prot · GO09110 · 2001-05-14 00:00:00 — Därför måste det finnas entydlig definition av när staten får ta över besluten omden här tappningen. har vi en definition i lag-stiftningen som landshövdingarna i menar inte räcker för det beslutsut-rymme som de tycker att erfarenheterna från höstenoch sommaren visade fanns. Det får nu titta på. Jag hoppas att man gör detsnabbt och med stor skicklighet, och så får vi göra enbedömning av om vi ska ändra definitionen av närstaten, i det här fallet genom länsstyrelserna, kan gåin och genomföra den här typen av åtgärder.Sedan gäller det den fråga som togupp om de särskilda verksamheterna och huruvida dekan få pengar. Jag kan naturligtvis inte på rak armsvara på det från talarstolen så här, men vi har alltsåanslagit en tämligen stor summa pengar till kommu-nerna när det gäller kommunala verksamheter somhar drabbats av det här. Det finns möjligheter förkommunerna att söka pengar, och sedan kommer detnaturligtvis att prövas gentemot de regler som styr dehär pengarna. Om det är så att man inte har söktpengar för de här insatserna så hoppas jag att man gördet för att få en sådan prövning till stånd. Men jagvågar självfallet inte på rak arm så här oförberedd iriksdagens talarstol utlova några pengar till någonverksamhet.Anf. 60 ():Fru talman! Det är ju intressant att höra hur tan-kegångarna går även om jag känner mig otålig ochtycker att det här går alldeles för sakta.Sedan skulle jag vilja lyfta fram några saker somockså bidrar till den här situationen, som man harhamnat i. Det finns några vattenleder på vägen nedtill som håller på att växa igen. Då har jag fåttfrågan till mig från angränsande omgivningar: Vemär det som ansvarar för de här f.d. båtleder som harvarit trafikerade men som inte är det ? De harslammat igen, och de har vuxit igen. Det har natur-ligtvis bidragit till att översvämningarna har kommit iett tidigare skede, och de har blivit mer omfattande,framför allt när det gäller den angränsande jord-bruksmarken. Ingen tycks veta eller har kunnat svarapå den här frågan. Man lämnar bara detta därhän, ochde här båtlederna används inte längre.Sedan har jag också blivit uppringd och fåttmånga samtal angående den växtodlingssäsong somvi står inför eller som egentligen redan har påbörjats.Den ersättning som har gått ut till främst markägarnaomfattar inte alla. Ersättningen omfattar dem som harlagt sin mark i träda, men den som har en vanlig val-lodling för bete till sina djur får ingen kompensationför att markerna har blivit dränkta och hö till djurenmåste köpas in. Det finns många olika problem ibotten hos de drabbade människorna.Detta är lite märkligt, framför allt att Länsstyrel-sen i överlåter till vattenkraftsbola-get - i det här fallet - att sköta tappningen.Jag har delgetts att det gäller stora pengar - miljömi-nistern känner till detta. För bara en enda centimetersskillnad i vattennivån rör det sig om flera miljoner.Vattenfall är ett statligt ägt bolag som övertar regle-ringen. uppdragsgivare är staten. Härkänns det som att staten tar med ena handen och germed den andra. Slutnotan blir ett underskott. Kostna-derna blir så enorma, om man räknar ihop sammanta-get vad som sker ute i samhället.Det är otroligt viktigt att man jobbar på ett före-byggande sätt och att det finns en framförhållning.Hur än lagarna är skrivna, och med tanke på att detkommer att ta tid i fråga om vattendomarna, är detviktigt att det finns någon form av beredskap. Annarsfinns det en risk att detta kommer att återupprepasigen. Vattennivån nu när vi går in ochhösten är högre än . Jag hoppas verkligen att vislipper detta. Det här påverkar mycket - friluftslivet,kulturlandskapet och massor av enskilda vägar. Ävenriksvägar i länet har varit hårt drabbade.Man måste försöka förebygga stora skador medalla metoder och inte bara vänta tills lägger fram förslag. Jag förstår att detkommer att ta tre fyra . Jag skulle vilja att mil-jöministern utvecklar lite mer vad som kommer atthända . Vad kan vi förvänta oss för hjälpså