänniskorna. Att ytter-ligare utveckla skolans arbete med värdegrundsfrå-gorna är därför en prioriterad uppgift i det fortsattaarbetet.Här finns en reservation från ochKristdemokraterna som jag vill kommentera. I Krist-demokraternas motion finns bl.a. ett yrkande om attvärdegrunden ska kopplas till ett etiskt synsätt sombygger på den kristna traditionen. Lika lite som mankan påtvinga en annan människa en politisk uppfatt-ning som den inte har, lika lite bör riksdagpåtvinga människor en viss trosuppfattnings tradition.Förvisso är en stor del av invånarna i på etteller annat sätt påverkade eller präglade av de tradi-tioner som finns och utövas här - bland dem ocksåden kristna traditionen. Det är en sak. Men det är enhelt annan sak att en gång för alla slå fast att vårtetiska synsätt ska bygga just på den kristna traditio-nen. Även om motionärerna säkert inte har för avsiktatt vilja inskränka religionsfriheten, ligger det ändånära till hands att missuppfatta Kristdemokraternasmotionsyrkande.En reservation från och Cen-tern talar om nollvision vid arbete mot mobbning.Låt mig slå fast: Mobbning m.m. ska inte tillåtas iskolan. Det är det som gäller helt enligt skollagoch läroplaner. Där står: "Ingen skall i skolan utsättasför mobbning. Tendenser till trakasserier skall aktivtbekämpas. Främlingsfientlighet och intolerans måstebemötas med kunskap, öppen diskussion och aktivainsatser." Alla skolor ska upprätta, genomföra, följaupp och utvärdera sitt handlingsprogram mot krän-kande behandling. genomförs också en natio-nell kampanj mot mobbning. Kampanjen har till syfteatt människor ska få verktyg för att se och upptäckaoch för att kunna handskas med mobbning.Som framgår av skrivelsen finns en förhål-landevis heltäckande lagstiftning. Men det finns om-råden som behöver ses över. Det gäller inte minstdiskrimineringslagstiftning på andra samhällsområ-den än arbetslivet.Därför är det bra att regeringen ger ett uppdrag attutreda möjligheterna till en generell lagstiftning motdiskriminering som omfattar alla eller flertalet dis-krimineringsgrunder och samhällsområden. Utred-ningsområdet ska även omfatta frågan om olika om-budsmäns uppgifter och ansvarsområden och eventu-ellt sammanslagning av några eller samtliga om-budsmän.I några reservationer lyfts frågor kring diskrimine-ring i arbetslivet fram. Som jag tidigare sade är denallmänna politiken grunden i arbetet med att motver-ka intolerans i alla dess former. Det är därför glädjan-de att kunna konstatera att vi fått ned massarbetslös-heten. Arbetsförmedlingen är ansiktet i genomföran-det av arbetsmarknadspolitiken. Det har från och tillkommit kritik om bemötande från myndighetens sidanär det gäller kontakter med de som har utländskbakgrund. Regeringen har tagit detta på stort allvar,och AMS får därför ett särskiltuppdrag om bl.a. utbildningsinsatser riktade motarbetsförmedlare och annan personal.Vänsterpartiet invänder mot de informationssats-ningar som föreslås och menar bl.a. att det inte är enangelägen uppgift för staten att bistå med riktadebidrag. Staten har ett myndighetsansvar och därförfinns klara avgränsningar vad gäller den delen. Attför övrigt ägna debatten åt att försöka sätta staketmellan statens uppgifter och olika organisationers rolltycker jag inte är ett vare sig meningsfullt eller frukt-samt angreppssätt. De här frågorna är för oss allaangelägna. Jag tror vidare att det faktiskt är menings-fullt med olika informationssatsningar. Vem somdistribuerar dem är knappast väsentligt. Det viktiga äratt det sker åtgärder på olika nivåer där staten visarsitt medansvar för att det också sker insatser lokalt ikommuner och genom organisationer, grupper, nät-verk och enskilda. Viktigt nu är att se till att arbetetkan dras i gång på allvar. Helheten är betydelsefull.Det är viktigt att broar kan byggas och att samordningsker mellan olika aktörer för att förebygga och mot-verka diskriminering, främlingsfientlighet och rasism.Alla har ett ansvar.Herr talman! Många kommuner, skolor, fackföre-ningar och andra som vill arbeta mot rasism ochfrämlingsfientlighet har uttryckt ett behov av en in-stans dit de kan vända sig för att få kunskap, råd ochstöd. Framför allt är det viktigt att människor somutsätts för rasistiska och diskriminerande handlingarfår det stöd de har rätt till.För att kunna överblicka vad som sker och för attkunna använda alla de goda idéerna runtom i landethar fått i uppgift att bygga upp ennationell kunskapsbank om arbetet mot rasism, främ-lingsfientlighet och etnisk diskriminering och dess-utom finna former för att sprida och på annat sätt göraden samlade kunskapen tillgänglig.