prot · GP0932 · 2001-11-22 00:00:00 — Inte är detmiljöns intressen.När vi talar om att skydda våtmarker och det stårmellan att skydda en myr eller att bryta torv på denmyren - var står då? Inte på den biolo-giska mångfaldens sida.Och när vi talar om hotade arter, t.ex. om beva-rande av hotade rovdjursarter? När det gäller att sä-kerställa vargens fortlevnad? Inte är det på den biolo-giska mångfaldens sida står då.På det bygger jag mitt påstående att ärdet enda borgerliga miljöpartiet.Anf. 148 () replik:Fru talman! Det var en mängd frågor, kan mankonstatera. Jag kan över huvud taget inte hålla medom insinuation om att vi skulle ha en säm-re miljöpolitik än någon annan i det här samman-hanget.När det gäller den biologiska mångfalden är deträtt märkligt att det insinueras i den här kammaren,bl.a. från miljöministern, att vi bara skulle vara in-tresserade av någon form av privata donationer. Vihar öppnat upp för donationer i detta avseende. Menvi har också anslagit i en fond somfinansieras av statlig försäljning för att åstadkommaen ökad biologisk mångfald. Det finns en hel delområden där vi faktiskt delar den övriga riksdagenssyn på målet om biologisk mångfald.När det sedan handlar om t.ex. skogen, det somjag antar att du insinuerar, har vi ställt oss bakom detmål som handlar om 800 000 men accepterar inte desista 100 000. Det är för att vi är rädda för att vi gåralldeles för långt och alldeles för snabbt fram. Detviktigaste är att bevara de värden som vi ska bevaraoch inte att vi ska vara så duktiga i internationellstatistik som regeringen och verkarvilja.När det gäller kemiska substanser och kemiskaämnen är vi ibland lite rädda för att gå för snabbtfram. Jag nämnde några exempel. Det gäller t.ex.CFC, som har en väldigt stor betydelse för dem somär astmatiker. Där hävdar man nu i den här proposi-tionen att detta är ett ämne som ska försvinna underen generation. Frågan tillbaka till är:Vilken situation ska våra astmatiker hamna i ombrikanylsprayen förbjuds, om den här gasen i brika-nylsprayen förbjuds? Det är inte en situation som jagvill ha. Man måste ställa hälsa mot miljö.Jag delar alltså över huvud taget inte HaraldNordlunds syn på detta. Vi har en del andra sätt att gåtill väga, men vi har ändå miljön i fokus.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Det här tycker jag är väldigt avslö-jande. Man går för fort fram. Vad betyder det? Är intedet att inte ställa sig på miljöns sida? Vi går för fortfram när det gäller avsättningar av värdefulla na-turområden. Vi går för fort fram när det gäller klima-tet, vänta och se. I fråga om strandskyddet är det intemångfalden och rekreationsmöjligheterna som ärviktiga. reservat talar inte om.När det gäller skyddet av våtmarker, att se till attbevara värdefulla myrar, har jag aldrig hört en mode-rat ställa upp på den typen av krav, och inte heller närdet gäller att säkerställa hotade arters fortlevnad. Dettycker jag är bevis på var står när intres-sena kommer i kollision. De står inte på miljöns sida.Anf. 150 () replik:Fru talman! Jag och vill hellre dis-kutera innehållet. Vilka värden är det vi ska bevara?Det enda vill diskutera är ju statis-tik. Det är precis som när det gäller biståndsfrågor.Nordlund är mer intresserad av storleken på biståndetän av vart det går. Det tycker jag är rätt avslöjande iden här debatten.Harald vill gärna delta i den överbuds-politik som verkar finnas i i de här sam-manhangen. Vi vill diskutera innehållet och vilkavärden vi ska bevara. Vi har också pengar, som jagsade. Vi har , som vi finansierar, fören fond för biologisk mångfald.Sedan kommenterade rovdjuren,och framför allt vargarna. Där kan man enkelt kon-statera att inte hade med sig sitt egetparti. Det var en av de frågor där överkörd av sin egen riksdagsmajoritet. Detverkar ju ganska märkligt att han tar upp den fråganhär. Det är så att säga ett skott i foten.Det här visar sig också i många andra samman-hang. har blivit överkörd av sitt egetparti på ett antal olika viktiga punkter