prot · GP0914 · 2001-10-18 00:00:00 — Det ska ske genom ökatgrundavdrag, ett förvärvsavdrag och en successivtreducerad statlig inkomstskatt.Det av våra förslag som jag ändå tror kommer attha störst verkningar för många människor och fram-för allt för barnfamiljer gäller det extra grundavdragetför barn. Det ger barnfamiljerna en reell möjlighet attskapa sig en valfrihet i vardagen.Därtill kommer förslagen om sänkt fastighetsskattoch successivt slopad förmögenhetsskatt.Detta gör sammantaget att med vår politik kom-mer enskilda människor att få en betydligt störrevalfrihet och en betydligt större förmåga att beslutaöver sin egen vardag än vad de har i dag.Anf. 21 ():Herr talman! i början av augu-sti gjorde jag en cykelresa från min hemstadHelsingborg till och . Avsiktenvar varken turism eller motion utan en demonstrationmot fastighetsskatten, eller den galna bo-skatten, somjag då kallade det för.I dag kommer jag i debatten att använda någrasmå intryck från cykelresan som exempel. Det ärsynpunkter från människor som har framfört sinaegna upplevelser av den rådande fastighetsbeskatt-ningen. Det har de gjort på torgmöten och under småkaffepauser som jag unnade mig.Regeringen har höjt bostädernas taxeringsvärdegenom generella påslag. Många människor har reage-rat oerhört negativt på den generella höjningen. Denär definitivt på tok för hög. Människor har drabbatshårt. De har upplevt att det är en generalisering av eninvestering som de har gjort för sitt boende.Detta har drabbat tillväxtregionerna hårdast. Viska inte glömma bort att det är där som inte minstbarnfamiljerna har bosatt sig. På det sättet har alltsåbarnfamiljerna drabbats hårdare av det här generellapåslaget än andra kanske har gjort. Från kristdemo-kratisk synpunkt tycker jag att det är skrämmande omman skattas bort från tid tillsammans med sina barn.Det får till följd att man kanske prioriterar att arbetamer i stället, och får ännu mindre tid för barnen. Detär tid som vi kristdemokrater tycker att våra barn skafå, och inte leksaker, som någon rapport gav vid han-den här i början av hösten.Vår finansminister har alltså gjort ett påtagligt felnär han för fram en generell höjning av taxeringsvär-dena. Han t.o.m. erkänner det när han innan lagen harträtt i kraft sänker procentsatsen från 1,2 till 1,0 %.Dessutom inför han en begränsningsregel. Jag kaninte kritisera detta på annat sätt än att bara konstateraatt regeringen på det här viset erkänner att det måstevara fel med en fastighetsbeskattning av det här gene-rella slaget.Dessutom har vi en förmögenhetsskatt som slåroerhört snett nu på grund av den höjda fastighets-skatten. Det är förvånande att man även på detta om-råde så sent har vaknat upp men inte kangöra oss skattebetalare till viljes genom att låta för-mögenhetsskatten inträda . Man döljer istället beskattningen genom senareläggning.Det måste bli slut på den galna bo-skatten! Vimåste få uppleva ett förtroende från skattedelen i vårtsamhälle, där vi människor har förtroendet att kunnagöra investeringar och besparingar utan att vi seder-mera drabbas på ett felaktigt sätt. Kristdemokraternaanser att den statliga fastighetsskatten måstetas bort. Vi måste också plana ut och ta bort den för-mögenhetsbeskattning som föregående talare, CarlFredrik , nämnde. Där, liksom på flera områden,har vi gemensam uppfattning med . Viönskar att förmögenhetsskatten ska försvinna på sikt.Dessutom tycker vi kristdemokrater att det vorerättfärdigt med en frysning av taxeringsvärdena på2000 års nivå för våra beskattade fastigheter.Jag vill även kort men allvarligt lyfta fram någon-ting som inträffar och slår väldigt hårt vid arvsskif-testillfällen. På grund av den höjda beskattningen avvåra fastigheter slår ett arvsskifte oerhört negativt fördem som är drabbade, dvs. Mångamänniskor som ärver en fastighet kanske inte harnågra kontanter. Det får till följd att man måste avståfrån ett arvsmottagande eller att man helt enkeltmåste ta lån för att kunna behålla det hus som kanskehar funnits i familjen.Det