prot · GO0962 · 2001-02-07 00:00:00 — Det kanske säger något om Natoen-tusiasmen när man tar så lätt på skillnaden mellanmilitära och icke-militära allianser.Bo Lundgren efterlyser tydlighet i säkerhetspoliti-ken. Men efter ett brandtal för Natomedlemskap kanhan fortfarande inte ge ett rakt svar om skasöka medlemskap i eller inte.Vare sig eller K-G Biörsmark svararpå frågan: Hur blir och norra tryggareoch säkrare för att vi går med i Nato och offensivtförsvarar Natos kärnvapen och den centrala roll kärn-vapnen spelar i Nato?Marianne frågade om det nya missil-försvaret. Jag kan garantera attSverige är bestämt motståndare till detta. Det tar viockså upp i alla sammanhang.Jag vill avslutningsvis även fråga Bo Lundgrenoch K-G Biörsmark hur de ser på det amerikanskanationella missilförsvaret.Jag tycker nog att det känns som att Natoföre-språkarna lever i en förgången tid. De är opåverkadeav den breda säkerhetspolitik som vi ser . Denenkla lösningen är fortfarande att vi ska bli medlem-mar i Nato. Fram med argumenten för varför vi skabli det! Det finns väl ordentliga argument? Det är välinte bara ideologiska skäl som gör att ni driver ettNatomedlemskap?Sedan kort om något om de övriga frågorna.När det gäller handelspolitiken träffas EU:s han-delsministrar . Önskemålet är att vi skasätta i gång en ny WTO-runda. ligger på förfrihandel och en ny WTO-runda.När det gäller stöder självklartVästsaharas rätt till självbestämmande. Vi stödjerockså FN:s ansträngningar att hitta en lösning.När det gäller ambassadnedläggningar är inga be-slut fattade. Ni kommer att få information till utrikes-utskottet . Men världen förändras, HolgerGustafsson. Vi måste kunna både öppna nya ambas-sader och ibland stänga ambassader. Stängningarnasker dock icke förrän ordentliga beslut är fattade.Öppenheten är en av de frågor som driverhårt i EU. Vi vet ännu inte resultatet. Det finns vissasaker vi aldrig kan kompromissa om, t.ex. vår egentryckfrihetsförordning. Vi vill uppnå så goda resultat iEU som det någonsin är möjligt. Vi får se hur långt vikommer.Herr talman! Här ser jag att min talartid tar slut.Jag hade tänkt återkomma till mänskliga rättigheter,som jag tycker har spelat en glädjande stor roll i denutrikespolitiska debatten. Jag får tacka för en intres-sant debatt så här långt.Anf. 16 BO ():Herr talman! Några korta svar.Nej, vi ska inte besluta detta i slutna rum, . Det är bara det att man inte kanbesluta om Natomedlemskap genom bifall till Folk-partiets motion. Det var vad höllmed om förra året.Ingen hinner vi har ta upp alla viktigaoch väsentliga ämnen, . Jag noterade attLars inte tog upp frågan om fattigdom och för-tryck i och , exempelvis.Sedan till utrikesministern. Eldunderstöd av LarsOhly har jag nog inte. Vi har så skilda uppfattningarom mångt och mycket. Det som är intressant är attbåde och jag noterar att regeringens dim-mor ligger kvar. Man vet egentligen inte vad man villi säkerhetspolitiken, och det är allvarligt. Det ger ettosäkert läge. Där ligger det stora problemet.Det är alldeles uppenbart att det som regeringendiskuterar och som utrikesministern tog upp egentli-gen inte är frågeställningen, dvs: Ska vi bli med iNato eller inte? Den stora frågeställningen är: Skaalliansfriheten vara ett självändamål eller ett medelför vår säkerhetspolitik?Ska vi diskutera alliansfriheten med utgångspunktfrån att den är given, nu och , den alli-ansfrihet som man kan diskutera hur den egentligenfungerade om vi ser till det förflutna? Är det grundenoch ett självändamål? Nej, det är det inte.Det som jag tycker är bra med ansats äratt man säger att det inte är något självändamål utanett medel. Sedan kan vi diskutera. Regeringen sägernu att det är ett självändamål. Vi ska diskutera orden,men samma sak ligger fast. Detta är ett stort problem.Det är också ett stort problem, utrikesministern,att man i det läget, när som ansvarig ordfö-rande i den europeiska unionen ska bygga ett förtro-endefullt samarbete mellan Nato och EU, målar ennidbild av Nato, som i utrikesministerns