prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — Man vill gärna ha elever som är starkaoch studiemotiverade. Man vill inte gärna ha eleversom är svaga och som har det lite svårare i skolan,eftersom det kostar mer om man ska kunna uppnå demål för verksamheten som kommunerna och riksda-gen har satt upp. Vi kan också se det i de privataföretagsdrivna skolorna när det gäller försöken attkringgå förbudet mot att ta ut avgifter genom att kalladet något annat.Jag är utomordentligt oroad över den utveckling-en. uttalade sig tidigare på ett någotmärkligt sätt om segregationen. Om utvecklingen fårfortsätta ohämmat leder det till en väldigt skarp skikt-ning och en väldigt skarp segregation. Den har gåttlångt på sina håll. Jag tycker att det ligger ett egen-värde i att ungdomar från olika uppväxtmiljöer kanträffas i samma skolform och i samma skola.Den oron finns där. Med den grund som social-demokratin har för det generella välfärdssystemet villvi naturligtvis stävja en utveckling som innebär enskiktning av människor. Vi vill inte ha en utvecklingdär privata vinstdrivande, vinstmaximerande, bolaggör intrång i centrala delar av välfärdsområdet.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Jag tror att statsrådet ska pre-cisera sig beträffande företag där vinstintresset hartagit överhand. Jag tror inte att man kan belägga detbeträffande eller några andrainrättningar här i Stockholm.Jag noterar att vi här i , och tydligenäven regeringen, anlitar börsföretaget förvår egen hälsovård. Man kan ge fler exempel på attdet finns privata aktörer tillsammans med offentligaaktörer. Att man skulle kunna påtala att det finnsnågon kvalitetsskillnad där eller att det har lett tillnågra andra negativa verkningar för patienterna, harjag väldigt svårt att se.Jag vill också ställa några andra frågor till statsrå-det. Den ena är: Hur ser statsrådet på dessa konfliktermellan kommuner, kommunala företag och skatte-myndigheter beträffande skatteplaneringen? Närkommer regeringen att uppmärksamma dessa förhål-landen?Sedan har jag ytterligare en fråga. Regeringen gören stor fråga av att jämföra välfärden i Stockholmsläns landsting och . Hur ser dåkommunministern på t.ex. den bristande valfrihetenoch den i många avseenden rätt dåliga välfärden i detsocialdemokratiskt styrda ? Sätt fokuspå att förbättra förhållandena där! Låt gärna norrbott-ningarna komma ned och se hur servicen fungerar iStockholms stad!Anf. 137 Statsrådet () replik:Fru talman! Min ingång i diskussionen om priva-tiseringen är väldigt enkel. Det är inte börsens av-kastningskrav som ska vara styrande och avgörakvaliteten i verksamheten. Jag tror att det finns enväldigt bred uppslutning bakom det synsättet hossvenska folket.Låt mig sedan gå över till detta med den kommu-nala företagsformen och det som vara olaglig skatteplanering, om jag har upp-fattat det rätt. Varken eller jag vetdet . Jag vet också att det pågår ett antal tvistermellan skattemyndigheter och kommuner. När detgäller kommunala bolagsbildningar tycker jag attkommuner ska behandlas på samma sätt som privata iskattehänseende. Jag har inte för avsikt att lägga framnågot förslag som innebär att kommunerna skatte-mässigt hamnar i en sämre situation än vad man görpå den privata sidan.Vi får väl avvakta de här rättstvisterna. Det är intesäkert att farhågor kommer attinfrias. Det blir kanske tvärtom, dvs. att kommunernafår rätt.Anf. 138 PER () replik:Fru talman! När vi har läst skrivelsen har vi settbåde positiva och negativa sidor. Jag tycker att stats-rådet rättvist har omnämnt båda sakerna här.Nu har ett av stödpartierna med ispetsen gett oss rätt i vår analys av tillskotten avstatsbidragen. Det blir kanske plus minus noll. Manhar gjort en stor apparat av dessa 25 miljarder. Jaghar citerat högt här vad och skriver om detta. Skattebasen har urhol-kats genom egenavgifterna. Vi har även andra pro-blem med finansieringsprincipen för vissa reformer.Nu har ministern sagt sig vara en vän av kommu-nal självstyrelse. Då har jag en enkel