prot · GP0941 · 2001-12-05 00:00:00 — Jag fick intrycket av att det hade attgöra med att vi anvisade mindre pengar till anslaget.Om hade fördjupat sig ytterligare idetta hade hon också vetat varför vi gjorde det.Om jag förstod hennes inlägg rätt i övrigt är denenda lösning hon ser på de problem som finns medunderhållsstödet att man anslår mer pengar till det. Såkan det ju vara, men det är inte alldeles självklart.Enligt vår mening är det system som socialdemokra-terna har genomfört , om jag minnsrätt, ett system som är sämre än de tänkbara alternati-ven.Framför allt tänker vi på det alternativ som nästanfanns tillgängligt i utredningsform när regeringenkastade fram sin proposition i all hast och inte varberedd att avvakta förslaget. Det är ett förslag sominte är lika mekaniskt som det nuvarande systemet.Det nuvarande systemet bygger på att om två för-äldrar som bor ihop av någon anledning finner att deinte vill göra det längre och flyttar isär ska de perbarn få en viss summa pengar. Oavsett om de harhöga inkomster eller låga inkomster ska de få en visssumma pengar per barn därför att de har flyttat isär.Den lösning som förespråkades av den utredning jagnu nämnde tror jag är ett bättre system. Det är anpas-sat för att se till att de som behöver pengar får pengar.Inger säger att man inte ska ha prövningav individer. Det låter sig sägas, och på många områ-den delar vi den uppfattningen. Men om det är frågaom att man har ett ökat behov därför att man intelängre bor tillsammans är det inte självklart att detgäller alla som flyttar isär.Att detta är problematiskt visade sig närregeringen tvingades föreslås en ändring i hela regel-systemet för det växelvisa boendet eftersom manupptäckte att det blev väldigt stora anspassningsrörel-ser. Man bokförde barnen på det ena stället i ställetför på det andra eftersom det gav stort ekonomisktresultat. Jag tycker att kan titta på detoch fundera på om konstruktionen är rätt i stället föratt automatiskt angripa dem som vill anslå mindrepengar.Anf. 130 () replik:Fru talman! Vi har ett anslag i statsbudgeten uti-från de besparingar vi genomförde under de jobbigasaneringsåren. Det var inte någon glädje i riksdagenfrån något parti när fattade beslut om ned-skärningar på underhållsstödet. Vi gjorde då ganskakraftiga besparingar. Det finns ett antal områden därdet verkligen brister.Om man ser att det är allvarliga bekymmer på ettområde, är då det första och klokaste man ska göra attbörja använda det som ett sparområde? Folkpartietgör lite grann så. Det är inte så allvarligt som Mode-raternas besparing. Det är jag helt klar över. Men jagtycker ändå att man med lite grann ödmjukhet ochförsiktighet borde titta på vad pengarna ska räcka till.Bo Könberg vet precis lika väl som jag att både deensamstående föräldrarna och de återbetalningsskyl-diga föräldrarna som grupp är de föräldrar i det härlandet som har det ekonomiskt mest jobbigt. Ta inteut något i förskott, , utan avvakta analy-sen av förslag. Jag är ganskaövertygad om att det behövs några kronor till om manska lösa de problem som finns både i nuvarande sys-tem och de som finns i system.Vi får inte vara för optimistiska om vad samhälletspengar räcker till.Anf. 131 BO () replik:Fru talman! Det ligger kanske någonting i att spa-ra pengar inte är det första man ska göra innan manvet vad man sysslar med. var det inte riktigt så ivårt fall. När regeringen lade fram sin propositionmotionerade vi om ett helt annat system, nämligendet system jag antydde i mitt förra inlägg. Det var detförsta vi gjorde. Ett sådant system får såvitt vi kanbedöma den effekten att det behövs mindre pengar,allting annat givet, än det anslag som finns.Jag är mycket väl medveten om att det vi nu talarom är bland de svåraste socialpolitiska områden somfinns. Det är tillräckligt många utredningar som harstupat på att försöka hitta en bra lösning på detta.Man har knappt kommit fram till ett nytt förslag ochbörjat genomföra det förrän man hittar nya problem.Jag har full respekt för problemens omfång. Det jagifrågasatte var självklara ståndpunktatt det enda sättet att lösa problemen var att tillförapengar i stället för att fundera på vilka system vi skaha.Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att de problemsom finns är så stora att det kräver vissa insat-ser. Det är möjligt att man kan göra förändringar isystemen som också gör dem effektivare. Det ska jaginte utesluta. Men vi lurade oss själva lite grann närvi gjorde förändringarna under saneringsåren. Då varvi kanske tvungna att lura oss själva lite grann. Detvar så nödvändigt att få ned kostnaderna och så akut.Vi orkade kanske inte se alla problem som blev medde förändringar som gjordes.I dag har vi handlingsfrihet. Då måste vi orka medatt se den verkliga livssituationen för dessa familjer.Jag vidhåller, , att det är väldigt kortsik-tigt och korkat att använda anslaget som ett sparom-råde redan i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )8 § Totalförsvarsbudgeten för år 2002Föredrogsförsvarsutskottets betänkande 2001/02:FöU1Totalförsvarsbudgeten för (prop. 2001/02:1delvis).Anf. 133 ():Fru talman! Dagens försvarsdebatt handlar for-mellt om nästa års anslag och inriktning. Det kan juockså sägas vara en uppföljning av den stora destruk-tionsprocess som majoriteten i denna kammare star-tade 1999 och fortsatte . Jag tror, om jagminns rätt, att företrädare i debatten då,, kallade processen för "en okont-rollerad förstörelseprocess".Jag ska be att få återkomma till vad som sades idenna kammare för exakt från företrädarefrån regeringspartiet och se hur orden, tankarna ochdet ekonomiska anslaget hållit i den s.k. verkligheten.Det ska jag göra genom att titta på vad som harhänt och vad som händer efter bara ett år.Fru talman! Jag vill redan nu yrka bifall till vårreservation nr 1. Självklart står jag bakom alla reser-vationer från Moderata samlingspartiet, men för tidsvinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reser-vation 1.Människor som kostat miljarder att utbilda, ny-byggda fastigheter för många miljoner, nybyggdaanläggningar som kostat miljarder och materiel somkostat hundratals miljoner har avvecklats och skaavvecklas. Det ska ske, som vi sade i försvarsdebatteni fjol, i den takt som måste påstås vara okontrollerad.Vi var överens om att en försvarsreform var all-deles nödvändig, men vi ställde inte och ställer inteupp på en okontrollerad process för att genomföradenna reform. Vi påstod då och påstår nu att perso-nalförsörjningen är och var ett av de värsta exemplenoch att många viktiga frågor inför den här processenvar oklara. En förändring av värnpliktssystemet, enny befälsordning, ändrade villkor för tjänstgöringutomlands, visstidsanställda soldater och sjömän -detta som exempel på oklara frågor.Jag beklagar att försvarsministern inte har anmältsig till debatten kring ekonomin. Men vid närmareeftertanke - då man noga läser propositionen ochbetänkandet - kanske det inte är så förvånande attförsvarsministern inte finns här. Det är ingen roligläsning, varken vad som skett kvalitetsmässigt medförsvaret eller vad som åter håller på att hända medekonomin, ännu ett mörkt år och ännu medkraftiga överskridanden. Därför kanske man ska haförståelse för att försvarsministerns ställningstagandeär att inte delta.Fru talman! Jag tittade i protokollet från fjolåretsdebatt, och jag läser ordagrant vad försvarsutskottetsvice ordförande sade i debatten:"Jag är dessutom övertygad om att i den budgetsom nu fastställs för har vi föreslagit på kro-nan när precis så mycket pengar som behövs för attklara detta. "ska jag ärligt säga att jag inte är insatt i vilkakrav som en socialdemokrat har på att ekonomin ska"gå ihop", men om man säger att det går jämnt upp,t.o.m. på kronan, och det i verkligheten blir 500-600miljoner i underskott måste detta trots allt kallas vidsitt rätta namn: Ett misslyckande!Vi påpekade detta med den svaga ekonomin i de-batten och anklagades då för att "ha en onödigtpessimistisk syn på frågorna". Man behöver inte varasärskilt stor matematiker för att göra en bedömningav vem som låg närmast den s.k. sanningen.I dag har vi alltså svaret. 