prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — Då har deanledning att stå upp och försvara detta i stället för atthålla tjusiga tal och glömma bort allt det förfärligaman gör på hemmaplan. Tyvärr har vi inte nått någonframgång i detta, men trägen vinner. Jag är ganskaövertygad om att vi kommer att få en debatt i FN:sgeneralförsamling om mänskliga rättigheter förr ellersenare. De som tjänar på att det inte blir någon debattär naturligtvis de länder som grovt bryter mot mänsk-liga rättigheter.Fru talman! Låt mig sedan ta upp den specifikafråga där har en reservation. Det gällerreservation nr 5 om flygförbudszoner i . Jag ber att få yrka bifall till den reservatio-nen. Det handlar helt enkelt om när man har rätt attagera för att förhindra grova brott mot mänskligarättigheter.Vi har ett system som innebär att har till uppgift att garantera internationell fred ochsäkerhet. Det är en oerhört viktig uppgift. Det är FN:ssäkerhetsråd som ska ha det här ansvaret. Men vadhänder om säkerhetsrådet inte förmår att ta sitt an-svar? Vad händer om säkerhetsrådet antingen genomveto, majoritetsbeslut eller helt enkelt genom att tittabort inte agerar när grova brott mot mänskliga rättig-heter begås eller planeras? Hur ska man agera då?Ska man då säga att man är hemskt ledsen att maninte har något mandat från säkerhetsrådet och därförfår låta det förskräckliga ske? Eller finns det en mo-ralisk rätt att agera ändå? Här ligger själva kärn-punkten i den här reservationen.Under 90-talet har vi sett att säkerhetsrådet tittadebort när det gäller folkmordet i . Det är möj-ligen det största folkmord som har varit sedan andravärldskriget. Det skedde ingenting. Det var säkerhetsrådet som hadeansvaret och blundade hårdast. Skulle det ha varit felom någon hade ingripit för att förhindra det folkmor-det även utan ett mandat från säkerhetsrådet? Dethade det naturligtvis inte varit.En annan fråga som vi minns är ju förtrycket iKosovo. Det är detta utspelades. Detfinns två andra saker som pågår. En sak som jagtycker att vi ska fundera över just är vad somsker i . Ett av de bästa beslut som vinågonsin har fattat var beslutet om den förebyggandeFN-styrkan i . Det beslutet fattades 1992.Det var ett riktigt bra beslut. Det var så bra att sedanhar ingen förstått vad som har skett eftersom det inteblir några rubriker när man gör någonting bra. Närman undviker konflikter syns det ju varken i tidningareller TV.Sedan tvingades man avveckla den operationengenom ett kinesiskt veto. kundeinte fullfölja operationen. Den här operationen hetteUnpredep, och svenska soldater var med där tillsam-mans med , amerikaner, norrmän och danskar.Det var en nordisk-amerikansk operation i FN-regi.Den skedde just i de områden i norra därvi ser strider. Jag ska väl kanske säga den f.d.jugoslaviska republiken för att varaalldeles korrekt när jag står i talarstol. Vikan ju tänka oss hur det hade varit om den här styrkanhade varit kvar. Då hade vi förmodligen inte sett detsom vi har sett i . Därhar vi ett exempel på att inte för-mår fullfölja en briljant idé som man själv har initie-rat därför att ett land lägger in sitt veto. De har dess-utom inget som helst rationellt skäl för sitt veto. Dethandlar helt om kinesisk politik och inte ett skvatt omsäkerhetsfrågor på Balkan.Sedan har vi den fråga som just den här reserva-tionen handlar om, nämligen skyddet av kurderna inorra . Den irakiska regimen har planer på ettfolkmord på kurderna. Den planen heter Anfal ochsyftar till att begå folkmord eller driva ut kurdernafrån norra . Det är väl känt, och vi har t.o.m. enUD-skrift som berör detta.Efter inrättas skyddszoner förkurderna i norra . Det innebär att den irakiskaregeringen inte har makt över norra delen av sitt land- det som vi i dagligt tal kallar . Förutsätt-ningen för att detta ska fungera är naturligtvis att detfinns ett vapenskydd som gör det omöjligt för Sad-dam regim att ta makten i norra detta ingår att man inte kan flyga över norraIrak, en flygförbudszon. Bekymret