prot · GP0945 · 2001-12-11 00:00:00 — Jag tog ju i ett tidigareanförande upp hur en person betraktade en stor del avAGA:s verksamhet som vuxendagis där man fick sittaoch ägna sig åt högläsning. Är det ett bra sätt att be-driva arbetsmarknadspolitik? Tror inte Hans Anders-son att de här människorna hellre skulle vilja ha ettriktigt arbete? Men den politik som Hans Anderssonför leder inte till detta. Det är positivt att Hans An-dersson nu ser att man måste förändra villkoren förföretagarna. Men det är faktiskt viktigt att man fårmed sig det stora partiet också.Låt mig slutligen säga att vi förhoppningsvis äröverens om en sak. Det är att väljarna är ganska klo-ka. Är väljarna kloka så ser de faktiskt att det borger-liga alternativet innehåller mer enighet än vad somfinns på den socialistiska vänstersidan.Anf. 153 HANS () replik:Fru talman! Vi ska ta ett seminarium en annandag. Jag är ganska stolt över att vi ligger lägst när detgäller långtidsarbetslöshet, långtidsinskrivningar. Vihar ett system som försöker fånga upp alla människoroch göra det solidariskt. Det är ju ingen tillfällighetatt det inom ramen för sysselsättningsprogrammen ärden svenska arbetsmarknadspolitiken som står i cent-rum i Europa.Sedan har vi också problem. Det hänger intimtsamman med stora misstag i den ekonomiska politi-ken långt tillbaka i tiden. Det är bl.a. en alltför kon-servativ branschstruktur som vi har. Vi har klarat denmed hjälp av inflation och devalveringsmekanismer.Vi har stora problem i vårt land.Sedan gäller det vuxendagis och sådant. Jag harväl också tusen sådana här exempel, eller åtminstonetjugofem, med folk som har fått göra meningslösasaker. Jag har agerat mot det, reagerat mot det. Jaghar hört av mig till de länsarbetsnämnderna och ar-betsförmedlingarna, men jag står inte här i riksdagenoch säger att hela garantin med sina 35 000 männi-skor är dålig - tvärtom! Varje gång jag är ute får jagbättre och bättre vitsord om garantin.Jag tycker att det är oansvarigt av en riksdagspo-litiker att stå och åberopa . Det går väl anatt göra det , så länge den finns kvar.Gå på fakta, dokument och rapporter och se med egnaögon. Ta inte de billiga poängerna. Det går alltid atthitta något. Jag kunde säga om småföretagare: Det ärmånga som inte sköter arbetsmiljön. Det är mångasom inte klarar sina fackliga åtaganden. Det är mångasom skattefuskar. Vi ska lägga alla småföretag, fördet är bara skattefuskare. Vad skulle vi få för orealis-tisk och meningslös debatt då, ?Är det allvarliga problem, och jag tror att det ärdet, som vi hanterar i utskottet och i den här debatten,låt oss då också hålla uppe nivån i debatten. Att jagdärmed recenserar får faktiskt finna sig imed tanke på det han har sagt.Anf. 154 ()replik:Fru talman! Ja, ägnar sig åt attrecensera. Det vore kanske klädsamt om han ocksåredovisade vilka andra förslag han har från sitt egetparti. Vad skulle lösa problemen i ochGislaved, där de nu har uppstått. Det skulle vara in-tressant att veta vad vill göra åt dem.Centerpartiet märker om konton, säger han. Nej,vi märker inte om konton. Vi försöker ta fram någonform av ny struktur på det stora område som kallasför arbetsmarknadspolitik där man för samman allaolika former av inkomststöd till ett konto från att hadem utspridda på tre olika utgiftsområden och sedanha övriga kostnader på ett annat område.Där förutsätter vi att man kan spara en hel delpengar. Dessutom skulle det innebära att människorskulle få en klarare bild av vilken ersättning de får omde drabbas av arbetslöshet. Men det kanske inte är såintressant för Hans Andersson.En annan sak som vi också har upplevt är att i dethär samarbetet mellan , Miljöpartietoch Socialdemokraterna har spenderbyxorna åkt på iganska stor utsträckning. Vi har haft en möjlighet attanvända mer pengar eftersom budgeten har blivitnågot starkare. Men det är klart, det var inte någonsärskilt rolig situation vi satt i förra mandatperioden,när tog ansvar för att stärka Sverigesekonomi. satt och hade våldsammaprotester mot