prot · GP0931 · 2001-11-21 00:00:00 — Jag tror att vi får söka sva-ret i att i är hälso- och sjukvården inte tillgäng-lig för alla på samma sätt som i Sverige.Det finns de som säger att med alltfler äldrekommer det att bli en övermäktig uppgift att ge alladen vård och omsorg som de behöver. Men vi social-demokrater tänker ta på oss den uppgiften. Vi tror attdet går. Vi vet att har ett rättvisare och bättresätt att betala välfärden än vad man har i lågskatte-länder.Det som människor där kan slippa att betala i skattfår de dyrt betala i privata sjukvårdskostnader, sko-lavgifter, privata försäkringspremier och en vildvuxenflora av avgifter och kostnader. Sådana privata sys-tem är ofta kusligt orättvisa. De leder förfärandesnabbt till en skev och konstig användning av ettlands sociala resurser. Det blir orättvist, orationelltoch oekonomiskt.Expressen skrev i förrgår: Om det vore eländesbe-skrivningar som vinner val skulle borgarna varaomöjliga att besegra. Men om man ständigt svartmå-lar kommer man att få problem med sin egentrovärdighet. För att få en så svart bild av arbets-marknaden som möjligt har de borgerliga valt attanvända en mycket vidlyftig definition på hur mångasom saknar jobb i . Ni använde er inte av dennär ni var i regeringsställning.Nu lyckas ni få det till att det är över 650 000människor som saknar jobb. Då vill jag påminna erom att det inte var så länge sedan som ni påstod attdet var över 1 miljon svenskar som saknade jobb.Även i svartmålningen kan ljuset tränga in. Över300 000 fler jobb är faktiskt nyttsvenskt rekord på arbetsmarknaden.Nu får vi höra att det bara är en följd av att sjuk-skrivningarna har ökat så mycket. Vi har behandlatden frågan i finansutskottet. Där framgår det att omman tar perioden till är ökningen avantalet jobb ungefär 320 000, vi kan säga drygt300 000. Man räknar sedan bort den ökning av sjuk-frånvaron som kan ha påverkat detta på 63 000 per-soner. Exakt antal kan vara svårt att ha en uppfattningom. Men det rör sig i varje fall om att antalet jobb harökat med över 200 000 exklusive effekten av ökadsjukfrånvaro, om jag uttrycker mig försiktigt.Gunnar använde ett felcitatnär han sade att vi socialdemokrater säger att vi harbesegrat arbetslösheten. Vi säger inte så. Tvärtom harvi beskrivit att vi har halverat den öppna arbetslöshe-ten och att vi nu måste gå vidare och se till att undanför undan arbeta för full sysselsättning.Vi tror inte att arbetslösheten är avskaffad. Vad vidäremot har sagt är att vi har besegrat den massar-betslöshet som uppstod när nästan en halv miljonjobb försvann - underborgerlig regering. Massarbetslösheten är borta, menvi har fortfarande arbetslösheten att kämpa emot.Gunnar talar här om budgettricksandeoch låtsassiffror. Då kastar han inte bara sten i glas-hus, utan han har dessutom fel och han blundar förverkligheten. Verkligheten är den att vi har klaratutgiftstaken . Dessutom har vi sammanlagt 45miljarder kronor till godo, som vi har kommit underutgiftstaken med fram till i år.Och vi kommer att klara utgiftstaken även i fortsätt-ningen.Gunnar har inför utskottet erkänt att haninte ens har som utgångspunkt att presentera ett rea-listiskt budgetalternativ. I stället har Moderaternamedvetet valt att presentera ett alternativ på låtsas.Trots att de inser att en del av förslagen omöjligt kangenomföras tillgodoräknar de sig fräcktpengarna redan fr.o.m. . Hökmarksmotivering är att om hade godkäntModeraternas budgetalternativ så hade det nog gåttatt genomföra. Även om detta är tveksamt så är juverkligheten att inte godkände Moderater-nas förslag, och då kan man inte återkommamed förslag som bygger på den felaktiga föreställ-ningen att röstade igenom förslaget.Gunnar utmanade mig i frågan om attjämföra socialdemokratiskt och borgerligt styrdakommuner. För mig som göteborgare ligger det na-turligtvis nära till hands att jämföra ochStockholms län med och kan vi konstatera att utvecklingen i ochi var dålig när Mo-deraterna ledde arbetet. Ekonomin blev mycket säm-re. Det blev kris i sjukvården