fråga. Menarministern att självstyrelse på något sätt harmed ekonomiskt oberoende att göra? På s. 31 ser vien trend där skattebasen minskar både för kommuneroch landsting som statsbidragen ökar. Detgäller inte minst de specialdestinerade statsbidragentill landstingen. Ser inte ministern någon typ av mot-sägelse om riksdag och regering ska specialdestinerabidrag och tala om för kommuner och landsting vadde ska göra? Problembilden måste ju hanteras avsocialdemokratin.Anf. 139 Statsrådet () replik:Fru talman! Per är ju ledamot i fi-nansutskottet. Han säger att det gäller att se till så attkommunerna får en bra skattebas och blir oberoendenär det gäller ekonomin. Det finns inget sådant obe-roende. Kommunsektorn svarar för en så stor del avbruttonationalprodukten att en ekonomisk kris, somden vi hade i början och mitten av 90-talet, inte kangå kommunsektorn obemärkt förbi. Om botten går ursvensk ekonomi, arbetslösheten skjuter i höjden ochvi har en negativ tillväxt, som vi hade under de bor-gerliga regeringsåren, är det klart att även kommun-sektorn drabbas hårt ekonomiskt.Vi har vänt den utvecklingen genom en fram-gångsrik ekonomisk politik . Vi har väntden utvecklingen. ökar skatteintäkterna kraftigt ikommunsektorn. Vi har ökat statsbidragen med 25miljarder . Detta blir ett väl teore-tiskt resonemang. Och det blir framför allt ett reso-nemang som leder in i den ekonomisk-politiska de-batten 2000, 1999 eller 1998 utan att man har pers-pektiven bakåt vad som hände i övrigt.Anf. 140 PER () replik:Fru talman! Problemet för ministern är ju att mittresonemang också förs av , och ledande socialdemokrater ikommunsektorn och även av i . Det är inte så att det enbart är ett teoretisktresonemang, utan det är baserat på verkligheten.Jag menar naturligtvis inte att kommunsektorn pånågot sätt skulle ha varit oberörd. Det blir den inte ien lågkonjunktur där företag läggs ned osv. Då kom-mer den andra problembilden in. Ministern nämndeförut att socialbidragskostnaderna har minskat med 3miljarder . Stora delar av social-bidragskostnaderna har ju varit arbetsmarknadsbe-tingade. Kommunsektorn har tvingats att lösa pro-blem som egentligen ligger inom statens kompeten-sområde.Jag säger inte att det är enkelt på något sätt. Denfråga jag ställde var: Är det inte rimligt att kommun-sektorn får ett större ekonomiskt oberoende? Trendengår ju faktiskt åt fel håll. Ministern sade tidigare atthan var en varm vän av självstyrelse. Dåmåste man också kunna avläsa detta i praktisk politik,och det kan jag inte riktigt.Att resurser behöver komma till är en sak. Det ärvi alla överens om. Men vi tror ju att det handlar omen bra näringslivspolitik som ökar skattebasen ochinte om vare sig specialdestinerade eller allmännagenerella statsbidrag.Anf. 141 Statsrådet () replik:Fru talman! Skattebasen ökar ju . Sysselsätt-ningsuppgången genererar kraftigt ökade skattein-täkter till kommunsektorn. Den skattepolitik somregeringen bedriver, där man nu successivt växlar avoch reducerar för egenavgifterna, innebär också attden kommunala skattebasen växer.Garantipensionen kommer också att innebära attden kommunala skattebasen växer och att vi i ställetreducerar statsbidragens betydelse för kommunsek-torn. De betyder mycket också framöver. Men vikt-ningen mellan statsbidrag och skatteintäkter kommeratt förändras med de här åtgärderna.Det Per har problem med är att den po-litik som redovisar innebär mindre re-surser till kommunsektorn. Er politik innebär ocksåmindre resurser till kommunsektorn. Än en gång:Ursäkta, , men politiken i Stockholmskommun och innebär ock-så kraftigt minskade skatteintäkter för att klara väl-färdsåtagandena i den här regionen.Anf. 142 () replik:Fru talman! Jag ska börja med att ta upp frågorsom djupast har med solidaritet och rättvisa att göra.Det första är den kommunala skatteutjämningen.Det blir närmast fånigt, måste jag säga. I måndagsdeltog jag i partiledardebatten och deklarerade Cen-terpartiets syn på den kommunala skatteutjämningensom en hörnsten