prot · GO0963 · 2001-02-08 00:00:00 — I den mån statliga myndigheter medverkar,medvetet eller omedvetet, till diskrimineringen är detett stort problem.Anf. 105 ():Herr talman! Upphandlingsbestämmelserna kanbli mycket stimulerande. Frågan är om en offentligsektor som diskriminerar har rätt att kräva att detprivata näringslivet inte ska diskriminera.Anf. 106 Statsrådet ():Herr talman! Jag måste säga att jag inte riktigthängde med i frågeställningen. Diskriminering äroacceptabel var den än pågår, men jag har som bekantväckt en diskussion om positiv särbehandling. Iblandmåste man lyfta fram frågeställningar och användaandra metoder än vad vi kanske har gjort föratt komma åt diskrimineringen. Jag är medveten omatt också upphandlingsfrågorna kan komma in i dethär sammanhanget, precis som harpåpekat.Jag ska därför be att få återkomma till om vi be-höver förändra också i regelverket.Anf. 107 ():Herr talman! Det är en väldigt intressant redovis-ning som vi har fått från statsrådet. Man känner enlust att kasta sig över det här materialet. Det är intealltid som jag känner samma lust att läsa det somkommer till oss riksdagsledamöter.Jag skulle vilja ta upp en fråga. Man skulle ocksåkunna ta upp många andra. Jag har kontaktats avmånga homosexuella som inte bor i storstadsregio-nerna utan runtom i landet i mindre kommuner, t.ex. imitt hemlän . De känner en oro ochtycker att det är svårt att gå ut öppet med att varahomosexuella. De känner ofta att diskussionen hand-lar mindre om deras vardag och väldigt mycket omstorstadsboendet. De tycker att de ofta har det svårareoch möter mindre tolerans från omgivningen.Finns det någonting i skrivelsen som ger redskapför att jobba mer med de här frågorna ute i kommu-nerna?Anf. 108 Statsrådet ():Herr talman! Homosexuella finns överallt och ihela . De har olika svårigheter med att kunnavara öppna, beroende på hur omgivningen bemötermänniskor som har en annan sexuell läggning än denheterosexuella. Jag tycker att det är ett oerhört stortansvar för kommuner, skolor och organisationer ihela landet att se att det är en del i det ordinarie arbe-tet för deras medborgare att söka metoder för attstödja och hjälpa t.ex. unga pojkar och flickor somhar svårigheter med att visa upp sin sexuella läggningbland sina kompisar eller arbetskamrater.Jag har alltså ögonen på detta område och försö-ker hitta många sätt att bidra till att stödja, men att sede homosexuellas situation, oavsett var i landet debor, är och måste vara ett lika ordinarie arbete som attstötta andra ungdomar.Anf. 109 ():Herr talman! Jag delar statsrådets uppfattning attdet här också är ett kommunalt ansvar, men jag serute i verkligheten att kommunala företrädare inte tarett ansvar för den här gruppen på samma sätt. Degaranterar inte att alla människor inklusive de homo-sexuella ska känna sig trygga och välkomna att bo ikommunen.De inser inte heller att de missar goda resurser närde här människorna tvingas, som ut-tryckte det, leva ett förkrympt liv eller ta med sig sinkompetens och flytta till andra kommuner.Tar upp det här i dialog med kom-munerna? Jag tycker att det är dags att övergå från attenbart diskutera frågan på den nationella nivån till attockså låta den bli en vardagsfråga ute i kommunernaoch för våra kommunala politiker.Anf. 110 Statsrådet ():Herr talman! Svaret är ja. Jag tar upp den fråganinte bara med kommuner utan med alla jag diskuterarmed. För mig är det ett viktigt principiellt förhåll-ningssätt att varje gång vi diskuterar diskriminering,rasism eller fördomar också diskutera de homosexu-ellas situation. Så har det inte alltid varit.Anf. 111 ():Herr talman! Jag vill tacka för en braredovisning i ett mycket angeläget ämne. Jag ska medstort intresse läsa rapporten ordentligt. Det jag harhunnit läsa ser väldigt bra ut.Jag har också noterat att det nordiska samarbetetfinns med i redovisningen, och det är jag väldigt gladöver. Jag tror att vi i det nordiska samarbetet med densamsyn som finns kring synen på demokrati ochmänskliga rättigheter kan