prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — Jagtänker bl.a. på· alkoholskatterna· kapitalskattebasens rörlighet· karusellhandel· elektronisk handel.Slutligen vill jag också peka på några förenklingarsom har gjorts . Införandet av F-skattsedel är en sådan. Förenklad skattedeklaration ären annan åtgärd. Skattekontosystemet som infördes islutet av 1997 är en ytterligare förenklingsåtgärd. början omfattade systemet endast företag, mennumera har alla skattskyldiga ett skattekonto.Fru talman! Vi är från socialdemokratiskt hållmycket angelägna om att upprätthålla förtroendet förvälfärden och dess finansiering. Det jag här har redo-visat om· utvecklad kontrollverksamhet,· förenklingar,· utveckling av IT-strategi,· aktiv påverkan på internationell utveckling och· effektiviseringaringår som viktiga beståndsdelar i vår socialdemo-kratiska strategi för att stärka förtroendet för välfär-den och för dess finansiering.Anf. 244 () re-plik:Fru talman! Per började mycketbra när han citerade den tidigare socialministernMöller, som sade att ineffektivt användande avskattemedel är en stöld från medborgarna.Sedan ägnade Per inte så myckettid åt användandet av skattepengarna, utan det gälldesnarare hur man skulle få in skattepengarna. Har detnågon gång kommit in i Per tankeatt skattefusk kan hänföras till att medborgarna intetycker att de får valuta för pengarna? Det gäller sjuk-vårdsköer. Det gäller äldre utan oro - vi har tidigarepratat om fastighetsskatten som ett exempel. Detgäller en bra skola - av dem som går ut grund-skolan har underkänt i något ämne. Det gäller en braoffentlig sektor - man skulle kunna ha konkurrensdär.Här tror jag att ett av de stora problemen ligger;att man inte tycker att man får valuta för pengarna.Det tycker jag att Per skulle ha ägnatlite mer tid åt.Anf. 245 PER () re-plik:Fru talman! Jag hade som ambition i mitt anfö-rande att redovisa att vi från socialdemokratiskt hållär mycket angelägna om att ha ett skattesystem sommedborgarna har stort förtroende för, att det fungeraroch att alla betalar på ett rättvist sätt till de gemen-samma förnödenheter som vi har.Jag berörde inte den del som en fråga om. Men det är naturligtvis så att jagvisst inser att det är väldigt viktigt att den politiskasfären ser till att leverera de nyttigheter som medbor-garna har rätt att kräva i förhållande till de skatterman betalar.Anf. 246 () re-plik:Fru talman! Det är så att harskrivit en promemoria där man tar upp de här pro-blemen, t.ex. svartarbete i fråga om hushållstjänster.Det är ett område. Man säger att det vore bra att prö-va någon form av skatterabatt för hushållsnära tjäns-ter. Man har t.ex. tagit upp kapitalskatterna, där ju350-500 miljarder har försvunnit ut ur landet, pengarsom man inte får ut ett öre i beskattning av, och att vimåste anpassa våra skatter till omvärlden. Så detfinns ett tryck nedåt på skatterna.Det här med överenskommelsen inom EU rör jubara en mycket liten del. Det är räntor på bankspa-rande, som är praktiskt taget ingenting alls, och vissaobligationer, punkt. Ingenting om aktier och ingen-ting om något annat finns ens på listan över tänkbaraområden.Anf. 247 PER () re-plik:Fru talman! I replik uppfatta-de jag lite understucket att han känner att just för attvi har ett, som man från sida anser,högt skattetryck i skulle vi i samma förhål-lande också ha större benägenhet till skattefusk. Jagskulle vilja påstå att det inte finns någonting som ärbelagt i det avseendet. Det är snarare så att man kankonstatera att även i länder som av be-traktas som lågskatteländer florerar det ekobrott ochskatteundandragande.Sedan gäller det frågorna. Hushållsnära tjänster äringet som vi från socialdemokratiskt håll prioriterar.Vi har inte sett att det har givit de effekter som före-trädare för modellen drar fram. När det gäller kapital-beskattningen är det också så att vi, som jag sade,betraktar det som en framgång med EU-ministrarnasöverenskommelse. Jag ser det som ett första steg påvägen för att komma åt den