prot · GO0994 · 2001-04-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:94Tisdagen den 17 aprilKl. 10.00 - 12.58Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Bordläggningsdebatt med anledning avvårpropositionenAnmäldes proposition 2000/01:1002001 års ekonomiska vårpropositionFinansministern överlämnade ekonomis-ka vårproposition 2000/01:100.Anf. 1 Finansminister ():Fru talman! Om alla människor ska kunna kännatrygghet krävs ett gemensamt ansvar. Därför presen-terar regeringen en rad reformer för trygghetoch rättvisa - ökad trygghet och rättvisa i arbetslivet,för barnen och deras familjer och för pensionärerna.Fru talman! Trots den internationella konjunktu-ravmattningen står ekonomi stark. Tillväx-ten är god, inflationen är låg och de offentliga finan-serna visar överskott. Jobben blir fler och arbetslös-hetsmålet är nått. Räntorna är bland de lägsta i Euro-pa. Den goda ekonomin är ett resultat av en fram-gångsrik ekonomisk strategi som regeringen arbetarmed . Denna strategi kan beskrivas i tresteg.Det första är att hålla ordning och reda i ekono-min. När vi tog över regeringsmakten hadeSverige en statsskuld på av bruttonational-produkten. är situationen en helt annan.Statsskulden är nere i av bruttonational-produkten, och de offentliga finanserna går med över-skott, inte som under regeringen med under-skott.Tack vare de senaste årens ekonomiska politikoch ordning och reda i ekonomin finns det nu utrym-me för reformer. Kommuner och landsting tillförsunder för att stärka väl-färdssektorn.Jag antar att många i denna kammare läser tid-ningen Från Riksdag & Departement, som nyligenhar gjort en redovisning av de tolv s.k. ekonomiskaindikatorer som mättes i samband med toppmötet häri mellan de fem-ton EU-länderna. Av de tolv ekonomiska grenarnahar tagit guldmedalj i fem grenar, i fem avtolv. På andra och tredje plats kommer ett par ländersom har tagit två guldmedaljer.Vad är då mest framgångsrikt på? Vi högsta sysselsättningsgraden bland personermellan 55 och . Vi har den högsta satsningen iEuropa på forskning och utveckling. Vi har de högstasatsningarna på IT. Vi har de lägsta priserna på el ochtelefoni. Vi har den lägsta andelen personer som barahar grundskoleutbildning, dvs. vi har fler personer änman har någon annanstans i som har engrundläggande utbildning utöver den vanliga obliga-toriska skolan. Vi har näst bäst tillgång till Internet ihela tillsammans med Finland.Det här är resultat som inte har nåtts av en slump.Det är inte en slump att har en så god posi-tion i ekonomin i . Den har nåtts tack varedenna framgångsrika ekonomiska strategi som hardrivits under hela 90-talet.Att det har gått så bra för och svensk eko-nomi har också gjort att vi kan gå vidare med stegtvå. Steg två har varit det som under de häråren har satts främst av regeringen, nämligen att be-kämpa arbetslösheten. Vi kan gå vidare när det gällerarbetslösheten efter att ha nått fyraprocentsmålet. Vihar satt upp ett mål om att av befolkningen skavara sysselsatta . Vi hade inte mind-re än 134 000 fler personer i jobb, ett fantastiskt re-kord som man strängt taget inte kan hitta tillbaka isvensk arbetsmarknadshistoria.Efter denna strategis första steg med ordning ochreda i ekonomin, med jobben främst, tar vi ut kom-passen mot mer rättvisa reformer. När vi sätter rättvi-san främst handlar det inte minst om att se till att demest utsatta grupperna i vårt land får del av rättvisan.Vi sätter upp en nytt mål som är oerhört ambitiöst, påsamma sätt som vi har satt upp tidigare ambitiösa måloch nått dem, nämligen att halverasocialbidragsberoendet. Välfärden ska vara till föralla, inte bara för några. Det är en viktig socialdemo-kratisk princip.Jag hoppas att den socialdemokratiska regeringenoch samarbetspartierna inte är ensamma om dettasynsätt och denna målsättning. Därför frågar jag: Ärden borgerliga oppositionen beredd att också ställasig bakom detta konkreta rättvisemål? Vågar ni ställaupp, eller ställer ni er vid sidan om, som när målet