förra anfö-rande.Vi ska inte glömma att vi i stor utsträckning undergångna decennier byggde vår säkerhet på Nato. Natohar bidragit till och skapat förutsättningar för fred iEuropa. Nato har hållit tillbaka den kommunistiskaexpansionen. Måla inte en nidbild av Nato. Öppnaupp och se säkerhetspolitiken som någonting som inteär givet, som det har varit i det förflut-na.Anf. 17 ():Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern ochövriga deltagare för den här debatten. Tyvärr måstejag säga att förvirringen till stor del består åtminstonevad gäller den svenska säkerhetspolitiken. Jag är inteheller säker på att den förvirringen har flyttats till enhögre nivå.Det är onekligen så att det finns en relevans i frå-gorna om hur konsekvent regeringen är. Å ena sidanförstärker man samarbetet med Nato genom EU ochtalar väl om den s.k. transatlantiska länken som sägsbygga på en stor värdegemenskap. Å andra sidansäger man fortfarande att svensk alliansfrihet skabestå.Vad innebär då svensk alliansfrihet? Innebär deningenting annat än att vi inte går in i ömsesidiga för-svarsförpliktelser? Har vi reducerat svensk alliansfri-het till att enbart handla om detta? Så har aldrig neut-ralitetspolitiken eller alliansfriheten tidigare beskri-vits i svensk politik.När och kritiserar rege-ringen önskar sig utrikesministern tydligen att jag skaskynda till försvar. Nej, det finns ingen anledning tilldet. Regeringen har själv öppnat för beskyllningar omdubbelspel och inkonsekvens. Det är faktiskt rege-ringens ansvar att tala om vad som är problemet medneutralitetspolitiken. Det är inte andra partiers upp-gift.Jag tycker också att det är synd att utrikesminis-tern under sin talartid här inte har haft möjlighetatt över huvud taget kommentera den kritik som jaghar riktat mot regeringen för passivitet vad gällerVästsahara. Det är en skam om inte driver påså att den sista kolonin försvinner och en folkomröst-ning kan komma till stånd.Bo Lundgren säger att jag inte hann ta upp Kubaoch . Det var många länder som jag inte hann taupp, . Problemet med Bo Lundgrensanförande var att han inte ens hann ta upp världenutanför EU.Anf. 18 ():Herr talman! Det gavs ett svar om att omvärldenförändras, och att det skulle vara ett motiv för attlägga ned effektiva ambassader. Det tycker vi är ettmotiv för att behålla effektiva kanaler i stället. Men vifår fortsätta diskussionen och aktiviteten i utskottetnär frågan kommer dit så småningom.När det gäller säkerhetspolitiken och frågan omalliansfrihet är det intressant att diskutera en fråga:Kan ett land som , som är byggt på allianseroch öppenhet i alla avseenden, verkligen göra trovär-digt att den militära alliansfriheten står fullständigtfri? Det är den uppgift som partiöverläggningarnakommer att handla om framöver, och vi ser framemot den diskussionen eftersom den blir oerhört vik-tig.Det är klart att vi är mycket beroende av våra alli-anser - ingen kan förneka det. Frågan är om vi kansärskilja den militära och säga att den inte influerasav andra. Vi har allianser med de nordiska grannarnaoch vi har allianser med den europeiska familjen. Vihar politiska, ekonomiska, kulturella, sociala ochmiljömässiga gemensamma värderingar med de härländerna och gemenskaperna. Om vi ska få en trovär-dig alliansfrihet så handlar det om att formulera sig såatt detta stora paket av allianser i ett krisläge inteskulle influera den militära alliansfriheten. Det är denuppgift som vi kommer att få ta oss an i den härkammaren . Det är en mycket spännan-de uppgift, men jag tror att det är oerhört viktigt ser den som den är.Jag hade tillfälle att ställa en fråga till har var här: Skulle han vilja se fler EU-organisationer i världen? Svaret var: Ja, under förut-sättning att de kan mobilisera resurser för att arbetamed sin egen fred inom och omkring området. Dettamåste vi också väga in när vi beaktar de allianser vihar inom EU och runt EU även på det militära områ-det. Vi måste ta ett delansvar för det.Anf. 19 ():Herr talman! Jag kan konstatera att det råder enförvirring