prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — och är länder där regeringenskulle kunna göra mer.Jag vill säga något beträffande den gemen-samma försvarspolitiken och , där hjälpor-ganisationerna just har lämnat , men rege-ringen fortsätter att planera för gemensamma militäraövningar med Ryssland.Anf. 86 BO () replik:Fru talman! Det har hänt att jag inte har känt migriktigt klok på vad som är inställning tillEU. Det har hänt att jag ibland har trott att man tyckeratt alla länder ska vara med i EU utom ett,nämligen vårt eget. Men det kanske är en missupp-fattning. Det som jag är säker på är att äremot att är med i EU.En av de viktigaste miljöfrågorna är sannolikt frå-gan om växthuseffekten. Jag tror att vi är överens isak om att det bästa medlet mot den är ett liberaltmedel, dvs. ekonomiska styrmedel, någon form avkoldioxidskatt.Min fråga till är: Vad är detsom talar för att vi bättre bekämpar den typen avgränsöverskridande miljöförstöring om inteär med i EU?Anf. 87 ()replik:Fru talman! Vi har hävdat att det behövsett internationellt samarbete om miljöfrågorna. Vihävdar fortfarande att det behövs ett internationelltsamarbete för att komma till rätta med växthuseffek-ten. Det är inte bara ett nationellt problem. Det är ettinternationellt problem. Men vi måste också vågavidta åtgärder nationellt för att det ska kunna händanågonting och för att vi ska kunna vara ett föredömepå dessa områden.Vi är inte för att är medlem i EU. Vitycker inte att EU är den form när det gäller demo-krati och samarbete som vi skulle önska. Men visätter oss inte till doms över andra länder, utan vitycker att om det finns länder som vill vara med så ärdet människorna i dessa länder som ska kunna väljaom de vill vara med eller inte. Men de ska ha en godinformation om vad det innebär innan de tvingas taställning till det.Anf. 88 BO () replik:Fru talman! Vi är överens om att det behövs inter-nationellt samarbete bl.a. för att bekämpa miljöförstö-ring. Men det var inte det min fråga gällde, utan minfråga gällde om det är sannolikt att det kommer att gåbättre att klara detta internationella samarbete omSverige lämnar EU och att vi därmed inte kan påver-ka på vilket sätt EU fattar beslut om detta. Det är välså, om jag förstod rätt, att niegentligen tycker att om man är med i EU vore detbra om EU fattade besluten utan vetorätt. Ni tyckermer som vi än som socialdemokraterna på den punk-ten. Å andra sidan vill ni gå ur EU. Därförär min fråga: Blir det bättre att bekämpa miljöförstö-ringen om vi lämnar EU?Anf. 89 ()replik:Fru talman! På många miljöfrågeområden skullefaktiskt kunna gå före om vi inte var med iEU därför att EU ofta är ett hinder för att manska kunna ha bättre regelsystem. När det gäller Sveri-ges roll i EU hoppas jag att regeringen nu som ordfö-randeland kommer att visa på att man vill och kanvara lite offensiv på miljöområdet. Men hitintillstycker jag inte att , t.ex. i koldioxidskattefrå-gan, har varit så offensivt som man borde vara för attvisa att det är bättre att är med i EU. Jag troratt lika gärna kunde ha drivit den fråganutanför EU och kanske varit mer offensivt än vadman är inom EU.Anf. 90 () replik:Fru talman! Man lyssnar verkligen med stigandeförvåning till . Detta är sanner-ligen de dubbla stolarnas, de dubbla budskapens de-batt. Å ena sidan driver, precis som Bo Könbergsäger, ut i landet med emfas att Sverigebör lämna EU för att fånga upp det folkliga missnöjesom finns i med EU. Det är väl okej att göradet.Jag vill då fråga : När tän-ker ni ta initiativ till och lägga fram en motion omeller komma till skott med att vi lämnar EU?Nästa dubbla budskap är detta. ställer frågor till utrikesministern som handlarom djurskydd och jordbrukets inriktning samtidigtsom ni till står bakom det svenskaordförandeskapets program. Det skulle alltså likagärna kunna vara så att utrikesministern hade frågatMarianne vad hon menar med de härformuleringarna i programmet.Miljöpartiet tycker jag har börjat bli ett maktensparti. Ni köper det här för att kunna vara