500-600 miljoner i un-derskott, eller "överutnyttjande", som jag såg atthögkvarteret kallade underskottet.Då det gäller utgifterna för försvaret totalt för år2002 och vår mening har vi detta redovisat i vårtsärskilda yttrande nr 1.Då vi tittat på vad som krävs ekonomiskt har på vad som behövs för att skapa rimliga förut-sättningar för omstrukturering och utveckling av helatotalförsvaret. Vi anser att för att genomföra dettakrävs en offensiv och annorlunda inriktning än densom majoriteten här i beslutat om.En av de viktigaste försvarspolitiska frågornaframöver är hur vi skapar balans mellan uppgifter ochresurser för att ett svenskt försvar ska utgöra ett ef-fektivt och flexibelt säkerhetspolitiskt instrument.Vårt förslag syftar helt till att kunna anpassa för-svaret för att verka i olika situationer. Våra försvars-system måste också utformas och göras så att de ifredstid kan utgöra stöd till samhället.Våra förslag syftar också till att försvaret skakunna öka sin förmåga att delta i internationella insat-ser.Det behövs självklart medel för att klara detta. Vimenar att försvaret ska utvecklas på ungefär sammaekonomiska nivå som under de två senaste försvars-beslutsperioderna. Detta gör att vissa moderna för-band, som majoriteten vill avveckla, i stället börvidmakthållas för att omstruktureras och dessutomförses med ny materiel.Nu har alltså majoriteten genom ett beslut i kam-maren fastställt försvarsramarna.Vårt förslag var alltså att vi ville tillföra den militäradelen i totalförsvaret ytterligare 3 miljarder för näst-kommande år.Trots de stora begränsningar som gjorts och görsär diskrepansen mellan planerad verksamhet ochverklig kostnad oerhört tydlig. Jag kan konstatera atteffekterna av de besparingar som Försvarsmakten i årtvingas till är mycket kraftiga. Sammantaget drabbasinte bara internationaliseringen av försvaret, utanockså utvecklingen av den s.k. insatsorganisationen,som fattat beslut om. I flera avseendensenareläggs det som skulle vara klart - senare-läggs till en osäker framtid!Det är närmast bestickande att läsa Försvarsmak-tens årsredovisning 2000, där ÖB kommenterar:"Det allvarliga i överskridandet på förbandsansla-get är att det inte identifierats under genomförandet.Ledning, kontroll och överblick, såväl centralt somlokalt, vad avser lönebildningen och övriga kostnads-fördyringar, borde ha varit fastare i samband medomstruktureringen. Åtgärder borde ha vidtagits för attunder året möta en sådan utveckling. "Det sagda och övrigt visar att Försvarsmakten intehar tillräcklig kontroll över den beslutande verksam-hetens driftskostnad. Försvarsmakten bär ett stortansvar för dessa djupt otillfredsställande förhållan-den. är detta ansvar i stort sett omöjligt attutkräva från en enskild befattningshavare med denorganisation och de former för ledning som hittillshar valts.Likväl är regeringens ledning av Försvarsmaktenlångt ifrån invändningsfri. Ansvaret för det uppkom-na läget delas av regeringen och Försvarsmakten. Ochvi vet att ÖB i utskottet redovisat att underlagen införförsvarsbeslutet var behäftade med, somhan sade, "stora osäkerheter avseende basfakta". Detskulle vara intressant att höra vad har för kommentar kring detta.Det går att ta del av delårsrapporten för , som överlämnades till regeringen den15 augusti, där Försvarsmakten redovisar kraftfullareduceringar. Trots detta pekar prognosen för helaåret på ett ekonomiskt utfall som blir minst cirka enhalv miljard större än tilldelad ram.Alltså: Den planerade verksamheten kommer attkosta lika mycket som föregående år. Vidtagna åtgär-der ger uppenbarligen ingen effekt, och ytterligarereduceringsåtgärder måste, enligt ÖB, övervägas. Dethär är alltså långt, långt ifrån det tal som Socialdemo-kraternas företrädare i debatten , , sade skulle ske.Det skulle nu och här vara bra om vi fick hö-ra vad majoriteten har för planer då ÖB säger i sinkommentar att "ytterligare reduceringsåtgärder måstetill". Vilka ytterligare reduceringar har ni socialde-mokrater planerat? Svaren hoppas jag kommer senarei debatten från i frånvaro avförsvarsministern.Fru talman! Dagens betänkande är också enmycket tråkig läsning - ur en försvarsväns ögon - dådet gäller verksamheten och vad som skett med kva-litet och hur uppsatta mål nåtts, eller i många fall intenåtts.I betänkandet kan man läsa bl.a. följande:· Arméstridskrafternas förband har nått utbild-ningsmålen endast på grupp- och pluton- samt ivissa förband endast till kompaninivå.