typen av undandragande.Anf. 248 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en rak och kon-kret fråga till Per , en fråga som dess-utom är möjlig att besvara med ja eller nej. Den tarockså sin utgångspunkt i det här citatet från GustavMöller om att varje ineffektivt använd krona är enstöld från skattebetalarna. Frågan är: Föreligger det enligt Per mening någon sådanstöld från skattebetalarna med användande av dendefinition som just gav ordet stöld?Anf. 249 PER () re-plik:Fru talman! Jag skulle kanske kunna välja att sva-ra ja eller nej på den frågan, men jag passar lite ochsvarar i stället så här: Jag är övertygad om att jagskulle kunna hitta ställen där så sker . Men jagskulle också vilja påstå att vi i har en brakontroll av våra offentliga verksamheter, och därsådant florerar i någon större utsträckning blir detockså offentlig debatt om detta. Det är en styrka medden svenska förvaltningsmodellen.Anf. 250 () re-plik:Fru talman! Jag har två frågor till Per . Han har inte sett några effekter som leder tillminskat svartarbete när det gäller skattereduktion förhushållstjänster. Nej, i är inte den modellenprövad. Vore det inte dags att prova den modellen föratt se om inte det här allvarliga och tilltagande ökan-det av svartarbetet kanske kunde undanröjas? Det kani vart fall inte bli sämre.Nästa fråga är: Vad är skadlig skattekonkurrensenligt socialdemokratisk definition?Anf. 251 PER () re-plik:Fru talman! Om den första frågan skulle jag viljasäga att detta med nedsatt skatt för hushållsnäratjänster har prövats i andra länder. Jag är inte omed-veten om det. Jag har själv varit i och fåttinformation om hur det fungerar där. Min bedömningär att den modellen innebär en överflyttning av resur-ser från fattiga till rika. Det har ingen som helst pre-ventiv effekt vad gäller svartarbete.Den andra frågan gällde vad jag betraktar somskadlig skattekonkurrens. Ja, fru talman, det är när ettland väljer att ha sådana inslag i sina skattesystemsom på något sätt ensidigt gynnar det egna landetsföretag, eller vad det nu är man gynnar i det avseen-det, och missgynnar en fri konkurrens mellan länder-na.Anf. 252 () re-plik:Fru talman! Socialdemokraterna är inte bereddaatt pröva någon metod för att minska svartarbetet.Man har bara ett recept. Det är mer kontroll. Jag troratt det hade varit värdefullt om vi i hadekunnat prova skattereduktion för hushållsnära tjänsterför att på det viset se om man kan nedbringa svartar-betet. Exemplet med ROT-avdrag var ju mycketlyckat. Branschen och många andra talar mycket klartför att erfarenheten är att det ökar antalet vitt utfördaarbeten. Det exemplet kunde ju Per titta på.Definitionen på skadlig skattekonkurrens var julite slirig. I min begreppsvärld är det på det viset attom man gynnar en viss typ av företag från ett visstland i förhållande till ett annat land, då är det skadligt.Men institutionell konkurrens mellan länder tror jagär ett väldigt viktigt instrument för att inte skatte-trycket totalt sett ska bli för högt.Anf. 253 PER () re-plik:Fru talman! Det är mycket riktigt, och det sade jagi mitt anförande, att vi anser att skattekontrollen ock-så ska ägna sig åt att hantera detta med svart arbete.Vi menar att det är en meningsfull åtgärd som gör attvi får in mer resurser till statskassan. Men vi menarockså att det är viktigt att vi informationsmässigt gårut till svenska folket, talar om vad vår välfärd är ochockså talar om att de som jobbar svart inte har möj-lighet att ta del av hela vårt välfärdspaket. Det fårnegativa effekter när de blir sjuka, när de blir arbets-lösa, när de blir pensionärer. Det är det som är såviktigt att förklara. Det finns ett samband med välfär-den.Anf. 254 () re-plik:Fru talman! Jag delar Per åsiktatt det är viktigt att skattekontrollen fungerar för atträttssäkerheten ska finnas rent allmänt. Men tyckerinte Per att det är oroande med detkrångliga system som vi har för framför alltsmåföretagen? De har inte de resurser som Per ErikGranström talar om att skattemyndigheterna