när det gäller vad som är militär alliansfri-het och allianser i övrigt. Det är ganska förvirrande.Bara som en kommentar - utan att försvara den enaeller den andra - kan jag säga att när vi diskuterar pånya sätt beror det väldigt mycket på att omvärldenockså har förändrats ganska mycket på senare tid.Vi lade fram ett tiopunktsprogram för hur vi kanfå en säkrare och fredligare värld i sam-band med . Jag tycker attde punkterna håller ganska bra. Eftersom man intehinner med att behandla alla de frågor som manskulle vilja så tar jag det här tiopunktsprogrammet.Det är nämligen viktiga punkter.Vi vill ha ett reformerat, bättre fungerande FN.Det gäller bl.a. ett reformerat säkerhetsråd.Vi vill stärka FN:s konfliktförebyggande arbete.Vi vill ha en förnyad folkrätt. Humanitär inter-vention kan vara en del i det.Vi vill stärka den regionala säkerhetsordningen.Vi vill förfina sanktionsvapnet så att det intedrabbar civila såsom i och i stället träffar rätt.Vi vill öka skuldavskrivningen.Vi vill ha rättvis handel och hållbar utveckling.Vi vill ha ökat bistånd för effektivare självstyre.Vi vill ha nedrustning.Vi vill stärka den globala rättsnorm som FN-systemet representerar, som konventioner och krigs-förbrytardomstolar.Med detta vill jag sluta för min del i den här de-batten, och tacka för en intressant debatt.Anf. 20 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Det är mycket man skulle vilja taupp i en utrikespolitisk debatt. Man hinner inte medallt vad man skulle vilja. Jag hade velat ägna en deltid också åt EU och "Fästning ". Med detuttrycket menar jag asylpolitiken, som skärps och därSverige måste höja rösten betydligt mer än vad somgjorts.Vi har kommit att diskutera vår doktrin om alli-ansfrihet och neutralitet mycket. Det beror på tvåsaker - dels den motion som ligger i frånFolkpartiet och som har tvingat fram debatten, delsatt utrikesministern har kallat partiledare till över-läggningar för att diskutera detta. Då är det naturligtatt detta kommer högt upp i en utrikespolitisk debatt.Nu säger utrikesministern att alliansfriheten skasyfta till mycket mer än att vi ska kunna vara neutra-la. Vi får väl se vad som kommer ut av överläggning-arna och den fortsatta diskussionen. Jag tycker att detär bra att det har lyfts upp på det här sättet. Det somligger i grund och botten är nämligen att harvarit och är - eller låtsas vara - fripassagerare på detsäkerhetspolitiska området. Vi har någonstans i bak-huvudet att vi ska få hjälp. Men det har inte riktigtkunnat uttryckas.Med precis samma argument som man hade närSverige skulle gå med i EU så menar jag att det ärbättre att vara med vid bordet och diskutera nedrust-ning, kärnvapen och vad det nu kan vara än att ståutanför och inte ha något inflytande. Är vi med så kanvi argumentera, lägga fram förslag och påverka. Detär en viktig del i det säkerhetspolitiska bygget försvensk del också att vi kan vara med där beslutenfattas.Jag tackar så hjärtligt för debatten, som fortsätter.Anf. 21 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! En öppen politisk debatt, tillgång tillinformation och opinionsbildande är viktiga hörnste-nar i en demokrati. Jag ser därför med stor glädje påatt ATTAC-rörelsen nu håller på att organisera sig iSverige. Det är första gången som vi fåren rörelse som i huvudsak jobbar för den internatio-nella solidariteten. Deras krav på skuldavskrivningaroch Tobinskatt är något som också vi i Miljöpartietlänge drivit. Det vore bra om regeringen också nu togdessa frågor på allvar och om den ville vara pådri-vande när det gäller detta. Tobinskatten i någon formskulle kunna spela en viktig roll - inteminst inom FN-systemet både när det gäller att fåekonomiska resurser till FN för att utföra viktigasaker när så behövs och för att användas till skuldav-skrivningar. Jag skulle gärna se att regeringen tarnågon form av initiativ för att gå vidare i de här frå-gorna.Det är glädjande att många unga människor enga-gerar sig inom ATTAC-rörelsen just därför att de villse en förändring. De