· Målen för stridsvagnsförbanden har inte nåtts.· Vissa fartygsbesättningar har inte nått acceptabelutbildningsnivå.· Uppsatta mål i förband för marinstridskrafternasgrundutbildning kan inte nås.· Pilotutbildningen har halverats, och uppsatta målhar inte nåtts.· Ett antal flygförare har inte fått någon flygtid.· Helikopterförbanden har inte kunnat öva i plane-rad utsträckning.· Hemvärnet har inte kunnat ha någon verksamhetandra halvåret 2001.· I de markoperativa förbanden har fältduglighetengått ned.Detta var alltså ett plock ur betänkandet och frånden s.k. verkligheten och där just orden inte nåttstyvärr är vanligt förekommande, detta trots att intebara de pengar som funnits ser ut att förbrukas, utanockså pengar som inte finns kommer att förbrukas.Jag förutsätter att kommer med sinasynpunkter kring vad som händer med det svenskaförsvaret.Vi vet också att kommitmed kraftiga påpekanden, där det bl.a. sägs följande:- Vår bedömning är att det är oklart vem som inne-har helhetsansvaret för att ekonomin utvärderas,analyseras och eventuellt balanseras.- Den bild som framkommer ur vår studie och somvidare betonas vid analys av prognosarbetet är attdet saknas en kontinuerlig och konstruktiv dialogmellan högkvarteret och förbanden.Verket sade vidare:- Vår granskning visar att förbandschefernas insikt iekonomiska frågor är mindre genomgripande. Dettas ingen hänsyn till ekonomisk kompetens vidbefordring till förbandschef.Detta var alltså bild -en dyster bild av ekonomistyrningen i det svenskaförsvaret.Vi moderater har under processen i utskottet före-slagit annorlunda anslagsbeteckningar och innehållför det militära försvaret, liksom en förändring avbeslutsprocessen. Vi har föreslagit och föreslår, enligtvår reservation nr 1, att den årliga driften av denbefintliga organisationen i all planering, budgeteringoch uppföljning ska särskiljas från den framtida ut-vecklingen. Vårt förslag innebär att anslaget till freds-främjande verksamhet förs över till utgiftsområde 7.Vi föreslår alltså att anslaget Fredsfrämjandetruppinsatser ska utformas som ett beredskapsanslag.Det finns utvecklat i vår reservation nr 1.Vårt syfte med detta förslag är att vi ska tydlig-göra - det är viktigt, tycker vi - ansvarsförhållandenoch de beräkningar som ligger bakom de förslagriksdagen har att ta ställning till.Vårt förslag syftar också till att tydliggöra skillna-den mellan beslut om den långsiktigainriktningen och den årliga budgeteringen. Vi anseratt vårt förslag innebär en naturlig uppdelning avriksdagens beslut i två delar. Det tydliggör ocksåriksdagens ansvar för de långsiktiga besluten omförsvarets uppgifter och förmågor samt anskaffning,uppsättning och avveckling av materiel och militäraförband.Då det gäller inriktningen av förbandsverksam-heten måste vi fatta beslut som ger oss en försvars-förmåga, inte utan för kanske 15-20 årframåt. Det gäller att se på frågorna långsiktigt.Jag har tidigare tagit upp problemen med uppsattamål i verksamheten.Jag noterar också att de flesta värnpliktiga i dagges en ofullständig utbildning och att officersutbild-ningen reduceras. I det läge som försvaret nu befinnersig i är det utmanande att fortsätta med stora investe-ringar som inte tillför ökad försvarskapacitet.Vår åsikt är att ännu ej genomförda stora omlokalise-ringar, som innebär stora investeringar, bordeavbrytas.Det finns alltså mycket att säga kring ekonominoch hur försvaret hanterar