omhalverad arbetslöshet sattes upp? Jag hoppas natur-ligtvis på besked från och övrigafrån den borgerliga sidan under den här debatten.Vi ser nu en viss avmattning i den internationellakonjunkturen. Därför är det viktigt att de mål vi harsatt upp i vår ekonomiska politik också kan hållas. Viser att de överskottsmål som vi har satt upp överträf-fas. Det visar att vi har en god marginal och godaförutsättningar att också möta eventuella ytterligareförsämringar exempelvis i amerikansk ekonomi.Vi har i det här budgetförslaget lagt in en rad nyainsatser för att stärka sysselsättningen. Vi utgår frånatt de insatserna kan bidra till att vi når vårt syssel-sättningsmål men också till att skapa ett ibalans eftersom sysselsättningen är en av de allraviktigaste regionalpolitiska uppgifterna tillsammansmed en stärkt infrastruktur och en del andra utjäm-ningsinsatser.Fru talman! Ökad rättvisa och trygghet i arbetsli-vet och för barnen och pensionärerna är i fokus i åretsvårproposition. Låt mig först tala om barnen.Många barnfamiljer har svårt att få ekono-min att gå ihop. Barnfamiljerna fick bära ett tungt lassunder saneringsåren . Därför harsatsningar på barnfamiljerna prioriterats högt de se-naste åren. satsas över 10 miljarderkronor på en bred familjepolitisk reform. En del ärredan genomfört. Vi har höjt barnbidragen vid tvåtillfällen, och det är nu uppe i . Det är det hög-sta belopp vi någonsin har haft både i nominella ochreala termer. Barn till arbetslösa ges från iår rätt till förskoleverksamhet. En maxtaxa i barnom-sorgen införs , och föräldraförsäkring-en förlängs också med en månad . Dessutominförs en rätt till barnomsorg för barn till föräldrarsom är föräldralediga med annat syskon, och allmänförskola för fyra- och femåringar införs med verkanfr.o.m. 2003.I årets vårproposition föreslår regeringen ytterli-gare insatser för barnfamiljerna. Garantinivån i för-äldraförsäkringen höjs per dag medverkan , och sedan går vi vidare medytterligare höjningar 2003 och 2004.Studiebidraget till gymnasieungdomar utökas med verkan . Det innebär enkassaförstärkning om för dessa ungdo-mar och deras familjer.Sammantaget handlar det om kraftiga satsningarpå barnfamiljerna inom ramen för den generella väl-färdspolitiken. Jag vill därför ställa frågan till Folk-partiet, som ju brukar tala väl om den generella väl-färdspolitiken eller i varje fall tidigare stödde dengenerella välfärden: Ställer ni er bakom de här för-bättringarna för barnfamiljerna, eller är er familjepo-litik numera densamma som ochModeraternas?En annan prioriterad grupp är de äldre pensionä-rerna. Trots de senaste årens satsningar upplevermånga pensionärer en otrygghet. Ett problem äratt skillnaderna i levnadsstandard är stora beroendepå var man bor i landet och hur mycket äldreomsor-gen kostar i kommunerna. Det är en orättvisa somskapar otrygghet för den enskilde och som måstebort. Därför föreslår regeringen i vårpropositionenmed verkan ett förbehållsbelopp, somgaranterar att alla pensionärer har en viss summa kvaratt leva på när äldreomsorgen är betald.Därför går min fråga till de borgerliga partierna,till oppositionen: Är ni beredda att stödja detta för-slag, som gynnar framför allt de sämst ställda pensio-närerna?Regeringen föreslår också förbättringar när detgäller bostadstilläggen för pensionärerna. Förra årethöjde vi bostadstilläggen för en halv miljon pensionä-rer . går vi vidare medytterligare förbättringar för pensionärernas bo-stadstillägg. Min fråga går till de borgerliga, till op-positionen: Är ni beredda att stödja förbättringarnaför pensionärerna och deras bostadstillägg?Regeringen avsätter ytterligare 200 mil-joner kronor till tandvården. Det är oerhört angeläget,inte minst för de äldre, och jag är naturligtvis intres-serad av att veta om de borgerliga partierna kommeratt stödja förslaget om ett ytterligare stöd till de äldreframför allt för deras tandvård.Vi gör en väldigt stor satsning som de äldre ocksåär oerhört beroende av, nämligen på sjukvården, föratt