prot · GP0945 · 2001-12-11 00:00:00 — Planerar rege-ringen att genom förstatliga fler kraftan-läggningar?Att är en ren poli-tisk uppgörelsen och inte en strikt affärsmässig upp-görelse bekräftas, tycker jag, av att det var närings-ministern som ledde presskonferensen, inte Sveas-kogs ordförande tillsammans med dess vd. Här vardet staten som presenterade en affär, en affär heltregisserad av staten.Med regeringens politiska markering finns detinget alternativ. Det finns inga förutsättningar för enannan affärslösning eller för att en annan budgivareskulle lyckas. Och priset på aktien blev därefter, tillnackdel för ca 200 000 aktieägare. ställde sig bakom förslaget, trots attledande skogsexperter i stället rekommenderade sty-relsen att sälja ut skogen i mindre bitar och därigenom skapa bättre värde på aktien.Herr talman! Affären visar tydligt på det olämpli-ga i att staten äger företag och agerar företagare.Staten ska inte äga och driva verksamheter som andrakan sköta minst lika bra. anser attstaten bör äga mindre, inte mer. Det gäller såväl pro-duktiv skogsmark som företag som verkar på konkur-rensmarknader. Enskilda skogsägare och privatabolag kan bruka skogen, miljömässigt och kvalitativt,minst lika bra som staten.Statens uppgift är att sätta ramarna och skapa re-gelsystemen för näringslivets verksamhet och attbidra till att skapa förutsättningar för långsiktig till-växt.Statens uppgift i skogssektorn är att ta hand omområden med höga naturvärden som undantas frånbrukande. Det ska man göra genom att ur ett rimligtoch begränsat statligt skogsinnehav erbjuda högkva-litativ produktionsmark som bytesvara, när allmänin-tresset kräver att privata skogsägare ska avstå frånsina marker. Om det inte finns lämplig mark att er-bjuda ska självklart ordentlig ersättning utgå i redapengar.Behovet av att skydda mark med höga naturvär-den är störst i . Av 2,4miljoner hektar skogsmark ligger bara ungefär enfjärdedel i Bergslagen och . Resten ligger iNorrland.Herr talman! Vad blir då effekten av ? Det är inte alldeles enkelt attbedöma det. Men av skogsarealblir svenska staten största skogsägare. Detinnebär förstås att man blir klart störst på den svenskamarknaden och kommer att kunna påverka virkes-handeln och virkespriserna.Det är ganska intressant att läsa prospektet. Därsägs ingenting om att ska värna om in-landssågverken. var tidigt uteoch hyllade affären eftersom man trodde på statenslöften om god tillgång till virkesråvara till låga priser.Genom sin storlek kan ju staten pressa ned råvarupri-set om man vill. Men skulle man pressa priserna fårdet effekter på virkespriserna överlag. Det leder äventill att de privata skogsägarnas inkomster minskar.Detta kommer att förstärka den pågående avfolk-ningen av landsbygd och glesbygd eftersom famil-jeskogsbrukarnas försörjningsmöjligheter minskar.Skulle staten medvetet hålla nere priset på sågtimmersnedvrider man konkurrensen och motverkar ocksåden strukturomvandling som behövs inom såg-verksnäringen. Ekvationen går inte ihop för mig, herrtalman.Precis som värnar skogsägar-rörelsen om den privata äganderätten. Men medanKristdemokraterna säger nej till affären landadeskogsägarna på ett villkorat ja. De krav man särskilttryckte på var att statens utökade markinnehav i södraSverige ska utnyttjas för reservatsersättningar och attstaten ska tillhandahålla ersättningsmark till drabbadeskogsägare. Men för detta krävs inte de enormaskogsarealer som det nya statliga bolaget kommer attinneha i framför allt Norrland.Därför anser skogsägarna att betydande arealerskogsmark ska säljas ut till privata skogsägare. Ochdet räcker inte med de som sägs kunna för-säljas om man läser propositionen. Vi krist-demokrater delar den uppfattningen. Det finns ingetsamhällsintresse av att staten äger mer mark än vadsom behövs för att på ett bra sätt klara de åtagandensom staten bör ta på sig. Dessa är, som jag ju redanhar sagt , i första hand reservatsbild-ningar och ersättningsmarker.Herr talman! yrkar avslag påpropositionen