med och hamakt, som ni offentligt går emot det hela.Någon ordning får det faktiskt vara, för att citera entidigare vänsterordförande.Anf. 91 ()replik:Fru talman! Någon ordning är det faktiskt. I EU-frågorna har vi inte ett samarbete med regeringen.Det är märkligt att inte har noterat det.Det är en fråga där regeringen i större utsträckningsamarbetar med kristdemokrater, moderater och folk-partister än med eftersom vi i grundenhar en helt annan uppfattning kring EU:s roll ochbehov i framtiden.Att lämna EU: Är det så att vill kanhan mycket väl stödja vår motion som ligger på detområdet. Jag förstår inte varför han inte har noterat attdet finns en sådan motion, om han nu är så intresse-rad av den frågan. Vi har lagt en sådan motion. Var sågod, rösta gärna på den, då får vi större möjligheteratt få gehör för den. Som det är nu har vi inte majori-tet i den frågan i och kan därmed inte fåigenom den.Anf. 92 () replik:Fru talman! Jag tror att mitt tidigare uttalande stårsig allt bättre om att det är med stigande förvåningsom man lyssnar på har själv suttit med, först i , se-dan i för inte så länge sedan, där Miljöpar-tiet ställde sig bakom det svenska ordförandeskapetsprogram. Men försöker samti-digt distansera sig från det hela. Jag tror att Miljöpar-tiet måste bestämma sig på den här punkten. Att se-dan hävda att hon har mera samarbete med kristde-mokrater och moderater än med regeringen på dennapunkt är inte seriöst, . 93 ()replik:Fru talman! I det fallet har väl inte heller Krist-demokraterna något annat program som ni har lagtfram. Jag tror att vår motion när det gäller program-met är större och bredare med idéer och förslag änKristdemokraternas, som vi har behandlat i riksdagen.Vi tycker dock att det är positivt att regeringentydligt lyfter fram miljöfrågorna. Vi hoppas att deockså menar något med det så att det blir en meroffensiv satsning, precis som jag sade innan när detgäller miljön. Miljöfrågorna är internationella. Vibehöver ett samarbete internationellt i miljöfrågorna.För tillfället har vi det samarbetet och den möjlighe-ten inom EU, och då har vi en skyldighet att ocksåutnyttja det.Anf. 94 Utrikesminister ():Fru talman! drabbades för några da-gar sedan av en ny katastrof mitt under återuppbygg-naden efter orkanen . Jordbävningen har hittillsförorsakat 700 döda, tusentals skadade, 30 000 för-störda hus. Bara någon dag efter skickade sinförsta hjälp, . Vi har beredskap föratt skicka ned Herculesplan med förnödenheter. beslutade om ,experter från EU finns redan på plats.I sitter nobelpristagaren i hu-sarrest . har militärjuntan inlett ettsamtal med henne om landets framtid. En EU-delegation kommer , under svensk ledning,att besöka och försöka få dialogen att fortsättaoch ta fart.I följer vi med oro situationen i . Fö-re jul kom åtta afrikanska ministrar till föratt diskutera hur , och vi gemensamt iEU ska kunna bli bättre på insatser, bättre på att han-tera kriser och förebygga konflikter i Afrika.I är det inte bara utan också EU-representanter som upprepar kraven påmänskliga rättigheter, rätt för minoriteterna inklusivekurderna och assyrierna, rätten för kurderna till egetspråk i undervisning och medier. Man upprepar kra-ven på förbud mot dödsstraff, upphävande av tortyrenoch rättsenliga förhållanden i fängelserna.Sverige har här spelat en viktig roll för att förmåhela EU att driva samma krav. Kan EU samverkamed Nato i krishantering? frågar då Turki-et är medlem i Nato. Kan EU samverka med ?Ja, det gör vi redan i Kosovo. Där står vi faktiskt sidavid sida i gemensamma styrkor i fredsoperationerunder FN-mandat. Ska kastas ut från FN-styrkorna, ?Vi kan se exempel efter exempel på hur EU intebara berör medlemsländernas eller kandidatländernasmedborgare utan också världen utanför. somhar en lång tradition av fredsbevarande insatser, avbistånd till fattiga länder, en hög profil när det gällermänskliga rättigheter och stöd till FN har självklartmycket att bidra med när det gäller att verka församma principer i EU-politiken och för ett