i den regionala rättvisepolitiken.Alldeles diskuterade statsrådet och jag sam-ma fråga i bänken innan vi startade debatten. Hansåväl som statsministern förklarade sig nöjd medCenterpartiets inställning, som vi själva inom paren-tes sagt är väldigt nöjda med. Vi står stadigt i dennafråga.Statsrådet och jag har förhandlat och kommitöverens om att vissa smådetaljer behöver ändras. Detska vi göra. Det ska vara en regelbunden översyn årfrån år för att förbättra det som behöver förbättras.Det är ett intellektuellt hederligt förhållningssätt attförsöka göra saker och ting bättre. Det är fullständigtsjälvklart. Det som är självklart är välförmodligen, tycker jag i alla fall, lika självklartklockan fyra, åtminstone samma dag.Den andra stora rättvisefrågan handlar om synenpå mångfald och olika sätt att driva vård. Jag blirupprörd när man talar om vården och personalkoope-rativen på det viset som statsrådet gör, översatt tillden vanliga verkligheten och särskilt för kvinnor somär de som arbetar mest inom offentlig sektor. Sjuk-vården ska inte skötas som resultat av ett kall förlågavlönade kvinnor som inte har några andra intres-sen - ett slags hord av som inteska kunna leva på sin inkomst, inte kunna välja ar-betsgivare, inte kunna ha självbestämmande i sinvardag.Det handlar om att när det offentliga - kommuner,landsting och stat - handlar upp vård ska man ställakrav på vården så att den fungerar och kvaliteten ärhög. Man ska vara mycket noga med den solidariskafinansieringen så att inte möjligheten att välja be-stäms av hur tjock plånboken är. Det är de två kravsom är de viktiga.Anf. 143 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag uttryckte en positiv uppfattningom personalkooperativ, föreningsdriven verksamhetoch liknande. Jag tycker att den mångfalden ska fin-nas.Det jag uttryckte en allvarlig oro för är om bör-sens avkastningskrav blir styrande för verksamheten.Bildar man stora börsbolag som vill gå in och i storomfattning ta över delar av centrala uppgifter inomsjukvård eller skola och det är börsbolagens avkast-ningskrav som är gällande tror jag att vi är farligt ute,i varje fall de som står upp bakom värnet av det gene-rella välfärdssamhället.Så till utjämningssystemet. Jag tyckte att det varbra att i partiledardebatten i går gjorde ettställningstagande. Vad jag var lite orolig för var denreservation om utjämningssystemet som ni uppenbar-ligen har skrivit tillsammans med . Jagtror att det är viktigt att hålla på arm-längds avstånd i diskussionen om utjämningssystem-et. Annars kan det spridas en oro runtom i landet sominte är bra. Det kan också bli en osäkerhet kring omdet finns en tydlig och bred parlamentarisk majoritetbakom utjämningssystemet.Ett klart avståndstagande från linjevar det jag efterlyste i debatten.Anf. 144 () replik:Fru talman! Jag kan väl nu klockan kvart över fy-ra upprepa samma inställning som jag hade klockanfyra och och även i går, så kanske vi kanklara av den diskussionen. Sedan beror det ju ocksåpå hur min åsikt presenteras av andra i talarstolen.Det är också ett annat faktum.Statsrådet tog upp de regionala och de socialaklyftorna. Vi delar oron över att de faktiskt har ökatsedan 1994, vad gäller både den regionala och densociala sidan. Det finns ju en mängd rapporter omdet.Jag är orolig över att ökningen av klyftorna är ettresultat av den politik som majoriteten har fört underden här tiden. Det beror bl.a. på att inom regionalpo-litikens andra fundamenta fungerar inte infrastruktu-ren. Den digitala allemansrätten byggs inte ut. Detblir ingenting av. Det är snart en av de största löftes-skandalerna vi har haft i svensk politik. Det finnsingenting kvar procentuellt sett av det som närings-ministern lovade och av alla de andra verktygen somhandlar om möjligheter att förbättra ekonomin, attklara sin egen försörjning, att förbättra tillväxten ochklara företagandet i resten av landet.Jag har suttit i när denhär perioden avslutas och hört dessa löftenom en regionalpolitisk proposition och en