är att detta inte harstöd i FN-mandatet. Det finns inget beslut i FN:ssäkerhetsråd om detta. Därför hamnar utskottet i enmycket konstig formulering. Jag tycker att detta ärnågot av de mest anmärkningsvärda som den svenskariksdagen har hamnat i. Man stöder sig på en forma-litet och säger att eftersom det här mandatet intefinns, bör flygförbudszonen i princip upphöra. Då vetvi vad som sker. Det går inte att upprätthålla skyddet,och då fullföljs väl folkmordet. Sannolikt kommer deflesta att fly innan det fullföljs.Detta är en alldeles orimlig position. Det viktigaatt slå vakt om är inte som mekanismutan principer, som vi så klokt uttryckerdet i EU-sammanhang. är inte bara ettsystem för beslutsfattande utan innehåller också vär-deringar kring mänskliga rättigheter och demokrati.Vi har en folkmordskommission som en del av FN-systemet. Det grövsta brott som man kan begå är välfolkmord. Detta kommer naturligtvis in i skenet avvad som skedde under andra världskriget.Skulle det då vara ett brott, ett fel, att se till attfolkmord inte begås, att se till att konventionen motfolkmord faktiskt i praktiken fullföljs? Skulle det varaett fel därför att beslutsmekanismer inteär följda, därför att inte förmår attge ett mandat till och som - tack,! - ser till att det inte blir ett folkmord inorra ?Här får jag säga att utskottsmajoriteten har anled-ning att fundera rejält. Jag tycker att det är ett grovtfelaktigt ställningstagande som utskottsmajoritetenhar gjort i det här avseendet. Det är en plump i proto-kollet i ett annars mycket bra betänkande, som vi harstor enighet om. Det finns andra punkter i våra reser-vationer som mera rör nyanser, men det här rör fak-tiskt en av de mest centrala delarna i hela vår strävanatt upprätthålla respekt för mänskliga rättigheter, denmoraliska rätten att ingripa mot folkmord.Anf. 48 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna nr 4 och nr 6.Initiativet till FN:s konvention om de mänskligarättigheterna togs av människor som genomlidit denazistiska koncentrationslägrens inferno, människorsom tog som sin livsuppgift att förhindra att någotliknande skulle hända igen.Men snart nog ansåg sig en del likafullt kunnabryta mot de mänskliga rättigheterna, därför att detyckte att annat var viktigare. Det kunde vara kampenmot kommunismen, kampen mot kapitalismens åter-införande och kampen mot s.k. statsfiender. Mänskli-ga rättigheter sågs visserligen som något bra, viktigtoch fint, men i det stormaktspolitiskaspel prioriterade man likafullt annat. Konventionensågs sannolikt av en del som utopisk.I dag är det slut. Vi måste utanskygglappar se var brotten inträffar, oavsett i vilketland de sker. De kan variera i omfattning, och deinträffar i såväl som på , i , i Tur-kiet, i , i , i och i USA.Fru talman! Mänskliga rättigheter och folkrätt ärtvå begrepp som har ställts mot varand-ra. Det har sagts att tyngdpunkten förskjutits frånfolkrätten till de mänskliga rättigheterna. Jag anserdetta vara ett felaktigt synsätt. Folkrätten och mänsk-liga rättigheter ligger inte i olika skålar på sammavåg, så att när den ena skålen sjunker stiger den and-ra, utan i stället hänger de intimt samman.Det sades under att man kundebryta mot folkrätten för att upprätthålla de mänskligarättigheterna. När vi nu ser i backspegeln bör vi nogkritiskt ställa oss frågan om läget när det gällermänskliga rättigheter blev bättre genom bombningar-na av Jugoslavien.Fru talman! I pågår ett långvarigt brottmot folkrätten, som resulterat i allt allvarligare brottmot de mänskliga rättigheterna. De palestinska områ-dena är ockuperade av , vilket i sig är ett folk-rättsbrott. Men de israeliska myndigheterna nöjer siginte med detta. Man har byggt ut israeliskabosättningar på ockuperat område. Detta strider motGenèvekonventionen, och så sent som i förra veckanbeslöt regering om ytterligare bosättningar.Dessa brott leder också till alltfler brott motmänskliga rättigheter. Folkrätten och de mänskligarättigheterna hänger samman. När