att vi inte blir dränkta?Anf. 61 ():Fru talman! Jag är naturligtvis medveten om att viinte är en förhandlingsgrupp med miljöministern justnu. Men det finns ändå en del principiella besked attge från regeringens sida, nämligen om man är bereddatt i princip hålla kommuner och offentliga serviceor-gan som står för både näringsgrenar och annat utbudså pass skadeslösa att deras verksamheter inte äventy-ras. Jag tänker konkret på t.ex. Kanalaktie-bolag som har kommun och län som huvudmän.Det är naturligtvis ett komplicerat arbete att införaen lagändring. Men jag tycker att det inte är illa attfölja upp noggrant den lagstiftning som finns i dagoch gällande domar. Problemet var tydligen inte fel-aktiga domar utan att de inte kontrollerades ellerföljdes upp.Fru talman! Vi har blivit varse vilka våldsammanaturkrafter vi har att göra med. Det är naturligtvisoerhörda mängder med vatten när 1 000-1 200 ku-bikmeter vatten störtar genom Trollhätte-fallen. Skadorna i och har intefunnits tidigare under hela kanalens livslängd. Dethandlar om stora saker.Sedan var det den globala frågan. Detta får intesättas i motsatsförhållande till miljöministerns ambi-tioner att vi ska medverka till ett gott klimat i världenså långt vi människor förmår det. En hel del av vatt-net som störtar i väg är sådant som regnar på andrasidan Kölen. Vi kanske också skulle tala med norr-männen om att de inte släpper i väg för mycket vattenvid fel tidpunkt.Anf. 62 Miljöminister ():Fru talman! Den här debatten visar att vi har enhel del erfarenheter som vi kan dra lärdom av frånhändelserna och . Jag har försökt attdra lärdom av de erfarenheterna och ta de initiativsom ligger inom mitt speciella ansvarsområde i rege-ringen. Jag vet att många av mina kolleger också hardragit en del slutsatser av detta. Jag kan alltså inte gåin i detalj och svara på frågor om ersättning osv.,delvis därför att frågorna hanteras av en annan kolle-ga. Jag deltar alltså inte i de dagliga diskussionernakring hur dessa ärenden bereds.I princip har vi gett möjlighet för kommuner att fåersättning för olika verksamheter. När jag sist disku-terade detta med var pengarna inteslut. Det fanns fortfarande resurser inom ramen för de100 miljonerna kronor.Jag utgår från - och det är möjligt att det kräverett särskilt initiativ - att detta verkligen kommer tillstånd. Jag utgår också från att andra myndigheter ochföretag drar slutsatser av händelserna och försökerifrågasätta sitt eget agerande och funderar på vad dekunde ha gjort på ett annat och bättre sätt nu när detfinns facit från de senaste översvämningarna. Vi villverkligen se till att dessa erfarenheter inte behöverupprepas. Ligger det inom mänsklig makt att förhind-ra detta, tycker jag att många har ansvar för att funde-ra igenom vilka lärdomar som kan dras av detta.Den långsiktiga frågan är huruvida vi med enmänniskoskapad klimatförändring skapar risker förännu värre översvämningar längre fram i tiden. Vi vetatt det finns prognoser över att regnmängden överSkandinavien kommer att öka, särskilt in i landet -enligt vissa klimatscenarier. Dessutom kommerregnmängden att öka radikalt och kommer förmodli-gen att bli mer koncentrerat i tiden. Det talar för attrisken för svåra översvämningar kommer att bli ännustörre . Jag berättade i mitt interpellations-svar om det initiativ jag har tagit när det gäller en storkonferens för att bedöma de mer långsiktiga bered-skaps- och sårbarhetsfrågorna som den här typen avförändringar leder till.Elver sade i sitt första inlägg att det krävsett regeringsbeslut för att åstadkomma förändringen iansvarsfrågan. Det kan hända någonting på lördageller söndag. Jag kan lova att vi harmycket hög beredskap att ha beslutsföra regeringarsom kan sammanträda precis när som helst under åretoch precis när som helst - om det verk-ligen skulle krävas. Det behöver inte utesluta att detkan finnas skäl för den typen av förändringar somElver pekar på.Anf. 63 ():Fru talman! Det kommer nog att bli anledning attåterkomma i den här