utnyttja den kraften på ettbra sätt.För bara ett par dagar sedan tillsatte Nordiska rå-det en arbetsgrupp som ska arbeta med dessa frågorpå parlamentarikersidan. Presidiet i Nordiska rådethar också gjort ett uttalade mot våld med rasistisk ochfrämlingsfientlig bakgrund.Det uppmanar där ministerrådet att göra en årligredovisning av situationen och också de åtgärder somhar vidtagits för att se till att frågan ständigt står påden nordiska dagordningen.Jag vill fråga om hon i det nordiskasamarbetet i ministerrådet är beredd att ta upp denfrågan och se till att vi aldrig någonsin slipper undanatt diskutera frågan så länge problemet kvarstår.Anf. 112 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan svara enkelt. Ja, det är jagabsolut beredd att göra. Jag tror dessutom att det vorebra att ofta gå igenom och utvärdera det vi har gjort.Har det hjälpt? Fungerar de lagar vi har? Behöver vigöra nya insatser? Behöver vi förändra förhållnings-sättet?Därför är det väldigt viktigt att frågan, som vi nukallar det, som egentligen handlar om hela demokra-tin, alltid finns aktuell. Svaret är ja.Anf. 113 ():Herr talman! Låt mig börja med att säga att det ärutmärkt att vi nu får en nationell handlingsplan. Detär ett område som det är angeläget att vi ägnar myck-et mer tid och kraft åt än vad vi har gjort tidigare,även om vi också har ägnat frågan uppmärk-samhet.Det är också mycket bra att vi ser en samsynmellan och Socialdemokraterna ochsäkert flera andra partier i kammaren om vad är vikti-gast och mest angeläget att göra. Det är insatser i dengenerella politiken för att lyfta människors levnadsni-vå så att rasism och främlingsfientlig får mindre gro-grund.Vi har också från sida känt en vissoro inför delar av handlingsplanen när den tidigarediskuterats. Jag skulle därför vilja fråga statsrådetSahlin: I vilken utsträckning är det egentligen statensuppgift att bedriva opinionsbildning i åsiktsfrågorsom främlingsfientlighet och rasism ändå kan ansesvara?Hur effektivt anser statsrådet att det blir iförhållande till att i stället låta de politiska partier vitillhör och de frivilliga organisationer som på detlokala planet har en god kontakt ute bland människor,sköta det opinionsbildande arbetet, och göra statensuppgift till att bekämpa handlandet, diskrimineringenoch att motverka orsakerna till uppkomsten av rasism,främlingsfientlighet och homofobi?Anf. 114 Statsrådet ():Herr talman! Även om jag förstår och till delar in-stämmer i beskrivning vill jag ändågör ett mycket viktigt påpekande. Jag tycker inte attde frågeställningar som vi nu diskuterar är åsiktsfrå-gor. För mig är rasism, främlingsfientlighet och ho-mofobi en fråga om mänskliga rättigheter och demo-krati. Det är i högsta grad en fråga också för staten.Det handlar om att stå upp i ord, i handling och ilagstiftning för demokratin. Det är så vi måste se defrågor som vi nu diskuterar i skrivelsen. Sedan måstestaten, frivilliga organisationer och de politiska parti-erna på olika sätt jobba med att förändra värderingar.Där behövs t.ex. de forumbildningar vi nu disku-terar, där frivilligorganisationerna måste ha en väldigttydlig roll. De kan ofta nå ett bättre resultat än vadstaten kan göra när det handlar om värderingar igrunden. Men detta är inte en åsiktsfråga. Statenmåste också stå upp för mänskliga rättigheter ochdärmed ta ett stort ansvar för kampen mot rasism ochhomofobi.Anf. 115 ():Herr talman! Låt mig instämma i tyngden ochvikten av dessa frågor. Jag vill inte på något sätt för-ringa betydelsen av att kämpa mot rasism, främlings-fientlighet och homofobi. Jag hörde själv statsrådetSahlin nämna att vi inte i första hand ska göra detta iform av kampanjer. Jag tycker att det är en utmärktinsikt.Om man leder den frågan vidare hamnar man i,menar jag, en uppfattning som i stället går ut på ser till att de egna myndigheterna till att börjamed inte diskriminerar. Man får då också se till attfrivilligorganisationer, partierna och alla de männi-skor som ute på fältet kan bekämpa rasism, främ-lingsfientlighet