folkrätten interespekteras medför det brister i respekten för mänsk-liga rättigheter och vice versa.Den politik som förs av den nytillsatta Sha-ronregeringen är militant antipalestinsk. Man utsätterpalestinierna för en belägrings-, utpressnings- ochutsvältningspolitik. Vad kan man vänta sig av endesperat palestinsk befolkning annat än protester ochdemonstrationer?Den politik som den israeliska regeringen för ären äventyrspolitik. Man förlitar sig på sina vapen ochmilitär överlägsenhet. Vad kan man förvänta sig avpalestinierna när den israeliska regeringen leds av enperson som efter massakrerna på oskyldiga civila iSabra och Shatila inte kan ses som annat än krigsför-brytare?Här krävs att som ordförandeland i EUmanar den israeliska regeringen till besinning - ochgör det eftertryckligt. För här hotas freden på allvar,och då hotas inte bara palestinierna utan i slutändanäven den israeliska statens existens.Fru talman! Brott mot folkrätten har även begåttspå andra håll. bombar och StorbritannienIrak utan att detta har något som helst stöd i folkrät-ten.Från att har varit en av vänner under krig med blev IrakUSA:s värsta fiende. Det skedde när till angrepp mot . Det följande Gulfkrigetblev ett bakslag för , men han av-lägsnades inte från makten. Han blev kvar, och hansförbrytelser kunde fortsätta. Han och en liten privile-gierad grupp kring honom håller sig kvar vid makten.Han förtrycker sitt eget folk. Han har dragit på sigsanktioner som drabbar det irakiska folket oerhörthårt.Det är uppenbart att dessa sanktioner inte fungerarsom det är tänkt. En och en halv miljon människor -varav en halv miljon barn - har dött till följd avsanktionerna, men sitter kvar, t.o.m.politiskt stärkt. och har fortsattatt bomba i landet, nu inte bara för att upprätthållaFN:s flygförbudsdzoner. Man bombar också i andradelar av landet. Man förstör transportvägar, dammaroch annan infrastruktur. Sjukdom och död blir följ-den, och sitter kvar.Vi anser att sanktionerna måste upphävas - åt-minstone i den form som de har . Men vi anseratt det är mycket viktigt att flygförbudszonerna - denövervakning som syftar till skydd för befolkningen inorra , i irakiska - absolut måste upp-rätthållas. De flygförbudszoner som är en del avsanktionerna mot har medfört att livet för denkurdiska befolkningen temporärt har förbättrats.Jag blir förvånad när både och Folk-partiet vill att bombningarna av utanför förbuds-zonerna ska fortsätta, trots att de inte har stöd i någonFN-resolution.Fru talman! De mänskliga rättigheterna är efter-satta i flera länder i . är ett ex-empel. När blev kandidatland till EU utlovadelandets premiärminister bättring. Likafullt harsituationen försämrats.Den dåliga traditionen kan sökas i historien. I detottomanska riket härskade sultanen genom att söndra,genom pogromer och förföljelser av minoriteter. Dågenomfördes folkmord på armenier, assyrier/syrianeroch kaldéer. Dessa brott ska dagens inte las-tas för. De begicks av en annan statsbildning än da-gens.Dagens vägrar dock tala om folkmord.Man talar om tragedier och i bästa fall om massakrer.Och man släpar människor som den assyriska prästenYusuf Akbulut inför rätta för att han talat om folk-mord.Varför kan inte erkänna sitt förflutna påsamma sätt som erkänner sitt? Dagens tyskastatsbildning är verkligen en annan än den nazistiska.Förra året fastslog vi i utrikesutskottet och här ikammaren att det handlade om ett folkmord på arme-nierna. Men erkänner folkmordet på armeni-erna måste man rimligen också göra det när det gällerassyrier/syrianer och kaldéer. De drabbas i sammautsträckning. Dessa folk måste rimligen behandlaslika. Det ena mördade folkslaget är inte mindre vik-tigt än det andra.Många assyrier/syrianer och kaldéer har lämnatTurkiet. De har flytt till andra delar av världen. Detinnebär att betydligt fler assyrier/syrianer och kaldéerbor utanför än i själva . För den mino-ritetspolitiken ska även dagens kritiseras.Sammantaget: Utskottsmajoritetens förslag tillskrivning i