prot · GP0930 · 2001-11-20 00:00:00 — Anledningen varformuleringarna i själva pressmeddelandet, där detstår att det finns skäl att göra en utvärdering av för-ändringar eller försämringar på grund av minskadlokal förankring.Jag tolkar det som att statsrådet har en lite annaninriktning än sin företrädare, som redan från börjanvalde att gå till och be om ett bemyndigan-de att genomföra en förändring successivt och fortlö-pande och sedan komma tillbaka till ochredovisa vad man faktiskt har gjort eller vad man, ivissa fall, avser att göra i framtiden.Från vår sida har vi varit kritiska mot självahandläggningen av denna fråga. Vi tycker att det ärrimligt att se över domstolsorganisationen. Vi kanockså ställa upp bakom en hel del av de principerbåde statsrådet och hans företrädare har redovisatsom ska ligga till grund för en framtida domstolsor-ganisation, men vi tycker att det är lämpligt att göraen sådan bedömning i ett sammanhang och inte ge-nomföra, som vi uppfattar det, ad hoc-lösningar bero-ende på tillfälliga situationer. Det mest extrema är , när en domare går i pension, lägger ned tings-rätten därför att man inte kan rekrytera en efterträda-re, som har skett i något fall.Vi vill alltså ha grundläggande principer för vilkaidéer som ska ligga till grund för vår domstolsorgani-sation, där också frågan om den lokala förankringenska finnas med.Redan innan förändringen som påbörjades förnågra år sedan hade vi i vårt land, i förhållande tilljämförbara länder, relativt få lokala domstolar medtanke på antalet invånare i respektive domsaga ellermotsvarande. Vi kan jämföra t.ex. med , Dan-mark eller , eller än hellre med en del länderpå kontinenten.Detta har tidigare i varje fall inte ansetts vara enfördel. Det har i vissa sammanhang naturligtvis inne-burit att frågan om den lokala förankringen har fåttlösas på andra sätt.Förändringen av domstolarnas arbetsuppgifter, dåman plockade bort bl.a. inskrivningsverksamhetenoch bouppteckningsverksamheten, var motiverad medhänsyn till de stora domstolarnas behov. Men de smådomstolarna fick ett minskat tjänsteunderlag för sinverksamhet, som inte diskuterades utifrån domstolar-nas dömande uppgifter utan enbart utifrån domstolar-nas administrativa uppgifter.De två frågor jag ställde, fru talman, avsåg inteinnehållet eller de grundläggande principerna fördomstolsorganisationen - jag förstår attstatsrådet kan ha svårt att svara på sådana frågor nu -utan hur regeringen tänker hantera frågan formellt.Kommer man att bedöma förändringar och försäm-ringar i den lokala förankringen på de orter där tings-rätten eller domstolen redan lagts ned på samma sättsom man bedömer situationen på de orter där det inteska ske någon förändring? Kommer man i framtidenatt ge möjlighet att ta ställning till en sam-lad princip för hur vi ska organisera domstolsväsen-det i vårt land?Anf. 37 ():Fru talman! Det är glädjande att vi nu får en ut-värdering av dessa reformer som också är sanktione-rad av justitieministern. Det skulle behövas mer så-dant på andra områden av regeringens verksamhet.Domstolsverket och regeringen har kört sitt eget tingsrättsrace, trots protesterbl.a. här i kammaren. En utvärdering är bra, även omden kommer i senaste laget.Dock har flera personer med ansvar för fullföljt sin planering på den linje man harvarit inne på. Man trodde att det skulle fortsätta såoch inte att man skulle stoppas av någon utredning.T.ex. har med anledning av dettaanskaffat ett centralt bankpalats, som sannolikt skulleinrymma och tingsrätter.Ryckigheten i ordergivningen leder nu till en heldel merkostnader. Jag hoppas att det inte drabbardomstolarna och undrar om justitieministern har nå-gon synpunkt på det.Den lokala förankringen är väldigt viktig. Jag kanleva med större domkretsar med tingsställen ellerverksamhet på flera platser, men en intressant aspektär lekmannainflytandet. En viktig tanke bakom sys-temet med nämndemän är att de ska ha en viss lokalförankring. Ska man samla allting i