frågan. Helt klart är att vi kanpåstå att vädrets makter tillsammans med vatten-kraftsbolagen och myndigheternas agerande är etttriangeldrama. Det är flera parter i det hela.Miljöministern svarade att han har tagit initiativtill en konferens. Jag funderade över om det blir ennationell eller internationell konferens. Med tanke påatt det är fråga om en klimatförändring känner jag ettstort behov av att sådana frågor diskuteras mest ochbäst med våra angränsande länder så att vi verkligenarbetar åt samma håll.Jag vill tacka för svaret, även om jag naturligtviskänner att jag inte är nöjd. Jag känner att jag inte harnågot konkret att berätta om vad som görs kortsiktigtom detta skulle hända igen när jag åker hem tillVärmland. Det svar som jag har fått är mer långsik-tigt. Det behövs naturligtvis också, men jag var ocksåute efter hur vi ska agera om vi ställs inför sammasituation igen. Men det blir nog anledning att åter-komma i frågan.Anf. 64 Miljöminister ():Fru talman! Jag är ledsen att ärlite besviken över det konkreta och kortsiktiga, menom läser interpellationssvaret en gångtill tror jag att det finns lite konkret och kortsiktigt därockså.Som ett direkt svar på fråga villjag säga att det här är en nationell konferens. Allaandra konferenser om klimatfrågan är naturligtvisinternationella. Det jag nu tänker diskutera är vilkensårbarhet som finns i inför de klimatföränd-ringar som kan komma att ske. Vilken beredskap harvi att möta de förändringarna här i ? Den härgången, i motsats till alla andra gånger, handlar detalltså inte om vår påverkan på klimatet. ska vititta på vilka scenarier och prognoser som veten-skapsmännen anser vara mest sannolika för denframtida utvecklingen i . Vi ska diskutera hurdetta kommer att påverka våra vägar och järnvägaroch hur det kommer att påverka vissa delar av landetsom redan nu är översvämningskänsliga. Hur kom-mer det att påverka turismen när t.ex. trädgränsenbörjar klättra uppåt på allvar och klimatet förändrasmed sämre möjligheter för skidturism osv. ?Det är den typen av frågeställningar, som vi inteegentligen har rest tidigare, som jag tycker att det nuär dags att börja fundera på på allvar.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2000/01:329 omkoldioxidskatten på miljövänliga drivmedelAnf. 65 Finansminister ():Fru talman! har frågat miljömi-nistern om vilka initiativ statsrådet kommer att vidtaunder det svenska EU-ordförandeskapet för att för-ändra svenska lagar och skatter samt EU-direktiv isyfte att stimulera till övergång från fossila bränslenoch drivmedel till miljövänliga.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på frågan.Harald anför i interpellationen bl.a. attSverige skulle kunna ta bort större delen av koldiox-idskatten på alternativa drivmedel utan att bryta motnågon överenskommelse inom EU.De harmoniserade EG-regler som finns för skattenpå drivmedel ger inte någon obegränsadmöjlighet att sänka skatten på alternativa drivmedel.Mineraloljedirektivets huvudprincip är att alla driv-medel, oavsett ursprung, ska beskattas. Vidare gälleratt samma skatt ska tas ut för alternativa drivmedelsom för jämförbara fossila drivmedel.För drivmedel som har miljöfördelar finns detdock en begränsad möjlighet att sätta ned eller befriafrån skatten. Denna möjlighet kan utnyttjas i sambandmed teknikutveckling i s.k. pilotprojekt. Förutomundantaget för pilotprojekt finns ytterligare en möj-lighet till skattenedsättning eller skattebefrielse. Omdet motiveras av speciella hänsyn kan rådet genomenhälligt beslut på förslag från kommissionen medgetidsbegränsade undantag. Reglerna finns i artikel 8.4 imineraloljedirektivet. Oavsett vilket alternativ somväljs aktualiseras en prövning enligt , vilket innebär att en planerad förändring måsteanmälas till kommissionen för granskning och god-kännande.För att stimulera en fortsatt introduktion av alter-nativa drivmedel avser regeringen att fastlägga enstrategi för hur skattenedsättning för dessa drivmedelska ske. Strategin ska bygga på i förväg