betänkandet är inkonsekvent och illa ge-nomtänkt. Skulle det likafullt vara genomtänkt göm-mer betänkandets beskedliga formuleringar en poli-tisk skandal.Tänk efter vilket stöd utrikesutskottets betänkandeskulle ge när han för tredjegången släpas inför rätta.Anf. 49 () re-plik:Fru talman! ska nog fundera ensmula på hur man kan upprätthålla en skyddszon förkurderna i norra . De som gör det, gör det medrisk för sina egna liv. Det ska vi vara medvetna om.De upprätthåller inte en skyddszon enkelt. Det görsmed risk för egna liv av de piloter som patrullerar. Deser till att och hans flygvapen intekan komma in över norra . De piloterna gör enviktig och stor insats för att förhindra folkmord. Detär självklart att de måste få det skydd de behöver. Idet skyddet ingår att bekämpa luftvärnsmissiler ochrobotar som strävar efter att skjuta ned de flygplansom skyddar flygförbudszonen i norra . Om mansäger att det är omöjligt försvinner skyddszonen inorra . Då kommer 4 miljoner kurder att utsättasför ett akut hot om folkmord.Man kan inte drömma bort det, , ochtro att det finns ett mirakulöst enkelt sätt att införa enskyddszon mot en extremt brutal diktator med ettextremt brutalt program. De amerikanska och brittis-ka flygare som vågar sitt liv över norra behöverha en rimlig chans att skydda sig mot de irakiskastyrkor, dvs. det irakiska luftvärnet, som försökerskjuta ned dem. Bekämpning av luftvärnet är en nöd-vändig del för att kunna ha en skyddszon över norraIrak. Om man inte ser det blundar man för realiteter-na. Vi får inte blunda för realiteter.Anf. 50 () replik:Fru talman! gasade SaddamHussein ihjäl 5 000 kurder. Då lades en resolutionfram i . röstade faktiskt emotden.Nu, , förekom manifestationertill minne av Halabja. Jag undrar var solidaritetenfrån har varit. Har någon av moderaternavisat sig vid de manifestationerna, i , , och , i över huvudtaget? Var är solidariteten med det kurdiska folket?Göran Lennmarker menar att bombningarna ärhumana och rättvisa om de görs av . Men omandra gör det är det inte humant och rättvist. Vi skavara konsekventa i vår kritik. Bomberna är lika vidri-ga antingen de faller över eller utanförflygförbudszonerna. De drabbar den civila befolk-ningen i de länderna.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Vi skiljer påav vilken orsak man tillgriper vapenmakt. I artikel 51 talar man om den naturliga rättentill självförsvar. Man har rätt att försvara någon motfolkmord, angrepp och brutalitet. Däremot är det demest avskyvärda brotten som finns, om man självbedriver angreppskrig, folkfördrivning och folkmord.Om det ska vara möjligt att skydda kurderna i nor-ra måste det finnas en flygförbudszon. upp i sitt första inlägg. Det är rättoch riktigt. Men om det ska vara möjligt att upprätt-hålla en sådan zon måste man skydda sina piloter.När den svenska beslutar om väpnadmakt utomlands, för det gör vi, är vi måna om skyd-det för våra soldater. Vi har varit ense i sju partier omde insatser som gjorts med väpnade styrkor under1990-talet. fattar inte sådana beslut lätt. Vivet att det kan finnas situationer där våra FN-soldaterkan komma hem i plastsäck. Därför lägger vi en storvikt vid skyddet av våra soldater. Det är klart att USAoch måste lägga samma vikt vid skyd-det av sina piloter, som ska göra detta tyvärr nödvän-diga jobb med en flygförbudszon över norra , föratt skydda 4 miljoner kurder från att fördrivas ellerutsättas för folkmord. Jag hoppas att ochjag är ense i det.Anf. 52 () replik:Fru talman! Vi är oense på en punkt, nämligen närdet gäller att fortsätta bomba utan att ha en reso-lution. Det står tydligt och klart i vår motion att vi villha en ny resolution som ska skydda kurderna och sominnebär att flygförbudszonen ska vara kvar. GöranLennmarker och har inte läst den. Villmoderaterna att bombningarna ska fortsätta, oavsettom de sker utanför eller innanför flygförbudszonen?Göran Lennmarker pratar om folkmord. Vi kon-staterade i vårt betänkande att folkmord harbegåtts av det på armenierna. I