prot · GO0963 · 2001-02-08 00:00:00 — Det tycker jag visar på ett stortengagemang i just dessa frågor.Jag vill också tala om för attnär det gäller de frågor han tar upp i sitt anförandestår vi kristdemokrater bakom majoritetstexten i be-tänkandet, just av den anledningen att regeringenfaktiskt förväntas komma med förslag och jobbaaktivt med frågorna under ordförandeskapet. Vi villalltså avvakta det och se vad som händer. Vi tror attdet kommer att hända mycket på just detta område.Det tycker jag att utskottstexten vittnar om.Det är naturligtvis som sägeratt tillsynen av att reglerna följs både inom Sverigeoch inom EU måste skärpas. Där har vi en viktiguppgift.Anf. 27 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att också Kristdemo-kraterna var med och begärde den debatt som vi hadeförra veckan. Men vad händer sedan, när det kommertill konkreta beslut och praktiskt handling?Det är en sak att i en debatt säga att man motsättersig export av kalvar. När det sedan finns en reserva-tion som säger att man ska förbjuda detta, säger mannej. Det är den dubbelheten jag vill påvisa. Jag tyckeratt det är min skyldighet att påvisa den så att inteKristdemokraterna kan köra med falsk varudeklara-tion.Anf. 28 () re-plik:Fru talman! Vi kör inte med någon falsk varu-deklaration. Vi har också reagerat mot transporterna,och vi tycker också att det är viktigt att man tar tag ifrågan och gör något för att förhindra detta.Jag förstår inte varför kritise-rar detta. Det är ni som är med och bildar regerings-majoritet. Det är ni som kan vara med och påverkadetta och se till att de partier ni samarbetar med förfram den här frågan. Det gör tydligen inte alla.Vi är beredda att ta ställning i frågan, men jagtycker att betänkandet visar att man jobbar aktivt iden riktning som faktiskt vill.Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Det förvånar mig att det har undgåttCaroline att vi faktiskt kan bilda majorite-ter i andra konstellationer här i kammaren på områ-den där det behövs. Här skulle vi ha kunnat göra det,även om Socialdemokraterna inte ville stödja försla-get.Anf. 30 () replik:Fru talman! angriper oss föratt vi inte har följt upp en del reservationer som Mil-jöpartiet har skrivit.Vi har faktiskt efter mycket diskussioner i utskot-tet kommit fram till att vi vill understödja det sompågår på och Jordbruksverketoch kontakterna med EU. Vi tycker att man är på rättväg. Då är det kutym att vi inte i varje läge reserveraross, utan avvaktar.När det gäller kycklingproduktionen är det up-penbart att vissa saker som har med kycklingarnasgenetik att göra inte är bra. Det arbetas också meddenna fråga.Under de senaste sju åtta åren har det byggtsmånga slaktkycklingstallar i efter alla kons-tens regler och efter alla regler som Jordbruksverketoch vi politiker har begärt.Det är uppenbart att man ska följa upp detta. Manska sedan jobba vidare i EU för att klara detta på ettvettigt sätt.Det är också angeläget att ställa en fråga till MatzHammarström: Menar att svens-ka konsumenter ska bli helt beroende av importeradkyckling? Det är väl antagligen det som blir följdenom vi inte försöker få en bra produktion själva, utanblir beroende av import. Det går att stoppa den genomatt gå för hårt och för snabbt fram. Men vi ska natur-ligtvis ta de här incidenterna på mycket stort allvar.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Jag tror att många konsumenter är be-redda att betala lite mer för sin mat om de vet attdjuren lever under bättre villkor än vad de gör i dag.Jag tror inte alls att det är någon dödsstöt för svenskköttproduktion om vi ställer de kraven. Köttbran-schen borde i stället för att propagera för ökad kött-konsumtion förbättra djurens livsvillkor. Det är nogdet bästa sättet att rädda branschen.Det sades något om att det inte är kutym att i varjeläge reservera sig. Vi har valt ett antal viktiga frågor ivilka vi reserverar oss. Där borde vi kunna få stöd,om man utgår från vad andra partiföreträdare sade ikammaren förra veckan.Med hänsyn till allt som pågår avstår vi frånatt reservera oss, hörde jag i en replik. Men det harpågått arbete och det händer ju ingenting.Därför måste vi på en del områden säga: vill vi hahandling. vill vi ha förbud mot detta. Men detkrävs att fler partier vågar sätta ned foten och intesäga: Vi tittar på det här.