prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — Jag vet inte om jag riktigt förstodKarin Falkmers inlägg. Man ska anpassa sig till verk-ligheten, men elmarknaden är en verklighet som ska-pas av oss människor, bl.a. genom beslut här i riksda-gen och av oss som konsumenter när vi väljer vilkenelsort vi ska köpa. Jag föredrar då den gröna ellermiljömärkta. Jag tycker inte att vi ska planera förökad statlig styrning. Jag uppmanade inte till en endastatlig krona när jag tog upp , utan jag upp-manade tvärtom de nuvarande ägarna att inte ge uppsitt ägande bara därför att E.ON har passerat isitt ägande och därmed lägger bud på hela företaget.Skulle E.ON få igenom denna sin affär försvinnerSydkraft från börsen.Jag har inte alls argumenterat för något förstatli-gande. Vi har ett helstatligt och helsvenskt Vattenfall.Jag tycker att det räcker och blir över. Vi kan för-tjänstfullt utveckla det företaget vidare både förabonnenter och för oss som ägare, men en ökad stat-lig styrning har jag alltså inte argumenterat för.Visst är norra en enda elmarknad, men viska inte ge upp inför de olikheter som finns på dennaelmarknad, med de sämre miljövillkor som har gällt inorra , utan vi ska se till att tillsammans medandra goda krafter se till att marknaden ställer mil-jökrav på produktionen och se till att abonnenternafår säker el ända fram till de två hålen i väggen. Denska också vara tillräckligt avskärmad, så att man intenär man sticker in kontakten drabbas av strålskadorinnan man hinner fram till soffan för att se på de godaTV-programmen, som alltför ofta avbryts av alltfördålig reklam.Anf. 147 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att det är en uppgiftför oss riksdagsledamöter att från talarstolen tala omför företag hur de ska sköta sin verksamhet. Det kla-rar företagen bäst själva. Jag kan möjligtvis sträckamig så långt att jag ger rätt i att detär ett problem att vi har en dominerande aktör somVattenfall, som är statligt ägd och därmed kan utsät-tas för politisk styrning. Detta är ett problem som viskulle kunna lösa från sida genom attförsälja . Det är mitt förslag till lösning pådetta problem.Jag tycker vidare att det är viktigt att spelreglernanär det gäller miljö och säkerhetsaspekter är bra ochgenomtänkta på det här området. Där har vi politikeren roll att spela, men dessa regler ska vara så gene-rella som möjligt. Den utökade fria konkurrensenmellan energislagen kommer då att gälla, och dåkommer de energislag som klarar miljö- och säker-hetsaspekter på ett kostnadseffektivt sätt att vinna.Anf. 148 () replik:Herr talman! Jag ställer mig bakom de generellareglerna, men en generell erfarenhet, som jag inte ärensam om att ha gjort efter många års studier av enbister verklighet, är att kapitalismen har en inneboen-de tendens att fungera så att när det fria marknads-krafterna, som jag alltså inte är emot, fått verka ett tagäter oftast de lite större, effektivare och bättre upp desmå. Till slut hamnar man i en situation som är nästintill ett monopol, ett oligopol.När vi har en ingångssituation på elmarknaden därloppet börjar med stora, ofta statliga eller som iTyskland delstatliga företag, är det lite svårt att inteförsöka bevara möjligheterna för en fungerande kon-kurrens, bl.a. genom att ha exempelvis ett statligtföretag som , som inte är börsnoterat ochsom inte kan köpas upp. Då har man någon garantiför att det finns någon aktör som inte ägs av i . Det företaget är faktiskt större änVattenfall som koncern.Jag tror inte att sådana jättebolag gynnar oss kon-sumenter . Jag ser gärna generella regler, ochjag tror på marknadskrafterna till den grad att jag ärvillig att lämna över ett stort ansvar till dem. Men jaglitar inte på dem fullt ut. Profithungern kan ta kål påförnuftet. Därför är det viktigt att de inte får sittabakom slutna dörrar. Det var därför som jag inteuppmanade kammaren att på något sätt fatta beslutom ägande utan uppmanade dagens ägareatt bevara som börsnoterat företag för attdärmed bevara insynen.Anf. 149 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 4, men står naturligtvisäven bakom reservation 1.De flesta motionerna i det här betänkandet berörden avreglerade elmarknaden och innehåller krav påjusteringar för att marknaden ska fungera bättre urkonsumentens perspektiv. Avregleringen ledde tillsänkta elpriser, och det var ju själva syftet med av-regleringen. Men regelverket måste justeras när vi nui dag ser att det finns några områden som inte funge-rar riktigt så som de borde.Vi kristdemokrater anser att Energimyndighetenmåste ges bättre möjligheter till tillsyn och vassaretänder. Vi menar att det är viktigt att nätverksamhe-ten, som ju är ett monopolområde, kan övervakas ochatt det ska gå att komma till rätta med icke önskvärdaageranden.Höga och starkt varierande prisnivåer är ett pro-blem, bristande effektivitet i nätverksamheten är ettannat och korssubventionering från nätverksamhet tillelhandel är ett tredje.För konsumentens bästa måste regeringen snarastvidta åtgärder för att komma till rätta med de härproblemen. Jag förstår inte varför socialdemokraternainte riktigt vill klara ut de kvarvarande problemen iden i övrigt så lyckade reformen. Men om detkommer åtgärder - och vilka och när - vet inte K GAbramsson.Herr talman! Så