uppställdakriterier, exempelvis att de aktuella projekten skaavse teknisk utveckling och resultera i processer ellerprodukter som är miljövänliga alternativ till konven-tionella bränslen. Avsikten är att nedsättningarna påett kostnadseffektivt sätt ska bidra till ökad miljönyttaoch till samhällsekonomiskt effektiva lösningar påområdet. I första hand bör strategin tillämpas för åren2002-2006. Erfarenheterna bör fortlöpande följas uppoch också bli föremål för en samlad utvärdering efterår 2006.Harald anför också att om bränsle föruppvärmning görs mer miljövänligt än dagens fossila,förändras inte skatten till förmån för det mil-jövänliga alternativet. Det påståendet kan jag inteinstämma i eftersom biobränslen för uppvärmninginte belastas med vare sig energi- eller koldioxidskatt.Det av regeringen föreslagna nya steget i den grönaskatteväxlingen som genomfördes harökat konkurrenskraften för biobränslen som användsför uppvärmning eftersom skatten höjdes för de fos-sila bränslena.I detta sammanhang kan jag nämna att vi underdet svenska ordförandeskapet har återupptagit diskus-sioner i rådsarbetsgruppen för skattefrågor om detförslag till ett nytt energiskattedirektiv som kommis-sionen lade fram 1997. Förslaget var senast uppe tilldiskussion i rådet . Förslaget ger bl.a.utrymme för större flexibilitet vid beskattningen avbiodrivmedel. Förslaget innebär också att den harmo-niserade beskattningen på energiområdet utvidgas tillatt också omfatta kol, naturgas och el. Vid tidigarediskussioner har vissa länder motsatt sig höjningar avminimiskattenivåer på oljeområdet och införandet avandra minimiskattenivåer än noll för tillkommandeenergislag. Av det skälet har inlett diskussio-nerna med att försöka harmonisera skattestrukturenpå energiområdet. Det kan exempelvis gälla skatte-lättnader för energiintensiv industri, beskattning avkraftvärmeproduktion eller regler vid handel medenergiprodukter mellan EU-länderna. satsarsåledes på att föra detta förslag framåt.Anf. 66 ():Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret på min interpellation. Det är svårt att producerakoldioxidneutrala alternativ som är billigare än fossilamed dagens oljepriser. Vi måste stimulera tekniskutveckling och nya initiativ, och det gör man medbl.a. skatteregler som generellt och långsiktigt premi-erar renare och mer koldioxidneutrala alternativ.Fru talman! Jag vill fråga finansministern hur hantror att nya lösningar och nya företag ska kunnakomma fram på det här området när varje alternativgörs beroende av tillfälliga och begränsade dispenseroch inte förutsägbara villkor, särskilt när sådana dis-penser inte har beviljats . Visst är detglädjande att en strategi för skattenedsättning förpilotprojekt är på väg. Man kan tycka att sådant bordeha varit framme sedan.Regeringen har ju lagt ett lock på utvecklingen.Sverige har bara två större sanktioneradealternativa drivmedel. Det är dels storskalig etanol-tillverkning, dels biogas i främst regi. Viskulle kunna ha fler med mer av innovativ ut-veckling, fler alternativ och fler aktörer.Det behövs ju mer än en strategi för pilotprojekt.Det behövs en strategi för alternativa drivmedel överhuvud taget. En sådan strategi måste ge långsiktigaförutsägbara villkor för alternativa och renare driv-medel. Den bör också reglera hur myndigheter skaförhålla sig för att stimulera fler alternativ och fleraktörer. En sådan strategi aviserades i vårbudgeten.Fru talman! Jag vill fråga finansministern vilkaprinciper den ska bygga på.Finansministern tar också upp de mer generellaundantagen enligt mineraloljedirektivet. Jag tyckerinte att regeringen har varit särskilt aktiv när det gäl-ler att söka sådana undantag, inte ens när riksdagenhar bett om det. Då menar jag frågan om inblandningav etanol i bensin över halten . Varför kan interegeringen söka ett generellt undantag för koldioxids-katten på koldioxidneutrala drivmedel? Det är svårtatt försvara att generellt har koldioxidskatt påkoldioxidneutrala drivmedel, dvs. att skatten