har. Hurska ett litet företag kunna uppfylla de bestämmelsersom finns i vårt krångliga system när skatte-myndigheterna får mer resurser och det blirkrångligare och krångligare?Vad har Per att säga till ett litetföretag när det gäller dess rättssäkerhet? Det är i dagoerhört svårt att få ett bindande förhandsbesked imånga frågor som gäller småföretag. Småföretagarnaär djupt oroliga, därför att om de gör något fel såmåste de betala dyra och svidande skattetillägg.Anf. 255 PER () re-plik:Fru talman! Det var också en av beståndsdelarna imitt anförande. Jag pekade på att vi också måste setill att vi har ett enkelt och genomskinligt skattesys-tem som är lätt att följa, så att vi kan ge en bra infor-mation till företagare och individer så att de får en braanvisning om hur de ska hantera det.Åtgärder har vidtagits när det gäller förenklingar.En av de bättre åtgärderna för småföre-tagarna är just skattekontot som jag nämnde.Anf. 256 () re-plik:Fru talman! Skattekontot är ju mer en teknisk an-ordning för att samla alla skatter på ett ställe. Vad jagtänker på är alla de skatter som småföretagen måstebetala enligt vissa krångliga regler. De är ju inte för-enklade.Jag måste fråga Per : Är det intesnart dags för socialdemokraterna att sänka kraven påmillimeterrättvisa i skattesystemet och göra det liteenklare? Jag är medveten om att ett enkelt skattesys-tem kan rymma vissa smärre orättvisor jämfört meddagens. Men även finns det många orättvisor pågrund av det krångliga system som vi har. Kan ni intetänka er att släppa lite grann på millimeterrättvisanoch göra det enklare?Anf. 257 PER () re-plik:Fru talman! Skattekontot är inte bara en poleringpå ytan, utan det är en klar förbättring, vilket ocksåhar verifierats åtminstone vid mina samtal med små-företag.Jag är medveten om den problematik som Catha-rina tar upp, nämligen att det finns en gränsmellan förenkling och millimeterrättvisa. Men jag ärövertygad om att vi måste ha ett skattesystem som sålångt som möjligt hanterar alla skattebetalare på ettlikvärdigt sätt. Det är endast på det sättet som vi kanfå förtroende från företag och allmänhet så att debetalar skatt.Anf. 258 ():Fru talman! Tre av mina socialdemokratiska kol-leger har just talat mycket och väl, tycker jag, om dengenerella välfärdspolitiken. Denna är ju ett signumför vårt parti. Med bl.a. våra skatter vill vi skapa ettsamhälle som är jämlikt och jämställt.Jag ska också tala om välfärd, men utifrån andraaspekter. Jag vill lyfta fram de myndigheter somligger inom skatteutskottets sfär, dvs. skattemyndig-heterna och , vilka faktiskt bland andramyndigheter gör det möjligt att förverkliga de politis-ka ambitionerna.Det finns mycket gott att säga om dessa verkstäl-lare. Per talade just om skattemyn-digheterna, och jag för min del ska lyfta fram Tull-verket.Utan överdrift kan man konstatera att Tullverketär den myndighet som har påverkats mest av vårtmedlemskap i unionen. Detta faktum villjag ställa i relation till det goda rykte som den svens-ka tullen har bland sina motsvarigheter i andra länder.För ungefär ett år sedan besökte skatteutskottetden internationella tullorganisationen som har sitt sätei . Vi fick där motta mycket beröm för vårtullmyndighets kompetens.För att den inre marknaden ska fungera på det sättsom avsetts är Tullmyndigheterna spindlarna i nätet.Vårt tullverk har arbetat fram ett system som bådesparar tid och därmed pengar för alla berörda.Servicetrappan, som metoden kallas, innebär attföretagen kan välja nivå av förenklingar i rutinerna.Tullverket kvalitetssäkrar och reviderar, och systemetbygger på ett intimt samarbete med näringslivet.Till den särskilda projektgrupp som har utarbetatdenna metod har kallat till sig represen-tanter från , Sydsvenska Industri-och Handelskammaren, , , ,, m.fl. Det är alltså väldigt lätt attkonstatera att det nya arbetssättet är väl förankrat avanvändarna på så att säga båda sidor.Intresset för Servicetrappan är stort, även interna-tionellt naturligtvis. Ett omfattande