i Västra Götalandsregi-onen. Men efter det att vi fick ett annat styre iVästsverige har det hela förbättrats. Jag har ingensom helst svårighet att delta i en jämförelse mellanoss i och det som pågår under moderatledning i . Jag noterar t.ex. attmedan vi i stärker vår ekonomi så har nukreditvärderingsinstitutet sänktkreditvärdigheten för ,vilket betyder att skattebetalarna kommer att få betalahögre skatter eftersom då får låna tillhögre ränta.En överskuggande fråga i debatten är: Hur hante-rar vi vår ekonomi när framtiden är så osäker? OECDtror att världskonjunkturen vänder uppåt ochatt får en något högre tillväxt än i år.Men tänk om den internationella konjunkturen i stäl-let störtdyker ned i botten? Hur håller vi bästa hand-lingsberedskap inför en sådan situation? Ja, inte är detgenom att nervöst sälja ut våra gemensamma till-gångar, utan genom att ta vara på dem och utveckladem. Vi gör det inte genom att rusta ned arbetsmark-nadspolitiken utan genom att stärka och utveckla den.Vi gör det inte genom att lättsinnigt släppa loss stora,ofinansierade skattesänkningar utan genom att värnavälfärden och se till att vi betalar den. Vi gör det integenom att vidga klyftorna utan genom att ta itu medorättvisorna och aktivt arbeta för att skapa jämlikavillkor.Med den budget som nu ska rösta omkan vi stå starkare mot sådana här påfrestningar. Tillskillnad från många andra länder har kraft attmöta påfrestningarna med en expansiv politik. Nästaår satsar vi till nya reformer ochskattesänkningar med sikte på att öka välfärden ochrättvisan.När man lyssnar på de borgerliga partierna hörman att er politik inte går riktigt ihop.För det första målar ni situation i mycketdystra färger och varnar för att det kan gå riktigt illa.Men hur kan ni då dra ned så brutalt på arbetsmark-nadspolitiken? drar ned med nästan 14miljarder kronor . Och hur kan ni föreslåsådana drastiska skattesänkningar om läget är såallvarligt? Varför är ni så negativa till att finansut-skottet genom omdispositioner i budgeten ökar hand-lingsfriheten med ? Omni verkligen är oroade så borde ni tycka att det ärrimligt att vi stärker beredskapen och ökar handlings-friheten.För det andra finns det ingen samlad borgerligekonomisk politik. Den borgerliga politiken drar åtolika håll. På er presskonferens erkände politiken spretar. Men han försvarade sig med attsäga: Det spretar en del, men det spretar åt sammahåll.Men riktigt så är det inte, . Låt mig tanågra exempel bland utgiftsområdena nästa år.För försvaret vill öka i förhållandetill regeringen, men vill minska.Det är en borgerlig splittring på 1 . Förbiståndet vill öka, men villminska - en borgerlig splittring på 3 100 000 000 kr.När det gäller hälso- och sjukvård vill Folkpartietöka, men minska. Det blir en borgerligsplittring på 4 . För trygghet vid ålder-dom vill öka, och Centerpartietminska. Det blir en borgerlig splittring på2 . För kulturen vill ökaoch minska. Den borgerliga splittringenär 1 . För regional utveckling villCenterpartiet öka och vill minska.Den borgerliga splittringen blir 900 miljoner kronor.För energi vill öka och Folkpartietminska. Den borgerliga splittringen blir1 . Eller varför inte ta summan avutgiftsområdena? vill öka, och Kristde-mokraterna vill minska. Det blir en klyfta på intemindre än 58 225 000 000 kr.Det är alltså verkligen inte så att er budgetpolitikspretar lite harmoniskt åt samma håll. I stället är densom ett stormhärjat och sönderblåst paraply somspretar åt alla möjliga håll.Det finns 21 borgerliga reservationer. Två av demär gemensamma. De övriga 19 är inte gemensamma.Ni har inte lyckats samla er om budgetpolitiken, inteom skattepolitiken och inte om valutapolitiken trotsatt , och framför alltCenterpartiet har flyttat sig kraftigt åt höger det se-naste året.Det som ni är överens om är mer allmänna orda-lag är konkret politik, skulle jag vilja säga. Vad somförvånar mig är att de tre övriga borgerliga partiernatycker att det är så självklart att de ska sätta sig i enmoderatledd regering ifall de får tillräckligt