här i kamma-ren. Det visar att troligen inte harsitt partis förtroende i ett antal viktiga miljöfrågor. Iövrigt behöver jag nog inte kommentera det här.Anf. 151 ():Fru talman! Jag kommer att uppehålla mig runt des.k. blå delarna i detta betänkande, som rör de svens-ka miljömålen - delmål och åtgärdsstrategier.De flesta av oss här har i tidigare skeden i stortvarit överens om de övergripande nationella mil-jökvalitetsmålen på det blåa och livsviktiga flytandeområdet. Jag tänker då på de fyra målen Levandesjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvaliataet,Hav i balans samt levande kust och skärgård ochMyllrande våtmarker.De flesta av oss har ställt upp på de målen, somsvenskt miljöarbete ska sikta mot.Nu är vi framme vid beslut om delmål som skaange inriktningen och tidsperspektivet i det fortsattakonkreta miljöarbetet. Det är här och som skillna-derna kommer fram. Jag syftar då på skillnadernamellan de olika partiernas vilja eller ovilja till att taansvar för miljön samt dess olika ambitionsnivåer iåtgärder och tidsplaner.När vi nu kommit så här långt sållas agnarna utfrån vetet. Olika intressen visar nu sina ansikten.Vad gäller det livgivande vatten som jag åsyftarnär jag talar om de blåa delarna är det livsavgöandeför människor, djur och växter hur vi behandlar våravattenresurser.Givetvis vill vi alla ha levande sjöar och vatten-drag, som så snabbt som möjligt ska vara ekologiskthållbara och innehålla variationsrika livsmiljöer, somkan ge en naturlig produktionsförmåga och skapa enbiologisk mångfald. Detta innebär att vi måste ta framåtgärdsprogram för återställning av skyddsvärdavattendrag och även för vattendrag som kan bliskyddsvärda efter åtgärder.Under målet Levande sjöar och vattendrag finnsdelmål 5, som innebär att det ska fin-nas och ha påbörjats ett åtgärdsprogram för de arteroch fiskstammar som är hotade. Alltså ska dessafiskar och andra arter som lever i eller är direkt bero-ende av sjöar och vattendraag kunna fortleva i livs-kraftiga bestånd.Under den närmaste tioårsperioden är det enligtArtdatabanken mellan 2 och 10 hotade arter och fisk-stammar knutna till sjöar och vattendrag som behöversärskilda insatser.Detta leder mig osökt över till målet Hav i balanssamt levande kust och skärgård. Detta miljökvali-tetsmål innebär att och ska haen långsiktigt hållbar produktionsförmåga och att denbiologiska mångfalden ska bevaras. Näringar, rekrea-tion och annat utnyttjanade av hav, kust och skärgårdska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas.Har vi ett hav i balans? Främjar vi en hållbar ut-veckling? På de frågorna måste vi tyvärr svara: Nej,det har vi inte, respektive det gör vi ännu inte.Därför har vi nu bland förslagen till delmål pådetta område bl.a. delmål 3, som lyder: "Senast 2005skall åtgärddsprogram finnas och ha inletts för dehotade arter och fiskstammar som har behovav riktade åtgärder. "Delmål 5 lyder: "Uttaget av fisk, inklusivebifångster av ungfisk skall vara högstmotsvarande återväxten, så att fiskbestånden kanfortleva och, om så är nödvändigt, återhämta sig. "Och visst är dessa delmål nödvändiga om det skafinnas fisk i havet. De flesta förstår att vi inte får"nöta ut" havets resurser, även om vi sett att alla intebegripit det ännu.Ska det finnas fisk i havet? För en utomjordingsom skulle betrakta svensk och europeisk fiskepolitikuppifrån skulle frågan faktiskt vara berättigad. Förtrots att havsforskarna år varnar för utfiskningav haven och kvoterna för fisk är för stora fortsättervi med överfisket. Ett flertal arter fortsätter attminska eller försvinna helt eller hamnar i obalans ihavens känsliga ekologiska samverkan. Det behövsingen större fantasi för att förstå att en art minskar omuttaget är större än reproduktionen. Om detta uppre-pas år är det rimligt att anta att det en dagkommer att få förödande konsekvenser för artenslångsiktiga överlevnad.Samtidigt gör samspelet mellan arterna att effek-ten på andra arter kan bli minst lika allvarlig. Densista torsken hotas