att man över huvud taget gjorde någon-ting åt de här frågorna.Men det här med ekonomi - där man ska få plusoch minus att gå ihop - hur ska fådet att gå ihop?Anf. 155 HANS () replik:Fru talman! Det är ju pre-cis det jag löser. Ekonomin går mycket bra ihop. Vihar starka statsfinanser. Vi ligger väl nästan bäst till iEuropa. När det gäller budgetsaneringen stod vi förbesparingar och extrainkomster motsvarande 112miljarder. Vi ansåg inte att man skulle gå längre, ochjag tror att alla ekonomer ger oss rätt retroaktivt. Nigick 12-14 miljarder till. Det slog mot kommuner,som fick avskeda. Ni sänkte a-kassan till ochsjukförsäkringen till . Vi anser att det var fel,men ni tycker att det är rätt. Ni vill ju ha låg nivå påsocialförsäkringarna.På utgiftsområde 13 har vi redan samlat de ar-betsmarknadspolitiska försörjningsstöden. De liggerdär; aktivitetsstöd och a-kassa. På utgiftsområde 14ligger AD och JämO. I och för sig kan man säga attdet är lönekostnader på AD om man betraktar detsom försörjningsstöd. Det är fullständigt poänglöst attflytta över pengarna till område 14 som ni gör. Det äringen mer samordning och det går inte att spara merpengar.Varför plockar ni sedan bort 1,7 miljarder på ar-betsmarknadsutbildning och sådant? Det är fullstän-digt obegripligt för mig, inte minst i det läge som vinu har. Varför plockar ni bort från arbetsförmedlings-kontoren i och överallt där de nu ska sätta instöten? Det gäller inte minst att klara dem med ut-ländsk bakgrund i storstadsområdena. Jag begriperinte detta.Det jag begriper allra minst är att ni säger att sär-skilda insatser för arbetshandikappade kan minskasmed . Så säger ni att ni höjer till15 000. Min fråga till är: Hurmycket kostar enligt era kalkyler höjningen till15 000?Anf. 156 ()replik:Fru talman! Eftersom man inte har lyckats göra avmed pengarna anser vi att det går att spara under ettår. Sedan får man se till att höja de härkostnaderna för arbetshandikappade. Vänsterpartiethar tydligen ändrat sin politik från att ha varit enpolitik som gynnar de sämst ställda. är det tydli-gen medelklassen som är stora sköte-barn. Det är klart; det är den som utgör den störstadelen av den svenska befolkningen. Man ser alltså tillatt införa en maxtaxa så att de som har bäst betalt fårmest kvar i plånboken efter att skatten är betald.För var det betydligt mer intressantatt sänka skatten för alla, framför allt för dem som harde låga och medelhöga inkomsterna, och att införa ettförvärvsavdrag så man skulle få en ytterligare stimu-lans till arbete. Men det kanske inte ingår i Vänster-partiets arsenal längre att hjälpa dem som har detsämst ställt.Anf. 157 HANS () replik:Fru talman! Jo, det gör det sannerligen. Men vitycker tre saker är viktiga. Arbetslinjen, människor iarbete, är det bästa sättet att bekämpa fattigdomen.Det är viktigt med generell välfärd så att alla är medoch delaktiga i den välfärd som vi har. Och ska detvara en rimlig nivå för alla, eller åtminstone för enbetydande del, även av dem som kallar för medelklass. Sedan vill vi göra satsning-ar så gott som det någonsin är möjligt för dem som ärsämst ställda. Därför höjde vi grundbeloppet till270 kr. Vi tycker att det ska höjas igen. Och därförhöjde vi de , som ni tyvärr var med om attsänka, till 143. höjs det till och sedan till220 kr. Jag tycker att nivån ska vara densamma somför grundbeloppet.De arbetshandikappade kommer att få en delpengar kvar, några hundra miljoner. Vi har fört ditextrapengar, både och , för att manska öka volymen. Och jag vet att tycker att det är bra. Vi kan inte ta av dessa peng-ar. Men kostnaden för en höjning till 15 000 krhandlar om 300 miljoner , kanske 600miljoner och uppåt 900 miljoner dettredje året. Detta belopp ökar beroende påhur många som hinner ta sig in i systemet. Det kom-mer ju så att säga in en generation under varje kalen-derår. Så ni kan inte säga att ni genomför den refor-men när ni plockar bort pengar. En reformkan inte heller jämföras med att volymen av ett an-slag inte är uttagen fullt