bekämpa köer, för att öka tillgängligheten i sjuk-vården och inte minst för att förstärka de äldres sjuk-vård. Det är en satsning om närmare 4 miljarder kro-nor . Min fråga går till deborgerliga partierna: Kommer ni att stödja dennaväldigt stora förstärkning av sjukvården som föreslåsi vårpropositionen?Ett tredje prioriterat område i årets vårpropositionär ökad trygghet i arbetslivet. Bland många förslagför vi fram en förstärkning av arbetsskadeförsäkring-en. Det är en rättvisefråga, eftersom arbetsmiljön förmånga är hård och många är utsatta. Jag vet att dettaär en av många arbetstagare i vårt land efterlängtadåtgärd. Därför går också här min fråga till de borger-liga partierna: Är ni beredda att stödja den mil-jardsatsning på en förbättring av arbetsskadeförsäk-ringen som föreslås i vårpropositionen?Vi föreslår också en höjning av både golv och taki a-kassan. Det är inte minst med tanke på att mode-raterna har attackerat a-kassan intressant atthöra hur de borgerliga partierna ställer sig till höj-ningen av golvet och av taket i a-kassan.Till sist har vi också ett väldigt viktigt inslag ivårpropositionen om de nya svenskarnas ställning isamhället. Vi föreslår att barn till asylsökande ska gesrätt att gå i skolan, att äldre invandrare ska få ett sär-skilt äldreförsörjningsstöd, att stödet till organisatio-ner som bedriver antirasistiskt arbete ska stärkas ochatt man ska påbörja ett försök med regionala diskri-mineringsombud.Jag tror att det är väldigt viktigt att vi får ett be-sked från oppositionen om den är beredd att stödjaalla dessa praktiska insatser för våra invandrare.Vi höjer också biståndet kraftigt, upp till 0,86 %.Det finns väldigt olika uppfattningar bland de bor-gerliga partierna om detta, och det vore intressant atthöra vad de har för uppfattning om det väldigt krafti-ga bistånd som föreslås.Till sist vill jag konstatera att det finns mångaandra saker - den ekologiska utvecklingen, förbättradmiljö osv. - i denna vårproposition. Det är naturligt-vis min förhoppning att vi ska kunna få en bra diskus-sion. Jag vill tacka mina samarbetspartner iVänsterpartiet och för ett gott samarbetemed att ta fram denna vårproposition och ser framemot en trevlig debatt.Anf. 2 ():Fru talman! Finansministern ställer många frågoroch lämnar få besked. Han ger besked om att rege-ringen vill göra väldigt mycket, men han redovisaröver huvud taget inte vad regeringen vill göra för attminska socialbidragsberoendet och för att bekämpaarbetslöshet. Han ställer i stället frågor, och dem kanjag svara mycket enkelt på: Vi kommer liksom andraoppositionspartier att redovisa vår politik när vi läm-nar vår motion, men vi kommer också, till skillnadfrån regeringen, att redovisa konkreta åtgärder för attuppnå de mål som vi har för vår politik.Fru talman! I den här propositionen har regering-en lämnat ett bokslut över 1990-talets ekonomiskautveckling, men ingenstans i den står det någontingom att har den högsta arbetslöshetennågonsin i en högkonjunktur. Ingenstans nämns detavgörande faktum att vi går ut ur en högkonjunkturmed den högsta arbetslöshet som vi någonsin harhaft.Det är i själva verket så att vi har en så hög ar-betslöshet att regeringen medvetet väljer att inte räk-na alla arbetslösa. När man från SCB redovisar anta-let arbetslösa räknar man samman dem som är i kon-junkturberoende åtgärder, de latent arbetssökande ochde deltidsarbetslösa och summerar arbetslösheten tillnärmare . Lägger vi sedan till de förtidspensio-nerade och dem som är socialbidragstagare på grundav brist på arbete, blir det ännu mycket fler. Men niräknar inte dem. av arbetslösheten räknar niinte.Jag skulle här till viljaställa frågan: Varför nämner ni inte i bokslutet över1990-talet att ni går ut ur en högkonjunktur med denhögsta arbetslösheten någonsin i modern tid? Varförredovisar ni inte alla arbetslösa? Är det därför att niinte vill och inte vågar redovisa en politik som kanbryta denna utveckling?Detta är en av de allra allvarligaste