medröster i valet. De visar inte minsta tvekan inför attsätta sig i en regering med detta utpräglade högerpartisom öppet säger att man vill avskaffa välfärdsstaten.Samtidigt har inte minst ordförandeerkänt att de borgerliga inte skulle få lika mångaröster om de presenterade ett samlat och konkretregeringsprogram före valet. Man säger att om manska röstmaximera så ska man inte presentera deteventuella regeringsprogrammet i dess helhet förevalet, utan man får nöja sig med att uppvisa en delattraktiva smakprov på borgerlig politik.Familjepolitiken skulle bli ett sådant smakprov,men drabbas man tydligen av eftertankens krankablekhet. Kan vi verkligen gå ut i valet mot maxtaxanoch kräva höjda dagisavgifter? är en orolig fråga. Ja,hur blir det, ? Kommer attgå ut i valet och kräva höjda dagisavgifter?Till skulle jag vilja ställa frågan om hontycker att den kommunala skatteutjämningen har gåttför långt. I reservationen påstår ni att enskilda kom-muner drabbas av orimliga marginaleffekter. Ge ossett konkret exempel på en kommun som har drabbats av en orimlig marginaleffekt, dvs.där tycker att utjämningen har gått för långt!Och säg i så fall vad vi ska göra med nivån på kom-pensationsgraden. Den är den enda fråga som jagställer till i den här debatten. Jag hoppasverkligen att jag får ett svar på den.Jag hörde säga i radion att detegentligen inte är så stor skillnad mellan Moderater-nas och förslag till kommunalskatteutjäm-ning. Det är häpnadsväckande. Ni brukar ju döma utdet utjämningssystem som står för somgrundlagsvidrigt. Ni påstår att det är ett brott motgrundlagen. Hur kan i ena stundenanklaga för grundlagsbrott och i nästa ande-tag säga att det nog inte är så stor skillnad? Varför harGunnar så lite respekt för grundlagen ochför sin egen uppfattning om grundlagen?Min fråga till är: Anser Kristdemo-kraterna att det är förenligt med socialt ansvar att,som föreslår, sänka de offentliga utgif-terna ned till av bruttonationalprodukten? Idagens läge innebär det att de offentliga utgifternaskulle få skäras ned med . Det ärhalva statsbudgeten bortsett från skuldräntorna. Ärdet socialt ansvarsfullt att inrikta politiken på detta,även om den här förändringen är tänkt att genomförassuccessivt, med tanke på den kraftiga ökning av an-talet äldre som kommer att ske fram ?Mats beskrev det så att vi håller på attplundra på guld- och valutareserven utannågon minsta beredning. Jag skulle vilja citera vadriksgäldsdirektören sade vid utskot-tets utfrågning. Han sade: "En överkapitaliserad cen-tralbank bekostas av skattebetalarna. Vi, dvs. Riks-gäldskontoret, lånar upp för att placera pengar i Riks-banken. har ungefär 70 miljarderplacerade till kort ränta i banksystemet, och vi lånarupp till högre räntekostnader. Dessutom behållerRiksbanken av sina ränteinkomster för att läggatill det egna kapitalet, som behöver öka eftersom detär så stort från början. Detta ökar i sin tur statensupplåningsbehov och skatterna. "vill jag passa på att tacka Vänsterpartietoch för ett konstruktivt och bra samar-bete. Jag yrkar bifall till finansutskottets förslag i alladess delar.(Applåder)Anf. 24 () replik:Fru talman! bemödar sig om atthitta skiljelinjer mellan de borgerliga partierna. Vi ärfyra olika partier som går till val och låter väljarnaavgöra styrkan mellan oss. Sedan kommer vi att för-handla fram ett starkt och bra regeringsprogram påden grundval som vi har redovisat i det här betänkan-det när det gäller riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken.Det vore kanske intressant för kammarens leda-möter och andra intresserade att få reda på vem JanBergqvist tänker regera med efter valet . Det ärju höljt i dunkel. De två samarbetspartierna söker juefter tillfällen att bryta upp ifrån det här samarbetetför att inte sitta med i slutändan införvalet. Ingen tror väl att ska gå till valhand i hand med och ställer en rak fråga till mig. Hanundrar om det är förenligt med socialt ansvarstagandeatt komma ned till en nivå på de offentliga utgifternapå av BNP. Det vi har skrivit