är märkligt att vi inte kan tänka nytt på de härområdena. Vi har accepterat en upphöjning av fribe-lopp på förmögenhetsskatten, men just när det gällerarvsbeskattningen så ska den envist ligga kvar påsamma beloppsnivå som den har varit på tidigare. Pådetta område måste vi tillsammans i få enförändring - det kommer vi kristdemokrater att arbetaför.Herr talman! Jag skulle vilja ta några exempelfrån människor som jag mötte under min cykeltur.Låt mig nämna och som nere iSkåne köper en fastighet för . De har etttaxeringsvärde på fastigheten på 500 000! Jag frågarmig var regeringen hittar ett argument för att man skabehålla ett taxeringsvärde på av köpeskillingennär det realt sett för den här familjen är 166 %.Ett annat exempel kommer från . Där komdet en man som trotsat både regn och blåst och åkt intill från . Han sade: säljer jag mitthus på grund av att jag inte klarar av fastighetsbe-skattningen här nere i Torekov.Jag har ett annat exempel från och Vad-stena. Där fick jag samma hälsning. En man sade: Jagklarar inte av arvsbeskattningen. Min hustru dog förett tag sedan, och jag måste sälja vår gemensammafastighet på grund av att fastighetsbeskattningen ochförmögenhetsbeskattningen är alltför tung och hög förmitt vidkommande.Dessa upplevelser bara förstärktes när jag närma-de mig och , där folk med emfasuttryckte sin fasa över det höga skatteläge som vi harpå våra fastigheter.Jag vädjar om att vi ska få en förändring till ståndpå de här områdena. Det skulle vara intressant atthöra vad regeringen har för avsikt att göra konkret föratt fortsätta en sänkning av fastighetsbeskattningen såsnart det bara är möjligt.Jag vill fråga regeringsmajoriteten om man har föravsikt att rättfärdiga eller behålla fastighetsbeskatt-ningen eller om man har för avsikt att sänka den.Jag vill fråga om det anses vara en rimlig nivå påbeskattningen eller om man kan tänka sig en föränd-ring. Drabbar beskattningen rätt målgrupp eller inte?Det skulle vara intressant att få svar på det.Anf. 22 ():Herr talman! Detta var i sanning en fascinerandecykelreseberättelse.Herr talman! De sociala och regionala klyftornahar ökat kraftfullt. Undersökning efterundersökning, rapport efter rapport och redovisningefter redovisning visar entydigt detta.Ensamstående med eller utan barn, barnfamiljer,pensionärer med låga pensioner och anställda medlåga inkomster är exempel på grupper vars redantidigare smala marginaler blivit än smalare medangrupper som har haft hyggliga margi-naler dragit ifrån ytterligare. De sociala klyftorna harvidgats.Vi får också kontinuerliga belägg för att även deregionala klyftorna har ökat när vi studerar befolk-ningsstatistiken. Den säger oss att de flesta kommu-ner har en negativ befolkningsutveckling med åtföl-jande bekymmer för att upprätthålla såväl kommersi-ell som offentlig service. Svårigheterna späs på ge-nom att infrastrukturen i form av vägar, järnvägar ochtelekommunikation försämrats därför att de har till-delats otillräckliga resurser.Regeringspartiet och samarbetspartierna bär ge-mensamt ansvaret för den negativa utvecklingen.Centerpartiet anser att skattesystemet är ett viktigtinstrument för att motverka den sociala och regionalaklyvningen. När vi har utformat vårt inkomstskatte-förslag har vi haft två grundprinciper. Den ena är attsystemet ska stimulera till att gå från bidragsberoendetill arbetsinkomst, dvs. att det ska löna sig att arbeta.Den andra är att skattesänkningarna ska ha sin tyngd-punkt riktad till låga och normala inkomster, dvs. visänker skatten mest för dem som bäst behöver det ochinte för dem som skriker högst.Vårt inkomstskatteförslag angriper det faktumsom består i att marginaleffekterna, dvs. den sam-manlagda effekten av höjda skatter och sänkta bidragvid en inkomstökning, är störst just i låga och nor-mala inkomstlägen. Denna marginaleffekt innebärofta att av en inkomstökning med låt oss säga 100 kråterstår endast efter den ökade skatten ochdet minskade bidraget.Herr talman! Jag tänker inte här och redovisaden tekniska konstruktionen