är rentfiskal och inte ett styrmedel.Det finns ju fler möjligheter för att själv-ständigt ge generella skattefördelar för koldioxid-neutrala drivmedel utan att fråga EU. Vi har ett sys-tem för miljöklassning av bensin och diesel där vi kanoch får differentiera skatten beroende på drivmedlensmiljöegenskaper. Nettoutsläpp av koldioxid är enviktig miljöegenskap som skulle kunna tamed som parameter i miljöklassningen. Bara vi hålleross över mineraloljedirektivets skattegolv får vi jusätta de skatter vi vill baserat på miljöegenskaper.Anf. 67 Finansminister ():Fru talman! Det här är ett område som handlar ommiljövänliga drivmedel och som jag personligen harvarit engagerad i . Jag hadepå uppdrag som trafiklandstingsråd i och deltog här i i det storakollektivtrafikföretagets verksamhet, som var inriktadpå att via forskning och teknikutveckling försökahitta alternativa bränslen.Ett problem har varit att det inte finnsnågra drivmedel som är det självklara valet när manförsöker ta hänsyn till miljöaspekter och kostnadsef-fektivitet. Jag har personligen varit med om mångaentusiastiska tekniker som tror sig ha hittat den idealalösningen. Sedan har man tyvärr efter ett antal måna-der eller t.o.m. år sett att det inte alls hade alla deenkla fördelar ur både kostnadssynpunkt och mil-jösynpunkt som man kanske trodde från början. Där-för finns det fortfarande ett stort behov av en tekni-kutveckling på området. En introduktion av biodriv-medel får helt enkelt ske efterhand som man skaffarsig erfarenheter på området.Jag är medveten om att aktörerna på marknadenväntar på regeringens ställningstaganden i fråga omvilka skattelättnader som kan bli aktuella de närmasteåren. Det är därför jag också har framfört att rege-ringen kommer att presentera en skattestrategi föralternativa bränslen.Som bekant pågår det redan ett antal pilotprojektpå området. Det handlar bl.a. om den stora etanolfab-rik i som invigdes av statsminis-tern. I det projektet har skattefrihet medgetts för50 etanol . Det är etanol somanvänds för en 5-procentig inblandning i den bensinsom säljs i ett område utefter ostkusten mellan och . Det finns många försök, bl.a.det etanolbussprojekt som pågått under ganska långtid här i Stockholm.Jag är medveten om att man inte kan hitta det ide-ala drivmedlet som från början är både kostnadsef-fektivt och visar sig ha minimala negativa miljömäs-siga effekter. Man får förmodligen söka sig fram.Därför är det viktigt, precis som , att noga diskutera olika principer för hurman kan gå vidare. I annat fall är det risk för att mantvingas sätta in ganska stora resurser i form av skatte-bortfall för staten utan att man är säker på att man fårtillbaka det man skulle önska. Därför är det väl rim-ligt att pågående projekt får fullföljas. Lägger man utnya projekt framöver är det också rimligt att man heltenkelt gör en avvägning mellan vad man tror är detmiljömässigt bästa i förhållande till de kostnader ochkostnadsreduceringar eller snarare intäktsreducering-ar för staten som det handlar om.Anf. 68 ():Fru talman! Jag tycker att det framgår av finans-ministerns repliker att den här sortens skatter - ochdet kanske man kan ha viss förståelse för - av fi-nansministern ses som fiskala och inte som styrmedeli miljöpolitiken.Jag tycker inte heller, fru talman, att jag fick svar.Jag hade ett par frågor. En tycker jag är mycket viktigatt återkomma till. Varför kan inte regeringen söka ettgenerellt undantag för koldioxidskatten på koldioxid-neutrala drivmedel?När det gäller bensin har vi ett utrymme på unge-fär per liter ned till mineraloljedirektivetsminiminivå. Dagens skatt är ju . Jag har kollatden uppgiften, så den tror jag är korrekt.Eftersom koldioxidskatten är per liter harvi gott och väl möjlighet att ta bort hela den skattenför koldioxidneutrala ersättningar för fossil bensin. Vihar inte en begränsning på det sätt som jag tycker attsvaret ger sken av.För diesel är marginalen till direktivets minimini-vå med dagens växelkurs betydligt mindre, drygt 80öre per liter. Det räcker till att eliminera drygt halvakoldioxidskatten för miljöklass 1-diesel, som alltså är1:50 kr per liter.Fru talman! Är finansministern beredd att införaen sådan här möjlighet?Jag tog också i min interpellation upp det specifi-ka exemplet med en vätgasdriven bil som får vätgasfrån solenergi. Drivmedlet är helt förnybart, och inteen endaste kolatom är inblandad i produktionskedjan.Vätgas beskattas då som motsvarande bensin ellernaturgas för fordonsdrift, dvs. den får åtminstonebetala full koldioxidskatt. Vanligt folk förstår inte attdet ska vara på det här sättet.