sakerna. För-tränger man arbetslösheten förtiger man också detbehov av en ny politik som finns, och därmed ce-menterar man de nya klassklyftor som öppnar sig idet svenska samhället. Den segregation som växerfram och det utanförskap som vi ser nämns inte, utani stället skryter regeringen över att högkonjunkturenhar gett fler jobb. I själva verket borde man skämmasöver att man har misslyckats så kapitalt.Man skryter med att vi har en unikt snabb utveck-ling av sysselsättningen. Det är sant, men det beror jupå att vi har en unikt snabb ökning av sjukfrånvaron.Mellan 1997 och 2000 ökade sjukfrånvaron så snabbtatt andelen sysselsatta i faktiskt arbete inte ökade meden promille. Med de prognoser som har för kommer hälften avden sysselsättningsökning som nuberömmer sig av att ätas upp av ökad sjukfrånvaro.Jag skulle därför till finansministern här i dagvilja ställa frågan: Är det rätt att vi har den högstaarbetslösheten i en högkonjunktur i modern tid, ochvarför nämner ni den inte och varför redovisar ni inteer politik? Därmed bär ni ansvaret för att befästa enarbetslöshet som skapar social otrygghet och ökarsegregationen.Fru talman! Regeringen beskriver också ett bok-slut över utgiftsutvecklingen . Det ärbra att man där konstaterar att det var 1980-taletssnabba utgiftsutveckling som lade grunden för krisenunder 90-talet. Det var lite grann tråkigt att BosseRingholm inte hann läsa den delen innan han kom inhär i kammaren och beskrev skulden för alla fel somvarande regeringen är en rätt intressant beskrivning som regering-en har av 90-talets problem. Först konstaterar rege-ringen att det var regeringen fel attde stora problemen byggdes upp på 80-talet.Sedan är det ett tomrum. Ingenting händer förränhösten 1994, då tillträder som finans-minister. Det är som om tideräkningen är före ochefter G.P. En-ligt den regering vi har är han en oerhört kraftfullperson. Han är så kraftfull att när han tillträdde i ok-tober 1994 så fick han den ekonomiska utvecklingenatt svänga . Dessutom vidtog han sådanakraftåtgärder att det beslutades om ytterligare sane-ringar och , som socialdemo-kraterna visserligen röstade emot men som fick envaraktig effekt . Tänk, en sådanman! Tänk att vi har fått vara med om detta under iden svenska politiken!Men när regeringen kommer med denna nya mytgör man sig skyldig till samma propagandafel somnär man tidigare beskrivit allting som regeringenBildts fel. Man glömmer bort att det var den politiksom man röstade emot , denpolitik som man demonstrerade emot, som lade grun-den för en sanering av statsfinanserna. Man försökerockså förhärliga och säga att det är politiken efter1994 som har gjort allt. Sanningen är dock en annan.Statens utgifter har ökat med nästan6 % , om vi undantar räntekostnaderna. I detbokslut som regeringen har med redovisar man deegna insatserna. har man minskat utgifter-na med 71 miljarder, vilket balanseras av ett reform-program som har ökat utgifterna med 71 miljarder.Det kallas att gå runt ett varv och vara tillbaka vidruta 1.Fru talman! Inte nog med det. Regeringen har nubestämt sig för att accelerera utgiftsutvecklingen. Vihar nu en situation där utgifterna kommer att ökasnabbare . Utgiftstaken harblivit till utgiftsmål, och vi ser en fördubbling avtakten i utgiftsökningen. Regeringen bygger härmed in ytterligare ett mo-ment av orättfärdighet.1980-talets utgiftspolitik kom att skada mångamänniskor genom att de drevs ut i arbetslöshet. Denegna tryggheten förändrades från dag till dag, därföratt politiker hade ställt ut löften som de inte kundehålla. gör man likadant.Sverige har en utgiftskvot som är högreän den i jämförbara . Det innebär att vilöper risk att få en allt svagare ekonomisk utveckling.När skattebaserna rör sig kommer man att tvingashöja skatterna för dem som man sparar på ide offentliga utgifterna. Det blir en slags CharlesDickens-politik. Man kommer att tvingas genomförabesparingar på grund av att man nu har större utgiftersom man inte har råd med i en vikande konjunktur,som