i vårt inkomstskatteför-slag. Det har gjorts tidigare, och det kommer att görasi andra sammanhang. Däremot tänker jag redovisahuvuddragen i den fördelningsanalys, individuellt ochregionalt, som vi låtit utredningstjänstutföra.Av analysen framgår att vårt skatteförslag gersänkta skatter för förvärvsarbetande i inkomstlägena50 i årsinkomst som ger 6 000-8 000kr mer än regeringens skattesänkningar. I intervallet250 000-300 000 i årsinkomst är skillnaden knappt4 mellan vårt och regeringens förslag. I in-komstlägen är skillnaden sjun-kande, men alltjämt positiv till vår fördel, från1 till i minskad skatt.Av denna kortfattade redovisning framgår tydligtatt vi har funnit en modell som väl lever upp till sittsyfte, nämligen att sänka skatten för dem som bästbehöver det och inte för dem som skriker högst.Utredningstjänsten har också analyserat de regio-nala effekterna av vårt inkomstskatteförslag. Vi kun-de redan före den här analysen på teoretiska grundersluta oss till att effekterna skulle ha en hygglig regio-nal fördelningseffekt. Det beror helt enkelt på attmedelinkomsterna i regionalt utsatta områden är lägreän genomsnittet i riket. Det beror dessutom på attkommunernas skatteintäkter ökar med vårt förslag.Den kommunala skattebasen ökar, och den ökar mestjust i de kommuner som ligger i regionalt utsattaområden.Utredningstjänstens analys ger oss rätt i vår be-dömning, t.o.m. starkare än vi trodde och förutsatte.Det visar sig att det samlade regionala utfallet aveffekterna på kommunsektorn och hushållssektorn,om vi slår ut det per individ, innebär att regionaltutsatta områden i t.ex. , , och norra inland får 600-1 000 krstörre effekt än genomsnittet i riket.Det innebär alltså att alla individer får lägre in-komstskatt med vårt förslag, men att sänkningarnablir avsevärt större i låga och normala inkomstlägenoch att det därigenom också blir genomsnittligt störresänkningar i regionalt utsatta områden.Vårt inkomstskatteförslag är således ett glimrandeexempel på hur man med medvetna förändringar ivåra stora generella system verksamt och effektivtkan bidra till att minska de stora sociala och regionalaklyftor som uppstått under senare år.Ett annat sätt att rida spärr mot sociala och regio-nala klyftor är att slå vakt om grundprinciperna i detkommunala skatteutjämningssystemet. Det gör viockså, men det får vi utveckla mer en annan gång.Herr talman! Låt mig avslutningsvis säga att viännu inte hunnit låta utredningstjänsten analyseraeffekten av vårt inkomstskatteförslag i förhållande tillModeraternas. Vi kommer att göra det.Under våren gjorde vi emellertid egna beräkning-ar och jämförelser av då liggande inkomstskatteför-slag från regeringen, från oss och från Moderaterna.Beräkningarna utvisade stora likheter i utfall mellanregeringens och förslag i inkomstlägenupp till med avseende på fördel-ningsprofil. Men vårt förslag uppvisade en klart bättrefördelningsprofil i förhållande till dessa båda.Vi menar allvar med att minska de sociala och re-gionala klyftorna. Det gör man inte genom riktadesänkningar till fackförbundsintressegrupper ellergenom att slopa statsskatten för höginkomsttagare.Det gör man just genom skattesänkningar till demsom bäst behöver det, inte till dem som skriker högst.Anf. 23 () re-plik:Herr talman! talar om ett glimran-de skatteförslag. Han tänker låta utredningstjänstenräkna också på det moderata förslaget. Då vill jaggöra ett medskick. Låt utredningstjänsten också räknapå vad det extra grundavdraget för barn på 15 000 krinnebär! Det är nämligen där vi har lagt vår priorite-ring. Det är hos barnfamiljerna som det största beho-vet av skattesänkningar finns. Ett sådant extra grun-davdrag ger oerhört verkningsfulla effekter för barn-familjerna. Jag rekommenderar attockså göra den jämförelsen. Den kommer att blimycket intressant.Anf. 24 () replik:Herr talman! Vi kommer självfallet att innefattaalla de ingredienser som ingår i respektive partisinkomstskatteförslag.Under anförande noterade jagatt han gjorde vissa ansatser att försöka tala som encenterpartist. Jag åsyftar då bl.a. talet om att kommabort från bidragsberoendet. Jag hoppas att det harframgått av mitt inlägg att han inte lyckades riktigtväl i sin ambition att låta som en centerpartist. Jagskulle vilja passa på tillfället att fråga varför inte CarlFredrik berörde ert, i alla fall tidigare, förslagom slopad statsskatt och förklarade hur det går ihopmed ambitionen att komma ifrån bidragsberoendet.