av utplåning på både väst- ochostkusten. Det är inte bara överfisket som orsakarproblemen, utan fortsatt övergödning bidrar också tillatt den naturliga balansen mellan arterna rubbas. Dentydligaste effekten av detta kan vi se i våra vattensom algblomning och det slemmiga grönslick somkväver blåstången, den tång som skulle vara denviktiga barnkammaren för många arter.En barnkammare brukar man lägga skyddat, ochdet behövs även för fiskens barnkammare. Andelenskyddade omeråden i eller akvatiska miljöerär få, ja, man skulle kunna säga att de är mycket få.Marina skyddsområden är nödvändiga både medhänsyn till bevarandet av de miljöerna och föratt säkra fiskets fortbestånd. Det är nödvändigt attinrätta ett större antal skyddade områden förfiskens möjlighet att reproducera sig samt växa upp.Jag är glad över att det av delmål 1 under Hav ibalans framgår att ska avskyddsvärda miljöer och av kust-och skärgårdsområden med höga natur- och kultur-värden ha ett långsiktigt skydd. Vidare ska senast2005 ytterligare fem områden vara skyddadesom reservat, och berörda myndigheter ska ha tagitställning till vilka övriga områden i den mil-jön som behöver ett långsiktigt skydd.Det är viktigt att påpeka att här har lokala, regio-nala och nationella samhällssektorer ett stort ansvarför genomförandet, liksom givetvis också näringsre-presentanterna har ett ansvar.Vi gläder oss även åt att man ska utreda möjlig-heten att i ett av de fem skyddade områdena inrätta ettfiskeförbud för att därefter utvärderaskyddets effekter - alltså ett långsiktigt skydd förforskningsändamål. Att skapa skydd tar tid, menredan nu är det viktigt att använda hållbara fiskeme-toder och att aktivt verkar för att försiktig-hetsprincipen tillämpas och att den biologiska mång-falden återställs.Myllrande våtmarker är ännu ett av de blåa mil-jömålen. Ca våtmarker har försvunniti vårt land . Detta har på ett iblanddrastiskt sätt förändrat vårt landskap samt land-skapsmiljön och förutsättningarna för en biologiskmångfald. gäller det att återskapa och vårda kul-turhistoriska värden och biologisk mångfald samt attminska växtnäringsläckaget, och därför behöver vibåde återställa tidigare och anlägga nya våtmarker iodlingslandskapet. Delmål 4 innebär att det i od-lingslandskapet ska inrättas eller återställas minst12 våtmarker och småvatten fram till2010. För att vi ska nå målet behövs det en medver-kan från jord- och skogsbruket i hela landet.Det blåa miljömål som jag ännu inte varit inne påär Grundvattten av god kvalitet. Grundvatten är ettmycket viktigt livsmedel och är en långsiktig del avlandets resurser, vilket innebär att vi måste ha bådekvantitet och kvalitet. Tyvärr saknas det vid mångavattentäkter tillräckliga skyddsområden, och kunska-pen om riskerna för negativ påverkan på grundvattnetborde bli bättre känd.Bekämpningsmedel hittar vi ofta i våra grundvat-tentäkter, och vi upptäcker fler och fler. Här är detviktigt att vi inte åter för in ämnen i bekämpningsme-del som vi en gång har fasat ut från användning iSverige. Därför är det viktigt att , som fram-går av reservation 5, kan gå före och att miljögarantinverkligen går att använda. Därför yrkar jag bifall tillreservation 5.I delmål 1 lyder formuleringen: Grundvattenfö-rande geologiska formationer av vikt för nuvarandeoch framtida vattenförsörjning ska ha ettlångsiktigt skydd mot exploatering som begränsaranvändningen av vattnet.Detta är kanske något att tänka på vid vissa in-frastruktursatsningar, där man sänker grundvattnetgenom att göra två hål i åsen.Anf. 152 () replik:Fru talman! tog upp frågan om blåmiljömål. Det är ett intressant ämne. Jag skulle medanledning av det vilja belysa frågan om ifall vi harbalans. Det är miljömålet.Vi har från vår sida kritiserat senfärdigheten närdet gäller att ta itu med utsläppen av olja och kemi-kalier från fartyg. Enligt propositionen och även en-ligt majoritetens förslag, som står bakom,ska man komma till rätta med problemet först år2010. Vi har sagt att det är en alldeles