man kommer att tvingas höja skatterna.Vi har redan sett den utvecklingen. Vi har sett hurfastighetsskatten höjs. Vi har sett hur bensin- ochenergiskatter höjs. Vi har sett hur kommunalskatterhar höjts. Vi har sett hur alla de skatter som betydermest för låg- och medelinkomsttagare har höjts sam-tidigt som man har gjort undantag för utländska hög-inkomsttagare och miljardärer. Den orättfärdighetenkommer att fortsätta.Jag skulle vilja ställa frågan till ochMiljöpartiet: Kommer ni att stödja en politik som ärså uppenbart orättfärdig, där reformer ständigt heterökade offentliga utgifter som stärker landsting, kom-muner och de stora offentliga bidragssystemen menaldrig de enskilda människorna?Den ekonomiska tillväxten skulle, med en måttlig ökning av de offentli-ga utgifterna på , ge oss möjlighet att sänkaskatterna med . Då skulletillväxten komma enskilda människors trygghet tilldel. Det skulle innebära i månaden.Det skulle, , vara det absolut mesteffektiva sättet att bekämpa bidragsberoende. Vårtmål är långt mer omfattande än ert. Vårt mål är attden som behöver betala skatt inte ska behöva social-bidrag. Den som behöver socialbidrag ska inte behö-va betala skatt.Fru talman! Det finns ett alternativ i denna kam-mare. Det bygger på att vi ser till att det våras försvensk företagsamhet och enskilda människor och påatt social trygghet ska heta att människor behöver såfå och så små bidrag som möjligt, inte att de ska varaberoende av så stora bidrag som möjligt. Det alterna-tivet kommer vi att presentera när vi lämnar vår mo-tion.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! Det här är en bra budget. Jag ska ock-så erkänna att den kunde varit bättre. Jag ska försökaförklara hur den kunde varit bättre. Men först vill jagtala om vad som gör den bra.Jag gläder mig särskilt åt höjningen av grundbe-lopp och tak i a-kassan, miljardsatsningarna på ar-betsskadeförsäkringen och vården, förbehållsbeloppeti äldreomsorgen, satsningarna för ökat byggande, påmiljön och ökat bistånd. Detta gör vi som vifullföljer tidigare utlovade reformer: maxtaxa i barn-omsorg, studiestödet och en ytterligare utbyggnad avtandvården. Vi kan göra en lång lista.Att vi kan göra allt det här beror inte på att vi ärgoda och de andra onda. Det beror inte heller på bör-sens upp- eller nedgång. Det beror på att sysselsätt-ningen och antalet arbetade timmar har ökat rejält desenaste åren. har inflationen varit låg. Re-allönerna har ökat mer än . Svart-måla inte allting, . Det är ingen somkänner igen beskrivning.Vi slår vakt om starka offentliga finanser, så star-ka att den offentliga nettoskulden nu är borta. Brutto-skulden ligger långt under EMU-kraven. Starka of-fentliga finanser ger oss - medborgarna - möjlighetatt välja. Det ger oss möjlighet att reservera utrymmeför en arbetstidsreform. Men svaga offentliga finanseröppnar för nya sparpaket. Stora skattesänkningarhotar välfärden, . om att vi har för mycket utgifter och lämnarreceptet att vi ska minska inkomsterna. Det är ett liteudda recept på problemet.Av den beskrivning som jag nu gör skulle mankunna dra slutsatsen att jag tror att vi lever i den bästaav världar. Men det gör vi inte. Vi ska akta oss för alltsom liknar skrytsamt självberöm. Jag vet att det finnsmånga pensionärer, fattigpensionärer, som tänker:gärna medalj, men först en rejäl pension. Jag vet attrevorna i välfärden är stora. Inkomstklyftorna i sam-hället har växt under 90-talet.Fru talman! Man behöver bara göra en klassresaöver dagen. Ta tunnelbana, spårvagn eller buss mel-lan olika stadsdelar i , ellerMalmö, så kan ni själva se klyftorna. Eller res ut ilandet till någon av de orter där arbetslösheten fortfa-rande ligger och där flyttlassen rullar.Vi vet att andra problem väntar. Demografin ochkunskapssamhället är två.Fru talman! Att bli äldre är inget problem i sig.Tvärtom är det bra att bli äldre, särskilt om man tän-ker på alternativet. Men fler pensionärer ställer ökadekrav på dem som jobbar. Kunskapssamhället kräveratt fler