och homofobi bäst får tillräckligt medresurser för göra detta. Låt oss se till attdet också blir fallet.När vi talar om myndighetsdiskriminering, somjag vet också nämns i skrivelsen, är det om man hård-rar det lite grann av en dubbelmoral. somman höjer murarna runt och bygger FästningEuropa kämpar man med fina ord om att bekämparasismen. Här finns ett problem för staten att hantera.Jag skulle vilja göra hur statsrådet ser på myn-dighetsrasism.Anf. 116 Statsrådet ():Herr talman! tillåter inte tiden något mer ge-nomgripande svar på den stora frågan. Jag är denförsta att säga att myndighetsrasism, dvs. diskrimine-ring som sker i myndigheter, på många vis är ett avde värsta misslyckanden som samhället kan göra. Detsprider också känslan av misstro. Man kan inte lita påstaten och myndigheterna. Det är oerhört allvarligt.Jag håller inte riktigt med den beskrivning somKalle sedan gjorde att om organisationer ochandra ska bekämpa rasismen framgångsrikt måste defår resurser. Då är vi tillbaka i projekttänkandet. Föratt effektivt bekämpa rasism och homofobi måste visluta att betrakta det som en kampanjfråga som kräversärskilda resurser. Det måste in i varje individs, orga-nisations och myndighets ordinarie arbete. Först dåtror jag att vi når framgång på området.Anf. 117 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för redovis-ningen här. Det är bra att regeringen tar ett grepp föratt stärka demokratins värden. Det är också väldigtbra att man ser över behovet av en samlad diskrimi-neringslagstiftning och att man fullföljer KU:s be-ställning om att titta på samordning av de olika områ-den som lyder under regeringen.De är många bra saker på lyfts fram på de olikaområden som nämns. Men en sak som jag saknar ärsynen på familjen och föräldrarnas centrala roll justnär det gäller att överföra värden och normer till sinabarn. Det är oerhört viktigt.Moderna kriminologer, och även psykologer förden delen, säger att de sex sju första åren i barnets livär oerhört viktiga för att föra över normer och värdenoch att utveckla en självkontroll och därmed ocksåminska brottsbenägenheten. Det gäller också den härtypen av brott, diskrimineringsbrott. De handlar ihögsta grad om bristande respekt för medmänniskanoch hennes värde och värdighet.Jag undrar varför regeringen så där mer i förbigå-ende nämner familjer och föräldrar som normöverfö-rare. Jag skulle vilja se en större betoning på det om-rådet.Hans Starks utredning om rasistiska or-ganisationer äger fortfarande stor giltighet. Det vorebra om regeringen funderade vidare på förslagen.Hans Stark föreslog i utredningen att man kundekriminalisera enskilds stöd och deltagande i rasistiskaorganisationer.Anf. 118 Statsrådet ():Herr talman! Jag håller inte riktigt med om att fa-miljen, som är en del av samhället, bara gås förbisnabbt i planen. Värdegrunden uppstår inte minst ifamiljen. Alla föräldrar, hetero- som homosexuella,har en väldigt stor betydelse för sina barn.Jag ska återigen gå igenom om det finns ytterliga-re tydliga sätt att påpeka de vuxnas betydelse förvärdegrunden och för barnen utan att därmed fråntasamhället som helhet det största ansvaret för att alltidi lagstiftning, myndighetsarbete och på arbetsmark-nad bekämpa diskriminering och rasism.Det här är två sidor som båda måste samverka omvi ska nå ett samhälle där mänskliga rättigheter ärsjälvklara.Anf. 119 ():Herr talman! I en interpellationsdebatt i om just skydd mot diskriminering deladestatsrådet min uppfattning att bilden av den svenskalagstiftningen på diskrimineringsområdet är splittrad.Det gällande förbudet mot diskriminering finns iolika regelsystem för olika samhällsområden ochdiskrimineringsgrunder, sade statsrådet.Anser statsrådet att det i förslaget till den fram-lagda handlingsplanen finns en garanti för en likaly-dande, likagällande lagstiftning som innebär att enperson i de grupper som handlingsplanen gäller intehamnar mellan två eller flera lagsystem?Jag undrar också vart den parlamentariska utred-ningen tog vägen.Anf. 120 