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! I går hade anledningatt hälsa välkommen i den moderata famil-jen, och i vems familj kan eller villingå får väl lyssnarna avgöra. Men äralltid välkommen i den moderata familjen genom atttala om minskat bidragsberoende.När det sedan gäller den statliga inkomstskattenhar vi lagt förslag om att slopa värnskatten redannästa år. Det är ett mycket viktigt förslag för de män-niskor som funderar på att skaffa sig en längre utbild-ning eller som har en erfarenhet ute i arbetslivet somman kanske räknar med också ska ge effekt i form avhög lön. Om man håller på att skaffa sig en utbildningdrar man på sig studielån för att kunna finansiera sinastudier. Då är det också rimligt att man får möjlighetatt betala tillbaka dem . Inte minst i det avseen-det är en reduktion av den statliga inkomstskatten ettmycket viktigt inslag för att minska bidragsberoendetför de människor som har ambitioner att skaffa sig enlängre utbildning.Anf. 26 () replik:Herr talman! Det nu gjorda tillägget ger mig an-ledning att förvänta mig att den här analysen som viska låta genomföra kommer att utvisa att de fördel-ningspolitiska effekterna mellan våra respektive par-tiers inkomstskatteförslag är ganska annorlunda.Det finns emellertid en sak som vi förefaller varaöverens om, och det gläder mig. Det är att vi bådeföreträder uppfattningen att vi måste sänka skatten förmänniskor med låga och normala inkomster. Jagförutsätter att det är den första åtgärden för en kom-mande regering efter valet. Det brukar vara vanligt i första hand genomför det man är överens omoch inte det man inte är överens om.Anf. 27 ():Herr talman! För någon vecka sedan träffade jagen vän som jag ställde en fråga till. Jag sade: Vadtycker du att jag ska tala om i den allmänpolitiskadebatten?Det gick . Så fick jag ett e-brev medett citat från en för och migokänd författare, . Citatet lyder så här:"Livet är en gåva, ett pund, som ska förvaltas. Vi äransvariga för dess användande. Vårt liv får inte för-vissna som ett träd i öknen. Själens planta måstevårdas, så att den kan blomma medan tid är och i rätttid sätta frukt".Det låter nästan bibliskt.Sedan fortsätter min vän i e-brevet till mig: "Viföds ju nakna och försvinner härifrån nakna, mendäremellan är det viktigt att vi gemensamt bidrar medmedel så att alla kan ges möjlighet att växa och ut-vecklas. Var och en efter sina egna egenskaper ochförutsättningar. Detta är viktigt för hur det än går pålivets resa, dyker det ibland upp hinder. Då är detviktigt att alla kan ta emot den hjälp och trygghet manbehöver utan att känna förnedringens vindar vinakring hörnet. Man ska med stolthet veta att det finnstrygghet därför att vi alla är en del i det hela".Jag gör min väns ord till mina. Bättre kan detknappast sägas - det som jag alltid brukar tala om närvi i denna kammare diskuterar skatter: Vi ska var ochen bidra efter förmåga och få efter behov.Ingen kunde bättre än beskriva var-för det var så viktigt med det han kallade "det starkasamhället". Från tid till annan hamnar vi i situationersom vi inte klarar själva, inte ens tillsammans medvåra närmaste. Därför säger jag till mig själv varjedag: Ekonomisk politik och skatter är inget självän-damål. Det är bara ett medel för att vi ska kunnaåstadkomma det vi vill göra tillsammans.Därför är alla löften, alla förslag och alla ambitio-ner som inte är finansierade som en skrift i vatten.Först ska pengar in, och sedan kan vi diskutera hur deska betalas ut och till vad och vem, för att citera denstore rikshushållaren är så grundläggande att det inte