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag blir lite beklämd av att MatzHammarström säger att det inte händer någonting ochatt det inte har hänt något på tio år.Det händer väldigt mycket, faktiskt. Jag vill re-kommendera att ge sig ut påfältet och göra de besök som behövs. Det har häntmycket, men det har inte hänt tillräckligt. Hela tidenligger i frontlinjen för att förbättra djurhåll-ningen och för att nå säkerhet och trygghet när detgäller livsmedel. Den ambitionen tycker jag att vi allakan ställa oss bakom. Det är en svensk inriktning ochden står vi för och arbetar för.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Naturligtvis har det hänt en del pånågra områden. Men på andra, t.ex. när det gällerburhönsen, har det i stort sett inte hänt någonting , trots ändrade bestämmelser.Ingvar sade i debatten : Vimåste anstränga oss till bristningsgränsen för att för-söka ändra regelverk och ekonomiska incitament. Jaghar väldigt svårt att spåra de moderata ansträngning-arna till bristningsgränsen i det här betänkandet.Anf. 34 ():Fru talman! Människor runt om i har rea-gerat mot den hantering och handel med djur somförekommer inom EU. Jag tror att man kansäga att vi alla är överens om att djurskyddet i Sveri-ge och i övriga EU-länder måste förbättras.Tveklöst erbjuder svenskt jordbruk de relativt settbästa förhållandena för djuren i . lig-ger på många områden ett stort steg före övriga län-der. Svensk djurhållning är mindre intensiv än i övri-ga , men ändå oerhört hårt driven i ett histo-riskt perspektiv.Djuren får betala ett alltför högt pris för att livs-medlen ska kosta så lite som möjligt. utsät-ter vi djuren för grov exploatering och okänslig be-handling.Varje år slaktas ca 4 miljoner grisar i Sverige.Dessutom utnyttjas 1 miljon suggor och ca 7 000galtar i avel. Många grisar lever instängda på ungefären kvadratmeters yta i bullriga, dammiga lokaler utandagsljus och möjlighet att få utlopp för sina naturligabeteenden.Suggan insemineras två-tre gånger . Vidbetäckning och förlossning hålls hon fixerad, dvs.instängd i ett så litet bås att hon inte kan vända sigeller ens röra sig. I får suggor fixeras i upptill . I de flesta EU-länder fixeras sugganunder hela dräktighetsperioden.I förbjöds fixering av suggor 1999.Ett exempel som bör följa.Smågaltar kastreras rutinmässigt utan bedövninginnan de är gamla.Det föds upp ca 65 miljoner kycklingar i Sverige.Det har vi hört tidigare i debatten. Men modern aveloch snabb uppfödning gör att , kanske fler, harsådana defekter att de känner smärta och inte kan betesig på ett naturligt sätt.Från sker export av kalvar som är tvåveckor gamla.Är detta god djurhållning?Fru talman! Raden av exempel på bristande djur-skydd kan göras lång. Djuren har ett eget självstän-digt värde och en rätt. Djur kan uppleva smärta, li-dande, rädsla, men också tillgivenhet och välmående.Vår kunskap om djurens beteende, behov, foder,skötsel och sjukdomar har ökat. Djurskyddslagstift-ningen måste i många delar förändras och utgå frånde kunskaper vi har om djurens behov.Regeringen förbereder ett särskilt djuretiskt pro-gram med en rad bra förslag för att förstärka djur-skyddet. Jordbruksminister sade iriksdagsdebatten att hon överväger attinrätta en fristående myndighet som ska ta hand omdjurskyddet i . Denna tanke stöder jag fullt ut.Ett starkt djurskydd är ett konkurrensmedel i dagoch än mer . har kunniga bönder,medvetna konsumenter och en bra djurskyddslagstift-ning. Det är en bra plattform att arbeta vidare frånmed ytterligare förbättringar.Fru talman! Djurskyddslagstiftningen i Sverigeoch i övriga EU-länder måste förändras och efterle-vas. Djuromsorgen står högt