Statsrådet ():Herr talman! Svaret på den första frågan är ja. Jagläser: Man ska utreda en generell lagstiftning motdiskriminering som omfattar alla eller flertalet dis-krimineringsgrunder och samhällsområden.Detta ska självfallet ske med en parlamentarisk ut-redning.Anf. 121 ():Herr talman! Jag vill också ta upp frågan om dehomosexuella, och påminna om att det också finnsandra grupper i närheten. Jag tänker på de bisexuellaoch de transsexuella. De nämns inte alls i handlings-planen. Man börjar nu tala om begreppet HBT-personer. När det gäller de bisexuella så kanske detinte är riktigt lika stora problem som när det gäller desom kallas för transpersoner, och som är både trans-sexuella och transvestiter. De undantas från skyddetmot diskriminering på grund av sexuell läggning.Även om det finns ett motiv för detta så är det be-svärligt. Man ger ju mer eller mindre tydliga signalerom att de här personerna, dvs. transvestiter och trans-sexuella, faktiskt får diskrimineras.Jag hade hoppats att statsrådet i handlingsplanenhade arbetat med hela begreppet HBT. Det hade varitlite mer aktuellt just . Jag menar att man måsteanpassa svensk lagstiftning så att den stämmer medEuropaparlamentets rekommendationer på området.Där har också frågan om de transsexuella och diskri-mineringen av dem tagits upp. Det har gällt bl.a.diskrimineringen av de här grupperna i arbetslivet. Dehar det också väldigt besvärligt, och de kan också bliutsatta för våld och hot.Den andra frågan gäller en grupp som tas upp ihandlingsplanen, nämligen samerna. Det talas ominformationsinsatser för att underlätta deras anpass-ning osv. Men jag vill gärna säga att det är viktigt förmig att man också slår fast att man nu måste ratificeraILO-konventionen 169, som handlar om samernasrättigheter. Det berörs inte i handlingsplanen, men jagtycker att det hade varit bra.Anf. 122 Statsrådet ():Herr talman! Det är en viktig frågeställning somtas upp. Den diskrimineringslagstiftning vi har ,som HomO jobbar med, handlar om homo-, bi- ochheterosexuella. Att vara transsexuell har inte medsexualitet att göra, utan det är en fråga om könsiden-titet. Transvestiter blir ofta drabbade. Jag tycker ock-så att handlingsplanen verkligen berör dem. Diskri-minering som riktas mot dessa grupper har ofta ho-mofob bakgrund. Men jag är den första att säga, inteminst i diskussionen om hetslagstiftningen, att vi skajobba intensivt för att se hur vi kan både uttrycka ochförstärka skyddet. Det handlar trots allt om allas rättatt leva och vara den person man vill. Det är det somsamhället måste skydda.Anf. 123 ():Herr talman! Detta är en svår fråga - det medgerjag också. Men eftersom ändå hartagit fram regler och rekommendationer som handlarjust om transsexuella så finns det möjlighet att över-föra dem till svensk lagstiftning. Jag hoppas att dettaockså sker i det fortsatta arbetet.Jag fick aldrig något svar på min fråga om samer-na.Anf. 124 Statsrådet ():Herr talman! Det är inte lätt att hinna svara på allafrågor här. Jag vill betona att detta inte är en färdigslutprodukt. Vi ska återkomma till många av fråge-ställningarna. Dit hör frågan om transsexuella ochtransvestiter, precis på det sätt som det frågades omhär. Vi behöver ha en annan helhetssyn på all form avsexuell diskriminering.Samerna finns med som en viktig grupp - inteminst i minoritetspolitiken. Det finns också berört ihandlingsplanen.Men jag vill betona att det handlar om all form avdiskriminering. Man ska inte alltid behöva peka utvilken grupp det handlar om. Denna handlingsplanberör all diskriminering och hur vi ska effektiviserakampen mot den.Samerna är en grupp som har och har haft storaproblem med att få sin plats berättigad och erkänd isamhället. Det jobbar jag mycket med när det handlarom minoritetspolitiken.Anf. 125 ():Herr talman! Jag tycker att det är väldigt glädjan-de att skrivelsen har kommit fram och att man tar etthelhetsgrepp på de här frågorna. Det är ju likartadetyper av diskriminering - det är bara det att den råkarrikta sig mot olika