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i social-försäkringsutskottets betänkande 11 och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag kan väl först meddela att jag harför avsikt att återkomma till frågan om informations-satsningar i ett replikskifte med statsrådet det gäller det anförande som vill jag snarare ställa frågor rörande kopplingentill migrationspolitiken. Det är ju precis som AnitaJönsson själv säger många människor, inte minstungdomar, som engagerar sig i politiska frågor i dagoch ordnar demonstrationer och manifestationer föralla människors lika värde. Jag har talat vid två såda-na de senaste två veckorna.För gällde det att försöka fåtill stånd någon form av beslut så att de som idagarna utvisas till Kosovo får möjlighet att stannaeller möjlighet till en verkligt individuell prövning.I onsdags deltog jag i en demonstration som af-ghanska flyktingar arrangerade för att visa sin sär-skilda situation.I båda de här två fallen handlar det om handlägg-ningstider som är oerhört långa. Det handlar om be-mötande från myndigheter som är slentrianmässigtoch generaliserande. Enligt min uppfattning sänderdet helt andra signaler än den solidaritet och humani-tet som i utskottsbetänkandet nämns som det som skaprägla den svenska asyl- och migrationspolitiken.Min fråga till är: Menar AnitaJönsson på fullt allvar att just behandlat av afghanskaflyktingar och behandlandet av de människor som idagarna utvisas till Kosovo är goda exempel på ensådan generös och human flyktingpolitik som AnitaJönsson och socialdemokraterna vill ska föras i Sve-riges land?Anf. 17 () replik:Herr talman! När regeringen presenterade sinskrivelse och handlingsplan hade vi en diskussion omvilka områden som skulle ingå i skrivelsen. Det ärklart och tydligt sagt i skrivelsen att den allmännasamhällsutvecklingen och därmed också migrations-politiken naturligtvis har betydelse för det förhåll-ningssätt vi har mot varandra. Men den här hand-lingsplanen behandlar icke migrationspolitiken.Vi har, , anledning att återkommatill migrationspolitiken vid ett annat tillfälle. Det ärtyvärr inte vi har haft möjlighet attdiskutera de frågor som den här skrivelsen tar upp.Jag tycker att det är olyckligt att man väljer att ta uppfrågor som vi har valt att ta en annan gång.Jag vill dock med anledning av an-förande säga att jag tycker att det är otroligt viktigt attvi far med sanning från den här talarstolen. uttryckte i sitt anförande att människor i dethär landet inte får sina asylärenden prövade individu-ellt. Vi har en lagstiftning där varje människa somsöker asyl har rätt att få den prövad individuellt avMigrationsverket. Är man inte nöjd med det kan manöverklaga till . Tillkommer detandra omständigheter har man möjlighet att ytterliga-re lämna in en ny asylansökan.Alltså: Alla människor som söker asyl får en indi-viduell prövning. Jag tycker att det är olyckligt närKalle talar om något annat från talarstolen.Anf. 18 () replik:Herr talman! Frågan om vem som far med san-ning och osanning ska jag inte ge mig vidare in på.Däremot kan jag, efter att ha tagit del av ett rela-tivt stort antal ärenden, notera att det finns en genera-lisering i de bedömningar som görs från och sida. Vi är intefå bland partierna som har uppmärksammat detta.Tvärtom är det många som ser det här på samma sätt.Det är många som inser att det klart och tydligt är såatt vid ett flertal tillfällen har man trots goda huma-nitära skäl, trots verkliga flyktingskäl ändå avvisatsfrån det här landet. Det har skett därför att man heltenkelt inte har fått en, som jag uttrycker det, verkligtindividuell prövning.Jag ifrågasätter självfallet inte att man har gjortutredningar i varje särskilt fall. Men prövningen harinte varit individuell, och det är det