på den svenska dagord-ningen under ordförandeskap. Det är minfasta övertygelse att på olika sättkommer att arbeta för att även fortsättnings-vis ska vara ett föregångsland vad gäller djurhälsaoch djurskydd och driva på för förbättringar i övrigaEuropa. Detta finns det ett starkt stöd för bland Sveri-ges konsumenter, inte minst bland unga människor.Anf. 35 ():Fru talman! skrev jag en motion omranchuppfödning av boskap. Jag döpte den till Djur inatur, för det är precis det som ranchdrift går ut har gått och är mo-tionen uppe för beslut här i kammaren. Jag kan kon-statera att ämnet djurhållning inteprecis har minskat i aktualitet.Mitt syfte med Djur i natur är att belysa en dis-krepans som enligt min uppfattning råder mellandjurskyddslagen och praxis. Det är faktiskt så attpraxis motverkar lagens intentioner. Ett exempel pådetta är kravet på uppförande av liggstallar.Men först lite om ranchdrift.Djuren lever fritt i naturlig miljö. De går ute - iSkåne mest . De utfordras och får tillsyn ochskötsel, men allt sker på djurens villkor och i derasmiljö. Inte förvånande är djuren dokumenterat friskaoch föder på ett naturligt sätt friska kalvar.Jag vill redan nu påpeka att ranchdrift inte är enmetod som passar alla boskapsraser och alla delar avvårt land. Men där förutsättningarna finns vågar jagpåstå att djuren har den livskvalitet vi önskar all tam-boskap.I min hemby utanför finnsjust en sådan ranch som tjänar som ett oerhört braexempel på god djurhållning.Tillbaka till kravet på liggstallar.Enligt lag ska djuren garanteras värme och vila.Uppförande av liggstallar är det vanliga sättet atttillgodose dessa behov på och åtgärden är självklar ide fall naturliga vindskydd saknas. Ranchen på Re-vingehed, också den belägen i , är ett exempelpå detta.Men det finns rancher där naturens utformning isig erbjuder fullgott skydd och där byggnationer såle-des inte bara är obehövliga utan direkt skadliga, vil-ket jag ska återkomma till.Djurskyddslagen medger individuella hänsynsta-ganden och möjligheter till dispenser. Till för bara ettpar år sedan medgav klokt nog den verkställandemyndigheten i samarbete med länsveterinärer dispen-ser från kravet på liggstallar om sådana ansågs varaobehövliga.Plötsligt slog till bromsarna ochvägrade att utfärda dispenser. Denna förändring itillämpning har inte någon bäring i någon lagändringutan har sin grund i att missförhållanden hade upp-täckts på någon ranch. Man kan således säga att väl-skötta rancher får ta konsekvenserna av verkets bris-tande uppföljning och kontroll av sina beslut.Nu handlar inte min motion om de investerings-kostnader som påskrivs ranchägarna utan den handlarom djurskydd. Detta vill jag betona. Liggstallar förnämligen med sig söndertrampad mark som kan ska-da boskapens klövar. Gödselkoncentrationen blir såstor att miljön skadas, och därutöver ökar riskernadramatiskt för smittsamma sjukdomar. Kort sagt kankravet på liggstallar direkt medföra negativa konsek-venser för djuren, dvs. en försämring av djurskyddet.Enligt min uppfattning måste lagtexten ses över.Den kan inte anses vara tillräckligt tydlig om praxis isjälva verket motverkar lagens intentioner. Lagenmåste väl rimligen ge utrymma åt de goda exemplen.Fru talman! Jag är tämligen säker på att jag skullefå bifall till min motion om kammarens sammanträdeskulle avhållas bland djuren i naturen hemma i Rin-kaby. Men är det inte så. För tids vinnande ska jaginte heller yrka bifall till motion MJ542. Vad jagdäremot kommer att göra är att återkomma i frågan.Anf. 36 ():Fru talman! Anledningen till varför jag har anmältmig till den här debatten är att jag har en motion sombehandlas i detta betänkande, MJ519. Motionen be-handlar frågan om aggressiva hundar. I betänkandetfinns ytterligare tre motioner som tar upp sammatema, bl.a. en socialdemokratisk motion, MJ537, avBirgitta och jag så här i efterhand har studerat de olikamotionerna måste jag erkänna att den sistnämndamotionen på ett mycket mera nyanserat sätt tar uppproblemen