öppetEuropa.Fru talman! Jag skulle också vilja säga några ordom EU:s framtid, för det är en viktig debatt som del-vis har förts här. Jag tror att det är viktigt att vi vågarse också bristerna, även vi som är mycket entusiastis-ka över EU:s möjligheter, som just nu har varit EU:sinsats i globaliseringen och internationaliseringen.Lika viktigt är det att vi kan se problemen i EU ochbristerna med EU när det t.ex. gäller öppenheten,deltagandet från medborgarna, bristande effektivitet.Men man får inte göra det för enkelt för sig i dendebatten. förklarade att bättre effektivitetfår vi bara vi får fler eller alla beslut som fattas medmajoritet. Kom ihåg, , att majoritetsbeslutär redan det vanligaste, det är vetot som är undanta-get. Visst är det bra med fler majoritetsbeslut. ÄvenSverige hade velat se fler majoritetsbeslut i , menman ska också komma ihåg att majoritetsbesluteninnebär att det är lättare att köra över minoriteter. Dethär är inga lätta frågor.Demokratin handlar både om att vi ska försökafatta besluten så nära människor som det någonsin gåroch om att vi ska försöka fatta beslut somger oss en bra framtid i hela . Och måste vikunna dra olika gränser.Vi tror t.ex. att det är viktigt att inte flytta skatte-frågorna från den nationella nivån, därför att det ärskatterna som finansierar välfärden. Det är skatternasom därmed finansierar grunderna för nästan allabeslut som vi fattar i kommuner och riksdag.Jag tycker att det är viktigt att vi i de svenska kom-munerna och i den svenska kan fortsätta attfatta besluten om den svenska välfärden, och dåmåste vi också ha finansieringen, skattepolitiken, ivår hand.Jag tror att ska akta sig för alltförvidlyftiga förenklingar. Jag skulle framför allt viljavarna honom för att tro att det skulle ha blivit mereffektivitet och mer majoritetsbeslut om suttit vid sammanträdesborden i . Om MatsOdell tror att brittiska Tories är mer benäget att fattamajoritetsbeslut om t.ex. skatter än brittiska Labourtror jag att ska lyssna lite mer noga påEPP-kongresserna i fortsättningen. Och tror MatsOdell att hans partikamrater i EPP är mer benägna attfatta majoritetsbeslut om handel och frihandel medjordbruksprodukter än socialdemokratiska partier iEuropa, tror jag också att han ska lyssna lite noggran-nare på EPP-kongresserna i fortsättningen. Vill krist-demokraterna ha gemensamma skattenivåer i helaEuropa? Det skulle jag vilja ha ett svar på av MatsOdell.Fru talman! Sedan tycker jag att det är intressantatt höra att både och kriti-serar EU-samarbetet när det gäller sysselsättning -framför allt - och socialpolitik - fram-för allt . Det här är ju exempel på hur EUnu arbetar med nya områden, ställer upp gemensam-ma mål men säger att man ska kunna an-vända nationella vägar för att nå dit. Jag tror inte attdet är formen som ni egentligen kritiserar, herrarKönberg och . Jag tror att det är innehålletsom ni vänder er emot. Lika lite som vi har sammauppfattning när det gäller sysselsättning och social-politik i den nationella debatten har vi det när detgäller EU-debatten. Ni är emot att socialdemokrater-na i arbetar för full sysselsättning, högre väl-färd och för de frågor som kännetecknar de socialde-mokratiska ländernas politik. Men ta sakdebatten istället för debatten om i vilken form besluten fattas!I den fortsatta debatten om vilket EU vi ska hatror jag att vi kan se en rätt spännande diskussionframför oss, för här är det viktigt att vi i , somär kända för vår öppenhet, med en mycket bred ochöppen debatt i det svenska samhället och i den svens-ka också kan diskutera dessa svåra frågor:Hur ska en kompetenskatalog se ut? Jag tror att detkan vara en intressant idé, , även omjag inte är säker på att vi kommer till samma beslutom hur mycket som ska ligga på EU-kompetensenoch hur mycket som ska ligga på den nationella kom-petensen. Men hur ska den i så fall se ut, så att deninte bara blir ett hinder för EU-samarbetet? Kan vi fåen förenkling av fördragen? Hur ska vi stärka denationella parlamentens roll? Hur ska EU driva deolika