väsentliga. Det ärgeneraliserande omdömen och domar som innebär skickas i väg utan att man har fått bevisa sinaverkliga flyktingskäl. Det är många partier eniga om ien grundläggande kritik mot svensk flyktingpolitik.Eftersom det i det här betänkandet anges att detfinns en koppling mellan denna flyktingpolitik ochfrågan om diskriminering, främlingsfientlighet ochrasism tycker jag att det i allt väsentligt också hörhemma i den här debatten.Ett annat exempel, för att lyfta fram det också,handlar om när regeringen i skrivelsen säger att manska initiera ett arbete för att förebygga och motverkadiskriminering av romer som romer fårbesked från att man inte skakunna söka skydd och i Sverige.Visst finns det brister i logiken mellan dessa slut-satser, och problemet blir att man talar med dubblatungor. Det gäller inte från min och från Vänsterpar-tiets sida och inte heller från de partier som kritiserarhårdnande svensk flyktingpolitik utan från de tvåpartier, Socialdemokraterna och , som i allt väsentligt står för denna hårdnande flyk-tingpolitik.Anf. 19 () replik:Herr talman! tar upp en viktig frå-ga, nämligen myndigheternas roll när det gäller attmotverka rasism, främlingsfientlighet, homofobi ochdiskriminering. Det är viktigt att de olika myndighe-terna utbildar sin personal för att kunna bemöta män-niskor på rätt sätt. Det är viktigt att de har personalsom kan lagstiftningen.Jag förutsätter att man i de olika organisationernaser att det finns saker att göra för att bli bättre och från myndigheternas sida tar ett sådant ansvar.Jag vill dock återigen kommentera det sätt på vil-ket vi talar om den asylsökandes rätt. en bild av att vår lagstiftning leder till att männi-skors asylrätt prövas utifrån att de tillhör en speciellgrupp. Så är det ju inte. Varje person blir prövadutifrån den specifika situation som föreligger, ochman ser till den enskildes behov av skydd eller till dehumanitära skäl som kan finnas för just den personen.Jag tycker att handlingsplanen på ett klart ochtydligt sätt visar på olika möjligheter att stärka myn-digheterna genom satsningar på utbildning och andraåtgärder.Anf. 20 ()replik:Herr talman! säger att det är sorg-ligt att det är så många reservationer. Jag tycker attdet är sorgligt att betrakta reservationer enbart somfientliga eller som meningslösa därför att de bara slårin öppna dörrar.Man skulle kunna vända det så här: Betrakta åt-minstone ibland motioner och förslag som bidrag tillpropositioner och skrivelser! Vad jag försökt göra imin motion är, som jag sade i mitt anförande, att sålångt som möjligt konkretisera när jag sett att rege-ringen har varit alltför svävande. Man kan kanskeibland också komma med nya små korn, som egentli-gen tacksamt borde plockas upp i stället för att hårtavvisas.Anf. 21 () replik:Herr talman! När jag tycker att det ligger en styr-ka i att vara överens menar jag inte att vi inte harolika uppfattningar i andra frågor. Som jag sadespänner handlingsplanen över många politikområden,och jag vet att vi har olika uppfattningar om hur viska nå fram till olika mål.Just när det gäller den här frågan tycker jag dockatt det kan ligga ett grundläggande värde för samhäl-let i ett gemensamt förhållningssätt som visar att dethär är något av det viktigaste för att vi ska få ett brasamhälle även . Det gäller för oss att ståeniga i kampen mot våld och rasistiska handlingaroch mot den diskriminering som finns i samhället . Det var därför som jag uttryckte mig på dettasätt.Anf. 22 ()replik:Herr talman! Det var just därför att det gäller denhär frågan som jag gjorde min replik. Vi står enigaom att vi ska göra någonting mot främlingsfientlighet,men det handlar också om tolerans. Just i det härämnet, som handlar så mycket om tolerans, känns detlite konstigt att vi lite blir knäppta på näsan för att viär så dumma att vi väcker motioner.Anf. 23 (m) replik:Herr talman! Också jag vill ta upp svårighetenmed att motionera på en skrivelse. Jag sade i mittinledningsanförande att jag egentligen inte har någotatt invända mot vad som står där. Det är en bra be-skrivning av nuläget och en bra analys av vad somhar gjorts. Det är också en intresseväckande och sä-kerligen på många sätt riktig ansats för