ut. Så det är fel på nästan allasätt.Låt mig däremot säga att när inledde sitt tal så talade hon på ett bra och insikts-fullt sätt om de konjunktur- och strukturproblem somvi har och använde inte det som en billig retoriskammunition mot vare sig regeringen eller mig, ochdet uppskattar jag.Anf. 158 ():Fru talman! står vi och debatterar årets bud-getbetänkande när det gäller arbetsmarknadsutskottet,dagen efter att 13 män har fått ta emot försina insatser i mänsklighetens tjänst.Det är efter de hemskadåden i som drabbade så många oskyldigaoch som har lett till att ännu fler oskyldiga har dött iAfghanistan.Inför den stundande julhelgen känner jag att hän-delserna åter kommer oss nära.Dessa händelser har lett till att världsmarknadslä-get har blivit instabilare och att penningmarknadenhar försvagats än mer än den tidigare befarade kon-junkturnedgången visade på.Arbetsmarknadsutskottet måste därför också på-peka att sysselsättningen kan minska och att arbets-lösheten kan befaras stiga något. Prognoser blir osäk-ra att göra.Jag tycker naturligtvis liksom alla andra att det äroroande att ungdomsarbetslösheten ökar. Det storaantalet varsel i går, 1 300 på en enda dag, bl.a. i Gi-slaved, oroar mycket. I min hemregion i Trollhättanvarslar Aero 310 personer, vilket är mycketoroande.Fru talman! Däremot är jag mycket positiv till attförslaget om ett friår, som jag länge har drivit, harvunnit gehör hos regeringen. Ett nationellt friår, däralla som känner att de vill kunna berika sitt liv medatt förkovra sig eller bara vara hemma med sina barn,kan komma att genomföras i helalandet.Många känner sig på gränsen till utbrändhetoch måste komma ifrån det vardagliga slitet ochstressen på arbetet. De tre åren under vilka friåret nuska bedrivas ger dessa människor den chansen.I budgetförhandlingarna och i de senare förhand-lingarna mellan regeringen, Vänstern och Miljöpartietblev överenskommelsen att tolv kommuner får chan-sen att pröva friåret i offentlig sektor eller i det pri-vata näringslivet i små eller stora företag.Trycket från kommuner i hela landet har varitstort för att få ta del av friåret, och ca 100 kommunerhar sökt, men många ytterligare har också efteråtringt och velat vara med och få chansen att söka.För att snabbt komma i gång med friåret blev där-för ansökningstiden kort. av a-kassan och enfriårstid på mellan och gäller förden som tar ledigt och ger plats åt en arbetslös somfår lön och en praktik som kan bli en fot in i arbetsli-vet.Fru talman! Min förhoppning är att friåret ska blien räddningsplanka för några av dem som bränner utsig på sin arbetsplats.Vid de försök som har gjort bl.a. i harde som prövat friåret uppgett att det var som att vinnahögsta vinsten och att det efteråt var lätt att kommatillbaka till sitt arbete.De pengar som ligger i budgeten under utgiftsom-råde 13 och som är anslagna för genomförandet avfriåret kommer att bli till nytta för dessa människoroch även för dem som får chansen att pröva ett arbe-te.Det har visat sig, fru talman, att ungdomar ochmänniskor med utländsk bakgrund kan ha en chansatt komma in på en friårsplats.Ungdomsarbetslösheten har ökat, och som vihörde var det faktiskt 6 000 fler äni november förra året.En ung människa som prövar på en plats under ettfriår har mycket större chans att senare få jobb somutlyses på den arbetsplats som han eller hon har varitpå.För personer med utländsk bakgrund är arbetslös-heten mycket hög. Flera av de kommuner som söktfriåret har också angett att det är just för denna kate-gori arbetslösa som friåret kan komma att användas.Bl.a. har framhållit detta faktum.Under utgiftsområde 13 anslås 165 miljoner för år2002 för insatser till personer med utländsk bakgrund.Här kan friåret bli ett tillskott.Fru talman! står bakom de föränd-ringar av som regeringen harbeslutat att göra.Att ledningsformen vid länsarbetsnämnderna fårs.k. styrelse med begränsat ansvar är bra i och med attden demokratiska insynen och inflytandet då behållssamt att länsarbetsnämnderna på så vis finns