samarbete medandra tullmyndigheter både inom och utanför EU harinletts. Bl.a. är , och idagsläget intresserade av att kopiera arbetssättet.Det internationella tullsamarbetet har för övrigt enlång tradition. I takt med ökad handel och resande istörsta allmänhet har olika länders tullverk successivtknutits samman genom olika konventioner.Under hösten fattade beslut om en nylag där samarbetet regleras. Dessutom fattades beslutom medlemskap i den europeiska tullsamarbetskon-ventionen, den s.k. II. Konventionen medförökade befogenheter för personal, bådeinom och utanför den egna gränsen. Det är otvivelak-tigt så att den organiserade och internationaliseradebrottsligheten måste hanteras genom nära samarbetemellan de olika ländernas myndigheter.Samarbete, datorisering och förenklingsarbete harfrigjort resurser som kan användas till annat. T.ex. fåri dag nystartade företag och små företag mycket godservice. Att göra rätt från början sparar mycket arbe-te, både för det enskilda företaget och för Tullverket.Men de frigjorda resurserna används i allra högstagrad vid gränskontrollen. Beslagsstatistiken växer,och det ökade internationella samarbetet har natur-ligtvis en stor del i detta. Men tyvärr ökar också in-förseln. Detta är naturligtvis djupt oroande, särskiltnär det gäller narkotika. Men måste ökning-en ställas i relation till den så stora resande-strömmen. Vår alltmer internationaliserade värld harsannerligen gett oss både fördelar och nackdelar.Det vi menar med en sammanhållentullmyndighet har sitt ursprung . Jagmåste säga att det är en vital 365-åring. Redan i daghanteras av alla ärenden elektroniskt, och 60 %hanteras helt automatiskt. Målet är ett fullständigtelektroniskt ärendeflöde. Tulldata i där system-en utvecklas är sannerligen värt ett besök.Det är lätt att bli hemmablind och tycka att det välär så här det ska vara. De studieresor som vi i skat-teutskottet har gjort visar på andra verk-ligheter än vår egen. De baltiska länderna, ,, etc. behöver mycket hjälp och stöd för att fåkontroll över sina gränser. Och den svenska tullenfinns där med allt sitt kunnande och sin demokratiskatradition.Fru talman! Jag vill avsluta mitt anförande genomatt citera finansministern. "bidrar till den goda tillväxten och tillatt stärka samhällsekonomin genom att ha en smidig-het för handeln. Ett gott tullarbete bidrar också till atthöja samhällsmoralen i . "Fru talman! Tack för ordet.Anf. 259 () re-plik:Fru talman! Jag kan instämma i mycket av detsom säger, som en effektivorganisation, t.o.m. så att det skulle vara ett föredömeför hur man kan nydana inom den offentliga sektorn.Tullverket ser sig självt som ett serviceorgan förföretagen. Men trycket på våra gränser, som UllaWester också var inne på, vad gäller smugglingen avnarkotika, tobak och sprit är mycket stort. Därför moderater anslå ytterligare tilltullen i budgeten. Är att för socialdemo-kraternas räkning ompröva detta så att tullen får öka-de resurser för att kunna stoppa den smuggling somhon var inne på?Den andra frågan är: När kommer en sänkning avalkoholskatterna så att vi minskar trycket på densmuggeldelen?Anf. 260 () replik:Fru talman! Jag hade varit beredd att ompröva an-slaget om det inte hade varit så som jag har redogjortför i mitt anförande, att så mycket resurser har fri-gjorts inom att den avvägning som vi fak-tiskt gjorde anser jag vara tillräcklig.Om alkoholskatterna: Det är svårt med samban-den, vad det ena och det andra beror på. Jag minnssedan tidigare debatter att gärna fram-håller som ett land med väldigt lyckosamalkoholpolitik. Men där fick man ned konsumtionengenom att höja alkoholskatterna men öka tillgänglig-heten. Det land där cigarettsmugglingen är vanligastär Spanien.Anf. 261 () re-plik:Fru talman! Det har omflyttats resurser från detadministrativa till gränsbevakningen. Tullen säger själv att den bara kan taen väldigt liten del. Entydigt säger både polis och tullatt smuggeltrafiken har ökat, framför allt från debaltiska länderna men även från