och visar på en väg som kanske är merrealistisk än den lösning med omedelbara förbud somjag hade i min motion.Fru talman! För tids , så att vi hinner fär-digt innan frågestunden, tänkte jag inte argumenteraför motionen och dess innehåll utan bara konstateraatt det är synd att motionerna inom detta område inteledde till något annat än ett kristallklart avstyrkande.Jag hade hoppats att de kunde vara en början till enbredare diskussion mellan myndigheter, hundägareoch deras organisationer, med det gemensamma må-let att nå fram till en situation som är bättre för allaparter. Vi kan vara helt säkra på att alla tusentalsseriösa hundägare också är intresserade av att få slutpå debatten om s.k. kamphundar.Nu får vi avvakta vad den nya lagstiftningen nårför effekter. Jag utgår från att dessa kommer att ut-värderas . Jag kommer att följa utveck-lingen, och jag lovar att återkomma om jag konstate-rar att lagstiftningen inte har den avsedda effekten.Anf. 37 ():Fru talman! Jag vill bara mycket kort säga att jagtycker att den linje regeringen, tillsammans medMiljöpartiet och , har valt i frågan ärhelt riktig. Jag är också glad att kunna konstatera attdet finns ett stort engagemang och en stor vilja atttillämpa lagstiftningen både från olika kommuner ochfrån polismyndigheter. Jag ser den lag som har be-slutats som ett bra medel för att komma till rätta medproblemet.Anf. 38 ():Fru talman! Jag kommer att följa utvecklingen,och jag lovar att återkomma om jag konstaterar attden lagstiftning som gäller från inte ärverkningsfull. Jag hoppas naturligtvis att den är detoch att vi inte behöver gå vidare, men om den interäcker bör vi ta ytterligare steg i frågan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.4 § FrågestundAnf. 39 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Kammaren återupptar sina ajournerade förhand-lingar, och följer frågestund. Följande statsråddeltar: kulturminister , utbildningsmi-nister , socialminister ,statsrådet och statsrådet besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde inomregeringen. Frågor till övriga statsråd förutsätts berö-ra deras ansvarsområden inom regeringen.Jag vill erinra om att detta är en frågestund och attfrågor och svar ska vara korta och i princip inte över-stiga en minut.Digitala marknätetAnf. 40 ():Herr talman! Digital TV i marknätet har hittillsvisat sig vara ett stort politiskt fiasko, drivet av kul-turministern. Insatserna för att få fart på projektet harvarit omfattande. Det har varit mycket stora subven-tioner. Ett nytt statligt bolag för att hyra ut digitalamottagare har startats, eftersom ingen köpte demfrivilligt. Mycket stora reklaminsatser har gjorts.En av de mest tveksamma insatserna har varit attstatliga bolag har betalat tittaravgifterna för , Z-TV och Kanal . Jag vill därför fråga: Är det verkli-gen en uppgift för staten eller statliga bolag att betalaför att tittarna ska kunna se Stenbeckkanaler?Anf. 41 Kulturminister ():Herr talman! ger en grovt felaktigbild av den digitala marksända televisionen. Först ochfrämst är den inte ett fiasko. 42 000 abonnenter finnstill denna digitala marksända television.Det är inte ett projekt som drivs av mig personli-gen, utan ett projekt som beslutades i nära samarbete med Cen-tern, , och . Dethar icke gått några statsbudgetmedel till detta projekt.De som ser till att man kan hyra boxar är icke etthelstatligt företag utan ett företag där ett stort försäk-ringsbolag ingår som ägare.Vad gäller fråga kan jag bara sägaatt staten lägger sig icke i exakt hur dotterföretag tillTeracom arbetar för att öka penetrationen i det digi-tala marknätet, som är en viktig samhällsekonomiskfråga, eftersom vi därigenom skulle kunna frigöra ettstort antal frekvenser att användas för annan verk-samhet än TV-distribution.Anf. 42 ():Herr talman! Det är det helstatliga bolaget som har sagt sig vara villigt att betala för denstatliga andelen i boxar för avgiften för , Z-TVoch Kanal . Jag tycker att det är utomordentligttveksamt att