sin ekonomi. I slutändan ärdet trots allt regeringen som bär ansvaret om storaunderskott kommer och nya svarta hål dyker upp. Jagtänker bl.a., då det gäller tveksamma satsningar, påexempelvis vad som händer med flyttningfrån till . Jag har haft förmånenatt diskutera den frågan med försvarsministern ettantal gånger här i kammaren, och alltid har jag fåttlugnande svar: Bygget och flytten ska ske inom dentid man aviserat, och bygget kommer att kosta vadsom från början var planerat. Så har försvarsministernalltid svarat.Jag hade tänkt ställa en följdfråga kring detta tillförsvarsministern, men ställer jag frågan till ToneTingsgård: Vilken summa är det som gäller förflytten av ? Hur många hundra miljoner är niberedda att satsa? De skriftliga handlingar jag har fåttfrån projektgrupper visar att kostnaderna därhar skjutit i höjden med raketfart och att det inte ärsärskilt långt kvar till miljardstrecket.Jag tror - men hoppas självklart att jag har fel -att flytten och byggkostnaderna i kom-mer att bli högre än vad man från början sade. Vikommer att följa frågan framöver. Utan att ta ut någoti förskott verkar den bli lika dåligt underbyggd somuttalandet att budgeten skulle gå ihop exakt på kro-nan.Vi anser att ingenting säger emot att Swedintsplacering inte kan fortsätta, alltså som en solitär.Ingenting talar enligt vår mening för att Swedintsverksamhet måste ligga vid ett fredsförband.Andra tveksamma investeringar som gör att tidi-gare mycket försvarsvänliga människor börjat tvivlapå försvaret är vad som skedde på i ,först stora hangarbyggen och sedan nedläggning. Såkan vi inte fortsätta att hantera folks skattepengar! Jagär fullt medveten om att det är ett annat anslag och attdet är ett fastighetsbolag som betalar investeringarna,men det är trots allt statens och skattebetalarnaspengar som vi hanterar i denna riksdag.Ni som kommer från andra håll i landet måstemötas av mer förstående människor, men i mitt hem-län ifrågasätts användandet och resursut-nyttjandet av försvarsanslaget. Man ifrågasätter olikainvesteringar som och , som jagtidigare har nämnt.När det gäller anskaffning av materiel kvarstår våroro för luftförsvarets utveckling och för den del somså att säga utgör luftvärnsförmåga.Fru talman! Jag påstår att regeringen inte harkontroll över ekonomin. I utskottet har vi gång pågång hört att det anställts ekonomer så att det nu skabli ordning, men inte blir det så. Nya hål - tidigarevar de svarta - i färgnyansen rödgrön finns. Vi vetalltså att det talas om ett underskott på 500-600 miljoner.I betänkandet finns en summering för år2000. Det talas om en överförbrukning av anslagetför förbandsverksamheten. Överförbrukning är ettfinare ord för att man har spräckt budgeten. I fjolhandlade det om 700 miljoner. Just det: 700 miljoner!Vi i utskottet säger också att Försvarsmakten numåste få fram - och det är regeringens sak att se överdetta - säkra metoder för kostnadsberäkningar, eko-nomiredovisning och ekonomistyrning, som jag tidi-gare har tagit upp.I utskottet år 2000 efterlyste vi och saknade enkoppling mellan de olika verksamhetsgrenarna ochtillhörande kostnader. Vi pekade på att det måstekomma till stånd en jämförelse av kostnadsutveck-lingen mellan olika år. Vi pekade också på att detklart och tydligt måste framgå hur olika förmågorutvecklats, vilken effekt åtgärder givit och vilka bris-ter som kvarstår.Vi konstaterar nu att det skett en viss förbättring,men noterar trots detta att det finns ytterligare en radförbättringar som måste till. Jag har bl.a. redovisatvad har sagt, och det ärallvarsord.Fru talman! Vår oro över styrning och ekonomi avdagens svenska försvar är stor. Lika stor är oron överatt många mål i verksamheten inte har nåtts ellerkommer att nås vare sig nu eller kanske ens . Den oron är stor, t.o.m. mycket stor.Anf. 134 ():Fru talman! De nedskärningar som sker inomdet militära försvaret är ett första steg mot en mindreförsvarsram, mer anpassad till den breddade hotbil-den och det sårbara civila samhällets behov