och bifall till reservation 1.Som avslutning vill jag upprepa en del frågor ochlägga till ytterligare några frågor som jag hoppas attnäringsministern vill ge svar på. Vad är detverkliga skälet bakom förslaget? Varför var det såbråttom att man inte kunde vänta på den sittande,statliga skogsutredningen? På vilket sätt är den häraffären ett samhällsintresse? Och - när varslenduggar tätt i det svenska näringslivet - vill jag fråga:Tror ministern att det skapas fler eller möjligen färrearbetstillfällen när staten blir största skogsä-gare?Till slut: Var går gränsen för statens förvärvsivernär det gäller skogen och kraften?Anf. 3 ():Herr talman! Jag hade tänkt börja med att tala omskogens betydelse för landet. Det har en del gjort föremig, så jag ska fatta mig rätt kort. Vi kan säkert på-minna varandra och många andra om att skogen ärvår i särklass största exportnäring. Det är en förny-elsebar resurs som bokstavligen växer så det knakar.Vi ökar virkesförrådet i det här landet med 30 miljo-ner skogskubikmeter . Det är väldigt mycket.Träet som material har också framtiden för sig, mendet krävs mycket hårt arbete när det gäller vidareut-veckling, klusterbildningar och marknadsanpassning.Men det är ett annat kapitel.Herr talman! Om statens köp av vi olika här i kammaren. Vi ska också heltklart konstatera att det har hänt en hel del de senaste10-15 åren både när det gäller avsättningar till reser-vatsändamål och när det gäller virkeshandeln, som nuinte alls ser ut på det sätt som den gjorde tidigare. Nuopererar ju de stora skogsbolagens inköpare sominköpsorganisationer, och det är en väsentligt ökadkonkurrens på rundvirkesmarknaden.Från sida tycker vi att flera av degrundläggande motiven för detta köp är acceptabla.Omarrenderings- och tillköpsmöjligheter ska skapasför det enskilda skogsbruket. Vid avsättning avskogsmark för olika typer av reservat av miljö- ochkulturskäl - det tenderar faktiskt att bli väldigt om-fattande - ska vid en likvärdig skyddsstatus, ochdet kan ha blivit missuppfattningar av vår reservationpå den punkten, statens mark kunna tas i anspråk. Detär faktiskt så, det vill jag passa på att säga, att justreservatshoten i många län är det som enskilda skogs-ägare känner störst oro för inför framtiden.Det är självfallet enklare och billigare för statenatt kunna ta del av sitt eget markinnehav för dettaändamål än att driva komplicerade, juridiska proces-ser. Det är något som rätt ofta förekommer, det vetjag av egen erfarenhet från min del av landet.Om det finns skäl att avsätta privat skogsmark,som ju faktiskt ofta kan vara mer skyddsvärd, skastatens mark kunna erbjudas som bytesmark. Det ärför den enskilde skogsägare som vill fortsätta med sinverksamhet ofta att föredra framför direkt ekonomiskersättning.Förslaget till utförsäljning är enligt Centerpartietsmening helt otillfredsställande. Det är också skälet tillatt vi yrkar avslag på förslaget i betänkandet. Statenska inte äga mer än på sin höjd av skogen.Dock finns det som jag tidigare nämnt skäl för att haett mindre och samlat skogsinnehav.En mycket mer kraftfull utförsäljning av lämpligadelar av den statliga skogen hade skapat förutsätt-ningar för en mer positiv utveckling i många skogs-och landsbygder över hela landet, inte bara i Norr-landslänen som en del trott. Jag har tagit reda påmarkkartan för det nya samlade bolaget. Där visarfakta att det finns mer än i Götalandoch . Det är alltså inga små arealer.Tyvärr blev regeringens försäljningsprogram baraen tumme även om man skulle leva upp till formule-ringen att volymen av försäljning kan uppgåtill mellan och . Om vi tolkar det positivtkan det bli . På den punkten vill jag gärna ha ettbesked av Socialdemokraternas talesman förslag är att det krävs en försäljning av av det blivande bolagets skogsmarksareal. Detskulle skapa ett fritt ägande och ha en positiv effektför berörda bygder. Det kommer också som jag sadeatt kunna ge effekt över hela landet.Ni hade nu chansen från Socialdemokraternas sidaatt genom