infrastruk-turproposition, och det har ännu inte kommit någon-ting i den vägen över huvud taget. De löften som hargivits har inte hållits. Det är kvar av den härmandatperioden, och problemen har förvärrats underde här tre åren.Jag tycker väl att det är där som den största oronligger. Vi lever alla under samma himmel, men vi harinte samma horisont. Jag ser frånvaron av reformför-slag på de här områdena som mycket bekymmersam,måste jag säga.Det är inte de fyra oppositionspartiernas ansvar.Det är faktiskt regeringens och statsrådet att både de regionala och de sociala klyftornahar förvärrats under den här mandatperioden.Anf. 145 Statsrådet () replik:Fru talman! Regionalpolitiken är en av de allramest centrala frågorna . Dethandlar om regionalpolitik för att stärka kommuner-nas och landstingens förutsättningar. Men det handlarframför allt om att stärka människors möjligheter tillarbete i de delar av landet som har en svag ut-veckling.Regeringen kommer att presentera en myckettydlig regionalpolitik och infrastrukturpolitik i börjanav hösten. De är de högst prioriterade frågorna underde kommande åren.Jag tror att det kanske finns förutsättningar ocksåför att kunna ansluta sig till en del av deförslag som kommer att presenteras. Men det blirvärre med trovärdigheten när man i Centerpartietförklarar att man är beredd att i regeringsställningsamverka med . Det är en ganska skörhand att hålla i om man verkligen vill göra någontingåt de regionala klyftorna och det sociala utanförska-pet som finns i delar av Sverige.Anf. 146 () replik:Fru talman! Det är frågan om den långsiktiga ut-vecklingen och om oron för äldreomsorg och annatoch för att vi på lång sikt ska få svårigheter att fåfram resurser till det. Jag delar den oron.I finns det en kalkyl som pe-kar på att den privata konsumtionen kan komma attöka med upp mot fram , medan denoffentliga konsumtionen bara växer med ungefär entredjedel. Även det är starkt otillräckligt.Jag skulle vilja uttrycka en annan oro. Jag är ock-så överens om att vi nu inte kan ösa på med mycketpengar för att ha ett handlingsutrymme i framtiden.Det är vi överens om. Men det finns också ett annatsätt att ösa på med pengar. Det är att sänka skatter.Jag skulle vilja höra kommunminister tydligt och klart göra en prioritering. Det ärväl ändå så, även kortsiktigt, att det nu är viktigare attfå fram de nödvändiga resurserna till vård, skola ochomsorg i kommuner och landsting än att sänka skat-ten?Anf. 147 Statsrådet () replik:Fru talman! Om jag förstår saken rätt har välVänsterpartiet och Socialdemokraterna i regerings-ställning varit överens om den vårbudget som nyligenpresenterats och där vi har lagt ut ökade statsbidragunder till vården, äldreomsorgen,psykiatrin och skolan. Det handlar om en ganskakraftig ökning för de kommande åren.Vad jag pekade på är att jag kan se ett behov avatt vi mer analyserar och hittar instrument för attstödja de delar av landet där kommunerna fortsatt harekonomiska problem till följd av en svag utveckling -befolkningsminskning och dålig tillväxt.Att nu generellt över hela kommunsektorn pytsaut ytterligare statsbidrag kan föra med sig att en delkommuner - det har vi ju redan sett tendenser till -anser sig ha ekonomiskt utrymme för att sänka skat-terna. I det läge som vi nu befinner oss i har vi där-med inte vunnit särskilt mycket för vården, skolanoch omsorgen, något som ju både jag är besjälade av. Jag vill alltså nyansera dis-kussionen om statsbidragen till kommuner och lands-ting på det sättet. Möjligen behövs det mer resurser,men då lite mer riktade och inte bara så att de läggs utgenerellt över hela landet.Anf. 148 () replik:Fru talman! Det är sant att vi har varit överens, attvi har kommit överens om en vårbudget. ska visnart börja förhandla om en höstbudget. Det är inteobekant att vi i t.ex. frågan om kommunkontosystem-et har lanserat en del idéer. Detta kan användas justför att rikta stödet. Vi är alltså överens också på denpunkten. Det kan nog vara så att vi behöver riktastödet starkare