av resur-ser.Vi har dock förslag till förändringar inom ramenredan i dag, även om vi har ställt oss bakom den ramsom finns. Det första området är Kustbevak-ningen som vi föreslår får en förstärkning med 25miljoner kr. Vi föreslår att pengarna tas ur materie-lanslaget. De uppgifter som genom-för har inte minst på det förebyggande området ocksåen mycket stor betydelse för säkerhet i ettbredare perspektiv.Kustbevakningen har fått alltmer uppgifter ochbredare verksamhetsområde - uppgifter som manhittills klarat suveränt på ett rationellt och effektivtsätt. Men man behöver mer resurser framgent för attklara uppgifterna på grund av bl.a. EU-medlemskapetoch utvecklingen i länderna kring Östersjön.På grund av dess breda roll och mångfasetteradeuppgifter präglas av och har ut-vecklat ett brett samarbete med olika myndigheter iSverige men också alltmer internationellt. Detta ärnödvändigt för att få en helhetssyn och för att resur-ser, kunskaper och kapacitet ska användas på ettrationellt sätt.Genom skarp verksamhet och genom re-gelbundna kontakter med internationella myndigheterhar man byggt upp ett nätverk som smidigt, handläg-gare till handläggare, ger information och underlagför arbetet.Sveriges havsgräns utgör yttergränsen inomSchengen. Vi i är ju, som ni vet, intepositiva till . Men avtalet ställermycket höga krav på åtgärder för att leva upp till deåtaganden som vi har gjort när vi nu har skrivit underavtalet.Kustbevakningen har ansvar för och befogenheteratt i enlighet med avtalet utföra personkontroll tillsjöss. Samtliga resande ska underkastas in- respektiveutresekontroll. Det går naturligtvis inte att kliva om-bord på alla båtar och göra en fysisk kontroll. I ställetgör man hundratusentals dataslagningar kombineratmed fysisk kontroll vid behov. Det är då besättnings-listorna som används som underlag. Som alla förstårär detta arbete mycket personalkrävande.Kustbevakningen har också fått i uppgiftatt samordna de civila behoven av sjöövervakningoch av sjöinformation till alla berörda myndigheter.Syftet är att information som finns i olika system kangöras tillgänglig för myndigheter som behöver denoch gör att man inte får en dubblering av system somär kostnadskrävande.För att kunna bevaka vår långa kust behöverKustbevakningen fler båtar och flygplan som är välanpassade till behoven. Detta är väldigt viktigt. Det äri första hand två nya ur serien KBV-201 för patrulle-ring på och . Dessutomerfordras en modifiering av ett stort antal fartyg samtett tredje flygplan utöver de två som resurserna frånregeringen ger möjlighet . Det behövsnaturligtvis också fler besättningsmän för att kunnautnyttja båtar och flygplan på ett rationellt sätt.Vänsterpartiet anser att regeringens förslag när detgäller resurser för oljebekämpning är bra och ett nöd-vändigt tillskott. Det är också tillfredsställande, tyck-er vi, att har fått 50 miljoner kronorför 2004 för övervakning till sjöss och ökad satelli-tövervakning. Men behöver ocksåmer resurser i närtid.De behov som jag har räknat upp omfattar ungefär70 på årsbasis, och det är en ganskastor summa. Därför har vi inte föreslagit att Kustbe-vakningen ska få detta , utan att man gör ensuccessiv upptrappning av budgeten med 25 miljonerför 2002. Även här vill vi att resurserna tas av materi-elanslaget. Sedan bör regeringen komma tillbaka medförslag om hur man ska klara detta under åren 2003och 2004. Utskottets majoritet tycker också att Kust-bevakningen behöver mer resurser men inte för 2002.Detta är alltså de förslag som regeringen kommitmed och som är bifallna av utskottet. Men vi delarinte utskottets syn utan anser att Kustbevakningenbehöver mer resurser redan i dag.Fru talman! Helikopterverksamheten är ocksåviktig ur många aspekter, inte minst som stöd församhället i fred.Regeringen skrev i propositionen Det nya försva-ret angående helikopterverksamheten: "Räddnings-funktionen enligt avtalet mellan ochFörsvarsmakten bör enligt regeringens mening upp-rätthållas inom ramen för den nya organisationen.