en betydande utförsäljning av skogsmarktill enskilda ägare och brukare komma bort från detschackrande om skogen som eljest kan bli fallet. Vimenar från vår sida, det vet alla här och säkert mångafler, att den svenska skogens omloppstid är utomor-dentligt lång. Till K G Abramsson vill jag säga att ivåra delar av landet är den . Då behövsdet en långsiktig, genomtänkt ägarstrategi och skogs-politik. Varför tog ni inte den här chansen att sätta detenskilda ägandet av skogen, som vi också föresprå-kar, klart före ett aktieägande av skog?Herr talman! Ett spritt, småskaligt skogsbruk harförutsättningar att, förutom en högre produktion,också skapa högre och mer uthålliga naturvärden ändet storskaliga trakthyggesbruk som förknippats med.Jag väntar med spänning på beskeden om rege-ringsföreträdaren motiv för att inte bejaka enökad utförsäljning av skogsmark till det enskildaskogsbruket.Med det sagda yrkar jag bifall till reservation 2.Anf. 4 ():Herr talman! I en fungerande marknadsekonomifyller staten en viktig funktion som stiftare av delagar och regler som ska följas, som beslutsfattare närdet gäller de skatter som ska betalas och som myn-dighetsutövare i form av rättsvårdande och mark-nadsvårdande instans. Att på samma gång vara aktörpå marknaden blir en orimlig sammanblandning avroller.Vi liberaler vill att fler människor ska vara ägareav företag. En privatisering av statens ägande erbju-der just en möjlighet att sprida privat ägande till flera.Därför privatiserade också den förra borgerliga rege-ringen och spred ägandet till svenskafolket.Herr talman! Det finns många exempel på statligtoch kommunalt ägande som snedvrider konkurrensengenom en öppen eller dold subvention och diskrimi-nerande offentlig upphandling. Därigenom får privataföretag sämre lönsamhet och expansionsmöjligheter,och några kan t.o.m. tvingas lägga ned sin verksam-het.Politiskt subventionerade konkurrenter skaparockså en extra osäkerhet för privata företag som försin försörjning enbart är hänvisade till att tillfreds-ställa kundernas efterfrågan och som inte kan fallatillbaka på att tillfredsställa politiska önskemål. I stortsett samtliga statliga företag agerar dessutom på enmarknad där det finns privata företag som är justkonkurrenter.År 1991 var ett helstatligt bolag. Föratt sprida ägandet och ge bolaget tillgångtill externt riskkapital beslutade den borgerliga rege-ringen 1994 att sälja av aktierna i bolaget, mot-svarande ungefär 53 ½ miljoner aktier. Av dessaaktier reserverades för privatpersoner. Reste-rande såldes till svenska och utländska institu-tioner i ett anbudsförfarande för att få ett marknads-mässigt pris. blev en folkaktie.Med denna proposition ändrar regeringen uppen-barligen strategi och prioriterar i stället färre leve-rantörer och mer statlig kontroll.Förslaget om socialisering av ärdessutom osnyggt gentemot övriga ägare. Det är intebra att budet kommer från huvudägaren staten somredan äger av bolaget, som dessutom har tillsattstyrelsen, som bestämmer spelreglerna för aktörernaoch som även är domare. Samman-blandningsekonomin är nu total.Regeringen, med näringsminister i spetsen, anser också att motivet till budet påAssi Domän är att skogsindustrins betydelse försvensk export är så viktig att råvaruförsörjningen intekan lämnas i händerna på privata aktörer. Det sägerväl i stort sett allt?Han säger också att det är viktigt att den svenskaskogen inte bara blir en lekstuga för dem i Sverigemed mycket pengar. Det är märkliga uttalanden. Ochstaten ska fortsätta att öka sitt ägande av skog. Då vetvi åtminstone var vi står.Dessa motiv och en så nedvärderande syn på pri-vat ägande väcker fler frågor än de faktiskt besvarar.Herr talman! Kommer det att innebära att allaviktiga exportindustrier ska räkna med statliga råva-ruleveranser , och av vilka skäl? Gäller detsåväl och som jordbruket och livsme-delsindustrin? Är det ett sätt att hålla råvaruprisernanere och med skattemedel subventionera vissa före-tag? Är alla aktörer med god ekonomi olämpliga