ett enda justitie-palats i varje län? Jag vet inte vilka visioner som harfunnits på eller Domstolsverket.Det vore kul att höra justitieministerns syn på denfrågan.Anf. 38 Justitieminister ():Fru talman! När vi nu ska göra en utvärdering villjag inte säga saker som kan uppfattas som förutfatta-de meningar eller som att jag spekulerar i hur det skabli. Det är möjligt att jag är extra försiktig, men jagvill vara det. Jag tycker att det är viktigt att man gören ordentlig utvärdering av det som har skett, medundantag för det som gäller . Detär också viktigt att det genomförs av en myndighetsom inte på något sätt kan föranleda misstankar omförutfattade meningar.Regeringen återkommer, som jag sade, självklarttill med information om resultatet av dennautvärdering och om hur regeringen ser på den fort-satta reformeringen av tingsrättsorganisationen.Det finns alltid skäl för och skäl emot att läggasamman tingsrätter. Men det är just denna utvärde-rings resultat som kommer att ligga till grund för detfortsatta arbetet.Jag har avsikten att informera om alltsom sker i denna fråga alldeles öppet.Anf. 39 ():Fru talman! Jag får ha respekt för justitieminis-terns ambition att vara opartisk i denna fråga. Jaguppfattar det fortfarande positivt, på samma sätt somjag uppfattade pressmeddelandet, och tror att manmed öppet sinne prövar eventuella fortsatta föränd-ringar av domstolsorganisationen.Jag tycker att frågan om uppgift ochroll är viktig i sammanhanget. Jag skulle vilja - detbör inte påverka själva utvärderingen - att justitiemi-nistern tar ett resonemang kring den frågan.Den stora principfråga som vi har varit oeniga omnär det har gällt domstolsorganisationen under desenaste åren är frågan om regeringens och bemyndigande att i efterhand rapporteraförändringar i domstolsorganisationen. Jag tycker inteatt det är en riktig princip. Om man efter den utvärde-ring som kommer att ske har grunderna för hurorganisationen ska se ut tycker jag, återigen, att riks-dagen ska få en möjlighet att ta ställning till en sam-lad bild av vilken indelning i domsagor och domkret-sar vi ska ha i det här landet. Det är viktigt inte minstför att vi också ska kunna ta ställning till andra as-pekter av förändringar i domstolsorganisationen. Detgäller t.ex. det förhållandet att de lokala domstolarnaockså är en del av infrastrukturen på många småorter.När det gäller den kommun som jag kommer ifrånkan vi konstatera att uppdragen till de lokala advoka-terna i stort sett försvann när tingsrätten försvann förbara några månader sedan. Så är det. Åklagarna ochdomstolarna engagerar oftare advokater som är sys-selsatta på samma ort som domstolarna är belägna i. Imin kommun har det inneburit att advokaterna nuöverväger att flytta sin verksamhet. En grannkom-mun, , genomgick samma förändring1974. Det finns ingen praktiserande advokat iUlricehamn. Jag tror att det fanns sex eller sju styck-en förut. Det här är en förändring som också måstevägas in i den bedömning som vi gör när vi diskuterarden framtida domstolsorganisationen.Jag skulle gärna vilja ha åtminstone ett litet reso-nemang kring hur frågan ska hanteras i framtiden.Anf. 40 ():Fru talman! Jag vill återkomma till frågan om detfinns några synpunkter på att den dömande verksam-heten i t.ex. inte ska bli lidande avden ryckighet som har föranletts av ordergivningenoch de snabba . Likadant undrar jag om detfinns några synpunkter på lekmannainflytandet idomstolarna när det gäller behovet av att det är litelokalt. Det kan bli problem om alla nämndemän skasamlas på ett enda ställe per län.Anf. 41 Justitieminister ():Fru talman! Om det här på något sätt skulle fort-sätta, vilket jag vill understryka att vi inte vet någon-ting om, kommer att få information införföreslagna förändringar. Jag ser inga som helst skältill att vi inte skulle ha största möjliga öppenhet. Menjag vill understryka att vi nu har en utvärdering. Vifår se vad den leder till.När det sedan gäller vet jag inte. Men attdet här stannar upp och att vi gör en utvärderingskulle i och för sig kunna innebära att det blir en oropå olika ställen där man har förväntat sig det ena ellerdet andra. Men det viktigaste är att vi nu får en or-dentlig utvärdering och att den görs så ordentligt attden kan ligga till grund för ett eventuellt fortsatt re-formarbete eller för att vi kommer fram till att det inteska göras något mer. Det är det som det är fråga om.Jag hoppas att herrarna är nöjda med det svar somjag kan ge . Jag kommer att informera om direk-tiven och det fortsatta reformarbetet så fort som möj-ligt.