vill se en rättvisare värld och enannan fördelning av jordens resurser och de vill se enmorgondag som gör det möjligt för dem att ocksåleva och vara på vår jord. Jag hoppas att rörelsen gesmöjligheter att växa och att unga människor får möj-lighet att gå in i engagemanget och också får detpolitiska stöd och den respons som man faktiskt be-höver som ung för att känna att det är idé att engagerasig. Här menar jag att vi som politiker har en möjlig-het att visa att demokrati och opinionsbildning ärviktiga delar för en fungerande demokrati.Anf. 22 ():Herr talman! Inledningen på den här debatten varintressant. Regeringen inbjuder till diskussioner omsäkerhetspolitiken. fick vi nästan beskedom att det inte skulle vara diskussioner utan merkosmetiska överläggningar om formuleringar. Syftetmed överläggningar med partierna måste väl ändårimligen vara att rusta för den säkerhetspoli-tiska utveckling som förestår. Vi ser ju tydligt attmycket kommer att ske, inte minst i närom-råde, i Östersjöområdet.En annan punkt som jag vill ta upp gäller detta attlägga ned ambassader. I när internationalise-ringen ökar kraftigt och får fler kontakter ochförbindelser åt alla håll är det oförståeligt varför Sve-rige ska lägga ned ambassader. Den rimliga utveck-lingsriktningen är väl snarare att vi får alltmer anled-ning att ha kontakter med andra länder och bygga uthela det systemet. Det är extra olyckligt att manskickar en signal om nedläggning i Medelhavsområ-det som säger att vi inom EU måstelägga samma tyngdpunkt på vårt närområde och Me-delhavsområdet. Signalen som skickas är ju den raktmotsatta. Det finns en annons i antirökkampanjen omatt barn gör inte som ni säger utan som ni gör. Det ärsamma sak i diplomatin. Det är många länder i Me-delhavsområdet som undrar: Vad nu då? Finns det ettstort ointresse för ? Är det därför ni läggerned ambassader i det här området?Herr talman! Egentligen skulle jag nu vilja foku-sera på globaliseringen. Den innehåller två moment,nämligen demokrati och marknadsekonomi. Det ärvärderingar som var västliga värderingar,men som är på väg att bli globala.Demokratin har gjort stora framsteg. Över 60 %av jordens befolkning lever faktiskt under folkvaldaregeringar. Det stora problemet är naturligtvis de somär kvar, de diktaturer som faktiskt finns. Vi vet att detfinns diktaturer framför allt i islamiska länder, bådeislamitiska sådana och sådana som är tvärtom, dvs.mot islam. Vi kan ta och som exempel.Men det stora problemet i världen är att nästan varfjärde människa lever i en kommunistisk diktatur.Proletariatets diktatur är fortfarande en mycket storoch dominerande styrelseform på jorden. Jag tyckeratt det finns anledning att i en debatt i den svenskariksdagen notera att detta är ett kvarvarande stortproblem som tyvärr nämns alltför lite i debatten. Detär dessutom så att denna diktatur inte är någon slump.Det är ju själva fundamentet i den kommunistiskaideologin att proletariatet ska ha en makt över ut-vecklingen i form av en diktatur, en enpartistat.Om jag förstår det rätt finns det t.o.m. inomVänsterpartiet de som anser att kommunism är ettrimligt styrelseskick i världen och att man ska haproletariatets diktatur som en styrelseform för männi-skor. Det gör att det finns anledning, inte minst i densvenska , att verkligen diskutera om vi kantala om demokrati i världen och ha partier,eller i alla fall delar av partier, som förespråkar dik-taturen som styrelseform. I allt från till Nordko-rea ser vi detta. Det är också allvarligt att regeringensom stödparti för sin politik förlitar sig på ett partisom har haft, och till dels även har, kommunismensom ideologi. Jag tror att det är viktigt, inte minst förVänsterpartiets företrädare i debatten att klargöradetta. Man kan inte från denna talarstol hårt och ivrigtplädera för demokrati i andra länder om man samti-digt själv inte håller rent i sin egen ideologiska upp-fattning.Det andra benet i globaliseringen är marknadse-konomin. Den var länge förbehållen en mycket litendel av jorden, , och