kontinenten. Detgäller de varuslag jag nämnde: narkotika, sprit ochtobak. Även tullen säger, och socialministern har sagtdet, att vi måste sänka alkoholskatterna nu för att intefå det helt snedvridet. Det var bakgrunden till minfråga.Jag upprepar min fråga helt enkelt, för detta måstevi ta itu med. Det finns ett klart samband mellan prisoch smuggel. Det visste vi när vi gick emot cigarett-skattehöjningen. Vi fick rätt. Vi var det enda partisom sade nej. Vi prövade det några månader sedan,och det fick förödande effekter både för smugglingenoch i form av sjunkande skatteintäkter.Anf. 262 () replik:Fru talman! Talar man om folkhälsa skulle mansnarare önska att de andra länderna skulle höja sinaalkoholskatter, särskilt när vi ser alkoholskadorna iDanmark och Tyskland.Det är kanske möjligt att vi måste justera vår al-koholskatt. Jag finner det t.o.m. troligt tyvärr. Menvad jag ville påvisa i mitt svar var att sambanden intealls är så tydliga och enkla som påskina. Hur många tullare vi än har vid gränsenkan vi aldrig ta allting.Anf. 263 () re-plik:Fru talman! talar om ad-ministration osv. Då vill jag gärna ställa en fråga. av verksamhet finansieras genomavgifter från näringslivet. påpekade attmålet är att en så stor del av clareringen som möjligtska ske elektroniskt. Därmed minskar på motsvarandesätt inkomsterna från dessa avgifter. På vilket sättavser regeringen att kompensera tullen för det bortfallsom kommer att uppstå när avgifterna inte längre gåratt ta ut? Det rör sig som ca 25 miljoner kronor.Anf. 264 () replik:Fru talman! Det är alldeles nytt att skafå använda en del av inkomsterna från avgifterna. Detär alldeles rätt. Vad som kommer att hända framöverkan ingen svara på.Anf. 265 () re-plik:Fru talman! Jag vill inte göra anspråk på att närUlla har sagt att ingen kan svara på det att jagskulle ha svaret. Det vore kanske förmätet, men detligger nära till hands att tro att regeringen och UllaWesters parti inte har någon som helst framförhåll-ning i den här frågan. När självt säger atttrenden är entydig, avgiftsintäkterna minskar ochdärmed också anslaget till tullen, då kan man intebara säga att vi inte vet vad som kommer att hända.Man måste ha en strategi, , för hur manska kompensera, eventuellt inte kompensera, tullenför de minskade intäkterna som blir fallet.Anf. 266 () replik:Fru talman! Det här blir nästan pinsamt. Om rationaliserar så till den grad att avgifternaförsvinner, då minskar naturligtvis också behovet avanslagen, . 267 ():Fru talman! Vi lever i ett klassamhälle. Det råderojämlikhet i vårt land. Klyftorna mellan rik och fattighar ökat.Jag har läst och upprörts. Jag har tagit del av rapporter. Jag har sett orätt-visorna blottas i TV:s granskande reportage. Jag harnyligen följt artikelserie som brutalt skildrar ett där det ärskillnad på folk och folk.Men framför allt, fru talman, har jag i mötet medmänniskor runtom i vårt land så tydligt märkt att ispåren av den ekonomiska krisens 90-tal har solida-riteten och rättvisan fått stå tillbaka för egoismen ochde vassa armbågarna. har blivit råare ochkyligare.Det ska sägas att vi socialdemokrater bär ett an-svar för hur förhållanden mellan människor i vårtland ser ut. Vi har inte alltid förmått föra en politiksom är i överensstämmelse med våra grundläggandeidéer. Under de svåra åren förde vi en politik, intedärför att vi ville utan därför att vi tvingades till det,som drabbade många medborgare hårt. Det har ikommuner och landsting handlat om större klasser iskolan, färre sköterskor i äldreomsorgen och längreköer till sjukvården. Det har handlat om lägre a-kassa,sämre sjuk- och föräldraförsäkring. Ja, listan kangöras lång. Allt detta är resultatet av saneringen avstatsfinanserna, resultatet av en bestämd vilja attkomma ur marknadens och långivarnas grepp, menviktigast, ambitionen att långsiktigt rädda välfärds-samhället.Som socialdemokrat känner jag vrede och ilskaöver sakernas tillstånd. Men jag känner också kamp-vilja. Det finns i det socialdemokratiska partiet ettdjupt