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.7 § Svar på interpellation 2001/02:63 om EU-lagstiftning mot terrorismAnf. 42 Justitieminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder som jag, på ett antal punkter, avser attvidta när det gäller arbetet inom EU med rambeslutenom åtgärder för att bekämpa terrorism och om eneuropeisk arresteringsorder.Sven-Erik har således frågat mig om jagavser att verka för att en politisk överenskommelseom förslagen inte träffas vid rådsmötet den 6-7 de-cember samt om jag avser att vidta några andra åtgär-der för att garantera att de nationella parlamentenbereds tillfälle att göra en grundläggande analys avförslagen.Han har vidare frågat mig, särskilt mot bakgrundav det förslag till granskningspanel som framförts avHuman Rights Watch, vilka åtgärder jag avser attvidta för att åstadkomma en grundlig rättslig analysav förslagen och deras implikationer för rättssäkerhetoch mänskliga rättigheter.Sven-Erik har även frågat mig om jagavser att motsätta mig förslaget till definition av ter-rorism. Slutligen har han frågat mig om jag kommeratt motsätta mig att kravet på dubbel straffbarhet tasbort i rambeslutet om en europisk arresteringsordersamt på vilket sätt jag avser att garantera EU-medborgarnas rätt att söka asyl i ett annat EU-land.Det har gått drygt sedan terrorist-attackerna i . Ingen har hittillstagit på sig skulden, och ingen har försökt att förklaramotiven. Alla konsekvenser av det som hänt kan viinte överblicka . Att effekterna blir kännbarasåväl nationellt som internationellt är däremot uppen-bart.Regeringen gör allt som står i dess makt för att deskyldiga ska kunna spåras och straffas. Vi bidrarockså med full kraft till arbetet med att förhindra attnågonting liknande händer igen, i , i Sverigeeller någon annanstans i världen.Sverige stöder därför alla strävanden som görs föratt analysera vilka åtgärder som behöver vidtas för atteffektivisera kampen mot terrorism. I det arbetet ärdet naturligt att man inom EU säkerställer att med-lemsstaternas lagstiftning är så utformad att den intekan utnyttjas för att begå terroristbrott. Det finnsdärför ett mervärde i att på EU-nivå utforma gemen-samma definitioner av vilka handlingar som ska ansesutgöra terroristbrott, att förutsättningarna för attöverlämna misstänkta personer förbättras och att detsker snabbare. På så sätt skapas ett gemensamt rätt-sområde som underlättar det rättsliga och polisiärasamarbetet.För att kunna träffa en överenskommelse om ram-besluten krävs att enighet nås i allafrågor. Om så sker ser jag ingen anledning att mot-sätta mig en politisk överenskommelse. En sådanöverenskommelse sker för del med förbehållför godkännande.Jag anser att den svenska har godamöjligheter att ta del av och påverka förhandlingsar-betet. Företrädare för träffarmed jämna mellanrum ledamöterna i justitieutskottetdels vid utskottets ordinarie sammanträden, dels vidmöten med utskottets EU-grupp. Vid dessa möten gesinformation om förhandlingsläget och ledamöternafår möjlighet att ställa frågor och lämna synpunkter.Dessutom redogör jag i inför varjerådsmöte för vilka frågor som ska behandlas ochvilken position jag anser att ska inta. Ävenvid dessa sammanträden ges möjlighet att föra framde synpunkter man anser ska vara styrande för detsvenska förhandlingsarbetet.Det är självklart att de åtgärder som vidtas i EUför att skydda medborgarna