sakfrågor som är viktiga för medborgarna? Hurska EU kunna öka öppenheten och öka effektiviteten,inte bara när det gäller att fatta beslut med majoritetutan också genom att se till att få en bättre och effek-tivare byråkrati och administration?Den här debatten är viktig. Jag tror att vi kommeratt se samma skillnader i den debatten som vi kan semellan våra respektive partier. Här har vi sammapolitiska skillnader som kommer att gå igen. Men låtoss visa andra länder att vi kan ha en bred och öppendebatt som också kan få efterföljare i andra länder.Slutligen, fru talman, skulle jag bestämt vilja sägaemot dem som i den här debatten har sagt att varett totalt misslyckande. I och för sig är det intressantatt höra att när och tror man inte att ni talar om sammaöverenskommelse. Den ena ser federalismen. Denandra ser den totala mellanstatligheten och nationa-lismen.Men låt oss komma ihåg att vad vi och för övrigtMats Odells EPP-kamrat åstadkom iNice var faktiskt att vi lade grunden för utvidgningen.Det var att vi kom överens så att vi kan fortsätta ut-vidgningsprocessen, och det är faktiskt det som är detallra viktigaste för EU:s framtid.Anf. 95 ESCH (kd) re-plik:Fru talman! Det franska ordförandeskapet - jagvill knyta an där utrikesministern slutade - har be-skrivits som ett långt fiasko, och jag ärberedd att instämma. Framför allt gäller det självfallethuvuduppgiften, nämligen att se över EU:s organisa-tion.Avtalet är så dåligt att det är osäkert om allamedlemsländer över huvud taget kommer att godkän-na det. Den organisation som EU nu har är 50 årgammal och har gjorts för sex stater. Det gick bramed tio stater, nu är vi 15 stater. Det hankar sig fram.Men hur ska det gå när vi tar in ytterligare 12 stateroch blir sammanlagt 27 stater i en organisation somredan knakar i grunden? Min fråga till utrikesminis-tern är därför om utrikesministern inte ser någon riskför kaos om den nuvarande organisationen bibehålls.Anf. 96 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Först och främst kanske man ska varaförsiktig med recensioner när man snart står inför attsjälv bli recenserad. Men jag skulle på allvar viljaförsvara det franska ordförandeskapet, därför att detträffades en överenskommelse i . Jag tycker attdet finns en oerhörd överdrift i hur stora problem EUkommer att få med utvidgningen och efter Nice-överenskommelsen. lägger grunderna till enutvidgad union. Om man inte tror att en union med 27medlemmar kommer att kunna fungera, ska manminnas hur det har varit tidigare. Den dag som EUhade sex medlemmar hade man inte kunnat föreställasig att man senare skulle kunna ha 15medlemmar och ändå ha ett samarbete som täcker såmånga fler områden. Dessutom tycker jag att dettaandas en misstro mot kandidatländerna som jag defi-nitivt inte instämmer i. De är lika goda européer somvi.Anf. 97 ESCH (kd) re-plik:Fru talman! Det är inte fråga om önskvärdhetenav en utvidgning utan om de praktiska möjligheterna.Detta handlar om praktisk tillämpning, inte om poli-tisk ideologi.Det enda framsteg man gjorde i var att närman har tagit in den elfte nye medlemmen, innan mantar in den tolfte, ska man bestämma sig för en nyorganisation. Då är det ju så dags. Men om jag förstårutrikesministern rätt är man helt lugn. Det är bara äratt vänta tills vi har tagit in elva nya medlemmar ochsedan sätter vi i gång och gör om organisationen. Dåär det väl risk för kaos, eller hur?Anf. 98 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Jag tror inte att vi kommer att se destora problemen som belackarna talar om. Det är jusjälvklart att varje organisation måste fortsätta att seöver hur man kan förbättra organisationen, hur mankan förnya och modernisera den. Det är en framtidauppgift för varje organisation inklusive EU. Men jagkan inte tro att en kommission med 26 medlemmar istället för 20 medlemmar kommer att drabbas av totalineffektivitet. Jag tror inte att ett nytt parlament mednågot fler medlemmar kommer att drabbas av be-slutsproblem. Jag tror inte heller, med tanke på hurmånga