somunderleverantörer till exportindustrin? Detta är frågorsom vi måste ställa oss.Vi anser att denna återsocialisering är en synnerli-gen dålig idé och vill därför avslå förslaget från rege-ringen. behövs som en stor aktör påskogsmarknaden i konkurrens med helstatliga Sveas-kog och övriga aktörer.Herr talman! När det gäller sekretessen kan jaginstämma i allt väsentligt som Per ochInger Strömbom har anfört. Sekretessverkty-get ska brukas, inte missbrukas.Herr talman! Med det sagda yrkar jag bifall till re-servation 1.Anf. 5 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillförslaget i utskottets betänkande och avslag på reser-vationerna.Jag skulle först vilja säga något om statligt ägandeav företag. Från socialdemokratisk sida har vi enganska pragmatisk inställning till att äga företag ochvad vi ska göra med företagen. Vi kan både se ochhöra att borgarna snarare har en dogmatisk eller dokt-rinär inställning till det statliga företagsägandet. Detär alltså fråga om en ideologisk fastlåsning som dehåller sig kvar vid.Vi tycker att det faktiskt måste vara tillåtet förstaten att äga företag. Det är bara att konstatera att destatliga företagen går ganska bra. Det är klart att vihar lite olika intressen av vilka företag som staten skaäga. Men särskilt intressant tycker vi att det är att hakontroll över företag som hanterar de viktiga natur-tillgångarna malm, vattenkraft och skog. Det är braför , det är bra för svenska folket, och jag trorockså att det är bra för statsfinanserna. Statens företagger alltså god avkastning som kommer oss alla tilldel.Frågan om detta förvärv av har tydli-gen upprört framför allt . De talar omsocialisering, och det verkar som om det är en storkatastrof i antågande. Det tycker inte vi, och det ärmånga andra som inte tycker det. Om man tittar påvad svenska folket har att säga om detta, vad de småaktieägarna har att säga om detta och vad ganskamånga företagsledare som är involverade i såg-verksnäringen har att säga om detta, så tycker faktisktalla att det är bra. Det är märkligt. Här försöker mo-deraterna hävda motsatsen. Nej, det finns också andraintressenter som ställer upp för detta, t.ex. naturvän-nerna som tycker att vi ska ha kontroll över vad vigör med skogen och skogsmarken. De tycker att dettaär bra, och det gynnar intressen som vi har att ta ettstort ansvar för.Som jag sade är de borgerliga partierna inte in-tresserade av detta utifrån mer ideologiska utgångs-punkter än andra. De säger att statligt ägande ochstatlig styrning är ineffektivt och innebär stora kost-nader för svenska medborgare. Det är enligt vår me-ning fel.Det är inte bara som ställer upp pådenna linje. Om man tittar på de motioner som harväckts med anledning av denna proposition och underallmänna motionstiden kan man nästa tro att man harklippt och kopierat i varandras motioner. Argumente-ringen kring dessa frågor är likadan, nämligen attstaten inte ska äga företag, att staten inte kan drivasina företag på ett effektivt sätt, att det innebär kost-nader för svenska medborgare och att man inte skaskapa regler och vara domare, osv. Vi tyck-er inte att det är på det sättet. Det känns faktiskttryggt att veta att de viktiga naturtillgångarna ägs avsvenska staten, i , i och i Sveaskogmed den ökning som är aktuell och som tas upp iden proposition som vi nu diskuterar.Vad är det som är bra med denna affär som vi nuska göra? Jo, det har sagts tidigare och framgår gans-ka tydligt av propositionen, nämligen att vi ska kunnavara en aktör när det gäller omarronderingsfrågor ochatt vi ska kunna medverka i markbyten. Vi förstärkerockså möjligheten att vara en stark aktör när det gäl-ler utbudssidan på vedråvara, och vi skapar mindreinlåsningseffekter, vilket sågverken och kanske fram-för allt köpsågverken, allra helst i norra , ärmycket medvetna om. Det har också bekräftats avföreträdare för sågverksnäringen att det tidigare för-värvet som innebar har uppskattats.Det är vidare bra att vi ska kunna avsätta tillräck-ligt med mark för