mot terrorism måsteuppfylla våra krav på rättssäkerhet och skyddet av degrundläggande fri- och rättigheterna. Förslaget frånHuman Rights Watch om inrättandet av en gransk-ningspanel rör formerna för insyn i EU:s förhand-lingsarbete. Det är väl känt att aktivt arbetarför att förhandlingarna i rådet ska präglas av så storöppenhet som möjligt.Vid ministerrådets möte träffa-des en politisk överenskommelse om definitionen avterroristbrott. Den är utformad på ett sådant sätt attbrottslighet i samband med opinionsbildning, såsomupplopp i samband demonstrationer och andra formerav civil olydnad, inte omfattas. På svenskt initiativkommer rådet dessutom att anta en deklaration därdetta uttryckligen anges.Att ta bort kravet på dubbel straffbarhet, dvs. attgärningen även är straffbar i den stat som ska över-lämna en person, är givetvis inget självändamål. Menerfarenheterna har visat att just detta krav tenderar attfördröja och försvåra ett effektivt rättsligt samarbete.Om vi ska kunna uppnå målet med ett område avfrihet, säkerhet och rättvisa måste vi överväga hur viska kunna undanröja hinder av detta slag. Vi ställerinte upp ett sådant krav när vi utlämnar någon tillvåra nordiska grannar. Enligt min mening bör sammasynsätt få genomslag inom EU.Förslaget medför inte på något sätt att medlems-staternas skyldigheter att pröva en persons skyddsbe-hov enligt inskränks. Förslagetger också uttryckligen en möjlighet för en medlems-stat att temporärt avbryta tillämpningen av rambeslu-ten mot en medlemsstat som vid upprepade tillfällenåsidosätter grundläggande mänskliga rättigheter.För att kunna förebygga och bekämpa terrorismkrävs åtgärder på många plan, men en viktig be-ståndsdel är att lagstiftningen innehåller de verktygsom krävs, både i och inom ramen för detinternationella samarbetet. Detta arbete måste dockske på ett sådant sätt att rättstatens principer upprätt-hålls. Vi får inte låta våra egna åtgärder spä på denrädsla och osäkerhet i samhället som terrordådenredan har skapat. Då skulle vi bara spela terroristernai händerna. Kampen mot terrorism måste föras meddemokratins medel.Anf. 43 ():Fru talman! Först vill jag tacka justitieministernför svaren på mina frågor. är jag i och för sig intehelt nöjd med svaren. Men de kanske kan komplette-ras under debatten.Efter den ohyggliga terrorattacken i New Yorkden har arbetet med att anta ett antalrättsakter inriktade på bekämpandet av brottslighetinklusive terrorism starkt påskyndats. Dagordningenför hur detta ska göras tycks sättas i och i EUoch accepteras i ett slag. Det som får stryka på fotenär demokratin och rättssäkerheten. Det finns ocksåmånga som har reagerat på liknande sätt i EU-parlamentet.I svaret skriver justitieministern att det är naturligtatt man inom EU säkerställer att medlemsstaternaslagstiftning är så utformad att den inte kan utnyttjasför att begå terroristbrott. Även om jag inte är någonjurist vill jag säga att lagstiftningen är enbalansgång och en avvägning mellan vad som ärmöjligt och rimligt med tanke på rättstradition, gra-den av öppenhet i samhället, rättssäkerhet och attmänniskor inte ska dömas bara på grund av misstan-kar.Att till skydda sig mot brottsligheteller terrorism är säkert omöjligt om vi inte vill ha enverklig polisstat där människors frihet är starkt åsido-satt. Att förändra i grundläggande lagstiftning är storasaker. Det är inte bara att EU:s statschefer eller justi-tieministrar träffas intensivt föratt uppnå politisk enighet.När en sådan fruktansvärd terrorattack drabbar ettland drabbas landet av både sorg och panik. Kanskedet också råder vissa panikstämningar i EU. Det ver-kar som att ni justitieministrar har erhållit en beställ-ning på en strängare lagstiftning och att resultatet skanås mycket snabbt utan folklig debatt. Vilken legiti-mitet leder ett sådant agerande till?Rättssystemen skiljer sig väldigt mycket åt inomEU. Ett exempel på det är en dom i AD. Det var enperson i som blev avskedad på grund av attpersonen