statliga medel, oavsett om de går viabudgeten eller via statliga bolag, används för att sub-ventionera Stenbeckkanaler. Det är Kulturdeparte-mentet som utövar ägandet i och som där-med har alla möjligheter att påverka vart och hurstatliga medel går.Tycker kulturministern att det är angeläget attstatliga medel går till att subventionera Stenbeckka-naler?Anf. 43 Kulturminister ():Herr talman! Det är ett viktigt allmänintresse attse till att vi har en konkurrens när det gäller TV-distribution. Vi vill icke ha monopolsituationer, därt.ex. ett enskilt företag, som medieföretageller andra stora ägares medieföretag, dominerar alltfrån TV-produktion till TV-distribution. Vi vill ha enmångfald. Det är ett allmänintresse att se till att intebara satellit- och kabeldistributionen digitaliseras,utan att marknätet - den enda distributionsform vi harför att nå så gott som samtliga hushåll - digitaliseras.Det är också förutsättningen för att public service skafortsätta att vara public service och nå samtliga hus-håll.Ola har ägnat av sin tid i riksda-gen till att beskjuta detta enda projekt som kan för-hindra privata monopol i svensk TV-distribution. Jagtycker att det är skandal.BarnbidragetAnf. 44 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till socialminis-tern och avser en något förvirrad diskussion om barn-bidragshöjningen kontra socialbidragen.Det är klart att många, och så även jag, upprörs avatt det som var avsett att förbättra barnfamiljernaskonsumtionsstandard i vissa kommuner uteblir försocialbidragstagare, dvs. för dem som allra bäst be-höver förbättringen. Regeringen har markerat sinaintentioner, och jag har inget att invända mot det. Detär snarare ett systemfel, och det största felet kanske äratt vi har alldeles för många socialbidragstagare.Häromdagen kom det dubbla budskap, som ska-pade förvirring. jurist säger: Såkan man inte göra - man kan inte särbehandla. Soci-alministern säger i ett TT-meddelande: Det är i allaavseenden fel. Han hänvisar till egna jurister.Då är min fråga, när det nu har gått några dagar:Har ni rett ut vad som gäller?Anf. 45 Socialminister ():Herr talman! vet att han kanlita på mig. Det är jag som har rätt. Frågeställningenär följande.De principer som gäller för socialbidrag eller förförsörjningsstöd enligt socialtjänstlagen bygger på attdet ska vara ett yttersta skyddsnät för människor sominte kan klara sin försörjning på annat sätt. Det ärviktigt att vi har detta. Vi kommer attlägga ett förslag till en moderniserad socialtjänstlag.Det är viktigt att vi har detta system.Det får inte förväxlas med andra generella stöd-former, exempelvis barnbidrag eller annat, som utgårfrån andra principer.När regeringen lade förslaget om höjning av barn-bidraget den här gången var avsikten att alla barnfa-miljer, också de barnfamiljer som är beroende avsocialbidrag, skulle få en konsumtionsstandardhöj-ning.Nu efteråt kan vi säga att vi hade inte tänkt attkommunerna skulle ta barnbidragshöjningen som enmöjlighet att minska sina kostnader för socialbidra-gen. Men många kommuner räknade in det som enfördel och avsåg inte att ta hänsyn till barnbidrags-höjningen. Vi har då påpekat att det är fullt möjligtför kommunerna att själva fatta beslut om att enderahöja socialbidragsnormen eller alternativt inte tahänsyn till barnbidragshöjningen. Under alla omstän-digheter kräver det långsiktigt att vi justerar socialbi-dragsnormen, vilket regeringen kommer att göra föratt förhindra att det ska uppstå en diskussion mellanstaten och kommunerna i detta fall.Anf. 46 ():Herr talman! Det var klart besked från socialmi-nistern. Jag utgår nu från att det kommer att upptasdiskussioner och överläggningar så att det blir sammabesked från kommunernas företrädare och intresseor-ganisation som från regeringens företrädare. Jag märker det på de frågorjag får från förtroendevalda ute i kommunerna sominte vet riktigt vad de ska tro på.Jag uppmanar socialministern att ta den diskus-sionen och se till att det blir tydliga