naturvårds- och kulturmiljöända-mål. Men här vill jag säga - så att det inte ska miss-uppfattas - att det inte ska vara lättare att avsättastatlig mark än annan mark för naturvårdsändamål,som lite grann antydde. Det är natur-ligtvis kvaliteterna som ska avgöra, och inte vem somäger marken. Men under likvärdiga förutsättningar såkan vi välja statlig mark om det behövs avsättas mark- det kan jag hålla med om.Vi har mycket tydligt sagt i betänkandet att vi skahålla oss till strikt affärsmässiga och kommersiellavillkor i alla affärer som ska göras när det gäller av-sättningar osv.Denna affär innebär en effektivare skogsförvalt-ning enligt regeringens proposition. Innehavet somstaten har är för litet för att vi ska få en effektivförvaltning och för att vi ska kunna bedriva verksam-heten på ett rationellt sätt. Genom denna affär av-vecklar också staten sin skogsindustriella verksamhetoch koncentrerar sig på skogsägande och skogsför-valtning med målsättningen att avkastningen ska varahög och uthållig.Utskottet diskuterade i samband med det förraförvärvet och skapandet av villkoren ochriktlinjerna för förvaltningen. De villkor som skagälla för detta tillskottsköp och denna förstoring ochförökning ska gälla också i det nya bolaget - det nyaSveaskog. Det ska alltså vara fråga om att erbjudatillskottsmark för arrondering och tillköp, och - vilketjag tycker särskilt borde tilltala - dettaskulle gynna det småskaliga skogsägandet genom från regeringens sida tydligt i propositionenskriver att man ska hjälpa till att stärka det enskildaskogsbruket. Man har också sagt att det ska gällaalldeles särskilt i glesbygden, vilket jag naturligtvis ärspeciellt glad för eftersom jag de facto representerarglesbygden.Jag tycker att skulle ha accepterat detta imycket större utsträckning, men man gillar inte denlilla volym som man tycker att det innebär. Jag tyckeratt det gäller ganska mycket skogsmark. Från rege-ringens sida säger man ju att man kan tänka sig attavveckla , och det är ganska storaarealer. Jag vill kalla det som föreslår för enprivatiseringsplan. Den är inte bra. Regeringen hargått till mötes på ett påtagligt sätt, och jagtycker därför att det är en onödig invändning somCentern gör.Om man tittar i motionerna ser man att de borger-liga partierna vill privatisera utifrån motivet attskogsförvaltningen skulle bli effektivare och merlönsam och därigenom mer hälsosam för svensk eko-nomi. Jag tycker att man riktigt ser hur bockfotensticker fram här, Per . Som jag har sagt såär det enbart av ideologiska skäl man vill privatisera- eller av dogmatiska och doktrinära skäl. Så skulleman också kunna uttrycka det.Staten ska enligt vår mening kunna äga företag,och särskilt företag som har betydelse för en positivsamhällsutveckling. Det tycker jag att de företag harsom arbetar med våra gemensamma naturtillgångar.Staten ska också kunna äga företag för att tjäna peng-ar till sina medborgare. Det kan inte vara fel. Jag villpeka på att inte är unikt när det gäller att ägamark. Någon har nämnt - eller i allafall. och äger mycket mer skog än vadSverige kommer att göra.Det har också påståtts att staten inte sköter sinskog på ett bra sätt. Det är fullständigt felaktigt. Omman tittar på de utvärderingar som har gjorts avskogspolitiken så visar det sig att staten ligger väldigtlångt framme när det gäller att sköta sin skog. Därfinns det alltså enligt min mening inga argument atthämta. Staten är föregångare på det området.Slutligen vill jag säga några ord om sekretessfrå-gan. Tyvärr har ägnat merparten avtiden i utskottet åt att diskutera sekretessfrågor, ochinte innehållet i propositionen. Jag tycker inte attnäringsutskottet ska vara arena för denna typ avprövning. Vi har faktiskt institutioner som hanterardetta. Jag tror att är mycketbättre på det. Jag tycker de facto att regeringen harhanterat sekretessfrågan på ett korrekt sätt, och vi haringa som helst invändningar emot det. Utskottet harhaft all möjlig information. Man har haft hela ärendettill sitt