hade blivit dömd i . AD ansåg attdomen var så dåligt underbyggd att man inte kunderäkna med den. Detta tyder inte på ett pålitligt rätts-system. Men det har förhoppningsvis förbättrats iItalien.Hur är det i kandidatländer som , Polenoch ? Kan man lita på varandras rättssystemså mycket att man kan ömsesidigt erkänna dem ochlita på att utlämningen enligt en europeisk arreste-ringsorder är helt okej? Kommer det att vara tillräck-liga undantag för den europeiska arresteringsordern?När det sedan gäller förslaget till rambeslut ärSveriges ståndpunkt bra att iaktta återhållsamhet medvad som ska betecknas som terrorism. Beteckningenterrorism måste förbehållas handlingar som leder tillatt människor dödas, allvarligt skadas eller utsätts förallvarlig fara. Det gäller också handlingar som ledertill omfattande förstörelse eller som injagar skräckhos befolkningen.En mycket viktig gränsdragning måste gälla sådanbrottslighet som sker i syfte att bilda politisk opinionmen som inte bör betecknas som terrorism.Av interpellationssvaret ser vi att rådet på svensktinitiativ ska anta en deklaration där detta uttryckligenanges. Eftersom jag vet att justitieministern har varit- kanske är han det - en mycket bra fot-bollsspelare vill vi i tacka ministern fördetta mål.Anf. 44 ():Fru talman! Också jag vill inleda med att tackaministern för svaret. Jag ser det som väldigt positivtatt nu delvis har lyckats i arbetet inom EUnär det gäller att begränsa risken för att politisk opi-nionsbildning kan definieras som terrorism.Samtidigt, fru talman, vill jag lyfta upp problemetmed definitionen av terrorism. Det här är inte någon-ting som är nytt, utan det har diskuterats i FN i väl-digt . till definitionen av terrorism är deflesta brott som det talas om egentligen tidigarestraffbelagda - mord, tagande av gisslan, utpressningosv. Det här är alltså redan brott. Men sedan har vigränsdragningen när det gäller om man ska bedömadet som terrorism.I EU-diskussionen är brott terroristiska när de be-gås medvetet mot ett land, mot dess institutioner ellerfolk, i syfte att hota eller skrämma. Det gäller dåpolitiska, ekonomiska och sociala strukturer ellersamhällssystemet. Det handlar egentligen om gär-ningsmannens motiv. Sådana definitioner är aldrigjuridiskt problemfria.I just denna diskussion är det oerhört viktigt att fåen riktigt juridisk stringens i förslaget. När vi i riks-dagen får information i justitieutskottet och i är det ständigt ett förhandlingsarbete sompågår. Delvis vet vi ställningstagande ochvilka linjer man tänker driva från svenskt håll, menvad förhandlingarna sedan slutar i och exakt hur lag-stiftningen, formuleringarna, kommer att se ut har viingen möjlighet att här ta ställning till.Fru talman! Det är också problem när det gällerden europeiska arresteringsordern. Vi har fått väldigtmycket information om detta förslag. Tyvärr harförslaget förändrats i stort sett från gång till gång närvi fått information; detta utifrån förhandlingsläget.Från början var det en negativ lista. Man skulle listavilka brott som inte skulle vara med. är vi inne påen positiv lista. Där listas vilka brott som ska tillhöra.Man diskuterar undantagsregler osv.Det är en omöjlighet för oss i , i justi-tieutskottet och i de politiska partierna, att över huvudtaget inta en ståndpunkt utifrån en information därmycket viktiga delar saknas.I diskussionen vill jag också, fru talman, när detgäller den europeiska arresteringsordern lyfta upp attvi inte riktigt kan se att likheten - vi har ju inte harsådana här krav mellan de nordiska länderna - skullekunna vara giltig rent generellt. Inom EU har vi juockså olika rättssystem. Vi har det anglosachsiskarättssystemet. Vi har det franska rättssystemet. Vi hardet rättssystem som finns i . Det är alltså storaolikheter. Där ser vi i stora problemmed att kunna ta ställning till ett förslag innan detöver huvud taget är ordentligt utrett.När det gäller den sista lilla möjligheten, att manfrån ett medlemsland