borde behö-va sägas, men spåren förskräcker. Det är därför jagständigt slår fast detta. Välfärden måste, om den skabestå och om man ska kunna lita på den, finansieras,och finansieras säkert och fullt ut.Det är bl.a. därför jag är så rädd för det som förmånga är räddningen när de ska få ihop plus ochminus i sina budgetförslag. Eller som statsministernsade i går under partiledardebatten, och tar jag detur minnet: Vällustingens uttåg ur politiken heter dy-namiska effekter.Herr talman! När jag var tolv och hälsa-de på mina kusiner, vars far var lantarbetare på enherrgård utanför , såg jag min farbror taav sig mössan och buga - bokstavligen buga, intebocka - för patrons stora svarta bil. Då var klas-sklyftorna lätta att se.När jag som tioåring började i realskolan ochklassföreståndaren skulle samla in terminsavgiftensom var sade hon när hon kom till mitt namn -inte för att hon var elak utan för att det var så : Eftersom dina föräldrar är så fattiga är du be-friad från terminsavgift. Då var klassklyftorna lätta attse.Som ung pojk - kanske tio - fick jag demörka höst- och vinterkvällarna cykla för att mötamin mamma när hon kom från sitt kvällsjobb somunderbetald och kuschad städerska på kanslihuset påregementet. Då var klassklyftorna lätta att se.Men, herr talman, klassklyftorna finns där fortfa-rande. De är kanske inte så lätta att se. De är inte såuppenbara som när jag var barn. Men de finns där. Deskär kanske på ett annat sätt, men de finns där.Det är därför vi i följd har höjt barnbidragettill alla landets barn med . Det kos-tar ungefär 2 ½ miljarder. Då ligger också höjningenav flerbarnstillägget i den summan - 2 500 miljoner.Det är mycket pengar. De ska tas in, innan de kanbetalas ut. Vi höjer barnbidragen för att minska skill-naden mellan de familjer som har barn och de sominte har barn.Det är därför vi nu sänker skatten för landets allapensionärer som betalar skatt.Det är därför vi gör innovationen med "negativskatt" för de pensionärer som inte betalar skatt. Mendetta kostar pengar, närmare 2 miljarder. De pengarnaska in, innan de kan betalas ut.Det är därför vi fortsätter att kompensera för endel av egenavgifterna.De pengarna ska också in, innan de betalas ut.Det är därför vi inför skattereduktion för del avfackföreningsavgift. Det kostar 3 ½ miljarder. Depengarna ska också in, innan de kan betalas ut.Det är bl.a. därför vi inför maxtaxa på dagis. Detkostar nästan 4 ½ miljarder. De pengarna skaockså in, innan de kan betalas ut.Ja, herr talman, så skulle jag kunna fortsätta, menjag nöjer mig med detta.Mitt första budskap är: Klyftorna finns där ävenom de ibland är svårare att se än när jag var barn.Mitt andra budskap är: blir bättre för allaom klyftorna minskar, inte ökar.Sverige blir bättre när rättvisan ökar. blirbättre när jämställdheten ökar. blir bättre närtryggheten ökar.Trygghet är att veta att vi kan betala för våra ge-mensamma utgifter.Trygghet är att veta att alla är med i skyddsnätet.Trygghet är att veta att växer och utveck-las.Trygghet är att barn och gamla kan veta att viställer upp för varandra.Herr talman! Det är för att kunna göra det jag hartalat om och mycket, mycket mer som vi socialdemo-krater försvarar och kommer att försvara ett relativthögt skatteuttag.För att än en gång citera längste - i dub-bel mening - statsminister, : Vi vill attvårt ska vara riktigt, rättvist och rättfärdigt.Anf. 28 () replik:Herr talman! Även om vi föds nakna, som ArneKjörnsberg inledde med att säga, bär vi alla klädersenare i livet. Det innebär många växande tvätthögar.Framför allt många kvinnor brottas med tiden,med att kunna räcka till. Vi vill vara duktiga på arbe-tet, ge barn och familj tid, sköta hemmet och inteminst ha tid över för oss själva och kanske rentavockså för vänner.Vi vet att framför allt kvinnor är dubbelarbetandei jobb och hem. Följden av otillräcklighet är oftastress, sjukskrivning och kanske rentav utbrändhet.Jag vill ställa frågan till : Varförvill inte underlätta för klassen kvin-nor genom att subventionera s.k. hemnära tjänster?Anf. 29 () replik:Herr talman! Det vill jag inte därför att jag vet attdå uppstår en ny klassklyfta. Om vi inte ska subven-tionera in absurdum kommer många av de väljaresom jag företräder inte att kunna utnyttja det, utan detblir de som har det relativt bra ekonomiskt.Jag tycker självfallet inte att det är något fel medatt städa, dammsuga och putsa fönster. Men någonannan ska inte betala för att jag ska kunna leja någonför de tjänsterna.