och klara besked.Vi ska framför allt se till att få upp många enskildamänniskor och familjer ur socialbidragsberoendet,genom arbete och utbildning, gärna med höjd garan-tinivå i föräldraförsäkring - det är ett tips - så att manblir oberoende av bidrag. Jag tycker att det skullevara behjärtansvärda och nödvändiga åtgärder.Anf. 47 Socialminister ():Herr talman! Vi får väl leva med att jurister kanha olika tolkningar av lagstiftningen - det är ingetnytt. jurist hade läst lagen på sittsätt, och våra jurister hade i det här stycket uppenbar-ligen läst den på ett annat sätt.Regeringens uppfattning är att kommunerna enligtnuvarande socialtjänstlag har möjlighet att göra detta.Det viktigaste är att socialbidragsnormen leverupp till de krav vi ställer på den, nämligen att viskulle höja konsumtionsstandarden för barnfamiljer-na. Därför har vi sagt att vi gör det nästa gång vi tarställning till socialbidragsnormen. I väntan på attkommunerna får denna norm att följa kan de själva tainitiativ till att lösa problemen. Det är en uppmaningsom jag står kvar vid, och jag önskar att alla kommu-ner tar det beslutet.ForskningsfinansieringsorganisationenAnf. 48 ():Herr talman! Forskningsfinansieringssystemet harförändrats, och de forskningsprojekt som tidigarefinansierats av , , FR m.fl. hu-vudmän håller på att avslutas. Detta gäller även fi-nansieringen av de professurer som Naturvårdsverketinrättat.Den nya förändring av forskningspolitiken somVänsterpartiet har biträtt håller på att finna sina for-mer. Men frågan är vem som ska ta ansvar för attfinansiera de tjänster som har inrättats av . De är tillsvidaretjänster. De är inrättade påden tiden professorer hade livstidstjänster, och dethandlar om angelägna miljöprojektsom vi behöver som underlag för beslut inom miljö-politiken. Vem ska ta ansvar för dem under över-gångstiden? Är det universiteten? Vem tar annarsansvar för den kunskapsutveckling vi så väl behöverpå miljöområdet?Min fråga går till forskningsminister . 49 Utbildningsminister ():Herr talman! beskriver dennya forskningsfinansieringsorganisation vi har - en organisation som stärker grundforsk-ningens roll och stärker forskarinflytandet över forsk-ningen. Det kommer också att stärka kvaliteten påsvensk forskning. Det innebär att en del myndigheterläggs ned - ett tiotal. I stället får vi fyra nya starkaforskarstyrda myndigheter.En av dem är forskningsrådet för miljö, areella nä-ringar och för samhällsplanering - ett slags forsk-ningsråd för uthållighetsfrågor. Det är självklart attmyndigheterna och den nya myndigheten ansvararfullt ut för all typ av forskningsfinansiering - även förtjänster som har funnits tidigare och som kommer attfinnas . Det kan regeringen inte lägga sig i.Naturvårdsverket kommer att ha kvar betydanderesurser för miljöinriktad forskning och har också därmöjlighet att som myndighet själv besluta över hurman vill använda de pengarna.Närmare än så kan jag naturligtvis inte svara påfrågor om enskilda tjänster, men jag har mycket storaförhoppningar om att den nya organisationen kommeratt innebära en förstärkt kvalitet på forskningen kringekologisk uthållighet.Anf. 50 ():Herr talman! Jag har en följdfråga. Jag vill än engång betona att vi från och jag person-ligen tycker att det är en mycket bra förändring avsvensk forskningspolitik. Man har mindre öronmärktforskning och stärker grundforskningen.Ska jag tolka ministerns svar som att de tjänstersom tidigare inrättats inte kommer att inkräkta påuniversitetens förmåga att finansiera nya miljöprojektoch försörja de doktorander och den forskning manbedriver inom detta område?Anf. 51 Utbildningsminister ():Herr talman! Vi väljer att förstärka forskningsre-surserna både genom att öka universitets och hög-skolors fasta resurser och öka de nya forskarstyrdarådens resurser, vilket sammantaget ger väldigt godamöjligheter till en väldigt fin utveckling på forsk-ningsområdet. Det är klart att forskning kring ekolo-gisk uthållighet är en väldigt svensk stark profil.