framtiden. Jagoch vi har ingen anledning att motionera emot denskrivelse som har producerat. Den dagnär det kommer skarpa lagförslag har vi kanske nå-gon annan lösning att anvisa, men så är det inte ,utan vi delar naturligtvis huvudsakligen värderingar-na och det som framhålls. Jag har lyft fram någrasaker som jag har redogjort för.Att motionera på skrivelser börjar bli lite svårt,och det märks också i immigrationsskrivelser ochsådant. Man tar där chansen att göra utspel av allamöjliga olika slag. Jag lyssnade med stor förundranpå tidigare inlägg här där vissa personer tror att de harkompetens och kunskap att vara något slagsöverprövningsinstans till , mendet är en sak för sig.Jag skulle ändå vilja nämna att vi har ställt ossbakom reservation om värdegrun-den. Vi har inga som helst problem med att lyfta framde kristna värderingarna, i likhet med de liberalavärderingar som är omnämnda i mitt anförande. Denkristna människosynen har en koppling till den män-niskosyn och de värderingar som man för närvarandehar i västerlandet.Anf. 24 () replik:Herr talman! När det gäller den formella behand-lingen av skrivelsen kan jag förstå att det ibland kanvara svårt, eftersom det bara handlar om att beskrivaen situation. Vi återkommer med alla de här frågornai egentligen alla utskott . Det som kan varaintressant är den handlingsplan som ska bli återkom-mande, eftersom den är ett led i en process. Vi kan dåkanske få en större politisk diskussion.När det sedan gäller värdegrunden i skolan är detviktigt vilken ansats man gör. Värdegrundsarbetet skasätta fokus på ett demokratiskt och humanistiskt för-hållningssätt beroende av sociala relationer, ömsesi-dighet och samtal av sådant slag som man kan ha iskolan. Därför är det fortsatta arbetet viktigt. Rege-ringen satsar under det här året påtre värdegrundscentrer, ett i , ett i ochett vid . Vi får väl anledning att fortsättaden diskussionen.Anf. 25 () replik:Herr talman! Jag var förvånad över vad AnitaJönsson sade om värdegrunden och kristna värdering-ar. Jag trodde att alla riksdagsledamöter som lagstifta-re har förstått att våra lagar faktiskt bygger på dekristna värderingarna. Också vårt kulturarv bygger påde kristna värderingarna. Vad är det som stöter AnitaJönsson och gör att hon inte alls tycker att det ärlämpligt att man ska skriva in kristna värderingar?Kristdemokraternas politik bygger på de kristna vär-deringarna. Jag vill att förklarar vadhon menar.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag tyckte att jag uttryckte mig klartoch tydligt. Naturligtvis bygger de traditioner och denkultur som finns i väldigt mycket på dekristna värderingarna, men man kan även inom andrareligioner ha sådana värderingar och ett etiskt sätt attse på hur människor ska vara mot varandra. Ocksåinom islam har man etiska värdegrunder och etiskaställningstaganden.Att uttrycka att det är en speciell religion som våretiska syn ska bygga på i dagens samhälle visar intepå den mångfald och tolerans som vi starkt och tyd-ligt talar om i denna kammare.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag tror inte att harförstått att det som är gemensamt för de tre störstareligionerna - kristendom, islam och judendom - ärprecis det man talar om.Hör man med någon som är eller jude an-ser de att om man står fast vid sina traditioner här iSverige och sin religion har man mycket större tole-rans och respekt för andra religioner. Därmed har viinte sagt att man stöter bort andra religioner. Vi öppnar vägen för andra religioner.Många av de människor som kommer hit har väl-digt svårt att förstå dem som inte tror på något alls.Det är väldigt viktigt att understryka att religionsfri-het finns och att alla lagar bygger på de kristna tradi-tionerna. Jag vet inte varför det skrämmer mångapolitiker att använda ordet kristendomen. Det ärgrunden till allting. Jag har fortfarande väldigt svårtatt förstå . 