grupper i samhället. Det kan varainvandrare, homosexuella eller andra.Jag har en synpunkt på frågorna. Jag tycker att detär bra att det finns skydd mot diskriminering i arbets-livet för homosexuella. Men jag tror att det skyddetmåste utvidgas till att även gälla skolpliktiga, värn-pliktiga, vuxenstuderande och andra kategorier, t.ex.sådana som deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärderoch interner på fängelser med arbetsplikt. Man kansäkert tänka sig fler grupper också. Jag tror att det ärviktigt att även dessa har ett skydd mot diskrimine-ring. På flera av de här områdena, t.ex. inom hög-skolan och skolan, jämställs inom arbetsmiljölagenförhållandena med arbetslivet.Jag tycker självfallet också att det är viktigt atttranssexuella och transvestiter får ett skydd mot dis-kriminering i arbetslivet. Förhoppningsvis skulle mankunna utvidga de områden som jag har räknat upp såatt de även skulle gälla för transvestiter och transsex-uella.Jag vill fråga om delar uppfattningenatt det är viktigt att utvidga skyddet mot diskrimine-ring till fler områden än arbetslivet och att det ävenska gälla transsexuella och transvestiter.Anf. 126 Statsrådet ():Herr talman! Jag har först en reflexion. Jag tyckeratt många av frågorna understryker vikten av att vihittar en mer samlad lagstiftning som säger: Det ärinte tillåtet att diskriminera, punkt slut.Jag vill upprepa som svar den formulering vi har ihandlingsplanen om möjligheterna till en generelllagstiftning mot diskriminering som omfattar allaeller flertalet diskrimineringsgrunder och samhälls-områden. Därmed ligger mina tankar precis åt det hållsom frågade om här.Anf. 127 ():Herr talman! Jag kan liksom tidigare talare häruttrycka min glädje över den nationella handlingsplansom har kommit till. Jag ska vara ärlig, och säga attjag inte har hunnit läsa den. Men jag hoppas att deförväntningar jag har kommer att bli tillfredsställda iplanen.Det är ett problem för många av våra nya svens-kar, särskilt från utomnordiska länder, att komma in idet svenska samhället och bli en del av det. Vi harunder tagit hand om i stället föratt ge hjälp till självhjälp. är det hög tid att un-derlätta för de nya svenskarna att få möjlighet tillarbete och egen utkomst.Att lära sig det svenska språket är en förutsättningför att komma in på den svenska arbetsmarknaden.Men alltför många av de nya svenskarna känner dåligmotivation att sätta sig på skolbänken när de ser hurandra nya svenskar står utanför arbetsmarknaden trotsatt de lärt sig det svenska språket. Nya svenskar medgod utbildning från sitt hemland diskrimineras i dagnär man inte ser till att deras utbildning är till någonnytta för dem här i vårt land.Vad finns med i planen för att förändra och för-bättra deras möjligheter att komma in på den svenskaarbetsmarknaden?Anf. 128 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill betona att planen handlar omarbetet mot rasismen, mot homofobin och mot dis-krimineringen. Den berör många av de områden somBirgitta tog upp. Hela planen har både engenomgång och också konkreta förslag på hur vi skaförbättra skyddet mot diskriminering och hur vi skaunderlätta för människor att bli sedda som individeroch inte mötas av de fördomar som finns påarbetsmarknaden. Många av svaren på frågor handlar om integrationspolitiken, omintroduktionen och om svenska för invandrare ochhur effektiv eller inte den är. Och det är viktigt nog,men det ska vi diskutera i det sammanhanget. Härberörs många av de frågor som handlar om hur vi fårbort diskrimineringen. Det hoppas jag att BirgittaCarlsson kommer att känna tillfredsställelse över närhon har fått tid att läsa hela planen.Anf. 129 ():Herr talman! För det första vill jag uttryckamycket stor tillfredsställelse över utredningen om engenerell diskrimineringslagstiftning. Det har vi iCenterpartiet efterlyst . Det är väldigt bra att denkommer. Det är viktigt att samhället mycket tydligtoch klart slår fast att vi inte diskriminerar människorhär, oavsett vilket skäl man skulle kunna ha