engagemang för att komma till rätta med derevor i välfärden som 90-talets ekonomiska politikhar orsakat. En dagordning med välfärdsstaten somutgångspunkt växte fram där rättvisan, solidaritetenoch jämlikheten sätts i förgrunden.Fru talman! Skatterna har varit och kommer attvara av stor betydelse i byggandet av ett mer rättvistoch jämlikt . Inkomstskatten för privatperso-ner svarar för över en tredjedel av skatteintäkterna.Med andra ord utgör den en mycket viktig del i finan-sieringen av välfärden. Skatter och välfärd är tvåsidor av samma mynt. Den statliga inkomstskattenbidrar med ca 30 miljarder till statskassan varje år.De som har de högsta inkomsterna ska meden statlig inkomstskatt vara med och bidra lite mer tillvåra gemensamma åtaganden än de som tjänar mind-re. betalade 1,3 miljoner personer, eller18,, statlig inkomstskatt. För att nå målet om attdet endast är de som har de högsta inkomsternasom ska betala statlig inkomstskatt höjer vi socialde-mokrater nu brytpunkten för . På så sätt kom-mer 150 000 färre personer att betala inkomstskatt iår.För att ytterligare stärka rättvisan och välfärdenbetalar de som har de allra högsta inkomsterna iinkomstskatt i stället för . Det tycker jag är rättoch riktigt när vi ser hur klyftorna har ökat i vårt land.Denna skatt har av somliga kallats en fortsattvärnskatt. Jag tycker att solidaritetsskatt är ett merpassande namn. Solidaritetsskatt betalas av demsom har en taxerad inkomst . Detmotsvarar av inkomsttagarna.Fru talman! Vi socialdemokrater och samar-betspartierna förlänger nu den tillfälliga skattereduk-tionen för låginkomsttagare som har gällt under 1999och 2000 till att gälla även . Vi vill behålla skatte-reduktionen för låginkomsttagare även kommande åreller använda andra metoder som kan åstadkomma ettlikvärdigt resultat.Med en bibehållen statlig inkomstskatt, en solida-ritetsskatt på de allra högsta inkomsterna och en för-längning av skattereduktionen för låginkomsttagarnaskärper vi socialdemokrater den fördelningspolitiskaprofilen, som vi säkerställer starka statsfi-nanser och möjliggör kraftfulla satsningar på välfär-den de kommande åren.Fru talman! Som ett led i att få ordning på eko-nomin efter det borgerliga vanstyret under den förstahälften av 90-talet tvingades vi socialdemokraterinföra en egenavgift till pensionssystemet som uppgårtill av den pensionsgrundande inkomsten. Ege-navgiften är avdragsgill, vilket gör att den som harhögre inkomst och därmed högre skattesats kan draav mer än den som har låg inkomst. Det här är inte enrättvis politik. Vi införde därför en skattereduktionmotsvarande en fjärdedel av egenavgiften den 1 janu-ari 2000 som avdragsrätten för egenavgiftenminskades med en fjärdedel. Det innebar att låg- ochmedelinkomsttagare fick mer i plånbokenvarje månad. Från kompenserar viför ytterligare en fjärdedel av egenavgifterna.På så sätt får låginkomsttagarna ytterligare litemer pengar i plånboken , somvi tar ytterligare ett steg mot att neutralisera denorättvisa som finns inbyggd i egenavgiftssystemet. Påsikt vill vi socialdemokrater kompensera för egenav-gifterna fullt ut. Dessutom höjer vi grundavdragetfrån till 10 000 kr.Fru talman! Det jag här har redovisat räcker inteför att komma till rätta med orättvisorna, ojämlikhe-ten och klassklyftorna i samhället. Men det är en brabörjan. Även om vi inte fullt ut har klarat av att suddaut ojämlikheten i samhället har vi ändå visat på att vårpolitik är en framkomlig väg. Vår modell är den poli-tiska strategi som bäst klarat av att utjämna klas-sklyftor och skapa jämlikhet. Vi vill fortsätta på denvägen.Men, fru talman, vad drar för slutsat-ser? Hur vill kämpa för mer rättvisa ochsolidaritet? Sänk skatten, är svaret. Sänk skatten påaktier och kapital! Slopa fastighetsskatten på lyxvillori ! Avskaffa skatten på förmögenheter!Sänk bensinskatten! Slopa den statliga inkomstskat-ten! Ja, satsa mindre resur-ser på kommuner och landsting och öka anslaget tilldet militära försvaret! Så möter orättvi-sorna i samhället.