någraländer i västra . Huvuddelen avjordens länder styrdes på helt andra sätt ekonomiskt.Det var socialism i men också i stora delarav tredje världen. Vi har , den indiska socialis-men, den arabiska socialismen och den afrikanskasocialismen. I hade man väl inte såmycket socialism utan mera merkantilism. Det ärockså ett system för statsstyrning och protektionism.Den fattigdom vi ser i världen är ju inte ettresultat av globaliseringen utan ett resultat av icke-globaliseringen. Under många decennier har ländervarit avstängda och isolerade och styrts helt och hålletmed kommandoekonomier på det ena eller andrasättet. Det blir något bisarrt om vi ska ha en debattom globaliseringens negativa följder och därmedpekar på den omfattande och upprörande fattigdomsom fortfarande finns i stora delar av världen, när deni grunden beror på att länder valt att isolera sig frånomvärlden och ha ett ekonomiskt styrelseskick därman inte har gett de enskilda människorna möjlighetatt utvecklas.Hela och stora delar av övriga världen ärfyllt av projekt som har misslyckats, individuellautvecklingsprojekt som aldrig blev av därför attstatsmakten hindrade dem. Man fick aldrig chansenatt starta sitt företag, att utveckla sin ekonomi och attta tag i alla de idéer som en befolkning har. Det finnsingen anledning att tro att afrikaner, asiater eller la-tinamerikaner skulle vara mindre begåvade, mindreuppfinningsrika eller mindre kreativa än vad vi euro-péer eller nordamerikaner är. Det har naturligtvishandlat om statsmakter som har förhindrat, och fort-farande förhindrar, länders befolkningar att utvecklasig. Jag tror att alla har samma strävan att bygga väl-stånd för sig själv, sina nära och för samhället i stort.Det är ingenting som är förbehållet bara en viss del avjorden. Det är nog så att alla människor, inte minst iu-länderna mer än någon annanstans, drivs av dennasträvan. Då är det just hindren som måste bort, alla dehinder som har gjort att länder inte har utvecklats ochhängt med i utvecklingen som man borde ha gjort.För 30-40 år sedan fanns det stora förhoppningari samband med avkoloniseringen, särskilt i Afrika.Man sade att nu skulle väl ändå chansen finnas attkomma i kapp, att få en snabb tillväxt och komma ifatt de länder som hade en rimlig levnadsstandard förflertalet av sina medborgare. Tyvärr har ju mycket avdetta kommit på skam just därför att man inte har haftförmåga att se att det är den fria och öppna ekonominsom är grunden för detta. Det är faktiskt det endasystem världen känner som kan ge en bred och ac-ceptabel levnadsstandard för en befolkning. Vi kän-ner faktiskt inget annat. Det finns möjligtvis ett un-dantag, och det är att om man har ett litet land medmycket olja under jorden kan man bli rik även omman är feodal. Det har vi sett på några få ställen påjorden. Men bortsett från dessa små undantag medgeologiskt lyckligt lottade länder, är det faktiskt baraen marknadsekonomi och en demokrati som kan geen acceptabel levnadsstandard till en hel befolkning.Det är just där globaliseringen ligger. Det tragiska ärju att det är så många som är emot globaliseringenjust därför.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag respekterar att har andra uppfattningar än jag, men jag respekte-rar inte att han påstår att det finns diktaturförespråka-re i . Såvitt jag vet har begreppet pro-letariatets diktatur aldrig funnits i mitt partis olikaprogram. finns det inte en medlem i Vänster-partiet som på en enda punkt, vad jag vet, har före-språkat diktatur. Om kan överbe-visa mig om detta, så gör det i stället för att låtsassom om han inte förstår att vi vänsterpartister står fördemokrati fullt ut! Vårt partiprogram är genomsyratav denna tanke.Göran Lennmarker säger också att vi inte ska talaså högt om demokrati när ett parti som Vänsterpartietsitter i riksdag. När ska ?Anf. 24 () re-plik:Herr talman! Det var ett intressant inlägg. Kom-munismen har ju proletariatets diktatur som en centraltes. Varje kommunistiskt land som har existerat påjordklotet har haft detta som