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag skulle kunna ha full förståelseför den inställning som här redovi-sar. Men vi vet ju att är det de som har litepengar i plånboken som kan köpa sig den möjlighe-ten, och då på en svart marknad.Vad jag menar med det förslag vi moderater hartillsammans med andra borgerliga partier är en sub-vention på s.k. typiskt kvinnogöra - precis det somman har för s.k. karlgöra - för att underlätta förfler kvinnor. Vi vet också att det har funnits ett pro-jekt i som har visat att framför allt fa-miljer med små barn , oavsett inkomst,är de som främst skulle behöva det här.Varför vill inte Socialdemokraterna ge den s.k.pigdebatten dess rätta innebörd: en chans för klassenkvinnor i allmänhet att klara av att dela upp sin tid.Anf. 31 () replik:Herr talman! Det är ett klassiskt moderat sätt attuttrycka sig: klassen kvinnor.Det är stor skillnad på kvinnor och kvinnor,. Det är skillnad mellankvinnor hemma i , lågbetalda vårdbiträden,undersköterskor och de sömmerskor som kanskefinns kvar, och de kvinnor som jag förstår att talar om.Min deklaration från min första replik kvarstår.Anf. 32 () replik:Herr talman! Jag vill ställa en fråga till ArneKjörnsberg med anledning av påståendet att vi skaskatta efter förmåga. Det låter ju väldigt bra. Men vadsäger och önskar att jag ska för-medla till mannen i , m.fl. platser,inte minst här i , som tvingas sälja sinbostad just därför att skatterna har blivit för höga?Boendet är alldeles för högt beskattat.Vad är förmågan för dem att betala skatt? Vadsvarar på detta?Anf. 33 () replik:Herr talman! Känner möjligen tillatt vi i två omgångar har sänkt procentuttaget? Kän-ner möjligen till den s.k. begräns-ningsregeln? Känner möjligen till attvi har höjt de s.k. fribeloppen i förmögenhetsskatten?Och så den avgörande frågan: Talade KennethLantz om det för mannen i ?Anf. 34 () replik:Herr talman! Under cykelturen fick jag beskedetatt nu sänks det från 1,2 till 1,0, och frågan: Tänkerdu avbryta din cykeldemonstration nu? Efter noggrantövervägande och med hjälp av handläggaren på krist-demokratiska kansliet blev svaret absolut nej. Denavbryts inte, för den ska fortsätta. Det går åt ungefär300 mil för att ta bort fastighetsskatten. Det är det vivill fortsätta med.Visst har vi talat om att regeringen gör något ifrågan, men man gör inte tillräckligt. Regeringen harockså bevisat att man inte själv är helt nöjd med det-ta.Vad ska mannen göra med sin arvsbeskattade bo-stad i , när han inte ens klarar av att betalaarvskatten? Ska han tvingas ta lån? Ska han avstå frånatt ta emot sin fastighet? Vad är svaret?Anf. 35 () replik:Herr talman! Vad är det för principiell skillnadmellan inställningen till fastighetsskatt , 2001,och då partivänner satt iregeringsställning?Vi kan diskutera nivåer. Vi har sänkt dem. Ni hö-jer dem. Vi kan diskutera principer för hur beräk-ningen ska göras. Men vad är den principiella skill-naden för att man inte ska ha fastighetsskatt 2001,men definitivt skulle ha det när parti-vänner satt i regeringsställning?Jag har tidigare citerat ur vårpropositionen 1992.Då satt definitivt partivänner i rege-ringsställning.Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag har en fråga till det inte var en felsägning när att välfärden finansieras av skatter.Finansieras inte välfärden i själva verket av allade företagare som anställer människor och utvecklarföretag och får i gång en produktion? Finansieras intevälfärden av alla de anställda som arbetar i stället föratt vara arbetslösa?Är det inte därifrån vi får vår välfärd?