områden som vi ändå fattar majoritetsbeslutinom, att vi kommer att uppleva stora problem medatt det nationella vetot kvarstår på några områden.Anf. 99 BO () replik:Fru talman! Jag ställde två frågor. En gällde möj-ligheten till ökad insyn i ministerrådet när det lag-stiftar. Jag fick inget svar på den, och jag är rädd attdet antyder att svaret är negativt.Min andra fråga gällde var besluten ska fattas i detframtida . På den fick jag svar, men det var ettsvar som knappast var värdigt utrikesministerns nor-mala kapacitet. Det ena argumentet emot var att mil-jöskatter också skulle finansiera välfärden och atttanken att fatta gemensamma beslut utan vetorätt omdetta därför skulle innebära att man inte skulle kunnafinansiera välfärden. Utrikesministern vet sannoliktatt de förslag som finns om ett sådant beslut inte harhandlat om att pengarna skulle hamna på EU-nivåutan i varje enskilt land. Om utrikesministern inte trormig så kan hon fråga sina danska partivänner somtycker som jag i den här frågan. Då kommer hon attfå det bekräftat.Den andra argumentet var om möjligt ännu merillavarslande. Där blandar utrikesministern ihop formoch innehåll, dvs. det var ett försök att säga att desom tycker att exempelvis socialförsäkringarna intebehöver bestämmas om i är emot socialför-säkringarna. Det var knappast värdigt utrikesminis-tern.Anf. 100 Utrikesminister ()replik:Fru talman! När det gäller den första frågan omministerrådet så kommer vi att försöka öka öppenhe-ten så mycket det går under det svenska ordförande-skapet. Om jag ska ge ett mycket ärligt svar så ärerfarenheten av t.ex. öppna debatter dock att de sällanblir de mest substantiella debatterna när man verkli-gen kommer till de områden där medlemsländernaskiljer sig åt. Därför är jag tyvärr inte säker på attdetta är det bästa sättet att öka öppenheten kring lag-stiftningen. De verkliga diskussionerna riskerar näm-ligen att inte komma fram i de öppna debatterna frånministerråden.Angående miljöskatterna så gav jag det principi-ella svaret som även bl.a. hade efterfrågatgällande skattepolitiken. Jag och vi - inte ens minadanska partivänner för övrigt - tror inte att det går attsärskilja miljöskatter från övriga skatter. Jag tyckeratt detta är en svår fråga. Jag skulle önska att det gickatt se klara skiljelinjer så att man skulle kunna sär-skilja miljöskatter. Men jag tror inte att det kommeratt gå.Anf. 101 BO () replik:Fru talman! Frågan om vad som går att åstad-komma i ministerrådet och vad de andra ländernatycker kan man ju diskutera. Men svaret var ju litevärre än så, eftersom utrikesministern var inne på attdet kanske inte ens en gång var bra att man för öppnadiskussioner. Då måste ändå den principiella fråganställas: Kan vi i längden i det demokratiska haen situation där den lagstiftande församlingen inte äröppen för medier och allmänhet, som den har varit ialla moderna demokratier i många generationer? Kanman leva med att det ska se likadant ut där som detgör i några av världens diktaturer?Vad gäller frågan om miljöskatter har det iblandanförts från s-håll att det inte går att skilja mellan enmiljöskatt exempelvis på koldioxid och en socialför-säkringsavgift eller en kommunalskatt. Jag upprepar,för jag tror åttonde gången i denna kammare under desenaste åren, att den kompetensen borde man nogkunna ha.Anf. 102 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Jag instämmer i principen att lagstift-ningsdebatterna bör vara öppna. Men tyvärr tror jagatt så mycket återstår att det inte är säkertatt det ens skulle göra någon stor förändring vadgäller att öppet redovisa argumenten i ministerrådet.Däremot instämmer jag helt och fullt i den långsiktigasträvan och i principen att denna typ av debatter ocharbete självfallet bör ske inför helt öppen ridå.Anf. 103 () replik:Fru talman! Som utrikesminister i EU:s ordföran-deland har stor betydelse för debatten omEU:s framtid både här hemma och utomlands. Jag harnågra centrala frågor som jag skulle vilja ha åtmins-tone ett preliminärt besked om.När