styrelseform.De kommunistiska länder som existerar hardetta som styrelseform. Man får inte ha andra partierpå . Man får inte ha falungong i , för detkan ju bli en konkurrent till det allsmäktiga kommu-nistpartiet. , , - det finnssäkert fler länder. Det är de jag kommer på nu.Skulle det alltså innebära att de här länderna, somhar varit kommunistiska och är kommunistiska,skulle uppfatta begreppet kommunist fel, medan LarsOhly uppfattar begreppet kommunist rätt? För det ärväl ändå så att i finns det inte baramedlemmar utan ledande företrädare som faktisktkallar sig kommunister. Har jag fel på den punkten?Anf. 25 () replik:Herr talman! Jag ärkommunist, och det finns säkert många fler som kal-lar sig kommunister i Vänsterpartiet.Vad jag ville veta var: När har någon vänsterpar-tist uttalat sig för diktatur, uttalat sig i icke-demokratiska ordalag?Jag undrar när ska förstå attöverdrifterna och nidbilden av baraslår tillbaka mot dem som så uppenbart vägrar attdiskutera vad meningsmotståndare skriver, säger,tänker och gör.Anf. 26 () re-plik:Herr talman! Om man är kommunist, ,antar jag att man omfattar den kommunistiska ideolo-gin. Det måste vara själva idén med begreppet kom-munist. Och den kommunistiska ideologin innebär attett land ska styras enligt principen om proletariatetsdiktatur. Man har alltid gjort så i kommunistiskaländer. Det finns inte ett exempel på ett kommunis-tiskt land som inte har detta som styrelseform.Lars kan väl ändå inte omdefiniera kom-munismen så fullständigt att detta inte skulle finnas,att detta inte skulle vara den centrala delen i denkommunistiska ideologin. Skulle alla kommunistertvärsigenom världshistorien ha haft fel och ? Det är ju en uppenbart bisarr tolkning.Att vara kommunist innebär naturligtvis att manomfattar den kommunistiska ideologin, där en fun-damental del när det gäller styrelseskicket är att pro-letariatets diktatur ska utövas. Det har också gjortsmed stor brutalitet under det senaste århundradet.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag vill protestera mot det sätt somGöran Lennmarker beskriver marknadsekonominsvälsignelser på. Det var inte ett ord, inte en stavelseom att marknadsekonomin behöver sociala tyglar ochett politiskt ansvar för att man ska nå framgång ochvälstånd för de länder som inte har marknadse-konomi.Vi vill också se marknadsekonomi i hela världen.Men vi menar att det krävs ett socialt ansikte, enrättvis fördelning och ett politiskt ansvar för mark-nadsekonomin. Den råa marknadsekonomin ger intevälstånd till merparten av människorna.Anf. 28 () re-plik:Herr talman! Jag tror att i grun-den har fel. Marknadsekonomin bygger på en rätts-stat. Man kan inte ha en marknadsekonomi utan rätts-stat. Hela grunden för marknadsekonomin är att denutspelar sig inom ramen för en rättsstat. Vi har regler.Avtal ska hållas. Vi har äganderätter som definieras ilagen. Vi har konkurslagstiftning och patentlagstift-ning. Allt detta är rättsligt givna regler.Marknadsekonomi finns inte i något slags djung-elns lag, som ibland marknadsekonomins belackaretror. Där finns inte rättsregler. Där finns inte t.ex.detta att en svagare part kan ha rätt mot en starkarepart. Det är ju centralt i hela avtalsrätten. Köper jagen felaktig bil av , ett av världensstörsta företag, kan jag få rätt om det visar sig varafelaktigheter. Det är själva grunden i marknadseko-nomin. Avtalsrätten stärker lagen. Och det är minsanningen djungelns lag.Det är väl tvärtom så att marknadsekonomin harvisat sig vara den mest sociala form vi känner. Socia-lismen däremot har skapat förödelse där den har till-lämpats.Anf. 29 () replik:Herr talman! Våra inlägg bygger på olika ideolo-gisk grund. lovordar en rå mark-nadsekonomi som inte känner några regler. Men denmarknadsekonomin tar inte hänsyn till fattiga männi-skor, till sjuka människors behov, till medellösa.Vi vill se en marknadsekonomi som har spelreglersom gör att alla människor får del av det välstånd somdet genererar. Här skiljer vi oss åt, jag.Anf. 30 () re-plik:Herr talman!