årlägger vi fram en motion och konstaterar att det är etthistoriskt faktum att det ägt rum ett folkmord på assy-rier/syrianer och kaldéer. Men säger inte ett enda ord om det, var-ken i anförandet här i kammaren eller i betänkandet.Det är ett konstaterande att det har skett ett folkmordpå assyrier/syrianer och kaldéer. väljer att inte säga ett enda ord omdet.Däremot talar om hur det är i Kur-distan och för det kurdiska folket. vet.Vi har varit i området. Vi vet, genom våra kontaktermed kurderna, hurdan deras situation är just i . Vihar kontakter med det kurdiska folket.Men var är solidariteten? Har ni visat er solidaritetmed det kurdiska folket 1988, när ihjäl 5 000 kurder i Halabja?Anf. 53 ():Fru talman! En av orsakerna till mitt politiska en-gagemang är att jag alltid upprörts över orättvisor ochöver att människor behandlats illa. Det gäller alla,oavsett vem det är. Det gäller lika mycket judarnasom förtrycks i f.d. som palestiniernasom förtrycks av och barn som mobbas iskolan i . De mänskliga rättigheterna är uni-versella. Den som har blivit kränkt har interätt att kränka andra.FN:s deklaration om de mänskliga rättigheternainnehåller 30 punkter. Alla människors lika värde ochrättigheter, frihet från diskriminering, likhet införlagen, rätt till liv, frihet och säkerhet, frihet från sla-veri och rätt till yttrandefrihet - de punkterna kännervi till. Men deklarationen innehåller t.ex. också rättentill utbildning och till rimliga levnadsförhållanden iform av mat och bostad. Skulle alla rapporter omkränkningar av mänskliga rättigheter innehålla alltdetta skulle slutsatsen bli att en stor majoritet av värl-dens befolkning är utsatt för sådan kränkning i envärld där antalet fattiga ökar, där hälften av befolk-ningen lever på per dag.Mänskliga rättigheter enligt de första punkternakränks ständigt överallt runtom i världen. I någraländer syns en ljusning, men globalt sett pågår brottenmot de mänskliga rättigheterna med oförminskadkraft. Mer än 9 miljoner människor världen över leversom slavar i den globala sexhandeln. En stor del avdessa är barn. Listan över särskilt grymma regimer ärlång: , , , , , ,. Det finns fler värstingar och rangord-ningen kan diskuteras. Men faktum kvarstår: Mänsk-liga rättigheter kränks i en gigantisk omfattning ivärlden. Vi ser också hur det ser ut i och iMellanöstern. brukar kritisera andra, men dåkastar man sten i glashus eftersom användningen avdödsstraff ökar så mycket där.Några ljuspunkter i mörkret kan ändå konstateras.Frågan om mänskliga rättigheter har kommit upp pådagordningen överallt. Frågor som tidigare knapptdiskuterades lyfts nu på alla nivåer. FN:s kommissionför de mänskliga rättigheterna, som har sin 57:esession i , gör ett viktigt jobb. Kanske är detinte helt rättvist när det gäller en form av värstinglistasom man har. Det finns länder som borde vara med,men som inte är det.Den ökande diskussionen om näringslivets rolloch ansvar när det gäller mänskliga rättigheter ärockså positiv. initiativ Global Compactär mycket bra och har förutsättningar att inleda enförändring. Under press av en folklig opinion kan denprocessen gå snabbare. Jag tror inte att debatten omLundin Oil och dess roll i hade blivit lika starkom frågan hade kommit upp sedan.Shells agerande i väckte uppmärksamhet meninte i den omfattningen. Oljebolaget har opererat iKongo-Brazzaville och har stor del i de krig somutspelat sig . Opinionen mot detta harvarit ganska svag.Det finns en stor enighet och ett stort engagemangför mänskliga rättigheter i , i och iregeringen. Därför är det också viktigt att vi soparrent framför egen dörr när vi kritiserar andra. Jagtycker att det är något sorgligt att arbetet med att tafram en handlingsplan för mänskliga rättigheter iSverige går så oerhört långsamt. Det borde kunna gåfortare.Det är också viktigt att skolorna i tar uppfrågor om mänskliga rättigheter i ökad omfattning.Svenska har gjort en översättning avboken - frågor och svar. Denär mycket bra och överskådlig och