det gäller förhållandet mellan EU:s institutio-ner - anser utrikesministern att det bör präglas avmaktdelning och inte av parlamentarism?Håller utrikesministern med statsministern om bör lägga samman kommissionen med rådssek-retariatet?Uppfattar utrikesministern, liksom statsministerntycks göra, att flexibel integration är ett utslag avökad mellanstatlighet?Anf. 104 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Den grundläggande maktdelning somvi har mellan de olika institutionerna tycker jagi stort sett bör kvarstå. Diskussionen om kommissio-nen och rådssekretariatet finns konkretiserad på enpunkt när det gäller talesmannen, den höge represen-tanten , respektive kommissionen. Detär för tidigt att göra några sådana förändringar ,men jag tror att det är en intressant idé att man försö-ker se på vilka sätt man ytterligare kan samordnaverksamheten för att göra den effektivare och bättre.Det är på den punkten man har fört något slags kon-kret diskussion om att samordna kommissionensarbete och rådssekretariatet.Anf. 105 () replik:Fru talman! Den höge representanten finnsredan i rådssekretariatet, så jag förstår inte riktigt hurdet skulle påverka frågan om kommissionens ingåen-de där. Men jag tackar för beskedet om maktdelning-en.Kvar står frågan om huruvida flexibel integrationär ett utslag av ökad mellanstatlighet.Jag vill också passa på att fråga om utrikesminis-tern har någon uppfattning om hur debatten ska drivasvidare. Att besluten får fattas av en nyregeringskonferens är för mig klart. Den kan inteersättas av ett konvent. Men hur ska man tänka sigmellanledet? Där har det tidigare varit vise män ochreflexionsgrupp, och idén om ett konvent har fötts. Ärdet någonting som utrikesministern är beredd attuttala sig om?Anf. 106 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Jag tror att man bör börja på en be-tydligt bredare modell än den man arbetade med närman hade ett s.k. konvent. Jag tror att man här börförsöka engagera både allmänhet och universitet i enså bred folklig debatt som över huvud taget är möjligför att ha en traditionell IGC i denform man ändå kommer att fatta besluten i, motsva-rande den IGC som vi just har sett.Det som jag tror är oerhört viktigt när det gällerden framtida debatten är inte bara den nationelladebatt som jag har talat om utan också att vi lyckasinvolvera kandidatländerna i framtidsdebatten. Härtycker jag också att vi ibland kan se ett stråk av tän-kande om att vi som redan är med skulle vara bättreeuropéer och mer lämpade att föra framtidsdebattenän kandidatländerna - jag säger dock inte att LarsTobisson har stått för det. Men jag tror att det är oer-hört viktigt att de länder som faktiskt ska vara med iEuropa och i EU har samma möjlighetsom vi har att delta i den breda framtidsdebatten förEU.Anf. 107 () replik:Fru talman! Som så ofta i sådan här debatter mötsman en ny fråga i stället för att få ett svar. Jag skagärna svara på utrikesministerns fråga om huruvidaKristdemokraterna vill ha gemensamma skatter förhela . Svaret är nej. Vi är över huvud tagetemot att EU ska tillerkännas någon som helst beskatt-ningsrätt. Hör och häpna! Det vi säger är att det skafinnas möjlighet att besluta om miniminivåer somländerna ska ta ut. Då säger utrikesministern: Det ärviktigt att inte flytta skattefrågorna för de finansierarvälfärden. Jag frågar: På vilket sätt skulle det förSverige - som har EU:s högsta koldioxidavgifter ochskatter - hota välfärden om också ochandra länder tvingades att införa en miniminivå? Detskulle vara intressant att veta.Utrikesministern frågade också om brittiska Tori-es. De är inte med i EPP. De finns inte med blandEPP:s 42 medlemspartier. Däremot är deras parla-mentariker på individuell nivå medlemmar i gruppeni parlamentet. Det kan inte besluta om vårt program.Till skillnad, fru talman, från ochSocialdemokraterna som har tagit intryck av brittiskaLabours EU-negativa attityder, bl.a. motståndet motkoldioxidavgifter så har Tories över huvud tagetingenting att göra med EPP:s program.Anf.