Är det ett rimligt sätt att stimulera utvecklingen påatt man har en sådan här ordning?Om man eldar i en panna med ved eller med pel-letts är det förvisso skattebefriat . Om man där-emot gör något som kallas pyrolysolja eller tjära avveden går det tekniskt att också elda med den i pan-nor. Det är då skattebefriat. Sådan olja eller tjära ärrelativt osmaklig och giftig och ger smutsiga emis-sioner.Om oljan däremot görs renare med s.k. hydroge-nering som jag har lärt mig att det heter - men det ärinte viktigt i sammanhanget - vilket är fullt möjligtoch också har gjorts i , beläggs den med fullskatt motsvarande fossil eldningsolja, dvs. full koldi-oxid- och energiskatt. Ytterst styrs det här av mine-raloljedirektivet.Sådana här exempel reagerar människor på. Jagmenar att vi i och från svensk sida i samar-bete måste vara tydligare och visa att det är förhål-landen som måste förändras.Jag har frågor som är obesvarade, fru talman.Anf. 69 Finansminister ():Fru talman! Om man ska nå framgång med attförsöka stödja införandet av alternativa drivmedel ärdet naturligtvis oerhört viktigt att man stimulerarforskning på området. Det har gjort sedanmycket tillbaka.Men forskning enkom löser inte problem. Det ärockså fråga om en praktik. Vi kan på alla sätt och visunderstödja - som vi gör - en del praktiska projekt,och vi kommer också att kunna understödja fler iframtiden.Samtidigt tror jag att man ska vara medveten omatt det inte kommer att finnas några ideala drivmedelsom har noll negativa effekter när det gäller miljöut-släpp och som ur kostnadssynpunkt är de mest rimli-ga. Det är alltid en fråga om balans mellan kostnad-seffektivitet och de miljöaspekter som finns.Det är det som är anledningen till att regeringen iEU-sammanhang under ordförandeskapsåret nu haråteruppväckt diskussionen om ett enerigspardirektiv.Det har kunnat blockeras av något enstakaland, men finns det kanske utsikter att få till stånden förbättrad diskussion på det här området. Vi vet attnågot land har värjt sig för de minimiregler dethandlar om. Vi vet att inte ensamtkan bestämma över de eventuella undantag som kanbehövas på området.Det finns kanske skäl att diskutera ett ökat mått avflexibilitet när det gäller det energiskattedirektiv vi nudiskuterar. Den rådsarbetsgrupp vi har på området harhaft flera sammanträden , och man kom-mer att fortsätta under det svenska ordförandeskapet.Jag inser att den som tror på en särskild idé elleren särskild form av alternativa drivmedel vill köra sittrace så snabbt som möjligt och genomföra projekt i såstorskalig omfattning som möjligt. Därför är det na-turligtvis alltid en avvägningsfråga när det gäller deinkomstbortfall som staten har. Stora inkomstbortfallmåste alltid vägas mot frågan om de pengarna kananvändas på något annat sätt som ur miljöns synpunktär lika framgångsrikt.Därför tycker jag att det finns skäl att vara säkernär man tar kommande steg, så att man inte inlederprocesser som man sedan tvingas avbryta därför attde inte ger de miljömässigt goda resultat som vi allaönskar och hoppas på. Det är resultat som vi ser somen nödvändig förutsättning, inte minst om vi tänkertanken att exempelvis biltrafiken kommeratt få samma omfattning i de länder som håller på attutvecklas ute i världen och samma intensitet som vihar i exempelvis EU-området. Vi är starkt medvetnaom att det är oerhört angeläget att få till stånd enforskning på det här området.