kvarsom egna myndigheter.Miljöpartiet värnar om det lokala inflytandet, mensamtidigt kanske det behövs en tydligare styrning ochen bättre fördelning över landet.De 700 miljonerna för tillfälliga personalförstärk-ningar hos AMS permanentas , och det är behöv-ligt. Likaså ställer sig bakom att 15,2miljoner får användas för tillsyn av arbetslöshetsför-säkringen.Fru talman! Den lägsta nivån på aktivitetsstödethöjs till per dag som en delav anslaget på 36 miljarder. Detta är bra och någotsom vi har drivit hårt i budgetförhandlingarna tidigarei år också. Det är fördelningspolitiskt bra att de lågagolvnivåerna höjs.Fru talman! 7 miljarder läggs på särskilda insatserför arbetshandikappade. Jag kan faktiskt tycka attlönebidraget som har legat still är för lågt,och jag har också utvecklat det i en motion från all-männa motionstiden i år.Lönenivån för personer med arbetshandikapp ärför låg och bör följa löneutvecklingen i landet. Löne-bidraget som beviljas av arbetsförmedlingen är flexi-belt, vilket avgörs utifrån den enskildes handikappoch genom en diskussion med arbetsgivare.Ofta kan en person få anställning hos olika ar-betsgivare med en lägre ersättning hos privata arbets-givare och en högre hos offentliga arbetsgivare.Maximalt bidrag är dock av en lönenivå upp till13 . Detta är också taket.Systemet är orimligt, för den enskilde och i syn-nerhet för de arbetsplatser som är organisationer medbegränsat ekonomiskt utrymme. De har sällan elleraldrig ekonomiska möjligheter att betala en högre lön.För närvarande har många lönebidragsanställningarinom handikapporganisationer. Dessa organisationerhar svårt att klara sig nu på grund av att lönebidragethar varit statiskt sedan 1992.Regeringen bör utforma ett system där lönebidra-get kopplas till lämplig nivå på prisbasbeloppet ochdärmed möjliggör en kontinuerlig uppräkning avnivån.Herr talman! I budgetpropositionen aviserar rege-ringen en översyn, och utskottet utgår från att den skaha en bred ansats rörande insatser för handikappademed bl.a. lönebidragssystemet. Detta välkomnar jagoch vill härmed skicka med mitt inlägg om en höj-ning av lönebidragen och en koppling till prisbasbe-loppet.Herr talman! Jämställdhetslagen har skärpts, ochåtgärder för att komma åt löneskillnader mellan kvin-nor och män har föreslagits. Detta till trots har, tyvärr,inte mycket hänt. Löneskillnaderna är fortfarande förstora. Skärpningen av lagen måste leda till att skillna-derna kan börja suddas ut.JämO har drivit löneskillnadsmål i AD men hardär inte haft någon framgång. Det sista målet somJämO förlorade aktualiserar de motioner som jagtidigare drivit om en annan sammansättning i AD vidlönediskrimineringsmål eller att dessa mål flyttas ochavgörs i allmän domstol.De medel som ställs till JämO:s förfogande ställersig bakom. JämO har alltså nu en grann-laga uppgift, speciellt som jämställdhetspolitiken nuska integreras med alla politikområden.Herr talman! Ohälsotalen ökar i samhället, ochsjukförsäkringskostnaderna stiger och beräknas i årligga på , inklusive förtidspen-sioner. Andelen stress- och utbrändhetsrelateradesjukskrivningar har fördubblats , enligt SPP.Mellan 1992 och 1999 ökade antalet långtidssjuk-skrivna med 21 000, från 154 000 sjukfall till 175 000sjukfall.Vid årsskiftet 1999/2000 hade närmare 500 000individer varit sjukskrivna än . Denökning som sker gäller nästan enbart kvinnor, ochkvinnor utgör två tredjedelar av antalet långtidssjuk-skrivna. De flesta finns inom offentlig sektor.Regeringen föreslår ett 11-punktsprogram förminskad ohälsa. Detta är välkommet efter alla motio-ner och interpellationer som lagts fram i ämnet.En del som inte tas upp i 11-punktsprogrammet ärden om yttrandefriheten. Rädslan för att föra framkritik och tystnaden på våra arbetsplatser är ett stortproblem och har stor betydelse när det gäller dåligtklimat på arbetsplatsen. Således ökar ohälsan pågrund av en pressad situation. Denna del måste ingå ihälsoprogrammet. Jag skickar med detta till regering-ens arbetsgrupp.Jag vill