för låg målsätt-ning. Vi menar att man borde kunna vara klar meddetta . Varför kan man inte höja målsättning-en? Vi vet ju att utsläppen av olja och kemikalier frånfartyg är ett mycket stort problem bl.a. i Östersjön.Jag skulle vilja höra lite grann om hur majoriteten serpå den frågan.Anf. 153 () re-plik:Fru talman! Detta är en sak som påverkas inte ba-ra av självt, utan det är fråga om olika kon-ventioner. I utskottet har vi behandlat ärendet omutsläpp från fartyg, och det kommer att hamna här ikammaren . Då kan vi ta en debatt omdet.Anf. 154 () replik:Fru talman! Vi kommer säkerligen att få ta mångadebatter om detta. Men antar vi miljömålen, ochdå är frågan varför man inte kan höja ambitionen pådetta område. Vi vet ju att detta är ett av de störstaproblemen för , inte minst när det gällerfaunan i anslutning till Gotlandskusten och liknande.Därför har vi sagt att som nation här bör haen högre ambitionsnivå än först . Det liggerganska långt fram i tiden när det gäller en sådan vik-tig fråga.Anf. 155 () re-plik:Fru talman! Visst har vi en ambition i miljö-målspropositionen, men ingenting säger att man lig-ger på latsidan fram . Detta visar det somvi har behandlat i utskottet. Det finns en ambition ochdet finns, vilket har sett om han nu harläst in sig på betänkandet, faktiskt rätt stora åtgärder.Anf. 156 ()replik:Fru talman! lyfte fram någraoerhört viktiga aspekter av betänkandet. Jag har tidi-gare uppehållit mig en hel del kring frågor som rörresursförbrukningen i dagens samhälle. Fisket är ettområde där det har blivit tydligt att vår resursförbruk-ning är ohållbar. Där har det också nu slagit tillbakamot oss.Det finns i och för sig ett mål i miljömålsproposi-tionen om att uttaget av fisk ska varahögst motsvarande återväxten. Men jag undrar vadVänsterpartiet har för tankar om åtgärder för att manska komma dithän, och gärna än år2008.Anf. 157 () re-plik:Fru talman! Här gäller det att vi är aktiva med ut-formningen av EU:s fiskepolitik. Det är också frågaom att vi verkligen inrättar skyddsområden för fis-kens uppväxtplatser. Det är förutsättningen för att detöver huvud taget ska finnas en resurs i havet. Om viinte skyddar den uppväxande biologiska massan såhar vi ingen framtid på fiskets område.Anf. 158 ()replik:Fru talman! Tack för svaret! Menar Kjell-ErikKarlsson med det att vi ska vänta och se vilka åtgär-der EU är intresserat av att ställa upp på? Har Sverigeinte självt något ansvar för att se till att anpassa t.ex.de fiskekvoter som finns till de biologiska förutsätt-ningarna? I det här fallet borde det kanske snarastinnebära att man införde ett fiskestopp för torsk iÖstersjön.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! Nej, jag menar inte att vi bara skasitta passivt och vänta på EU:s åtgärder och det vi kangenomföra där. Det är i stället fråga om att arbeta påtvå olika vägar, och då gäller det att vi själva vidtaråtgärder.Det finns ingenting som säger att vi måste ta uppde kvoter som vi har, utan det går faktiskt att sparakvoter. Det gäller också att vi ser till att de kvotersom vi har verkligen sköts. Det är inte alltid så, utanen del kallas konsumtionsfisk och en del kallas foder-fisk och det handlar om hur man blandar ihop detta.En åtgärd som man måste skärpa är bl.a. en bättrekontrollverksamhet av det som vi landar.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § (forts.) Svenska miljömål - delmål ochåtgärdsstrategier (forts. MJU3)Anf. 160 ():Fru talman! Jag ska börja med att referera vadCarl säger i en av sina böcker: mig en gång om jag visste något vackrare änen svensk blommande sommaräng. Jag grubblar ännupå svaret.I debatten om de svenska miljömålen har vi talaten hel del om biologisk mångfald. Det är viktigt attfundera över varför vi bryr oss om miljöpolitik. Na-turligtvis är det för att vi människor i den här genera-tionen ska kunna lämna över till kommande genera-tioner samma möjligheter som vi har haft, eller för-hoppningsvis bättre möjligheter, till en långsiktigtgod livsmiljö.Det