för attgöra det. Den frågan är oerhört viktig.Att minska skälen för att använda den här lagstift-ningen är ju en viktig del i det hela. Det handlar na-turligtvis om lagstiftningen, men sedan måste vi fåbort utanförskapet i samhället. Vi måste minskakänslan av vi och de. Det handlar om ju också omintegrationspolitik.Jag vill bara nämna språkutvecklingen också. Manhör fortfarande hur dåligt sfi-undervisningen funge-rar. Jag har jobbat med den här frågan sedan slutet på80-talet. Vi stod här i kammaren och diskuterade hurdåligt det fungerade då. Så får man höra att det fortfa-rande är samma sak. Analfabeter och akademiker gåri samma grupper osv. Jag tror att det skapar rasism.Människor känner sig så fel placerade i samhället attde beter konstigt. Det förstärker rasismen. Vi måste tabort dessa grunder. Det handlar om mer eget ansvar.Jag vill ta upp en fråga till som jag tycker är vik-tig. Vi upplever ju också att det finns någon sortsomvänd rasism på grund av utanförskap. Den är ock-så väldigt tråkig. Den bottnar i utanförskapet, diskri-mineringen och att man inte kommer in i samhället.Särskilt unga människor hänger sig ibland åt det. Detär också destruktiva tecken i samhället. Det är viktigtatt den här lagstiftningen pekar på det och att man tarmed det i hela det här arbete.Anf. 130 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag betona, precis som Ma-rianne gjorde, hur viktigt språket är förintegrationen och för möjligheterna på arbetsmarkna-den. Men återigen vill jag vrida frågeställningen.Oavsett hur bra eller dålig svenska man pratar skainte diskriminering, rasism, homofobi osv. Det är därför vi måste återkomma till diskussionom det svenska språket och kvaliteten i sfi, och detfinns det all anledning att göra.Jag tycker inte att det finns någon omvänd rasism.Det finns rasism, oavsett vem det är som är rasistiskmot vem. Jag tycker personligen att det är ett oerhörtfarligt att prata om uttrycket omvänd rasism. Oavsettom det är en vit som diskriminerar en svart ellertvärtom så är det rasism om det beror på att man ned-värderar en person beroende på ursprung, hudfärgeller sexuell läggning.Däremot finns det all anledning att vara vaken försyndabocksresonemanget, dvs. att det är deras fel ochhade inte det varit si hade arbetslösheten varit lägre iSverige. Detta använder de rasistiska grupperna oftasom ett av sina tyngsta och grövsta argument. Manmåste vara vaken för hur det tas emot.Men, om jag får böna, använd inte uttrycket om-vänd rasism!Anf. 131 ():Herr talman! Det ligger mycket i det. Jag pekadepå fenomenet. Det är inget uttryck som jag brukaranvända. Jag håller helt med om att detgäller all slags rasism och diskriminering, oavsettvem det än kommer ifrån. Där är vi helt överens.Det finns en sak till som jag skulle vilja säga. Dethar varit uppe här tidigare. Det handlar om situatio-nen i skolorna och i familjerna. Den här lagstiftning-en bör verkligen omfatta även skolorna. Jag har hörtatt det ska omfatta flertalet samhällsområden, och jagvill poängtera vikten av att lagstiftningen också vän-der sig till skolorna.Anf. 132 ():Herr talman! Jag vill också rikta min uppskattningtill för det här första steget i form avhandlingsplanen som vi har fått . Det är enhandlingsplan som visar en tydlig riktning i de härfrågorna.Jag förutsätter att även transfrågorna kommer attbelysas i den utredning om en generell diskrimine-ringlagstiftning som tar upp.Jag skulle vilja fråga om man äventar upp sanktioner mot oss i den här handlingsplanen.Det är ju trots allt så att vi även har diskriminerandelagstiftning. Vi har t.ex. kontrapartnerskapslagen som inte står i paritet med varand-ra. Partnerskapslagen kan ses som en b-lag jämförtmed . Jag tycker att det är diskrimi-nerande. Detsamma gäller homosexuellas barn ochadoptionsfrågan. Det har ju lagts fram en utredning iförra veckan. Det är också en fråga om diskrimine-ring. Vigselförrättare som vägrar viga homosexuellaär också en fråga om diskriminering. Lagstiftningenär alltså också diskriminerande.