temporärt ska kunna avbrytatillämpningen om grundläggande mänskliga rättighe-ter åsidosätts, undrar jag om justitieministern anser attStorbritanniens beslut om att kunna hålla människorhäktade vid vissa tillfällenskulle vara en anledning till att faktiskt avstå fråntillämpningen om detta skulle genomföras.Anf. 45 ():Fru talman! Det är glädjande att det inom EU gårframåt på det rättsliga området. Däremot är orsakentill att det nu går framåt självklart mindre glädjande.Några av de värsta stolpskotten i de utkast som vi setti justitieutskottet har av justitieministern ensam, elleri samarbete med andra, motats i grind. Jag har någraundringar angående främjandet, inte själva definitio-nen av terroristbrott. Kanske kunde justitieministernnämna något om vad som hänt i det avseendet, för dethar jag inte sett några kommentarer om. Likaså gällerdet tanken på att börja tillämpa detta med kronvittnenoch hur de diskussionerna artar sig.Som föregående talare var inne på ger utveckling-en i vissa medlemsstater, t.ex. , verkligenanledning till oro när det gäller den europeiska arres-teringsordern. Också här blir det intressant att se varvi slutligen landar, med tanke på det kattrakande framoch tillbaka som tydligen försiggår på sammanträde-na. En anledning till att man är lite orolig är också inte vet hur det slutar förrän det blir en slutför-handling. Justitieministern går då in i ett rum ochkommer sedan ut med en överenskommelse som vi dåhar att leva med.En annan del, som egentligen inte berör den frågasom behandlas här - terroristpaketet - gäller frys-ningen av vissa finansiella tillgångar; detta efter dethär med . Detta har ju drab-bat vissa människor i vårt land. Jag har inte särskiltsvårt att leva med att man slår till och belägger egen-dom med kvarstad. Däremot blir det häpnadsväckan-de att kunna konstatera att det inte finns några somhelst möjligheter till överprövning. Såvitt jag förstårkan de här tillgångarna i praktiken vara frysta hurlänge som helst. Därför hoppas och förutsätter jag attjustitieministern med kraft tar upp detta även i sinasamtal med övriga justitieministrar på EU-nivå. Jagskulle gärna vilja ha en kommentar också om det.Anf. 46 Justitieminister ():Fru talman! Vi får väl se om jag hinner med all-ting . Om inte får jag ta fortsättningennästa gång.Självklart förhandlar jag inte ensam om de här sa-kerna, utan mycket har gjorts tidigare. Jag tycker attdet är oerhört viktigt att vi fick med den här definitio-nen i EU. Det var nämligen en ganska förvirrandediskussion där en del sade: Självklart ska vi undantademokratiska rättigheter. Ja, vi får verkligen hoppasatt man har den inställningen, men det var inte detsom det var fråga om. När man utövar de demokratis-ka rättigheterna och ändå begår brott är det inte terro-rism. Det har vi nu uttryckligen fått inskrivet.Sedan en annan sak som inte riktigt har kommitfram. Det är helt riktigt så som det beskrivs här. Detförhandlas, förhandlas och förhandlas. För svensk delvar det väldigt mycket . Jag tyckte att detkändes fel att jag själv skulle ingå, även om det baravar en politisk överenskommelse. Därför lade jagockså en parlamentarisk granskningskontroll, alltsåjust för att få en överblick. Dessutom översätts detibland på ett sätt som man inte är riktigt nöjd med.Definitionen av terrorism tycker jag ändå - såvittnu kan överblickas - har landat väldigt bra. Vi harfått med de saker som vi ville ha med. fördein en sak som också diskuterades i ,nämligen att frihetskämpar ska undantas - vi diskute-rade bl.a. ANC, och har ju sin andravärlds-krigshistoria att tänka på. Jag tycker att det var bra,för det var de här sakerna som var viktiga.Det är riktigt att den europeiska arresteringsordernhar ändrats och den kommer säkert att ändras igen,vilket på sitt sätt kan beklagas. Det här är något sommånga länder har stora bekymmer med. harnämnts här som ett exempel. Jag håller med om attEngland går alldeles för långt. Dessutom har man nubegärt undantag från .