än vi förut gjort men talar jag omframtiden.Jag känner en oro för att den våldsamma propa-gandan, och då inte bara från de borgerliga partiernautan också från näringslivets olika organisationer -nu ska skatterna ned, och ska skatterna ned - slårigenom så starkt att vi inte kan komma överens omdet viktiga som jag hoppas att vi är överens om,nämligen att det här med att säkra välfärden i kom-muner och landsting, speciellt när det gäller de allrasvagaste, är viktigare än att sänka skatter; detta införhöstens förhandlingar om framtiden.Anf. 149 Statsrådet () replik:Fru talman! Vi är överens om att det är en väldigtcentral och viktig uppgift att säkra verksamheten ikommuner och landsting framöver. Naturligtvis är detprioritet nummer ett för socialdemokratin att säkra engod utveckling i kommun- och landstingssektorn, såatt vi klarar välfärdsåtagandena. Däremot är det välkänt, och den diskussionen får vi väl ha , attsocialdemokratin - om det finns ett ekonomiskt ut-rymme, om konjunkturläget är sådant osv. - gärnavill fortsätta med att reducera vad gäller egenavgif-terna. Det är ju en angelägen uppgift för att stärkalåg- och mellaninkomsttagarnas ekonomiska situa-tion. Detta leder också till att skattebasen i kommun-sektorn ökar. Per och, uppfattade jag, ocksåJohan efterlyste att en större egen skattebasi kommunsektorn bättre kommer till uttryck. De frå-gorna återkommer vi framöver till.Anf. 150 ():Fru talman! ställde jag en fråga till LenaEk men då var hon inte här i salen. Med hänvisningtill morgondagen och till reservation 1 i FiU20, därdet står om ändrad kompensationsgrad, undrar jag omdet betyder att nu är beredd att gå med på attsänka utjämningsgraden. Till statsrådet säger att hon inte har ändrat uppfatt-ning och att hon står fast vid vad hon sade i måndags.Jag måste säga att jag är bekymrad. Jag ser tydligtatt är på väg att ändra uppfattning. I reserva-tion 7 skriver : "En sänkning av kom-pensationsgraden i dagens system är dock ett oac-ceptabelt sätt att komma till rätta med pomperipos-saeffekten." Exakt likadant skrev man . debatterar vi kring reservation 2 och där heter detplötsligt: Oönskade effekter som följer av systemetsnuvarande tekniska konstruktion får inte tillåtas rubbagrundvalarna för utjämningssystemet. Vad menarLena Ek med "grundvalarna i utjämningssystemet"?Är det fortfarande oacceptabelt att minska kompen-sationsgraden?Sedan tänker jag på morgondagen och på den re-servationen. Där står det mycket tydligt om"exempelvis negativa marginaleffekter till följd av delänsvisa skattesatserna och kompensationsgradensnivå". I princip innebär det att har skrivitihop sig med de borgerliga partierna. Man är på glidmot . Det här kommer att innebära ändrar i utjämningssystemet. och LenaEk talar om klyvning, orättvisor och skillnader i lan-det - och ni tror att är de rätta att samar-beta med i den här frågan! Det är faktiskt en tydligförskjutning här. Det framgår när man läser de olikaskrivningarna.Jag är bekymrad och oroad och undrar vad LenaEks partivän kommunalrådet i kommun därman har skattekraft eller - varför inte? - kom-munalrådet i säger. Har talatmed dem?Anf. 151 ():Fru talman! Jag måste säga att jag är lite ovan vidatt bli utsatt för sådan här kremlologi. ärjag lätt road av diskussionen; det måste jag ärligtsäga.Min motfråga till är om hon ärokunnig om de förändringar som statsrådet förhandlingar mellan Socialdemokraterna ochCentern bl.a. har infört sedan förra årets debatt somtog bort en del av de saker som vi gemensamt inte varriktigt nöjda med. Utvecklingen går framåt. Menfortfarande, i halv fem, är det så attCenterpartiet har samma åsikt om vikten av detkommunala utjämningssystemet, dess roll i regional-politiken osv. Jag blir faktiskt lite trött på detta.Jag kan räkna upp ett antal saker som jag är väl-digt oroad över när det gäller de regionala och socialaklyftorna men jag har också inställningen att harmänniskor en gång gett besked i talarstolen kan jagnöja mig med det. Jag litar faktiskt på vad de sägeroch