enkel att användaför skolor. Jag vill göra lite reklam för den.Unescorådet har även tagit fram en annan boksom heter Utrymme, som speglar tonåringars liv värl-den över och sätter lite vardagsprägel på de frågorna.Den kan vara mycket bra för skolorna att använda.Jag hinner tyvärr inte ta upp alla angelägna frågori det här anförandet. Men jag ska ta upp några där jaghar en reservation eller ett särskilt yttrande, och endel andra också.Den första frågan jag tänkte ta upp handlar om attfrihet från diskriminering på grund av sexuell lägg-ning också ska tas in bland de mänskliga rättigheter-na. Vi har en reservation tillsammans med Vänstern,och . Vi är mycket medvetnaom det stora motstånd som finns i många länder motett sådant tillägg. Men vi menar att det inte är skäl tillatt inte försöka. Det är genom att ta upp frågan gångpå gång som man till slut kan vinna framgång. Dethandlar om att diskutera frågan och att inte sopa denunder mattan. Därför vill jag yrka bifall till reserva-tion 2.Så till , som ju är ett fantastiskt land medmånga möjligheter. Men det är också ett land därmänskliga rättigheter kränks, där förtrycket mot kur-derna och andra minoriteter har en lång bakgrund, däryttrandefriheten begränsas, där författare ställs införrätta och där tortyr hör till ordningen för dagen. För-hållandena på fängelserna är mycket dåliga. Det harvi märkt med hungerstrejk och annat.Som ansökarland till EU har ett starkttryck på sig att förändra lagstiftningen, att imple-mentera de lagar som finns och att efterleva interna-tionella konventioner. har lämnat sin stra-tegi till EU för hur demokratiska reformer ska ge-nomföras i landet. Den har mötts av ganska starkkritik för att den är vag när det gäller dödsstraffetsavskaffande, den kurdiska och andra minoritetersrättigheter och militärens starka roll.Det är mycket angeläget att föra en tydlig och klardiskussion med om de här frågorna, att göraklart att är välkommet som medlem i EU,men först när man uppfyller Köpenhamnskriteriernaoch de villkor vi nu sätter. Det finns inga genvägarför . Det måste göras klart. Jag tror att manibland tror att man kan gå lite lättare fram, men såkan det inte få vara.I den flerpartimotion om behandlas i betänkandetfinns krav på ett särskilt sändebud i . Det kra-vet avslogs. Jag valde att inte reservera mig. Däremotmenar jag att det är mycket viktigt med närvaro iTurkiet och med rapporter om vad som verkligenhänder i det turkiska samhället. Det ska uppfattas somett stöd för alla demokratiska krafter i landet.Svenska stödkommittén för mänskliga rättigheter iTurkiet arbetar för en konstruktiv dialog med ,med myndigheter, med regering och parlament på allanivåer för att föra de här frågorna framåt. Vi gjordeen resa till , och det finnsen rapport från den resan som är tillgänglig.Den 25 april kommer ett seminarium med titelnTurkiet i att hållas här i medföreträdare på ganska hög nivå både från ochTurkiet - från forskarsamhället, frivilligorganisatio-nerna och näringslivet från båda länderna. Jag hoppasatt det ska vara ett steg på vägen i en konstruktivdialog.Fru talman! En fråga som väckt stor uppmärk-samhet är motionen om folkmord på assyrier/syrianeroch kaldéer . Jag ser det somviktigt med största möjliga öppenhet om den egnahistorien på gott och ont för alla länders demokratiskautveckling. bör medverka till en sådan öp-penhet, till forskning och till att ge tillträde till histo-riska arkiv. Vi har ett särskilt yttrande som betonarjust de frågorna ihop med ochFolkpartiet.Så till situationen i . När det gäller sanktio-nerna är det lätt att konstatera att de drabbar folketoch inte regimen. Det är i stället så att regimen ut-nyttjar sanktionerna för egen opinionsbildning, hurfel detta än är.Om olja-mot-mat-programmet fungerat som av-sett skulle inte folket behövt lida som det nu gör. Detframgår inte minst av att programmet fungerar betyd-ligt bättre i norra , där FN har ansvaret.Alltfler röster höjs nu för att häva sanktionerna,vilket man kan förstå.