avsluta med att säga att ett friår som kanutnyttjas av alla i landet skulle kunna bli ett bra medeljust mot ohälsa.Stefan Attefall, detta med 60 dagars sjuklöneperi-od säger vi absolut nej till. Det är inte något som vihar tänkt medverka till.Härmed, herr talman, vill jag säga att jag står bak-om arbetsmarknadsutskottet budgetbetänkande AU1.Jag yrkar alltså bifall till utskottets förslag i betän-kandet.Eftersom det är vår sista arbetsmarknadsdebatt föråret vill jag önska herr talmannen och utskottet medkansli liksom alla andra en god jul, en trevlig, skönoch avkopplande jul.Anf. 159 ()replik:Herr talman! Jag har ett par frågor som jag skullevilja ställa till förklarar att det lokala infly-tandet i länsarbetsnämnderna kan vara kvar när be-slutsfunktionen där tagits bort - den finns ju numeracentralt?Hur tänker finansiera friåret ifortsättningen? Om detta ska ha någon betydelse föratt få ned ohälso- och sjuktalen måste det ju vara engenerell reform, en reform som alltså inte kan finnasbara i 12 av våra 289 kommuner. Jag skulle alltsåväldigt gärna vilja höra hur har tänktsig fortsättningen där.Jag skulle också vilja veta hur serpå höjningen av taket i lönebidragen, hur detta kon-kret ska ske.Anf. 160 () re-plik:Herr talman! , när det gällerde lokala länsarbetsnämnderna och det lokala infly-tandet hoppas jag att det kan fortsätta som det är. Jagkan inte närmare utveckla detta. Den lösning som vikom fram till när det gällde omorganiseringen avAMS var bra i det här avseendet. Där kan jag kännaatt det demokratiska inflytandet måste finnas kvar.Jag tror att den lösning som vi har tagit öppnar fördet.När det gäller finansieringen av friåret satsar vi 65miljoner kronor. Det gäller alltså tolv kommuner.Brutto handlar det om . Friåret ärdock på ett sätt självfinansierat i och med att detkommer in a-kassepengar från dem som får arbetaeller praktisera i stället för den som går. Den perso-nen får alltså lön, och den som går får en del av a-kassan - , så finns över.Sett till Statskontorets utredning kommer ett na-tionellt friår inte att kosta så mycket mer i landet. Jagtror därför att de 175 miljoner som vi tillsatt kommeratt räcka betydligt längre än vad som kommer attutnyttjas i de tolv kommunerna. Ett nationellt friårtycker jag bör komma till stånd . Jagtror att det är en mycket bra sak. I , ochdessförinnan i , har det ju visat sig vara så.Till nästa fråga får jag återkomma senare.Anf. 161 ()replik:Herr talman! Jag är fortfarande väldigt tveksamtill om man, som beslutet ser ut, kan få ha ettlokalt eller ett regionalt inflytande på länsarbets-nämnderna. Vi i hade gärna sett att detblev betydligt mer av lokalt inflytande på arbets-marknadsverksamheten.Jag är väldigt osäker på om harrätt när det gäller finansieringen av friåret. Dessutomhar man ju tagit bort de här möjligheterna både iDanmark och i . Man har alltså inte funnitatt det fungerar så som hoppas att detska göra, men vi får väl se hur det blir och vilkeninverkan som försöket i de tolv kommunerna i landetkommer att ha. Jag är orolig för att det kanske inteblir så mycket av det.Anf. 162 () re-plik:Herr talman! Jo, , jag hoppasverkligen att det blir mycket av det.I var det fråga om ett försök under tvåår som man inte fick fortsätta med. Bl.a. hade mantillgång till otraditionella medel där nere.I var det först en ersättning med 100 %av a-kassan. Man hade inte kravet att en arbetslös istället skulle komma in på friårsplatsen. Detta gjordeatt det blev väldigt dyrt. Därför sänkte man så små-ningom ersättningen t.o.m. till . Trots det var detmånga som utnyttjade friåret. Man satte också till atten arbetslös skulle komma in i stället. I harman bedrivit sådan här verksamhet . Där ärersättningen så låg som av a-kassan. Trots detär det alltså en hel del människor som prövar detta.När det här gick igenom fick jag mångaerkännanden, bl.a. från TV-folk som ville utnyttjafriåret. De skulle säkert pröva på det här, så jag trorfaktiskt mycket på detta.Anf. 163 () replik:Herr talman! Jag har några