i den gemensam-ma reservationen är att måste ned till de ni-våer på skattetryck och utgiftstryck som finns i mot-svarande . Det är vårt besked. Dethandlar framför allt om att se till att kakan ökar. Till-växtpolitiken måste bli sådan att vi kan komma bortfrån den oerhört svaga utvecklingskraft som svenskekonomi har haft under alla år av socialdemokratisktstyre. Jag vet att kommer att peka pååren 1991-1994, som var den djupaste lågkonjunktursom världen har sett . Det är impone-rande om tror att vi i den borgerligaregeringen lyckades få ned tillväxten också i Dan-mark, , , och andraländer. Det är den bild som ni försöker förmedla.Fru talman! Sedan frågar om Riks-banken. är ju den man som ska lånaupp de 35 miljarderna. Det är klart att det är bättre förhonom att få pengarna direkt från Riksbanken.Anf. 25 () replik:Fru talman! Om man läser protokollet från vår ut-frågning tror jag inte att man kan avfärda riksgäldsdi-rektörens synpunkter genom att säga att han tycker attdet skulle vara bekvämare för sin egen del om manförde över de här pengarna. Han beskriver ju ett pro-blem, nämligen att det är en kostnad för skattebeta-larna om vi har en överkapitaliserad riksbank. Vi skaha en riksbank med stark soliditet som står sig införolika påfrestningar och klarar sina uppgifter. Det ären självklar sak. Vi ska inte pruta på det. Men om denär överkonsoliderad utöver vad som behövs för attmed god säkerhet klara sina uppgifter blir det enonödig kostnad för skattebetalarna. Då är det rimligtatt man ser till att soliditet blir anpassadså att den klarar sina uppgifter men inte drar onödigapengar från skattebetalarna. Inom parentes kan vi välsäga att om man ska tolka brev till fi-nansministern så att han är orolig för Riksbankenssoliditet, kan man konstatera att ECB:s soliditet baraär hälften av den svenska även efter detatt man har tagit ytterligare 20 miljarder och överförttill staten.Sedan tycker jag att det är intressant, ,att det även i borgerliga läger finns uppfattningen attom man skulle presentera ett gemensamt programföre valet, skulle man inte få så många röster frånväljarna som om man går fram på det här sättet.Anf. 26 () replik:Fru talman! Det här senaste drabbar väl JanBergqvists parti med minst lika stor kraft som denborgerliga oppositionen. När får vi se ert gemensam-ma program med och ?Vi kan naturligtvis diskutera de här sakerna, mennågot som jag tycker är ännu mer intressant är ju attlandets finansminister på den socialdemokratiskapartikongressen presenterade förslag för det kom-mande budgetåret. Det budgetåret ska vi fatta beslutom här och om . Då vill jag fråga omdet är så att finansministern har varit i kontakt medfinansutskottets ordförande och försökt bereda hurbeslut ska fattas när det gäller t.ex. sänkta arbetsgi-varavgifter enbart för kommuner och landsting. Detär någonting som kommer att snedvrida konkurrensenför all verksamhet som drivs på entreprenad och föravknoppade verksamheter som sjuksköterskor ochandra har tagit över från landstingen. Hur ska det härfinansieras? När ska beslutet fattas i ? Detskulle vara intressant att få reda på det eftersom bud-getåret snart börjar. Er kritik mot oss är alltid att vi ärför sent ute med våra förslag för att de ska kunnaträda i kraft. Det vore väldigt intressant att få beskedom detta.Bosse besked togs ju emot med stortjubel på kongressen. Är det så att han tänker brytamot budgetordningen och komma med en ny budget-proposition ? När kommer detta att läggas framinför ? Jag tror att finansutskottets ordfö-rande har en del att förklara på det här området. Var-för ska de här sänkningarna bara gälla under självavalåret? Vore det inte värdefullt att skapa generellaregler som gäller framåt? Den här kortsiktigheten ärju ett jättestort problem för alla som försöker skapaverksamheter för att möta behov som finns runtom-kring.Anf. 27 () replik:Fru talman! har tjuvstartat debattenom tilläggsbudgeten, men inte den tilläggsbudget somvi ska diskutera här i slutet av dagen, dvs. sistatilläggsbudgeten , utan han