tycker att det är ett mycket schystare sätt att be-driva debatt i riksdagen.Anf. 152 ():Fru talman! Smit inte, - kremlologinämndes - men vad jag hänvisade till är från , särskildayttrande från och reserva-tion som är aktuell här . Där kan man tydligt läsaom de här förändringarna, förskjutningarna.Jag är helt klar över att tog beslut i no-vember 2000 om en ändring som gör att de negativamarginaleffekter som talar om inte läng-re finns. har faktiskt skrivit under reserva-tionen där det står: "Utjämningssystemets nuvarandetekniska konstruktion leder dock till oönskade effek-ter, exempelvis negativa marginaleffekter till följd avde länsvisa skattesatserna och kompensationsgradensnivå." Så står det, och det kan inte betyda annat än attreservanterna menar att det måste ske en förändring iutjämningsgraden och kompensationsnivån. Vet inteLena Ek vad hon har skrivit under?Anf. 153 ():Fru talman! En stor och bra förändring gjordes idet kommunala utjämningssystemet, bl.a. genom enöverenskommelse mellan statsrådet och migefter förhandlingar mellan våra partier och någraandra inblandade. Detta är särskilt viktigt eftersomdet är våra partier som en gång satte det här systemeti sjön. Vi har ett särskilt ansvar för att vårda det. Jagär glad över att jag förhandlade med statsrådet - förhandlingar där sagt är sagt och där handslaggäller och man inte utsätts för, vidhåller jag faktiskt,kremlologi.Fortfarande finns det dock saker kvar. Delar av dehär effekterna tycker jag fortfarande behöver åtgär-das. Det finns också annat som har att göra med hursnabbt befolkningsförändringar och förändringar iskattebasen slår igenom. Jag tycker fortfarande att detska ändras men jag ser det mer som marginella för-ändringar i systemet. Grundvalarna i detta är viktigtoch ska vara kvar. , ,hävdar jag samma sak.Min repliktid är nu slut men jag vill hinna med attsäga att jag tycker att den här debatten närmast harvarit fånig.Anf. 154 ():Fru talman! Det är väl mer anmärkningsvärt attLena Ek helt frångår sina egna reservationer ochsärskilda yttrande och de reservationer som ska be-handlas. Jag tycker att statsrådet borde varamycket bekymrad när nu har skrivit ihop sigmed de övriga borgerliga partierna, med Moderater-na, där det står att till följd av de länsvisa skattesat-serna och kompensationsgradens nivå är det oönskadeeffekter, som vi vill ändra. Det är möjligt att jag skatolka det så att inte vet vad hon har skrivitunder. Det är tydliga förskjutningar. Alla som läserfinansutskottets betänkande och protokollet kommeratt kunna se det.Anf. 155 Statsrådet ():Fru talman! Det hade varit bra för klarhetens skullom kunde ha deklarerat att inteförespråkar en ändring. På den punkten hade det varitbra med ett förtydligande. I finansutskottet var detklart vad som överenskommits. Även om nuundertecknat att det är negativa marginaleffekter, vardet aldrig tal om att ändra kompensationsgraderna.Ett klargörande på den punkten hade varit bra förden fortsatta diskussionen. Om det inte kommer ,kunde det lämpligen komma under finansutskottetsdebatt i morgon.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )11 § Tilläggsbudget 1 för budgetåret 2001Föredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU27Tilläggsbudget 1 för (prop.2000/01:100).Anf. 156 ():Fru talman! I finansutskottets betänkande FiU27behandlar utskottet regeringens förslag till tilläggs-budget 1 för innevarande budgetår. För de flesta an-slagsökningar redovisas finansieringen i propositio-nen. Netto ökar utrymmet med ca 2,5 miljarder kro-nor, och budgeteringsmarginalen uppgår enligt be-räkningen till 3,2 miljarder innevarande år.Finansieringen av andra större utgiftsökningar re-dovisas emellertid inte. Innan jag går in på våra re-servationer vill jag passa på tillfället att nämna en avdessa, eftersom vi ser med viss oro på utvecklingen.Det gäller utgifterna för sjukpenningen, som enligtregeringen ökar med . Regeringennöjer sig med skrivningen att prognoserna är osäkraoch att man kommer att följa utvecklingen.