förfogande och det underlag som man behöverför att kunna bedöma saken rätt.Anf. 6 PER () replik:Herr talman! Det dunkelt tänkta är det dunkeltsagda.När det gäller sekretesstämplarna så är det nogganska liten tid som har ägnats dem totalt. Jag villäven notera för K G Abramsson att det faktiskt ärutskottet som självt kan häva varje sekretesstämpelfullt ut. Vill K G Abramsson ta över den delen närregeringen vägrar så välkomnar jag detta. Det kanskekan leda till ökad offentlighet. Som jag sade ska maninte låta min lilla sons beteende få dominera.Herr talman! Vi fick inget svar på frågan om hurmycket Socialdemokraterna ska gå in för ytterligareskogssocialisering. Hur är det med malmen? Är detbara järnmalm som är intressant? Och hur är det medvattenkraften? Är det bara en del som är intressant,eller är det fortsatta socialiseringar som står på agen-dan? Det tycker jag att svenska folket har rätt att fåreda på. Och hur är det när det gäller råvaruförsörj-ningen till viktig svensk industri? Skogen är viktig.Men hur är det med det andra? Behöver underleve-rantörerna på småländska höglandet till den svenskabilindustrin eller teleindustrin också socialiseras?Även den industrin är ju så viktig att råvaruförsörj-ningen inte - för att återge vad som har sagts - skaländas till enskilda att hanteras.Min andra fråga gäller skogsvården. Jag är en storanhängare av skogsvård. När jag drar parallellen tillKanada så gör jag det för att näringsministern i sinargumentation har dragit in . Jag vet faktisktinga naturvårdsorganisationer eller andra som harvelat hylla det kanadensiska sättet att sköta skogsav-verkningar. För mig är det den gamla traditionen avsjälvägande svenska bönder, så många enskilda ochså mycket mångfald och pluralism som möjligt, somskapar utvecklingen i skogen och arbetstillfällena iglesbygden. Då får man inte ha ett sådant förakt ochprata om att även rika kan leka och vara med somskogsägare. Jag tror att man betraktar de flesta skogs-ägare som mer eller mindre förmögna.Anf. 7 ()replik:Herr talman! , och intesaken, har de facto varit huvudfrågan i utskottshante-ringen för . Det beklagar vi. Sekretess-bedömningen kan naturligtvis göras också av nä-ringsutskottet. Men näringsutskottets majoritet harbedömt detta och konstaterat att regeringen har gjorten riktig avvägning när det gäller vilka dokumentsom kan släppas ut och vilka som ska sekretessbeläg-gas. Det har också skett i samråd med utskottsmajo-riteten.Vad gäller råvaruförsörjningen så har jag i mittinlägg talat om naturtillgångar - skog, vatten ochmalm - som vi tycker är en gemensam angelägenhetför svenska folket. Det är i huvudsak där som vi harett intresse.När det gäller det statliga ägandet över huvud ta-get har jag också sagt att vi är för en pragmatisk in-ställning till vilka företag som staten ska äga ochdriva. Det kan ju vara olika från tid till annan. Jag trorinte att det är hälsosamt att vi en gång för alla ska låsanågon form av ägarpolitik eller ägarpolicy på dettaområde.Som jag sade tidigare kan jag också konstatera attden svenska staten sköter skogsvården genom sittföretag på ett mycket föredömligt sätt. Detta framgårockså tydligt av den redovisning som utskottet hargjort, och det kan de facto inte förnekas. Sedan harjag inte sagt att privata skogsägare inte sköter sinskog på ett bra sätt. Men utvärderingarna anger vemsom tar täten härvidlag.Jag tror också att statligt skogsägande är bra försysselsättningen i glesbygd. Det har antytts att detskulle vara sämre, men under de år som jag har bott inorra inland har som skogsäga-re haft väl så mycket att sätta på fötterna när det gäl-ler sysselsättning som det privata skogsbruket.Anf. 8 PER () replik:Herr talman! Vi kan först notera att den här perioden har varit helt eller delvis pri-vatägt. Dessutom har och även avtal för att klara både naturvården och markby-tena vid bildande av naturreservat och andra arronde-ringsfrågor för det enskilda skogsägandet.Det är inte i första hand vi som är dogmatiska idessa delar.