vill nu ha endiskussion om den första tilläggsbudget som läggsfram för riksdagen.Det är faktiskt en annan diskussion, och det får viåterkomma till i ett senare skede. diskuterar vifinansutskottets betänkande om ramar etc. och det gåratt föra den diskussionen utan några problem.Jag vill återkomma till det här med socialt ansvar.Mats säger att inte är såfarliga - man vill bara sänka utgifterna ned till t.ex.Danmarks och de mer jämförbara OECD-ländernasnivå, så det är väl inte så farligt. Men om vidare i reservationerna i vårt betänkande såkommer han ju till budgetreservation.Där visar det sig att de inte har övergett tanken på ska gå ned till när det gäller utgif-terna. Då upprepar jag frågan: Anser atten sådan inriktning är socialt ansvarsfull med tankepå den ökning av antalet äldre som vi står inför?Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag tänkte ta upp ett antal delfrågor.Jan sade alldeles i uppräkningen avden s.k. borgerliga spretigheten att villöka anslagen till hälso- och sjukvården. Då blir manju lite förvånad när man läser på s. 92 i finansutskot-tets betänkande. Så här skriver majoriteten med JanBergqvist i spetsen: "När det gäller frågor om föränd-ringar av de svenska socialförsäkringarna och avreg-leringar och privatiseringar av t.ex. vård- och om-sorgssektorerna vill utskottet erinra om att principer-na om en solidariskt finansierad och rättvist fördeladsjukvård är några av de mest centrala inslagen i dengenerella välfärdspolitiken. Det finns enligt utskottetheller inga belägg för att skulle vinna på attöverge skattefinansieringen av vården." Sedan harman några andra exempel. Texten fortsätter: "mening skulle förslagen i t.ex. Moderatasamlingspartiets motion Fi291 och libe-ralernas motion Fi294 om omfattande avregleringaroch privatiseringar i den statliga och kommunalasektorn leda till en dramatisk förändring av de offent-liga verksamheterna. Följden skulle sannolikt bli enmycket instabil situation till skada för medborgarna. "Jag tror att hela kammaren och många andraskulle vara intresserade av att få veta exempel på deförslag i liberalernas motion som man härsyftar på. tror jag att dåskulle kunna nämna hur det kommer sig att socialde-mokraterna i har varitskarpa motståndare till att man bolagiserar en delsjukhus där medan , visserligen tveksamtoch med skarpa restriktioner, gått med på att mansätter dessa sjukhus på bolag.Sedan, fru talman, skulle jag bara vilja svara påden fråga ställde, nämligen hur Folk-partiet ställer sig till själva maxtaxan - frågan var omvi går till val på höjda dagistaxor. ochalla andra kommer i mycket god tid före valet -mycket mer god tid än vad vi fick reda på förslagetom maxtaxa - att få besked om tekniken. Men Folk-partiets ståndpunkt är precis som den alltid harvarit att vi vill ha enhetliga taxor och att bra barnom-sorg av hög kvalitet till överkomligt pris är en hörn-sten i vår familjepolitik. Hur tekniken sedan utformaskommer ni att få reda på i mycket god tid.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag har observerat att det i Folkpartiethar varit en kritisk debatt efter det att man startade engemensam borgerlig arbetsgrupp om familjepolitiken.Det var ju många som var förvånade över att Folk-partiet gled med på och Modera-ternas linje när det gäller familjepolitiken. Folkpartiethar ju en stolt historia av att vara väldigt pådrivandeför att höja barnbidraget t.ex. när man diskuterarhur man ska kunna stärka ekonomin handlar det intelängre om ökade barnbidrag för räkning,utan det är fråga om att gå in på olika skattereduktio-ner och liknande. Dessutom är det så att den här fa-miljepolitiken som liksom glider in i juinte är någonting som reducerar de marginaleffektersom ni kritiserar i alla möjliga sammanhang. Så nogär det intressant hur ställer sig. I somrasupplevde jag det som om det var närmast en kapitu-lation inför och Moderaternasfamiljepolitik. Men det är ju jättebra om nu säger att det inte är så säkert att det blir den härlösningen, utan att det kan bli någon annan lösningsom ställer upp på. Det skulle jag i så fallhälsa med stor glädje.