frågor till det första gäller det ohälsan i arbetslivet. Jagtackar för beskedet att säger nej till ettförlängt arbetsgivaransvar . När både voch mp har sagt detta måste väl förslaget vara dött iRegeringskansliet. Jag hoppas alltså att de här tankar-na inte lever vidare.Sedan har vi det 11-punktsprogram som finns ibudgetpropositionen och som är luddigt och vagt. Detutreds, utreds och utreds. Hur snabbt kan vi få stopppå de skenande sjukskrivningskostnaderna med hjälpav det här 11-punktsprogrammet? Vad finns det förskarpt i detta? Jag har inte hittat något sådant, menBarbro Feltzing kan kanske hjälpa mig med den sa-ken.För det andra gäller det löneskillnaden mellanmän och kvinnor. Det är då intressant att studeraRegeringskansliet. har ju nu ett in-flytande i regeringen genom samarbetet med Social-demokraterna. Vi ser hur självt haftökande skillnader mellan antalet män och kvinnorunder och . Det är stora skill-nader jämfört med hur det var tidigare, och skillna-derna ökar. Frågan är: På vilket sätt utövar BarbroFeltzing inflytande för att få ett stopp på den lönedis-kriminering som pågår i ?Anf. 164 () re-plik:Herr talman! När det gäller regeringens 11-punktsprogram kan jag säga att jag i en motion, därjag skriver bl.a. om utbrändhet och stress, faktiskt harfler förslag än vad regeringen här har. Exempelvis harjag nämnt yttrandefriheten, som jag tycker är viktig.Hur snabbt detta kan gå hänger nog inte på mig.Däremot hänger det väl mycket på regeringen när detgäller det 11-punktsprogram som man tänkt sjösättalite längre fram mot valet.Många av de här sakerna ska väl kunna vara tillhjälp bl.a. när det gäller att försöka minska ohälsaninom den offentliga sektorn, där ohälsan faktiskt ärstörst. Det är mest kvinnor som är utsatta för detta.Två tredjedelar av dem som är utsatta för ohälsa är,som sagt, just kvinnor. Det tror jag är en bra sak.Jag skulle också kunna tänka mig att man gör ennationell handling för detta. Jag skulle också vilja seen utredning av hur man har det med makten över sigsjälv i vardagen. Det gäller bl.a. yttrandefriheten ochtystnaden på arbetsplatserna. Där tror jag att det finnsmycket att göra.Jag vet inte riktigt vad jag ska svara på frågornaom . Jag har självfallet inte mycketinflytande över lönesituationen för kvinnorna i Rege-ringskansliet. Men jag har fört fram detta till Marga-reta , och jag kommer att fort-sätta arbeta för detta så att det blir en ändring.Anf. 165 () replik:Herr talman! Ursäkta mig, men det är ganska oint-ressant att har många förslag och kantänka sig olika saker. Det intressanta är: Vad uträttarBarbro Feltzing när hon sitter i samarbete med rege-ringspartiet och med ? Det intressantaär vilka förslag till beslut som kommer fram och vadsom händer. avslöjar här att det tyd-ligen ska komma fram förslag till valrörelsen. Mendet är ju nu människor är sjuka, för katten! Det är numänniskor sjukskriver sig och det är nu kostnadernasticker i väg. Det är sådana åtgärder vi behöver.Jag har klagat på den här passiviteten tidigare. Jag hade hoppats att kunna hjälpa till att skjuta på, men det verkarsom om tänker i sin kammare meninte driver på. Man kan fråga sig varför samarbetar med Socialdemokraterna när hon inteanvänder makten och möjligheten.Samma sak gäller löneskillnaden. Det handlar omhur man driver på och vilka krav man ställer. Manska ställa ultimativa krav och säga: Här går gränsenför vår medverkan! Men kanske intehar någon gräns, utan tycker att det går bra så längedet bara rullar på. Vi som vill ha resultat blir tyvärrlite otåliga.Anf. 166 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det har hänt en hel del,. Det gäller bl.a. det som jag har pratatom, dvs. Jag ser att det är en väldigt stor sakför hälsan om man kan påverka så att människor inteblir utbrända utan förhindra det i stället. Genom att tasig ett friår kan man undvika att människor blir ut-brända och kanske sjukskrivna . Jag tyckeratt det är väldigt långt gånget om man på det sättetkan förhindra att någon blir utbränd.