studerar längre. Alla här i kammaren förståratt det är en nödvändig investering som kräver sinautgifter. Men det är inte alla som tänker på att densatsningen också innebär ett minskat utbud av arbets-kraft och därmed en förlust av inkomster. De somstuderar på heltid kan näppeligen arbeta heltid samti-digt. Det är en förlust av inkomster, för den enskildeoch för samhället.Fru talman! Vi har tre stora utmaningar att möta:jobben, välfärden och rättvisan. I det här första inläg-get ska jag börja med jobben och välfärden.Gunnar undrade hur vi ska halvera an-talet socialbidragstagare. Grundreceptet är enkelt: attfå fler i arbete. Det är det bästa och riktigaste recep-tet. Därför ska vi klara målet att av arbetskraf-ten finns registrerade som syssel-satta 2004.Jag ska gå längre än så. För att räknas som syssel-satt räcker det att ha arbetat under mätveck-an. Långtidssjuka räknas också som sysselsatta. Detriktiga målet är inte att hyfsa statistiken utan att ökaantalet personer i arbete, att öka antalet arbetadetimmar.Det kräver ett bättre arbetsliv, ett hållbart arbetslivdär vi inte slår ut arbetskraft vare sig till sjuk-skrivningar eller till förtidspension. Därför är sats-ningen i budgeten på en bättre arbetsskadeförsäkringoch rehabilitering så viktig. Vi ska erkänna att det framför allt är kvinnor i offentlig sektor somdrabbas. Det kräver att vi förbättrar både arbetsmiljöoch löneläge i den sektorn. Men det kräver - och detvill jag säga till - mer resurser, merpengar, och inte mindre som ni moderater hävdar.Fru talman! För att få fart på jobben krävs att vifår fart på byggandet. Det gäller inte minst i de etab-lerade tillväxtregionerna. Därför är byggsatsningen ibudgeten bra och viktig.För att klara jobben behöver vi fler och växandeföretag. Oron runt visar att vi inte får göraoss beroende av några få storföretag. Därför erkännerjag att det är en brist att vi i den här budgeten inte hargjort tillräckligt för att göra det enklare att starta ochdriva företag. Det förenklingsarbete som drivs inomdepartementen som kallas Simplex får inte ta semes-ter den här sommaren utan ska slutredovisas medkonkreta förslag vad gäller både förenklingar ochskattesidan till höstens budget.För att klara jobben behöver vi satsa på en bättreinfrastruktur. Det är inte vi i Vänstern, fru talman,som stoppar någon proposition. Vi ser det tvärtomsom ett problem att infrastrukturpropositionen snartbörjar påminna om sagan om mannen som skulle tillskräddaren och köpa en rock. Han fick varje gång pålördag höra att det inte bidde något. Det bidde nästalördag. Till slut bidde det inte någon rock eller kos-tym, utan det bidde ingenting, en tumme.Jag påstår inte att problemet är , ävenom han är frånvarande här . Orsaken är snararevårt budgetsystem med utgiftstaken. Det är ett systemsom inte klarar att skilja på utgifter för konsumtionoch för investeringar. Det är ett system där ökadekostnader för sjukskrivningar i praktiken trängerundan utrymmet för investeringar i infrastruktur.En långsiktig lösning kräver ett nytt budgetsystemmed en särskild investeringsbudget. På kort siktmåste vi hitta nya finansieringsformer. Det enklasteoch billigaste är att staten lånar till investeringar avRiksgälden. Det som kallas PPP-lösningar innebär attstaten i praktiken lånar eller leasar vägar av privat-bolag. Det är ingen bra lösning. Det innebär bara attskattebetalarna får betala onödigt höga räntekostna-der.För att klara jobben och den uthålliga tillväxtenbehöver vi en ekologisk omställning. Därför måstekommande infrastruktursatsning vara just en miljöan-passning av transportsystemen. I budgeten talar viockså om en satsning på järnvägen.Fru talman! talar vi om nya miljömål, attinom en generation ha åtgärdat de stora miljöproble-men. Då är det viktigt att restaurera och rädda kvarhotade miljöer, men framför allt måste vi börja in-vestera i ny miljöanpassad teknik. Därför är satsning-en på ett investeringsprogram för klimatåtgärder,KLIMP, en riktig guldklimp i budgeten.