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag hoppas att alla noterade att JanBergqvist tydligen inte kan nämna något exempel påalla de omfattande förslag som skulle leda till att mandrar undan den gemensamma finansieringen av sjuk-vården - jag hoppas att ni noterar det - men vi harfått förklaringen, nämligen att vi är motståndare tillkommunala bolag. Det är den dramatiska förändringsom skulle orsaka den instabila situationen för med-borgarna. Notera också att inte harnågon kommentar till varför socialdemokraterna ärmot att man sätter sjukhus på kommunala bolag,medan - vilket jag kanske inte tycker varhelt lämpligt - gick med på detta i landstinget.Sedan, fru talman, kan jag notera att det också ärså att i värld är det tydligen den somär störst som bestämmer, och den som är störst är dåockså i det här fallet Socialdemokraterna. Alla sominte tycker exakt likadant tycker något helt annat ellerhar kapitulerat för andra osv.Folkpartiet driver på för höjda barnbidrag. Barn-kontot är ingenting annat än höjda barnbidrag, fast iklump, så att man kan använda dem lite mer som mansjälv vill över tiden. Barnbidragen är en del av skatte-systemet. Det borde väl veta som harvarit med så länge! Därför är det inte konstigt omman utformar det som en skattereduktion eller sombidrag - med skattekontot blir det samma sak.Folkpartiet föreslår också en växling av de in-komstprövade och konsumtionsstyrande bostadsbi-dragen, en växling till det mot det generella barnstö-det. Detta är ni emot. Detta sänker marginaleffekternainte bara för dem som har de minsta barnen, när mankanske ändå inte hinner och orkar jobba mer, utan fördem som har barn hela vägen ,vilket jag tror har en mycket större betydelse. Dess-utom sänker det marginaleffekterna för dem med deriktigt låga inkomsterna, medan er tekniskt trubbigaoch centralstyrda maxtaxa allra mest sänker för demmed de högsta lönerna. Det är också viktigt, men därär inte problemet med marginaleffekter för småbarns-föräldrar som störst, utan problemet med marginalef-fekter för småbarnsföräldrar är som störst för demmed låga inkomster, små marginaler och stora margi-naleffekter.Vår syn på familjepolitiken är glasklar. Vi tyckeratt människor måste få bestämma mer själva. Det skavara bra barnomsorg av god kvalitet!Fråga hur det är i , apropå hur bra det ärmed socialdemokratiskt styrda kommuner! Där harman stora barngrupper och långa köer. Det är alltsåinte den bana för barnomsorgen som vi vill slå in på.Anf. 31 TREDJE VICE TALMANNEN:Talartiden är slut.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det har blivit väldigt mycket bättremed barnomsorgen i med en socialdemo-kratiskt ledd kommunpolitik, det kan jag försäkra!Karin säger att har en glasklarfamiljepolitik. Men vi hörde också att kunde ge besked. Alla vi som läser tidningar vetju att det har varit en intern debatt i : Vå-gar och kan vi verkligen gå till val på en politik sominnebär att vi vill höja dagisavgifterna? Den debattenhar ju förts internt i . har fördagen inget svar på den fråga som jag ställde, menhon säger att hon återkommer. Vi får väl se hur detblir då.Men det är ju ingen tvekan om att haren stolt tradition när det gäller barnbidragen. UnderBengt tid var pådrivande förhöjda barnbidrag. väljer man andra former, skatte-reduktion osv. som jag tycker är betydligt sämre urfamiljernas synvinkel - men det kan vi ha olika upp-fattning om.När det sedan gäller de kommunala bolagen ochföretagen har ju en närmast extrem stånd-punkt där: I stort sett ska allt avskaffas. Antingen skadet föras in i förvaltningsform eller också ska detprivatiseras. Det är en oerhört långtgående uppfatt-ning, och vi tycker att det ändå måste vara kommu-nerna själva som får avgöra detta. Kommunerna hargjort en bedömning, och finns det uppemot1 500 kommunala företag. Det finns många goda skälför de här företagen, och det finns ingen anledning attdrastiskt göra förändringar i den kommunala före-tagsstrukturen.