handlar också om andra arter på jorden som visamexisterar med. Det brukar sammantaget kallas förden biologiska mångfalden. Jag skulle varmt viljarekommendera en bok till läsning, Rödlistade arter iSverige 2000. Den talar om hur det står till med denbiologiska mångfalden i landet. Den är mycket in-formativ.För oss som håller på med miljöpolitik skulle jagvilja hävda att den närmast är en bibel som man börha läst ordentligt för att kunna veta vad den biologis-ka mångfalden egentligen handlar om. Här kan manläsa att antalet rödlistade arter inte minskar som vikunde hoppas utan snarare ökar. 4 120 arter är röd-listade. Av dem klassas 1 953 som hotade. Egentligenär siffran större. Många arter hamnar i hotkate-gorin "kunskapsbrist", och man kan inte klassa dem.Det är viktigt att vi för en miljöpolitik som gör attvi har en chans att bibehålla den biologiska mångfaldvi har . Från sida har vi alltid häv-dat att vi måste ha ett speciellt mål för biologiskmångfald för miljömålen. Annars riskerar den levan-de mångfalden att i många fall hamna mittemellan. Viär glada att vi nu i den proposition som läggs på riks-dagens bord också har fått in att vi så småningomkommer att få ett 16:e nytt miljökvalitetsmål.När jag under /98 skrev motionom propositionen om 145 svenska miljömål tog jagupp den frågan. Jag ville redan då att vi skulle ha ettsådant mål. Då avslogs det med motiveringen att enutredning skulle tillsättas. Den utredningen har re-sulterat i den proposition som vi nu behandlar.Redan i den motionen skrev jag exakt hur måletkunde tänkas se ut, nämligen att den biologiskamångfalden ska vara på samma nivå som . Vi vet att vi har tappat mycket biologisk mång-fald det senaste halva århundradet. Är man intresse-rad kan man redan i sin egen livstid se förändringar-na. Det går faktiskt att se förändringarna år från år.De är negativa, och det känns inte alls roligt att upp-täcka att alltfler arter försvinner.Från sida är vi mycket glada att nufå ett rejält skydd av skog. Många av dessa arter finnsi skogen. Vi måste upp på de nivåer som finns i bud-geten för att kunna ge ett skydd som gör att vi intebara kan spara det som just nu är akut hotat utanockså skapa biotoper för framtiden.Tittar vi på miljöbudgeten kan vi se att från 1999till kommer miljöbudgeten att ha blivit tregånger större. Det är ett bra sätt att summera Miljö-partiets betydelse i budgetsammanhang. Vi är mycketglada att stora satsningar görs bl.a. på skog.Här har vi ett problem att många länsstyrelser interiktigt följer upp de stora satsningar vi gör. Natur-skyddsföreningarna har sett över detta och kan visaatt somliga länsstyrelser t.o.m. är sämre på att avsättaskog nu än vad de var innan satsningarna kom till,vilket naturligtvis är oerhört sorgligt.Det finns också många arter i havet som är hota-de. Här finns det många arter som just hamnar inomkategorin kunskapsbrist. Det är mycket lättare att sevad vi har på land än vad vi har i havet. De programsom har varit och som visar vadsom sker med fisken i havet visar med all önskvärdtydlighet att vi här har ekologiska störningar som ärmycket stora. Det krävs många åtgärder för att kom-ma till rätta med det. Man räknar med att drygt 200arter i havet är hotade, och de finns också på hotlis-tan.Men det är inte bara avsättning av mark sommåste till. Vi måste också ta hand om gamla mil-jösynder. Jag blir lite förskräckt när jag hör EskilErlandsson stå här och ondgöra sig över att vi intesatsar tillräckligt. Sent ska syndaren vakna, kan mansäga. Det är förmätet, förljuget eller möjligen okun-nigt.Tittar vi på de siffror som presenteras i budge-ten satsar man för nästan 600 miljoner, för år2003 drygt 450 miljoner, för en bit över 400miljoner, för ungefär 150 miljoner och för år2000 ungefär 65 miljoner. År 1999satsade man 40 miljoner. - det år som Cen-tern och Socialdemokraterna samarbetade - satsademan . Man satsade inte en krona.Då var det kris på , kan jag säga.Då låg inventeringen av de 22 000 områdena ochväntade på