28 () replik:Herr talman! Jag kan bara konstatera att vi harolika sätt att se på hur vi på ett bra sätt ska stärka allamänniskors förståelse för den värdegrund som sam-hället ska bygga på.Religionen har naturligtvis i många sammanhangen stor betydelse. Jag tycker också att det är viktigtatt lyfta fram att vi har religionsfrihet. I religionsfri-heten ligger också att man inte behöver ha någon tropå någon speciell religion men ändå kan ha en starkförankring i att det är viktigt att ha gemensammavärdegrunder.Om lagstiftaren i ett dokument uttrycker sig omen särskild religion har man på något sätt ändå intetagit till sig det som händer i samhället med denmångfald som finns för att bygga vidare på värde-grunden.Anf. 29 Statsrådet ():Herr talman! Efter debatt medmånga här håller jag mig lite mer principiellt till någ-ra frågeställningar som jag tycker är viktiga att lyftafram. Jag vill också föra ett resonemang om hur viännu tydligare går vidare från det som diskuteras,nämligen handlingsplanen.Jag vill böra med att säga det som jag tror alla häri kammaren verkligen delar. Jag menar att det intefinns någon viktigare fråga i ett demokratiskt sam-hälle än den som vi nu diskuterar. Kam-pen mot rasismen, främlingsfientligheten, homofobinoch diskrimineringen avgör i sig om demokratin är ettsystem för att skydda en given maktstruktur, en givennorm, eller om demokrati verkligen handlar om varjeindivids rätt att få leva okränkt och fritt.Vi måste röra oss bort från begreppet tolerera,dvs. att tolerera i stället för att respektera. Det ärviktigt, och det har många varit inne på . Vissthar vi i kommit långt på många områden.Men precis som vi har fått många exempel på i dagoch många dagar bakåt i tiden, och tyvärrnog också framåt, har vi problem. Vi har problemmed rasismen, diskrimineringen och intoleransen.Det är en av de viktigare delarna i handlingspla-nen. De problem vi nu diskuterar är inte minoritetersproblem. Det är inte en del i minoritetspolitiken. Detär en del i det som är hela samhällets ansvar och ock-så en mer generell rättighets- och välfärdsfråga. Alla har ett kön, inte bara kvinnor. Alla haren etnisk bakgrund, inte bara den som kommer frånGrekland eller . Alla har en sexuell läggning,inte bara den som är homo- eller bisexuell. Alla dessafrågor är generella.Handlingsplanen är ett led i att ännu tydligare för-söka att göra strategin i kampen mot rasismen, främ-lingsfientligheten, homofobin och diskrimineringentill just denna stora fråga. Handlingsplanen försökerockså att vara självkritisk. Den försöker visa hurviktigt det är att ständigt utvärdera de olika metoderoch sätt som vi jobbar med mot rasismen.Det handlar om att ständigt söka ny kunskap föratt kunna vara lika effektiv i bekämpandet av rasis-men som rasismens organisationer ibland är att finnanya metoder för att förtrycka individer. Det är ocksåviktigt att vi ständigt vässar insatserna. Det gäller inteminst lagstiftningen. Kan vi komma längre? Kan vivara tydligare?Det har varit en bra diskussion ända sedan hand-lingsplanen presenterades. Det syntes också myckettydligt här i . Vi har en stor samsyn.Det är inte om de grundläggande frågorna som vibehöver ha en diskussion. Däremot försöker vi attkomma längre.Jag ser fram emot att i många sammanhang, ochinte minst tillsammans med många av partierna iriksdagen, kunna arbeta vidare med de områden somhandlingsplanen anger. Jag vill nämna några av demsom jag tycker förtjänar uppmärksamhet och sommånga talare redan varit inne på här i dag.Först och främst behövs en mer samlad lagstift-ning och ombudsmannafunktion i kampen mot dis-krimineringen. Det är ingen tvekan om att det under-lättar såväl samhällets kamp mot diskrimineringensom individernas möjlighet att använda lagstiftning-en, som var inne på, och företagensmöjlighet att leva upp till lagstiftningen om vi sökeren mer samlad lagstiftning och ombudsmannafunk-tion.Det andra handlar om en tydligare lagstiftningockså när det gäller hets mot homosexuella. Det är enfrågeställning som ofta har varit och fortfarandeibland är osynliggjord i antirasismarbetet. Men denhar sannerligen inte varit osynliggjord av rasisterna.Därför är det viktigt att kampen för allas rätt tillsin egen sexuella identitet och läggning blir starkareskyddad i lagstiftningen. Vi behöver ge en starkareroll åt antirasismrörelsen. Det gör vi inte för att stateninte skulle kunna eller ha ett ansvar att arbeta medåsikter. Det gör vi därför att det inte bara är statens,institutionernas och myndigheternas ansvar.