aktion, men man skar ned anslaget tillnoll. Det fanns en tjänsteman kvar på Naturvårdsver-ket när kom in i samarbetet och såg tillatt börja förstärka detta anslag, eller återskapa det, såatt vi kunde börja ta hand om de områden som ärmiljöskadade och där det läcker ut gifter.Det är precis som har sagt ti-digare. Vi har diskuterat mycket med myndigheternaom vad som är möjligt att göra och vilka pengar mankan använda. Det är nämligen så att det tar ett taginnan man får till stånd de åtgärder som behövergöras. vet man att projekten nästan alltidblir mycket dyrare än man hade tänkt.Den här nivån, att ligga på nästan 600 miljoner år2004, är riktig. Dessutom kommer de skärpta kravsom kommit i och med också att göra attmånga privata företag och verksamheter kommer atttvingas sanera och ta hand om det som de har lämnatefter sig.Det finns ett område där det blir mycket svårt attkräva att förorenarna ska betala. Det gäller jordbruketoch de bekämpningsmedel som spritts. Det är bara attkonstatera att när det gäller den biologiska mångfal-den och jordbruket har biocider till uppgift att dödaliv. De ska döda arter och döda biologisk mångfald.Det gör de också.Tyvärr kan vi se att antal hektardoser i jordbruketökar. var det 1,7 doser per hektar, och år1999 var det 2,6 doser. Man kan också se att dentotala mängden ökar. såldes be-kämpningsmedel enligt Kemikalieinspektionens sta-tistik. Det är en ökning med ungefär jämförtmed genomsnittet för åren 1991-1995.Här går vi åt fel håll. Lantbruket måste tänka omoch sluta att vara giftspridare. Vi har också medelsom man inte tänker på som kemiska såsom maskme-del, som tar död på en förfärlig massa insekter. Justden typen av djur som lever på dynga är myckethotade. Maskmedlet är lika effektivt mot de djurensom det är mot maskarna i mag- och tarmkanalen hosnötkreatur, häst eller vad det nu är.Vanliga arter som lärka, tofsvipa, buskskvätta,törnsångare och törnskata minskar i landskapet. Detmåste vi komma till rätta med. Problemet är nämligenatt de här gifterna sprider sig i naturen. har gjort en under-sökning, och fram till hade 84 vattenverkvisat provsvar där vattentäkter, grundvatten och sjöarvar förorenade av giftiga bekämpningsmedel. Hur skaman kunna veta vem som har spritt gifterna i dessafall? Hur ska vi där kunna utkräva ett ansvar? Det härkommer att bli en svår fråga att knäcka inte bara förstaten utan också för bönder. De måste naturligtvisockså vara med och betala det de har ställt till med.De har använt bekämpningsmedel, de bryts inte ned,de finns i naturen och de tar död på biologisk mång-fald. Så enkelt är det.Tyvärr kommer problemen att förvärras i och medatt EU just nu ser över substanser för godkännande. IEU finns 800 substanser som är godkända som be-kämpningsmedel mot 100 i . Risken är upp-enbar att vi kommer att få 700 nya substanser. Mångaav dem har varit förbjudna här sedan lång tid tillbaka.I inser man att man måste göra någonting.Där är skatten på bekämpningsmedel tio gånger högreän i . Man inser att det inte är roligt att habekämpningsmedel i vatten. Vatten är vårt viktigastelivsmedel.Vi i menar att vi måste knyta ihopjordbrukspolitiken, kemikaliepolitiken och det visäger om biologisk mångfald och skapa en avveck-lingsplan för bekämpningsmedel.Jag vill yrka bifall till den reservation som vi har ibetänkandet och i övrigt bifall till regeringens förslag.Anf. 161 () replik:Fru talman! säger sig vara stoltöver de ökade ambitioner som tycks hauppnått när det gäller avsättningen av skogsmark. Detkostar ju pengar. borde inte vara likastolt över att man inte ens har uppnått vad utredning-en sade beträffande möjligheter att återställa förore-nad mark. Det har ni inte uppnått. Rimligen bordeman ha kunnat använda en del av den peng som äravsatt för att öka ambitionen när det gäller avsätt-ningen av skogsmark till att öka ambitionen att åter-ställa förorenad mark.Vad beträffar påhoppet på mig och mitt partikring budgeten 1998 kan jag bara konstatera att detvar och de förhållandena.