till ett annat område. För migsom konsument ska det vara lätt att byta elleverantörom jag kan få billigare el eller bättre service hos ettannat bolag. Men det har visat sig att många elkunderinte kan få sitt byte av elleverantör inom den tidsramsom vi i har beslutat om och som börjadegälla . Ungefärvar fjärde leverantörsbyte försenas. Energimyndig-heten har starkt kritiserat detta. Någonting måstegöras.Jag är därför mycket glad över att vi har fått ettenigt utskott att tillkännage för regeringen att ettsanktionssystem mot de nätföretag som inte uppfyllerregelverkets krav på leverantörsbyte bör införas.Herr talman! I många av våra kommuner gårkraftledningar genom eller tätt intill bostadsområden.Skolor, daghem och sjukhem ligger ibland mycketnära ledningar. Människor vistas således under långtid och nästan i stor närhet av kraftledningar.Då och då har det kommit alarmerande forskarrap-porter om strålningsrisker. Men ungefär lika mångarapporter har förnekat att det finns några skadligastrålningar. Beroende på osäkerheten i den här fråganhar vi i en försiktighetsprincip som innebäratt vi ska sträva efter att minska exponeringen förelektromagnetisk strålning om åtgärderna kan vidtastill rimliga kostnader.Försiktighetsprincipen ligger kvar även sedan enfärsk svensk studie från visat att det inte finns någon ökad risk för barn-leukemi för det stora flertalet barn som bor i närhetenav kraftledningar. Man har också visat att den lillacancerrisk som finns endast gäller dem som utsättsför mycket höga strålningsstyrkor.Herr talman! Jag menar att vi politiker måste tamänniskors oro på allvar. Det försöker vi göra imånga andra sammanhang. anseratt det ska vi göra även i frågan om eventuell skadligstrålning från kraftledningar.Ett sätt att använda försiktighetsprincipen är attförsöka avskärma den strålning som bevisligen finnsrunt ledningar. Det är där som vi kristdemokrater villha och har fått majoritet för ett tillkännagivande tillregeringen att åtgärder och metoder för att reducerastrålningsriskerna från kraftledningar ska utredas.Så, herr talman, till fjärrvärmemarknaden. Somkonsument har du inte möjlighet att väljafjärrvärmeleverantör. Företagen har monopol i dittområde och kan i praktiken sätta de priser de vill. Vianser att det är en mycket olycklig situation. Vi villatt regeringen ska pröva hur konkurrens kan tillska-pas också på det här området. Vi kräver också entillsyn som bevakar hur kommuner och andra leve-rantörer sätter sina taxor.Regeringen säger sig värna om konsumenterna.Detta, menar vi, måste också få genomslag påfjärrvärmemarknaden.Anf. 150 () replik:Herr talman! Jag ska fråga ochkristdemokraterna vad ni anser om ägarkoncentratio-nen, som ständigt ökar inom energibranschen. Det ärlite motsägelsefullt när vi ska ha en fri marknad somär bra för konkurrensen.Anser och attdet är fritt fram för E.ON att köpa upp ?En följdfråga: Ställer ni upp på att säljaut det helsvenska rakt ut till börsen ochdärmed öppna för att E.ON även köper upp Vatten-fall?Anf. 151 () replik:Herr talman! Jag kan rimligen inte här sägaom vi ska sälja ut rakt av och när vi skagöra det.Vi menar att rimligen inte bör förbli istatlig ägo. Sedan måste man naturligtvis se till attutvärdera när det är lämpligt att sälja. Men det börsäljas så snart som det är möjligt.Vi ser ju på många olika områden hur företag blirstörre och större. Det är någonting som politikernasvårligen kan gå in och reglera. Vi vill ha avreglerademarknader. Vi vill ha fri utveckling.Men får vi aldrig glömma bort hur vik-tigt det är att som politiker skapa möjlighet för desmå företagen att starta, att växa, att bli medelstora.Vi behöver både stora företag, medelstora företag ochmånga små företag. Man kan inte se så ensidigt påden här frågan som försöker göra.På energisidan har vi kristdemokrater bl.a. talatom behovet av att vi också har många små energile-verantörer. Jag vet inte om man i harvarit så beredd att stödja t.ex. de små vattenkraftfö-retagen. Gå tillbaka och titta på den vänsterpartistiskapolitiken!Anf. 152 () replik:Herr talman! Det här med vem som stöder vembäst får vi kanske ta i en annan omgång. Men tillbakatill själva kärnfrågan.De politiska partierna och vi som politiska före-trädare tillfrågas ständigt och jämt - och vi har dess-utom en tendens att skriva in det i våra partiprogram- om mycket detaljerade förslag. geren beskrivning genom att gå runt kärnfrågan som jagställde om Sydkraft.Jag vill bara veta om tycker attdet är bra att köps upp av smutsig tyskkolkraft, för att ta i med argument som har hörts i denhär kammaren . Är det verkligen bra för kon-sumenterna, för marknaden, att E.ON kanske får blihelägare till ?Anf. 153 () replik:Herr talman! Jag tycker att fort-farande frågar lite ensidigt. Jag förstår inte att detspelar någon större roll om det är detta företag ellernågot annat som eventuellt ska få tillåtelse att köpaSydkraft.Sydkraft ska ha möjligheter att agera starkt påmarknaden, tycker jag. Om det då är detta företageller något annat som äger är oväsentligt.Det viktiga för oss konsumenter är att det finns godtillgång till energi till rimliga kostnader.Det är regelverket kring elmarknaden som vi po-litiker ska besluta om, inte om vem som köper vem.Anf. 154 ():Herr talman! För att skapa fungerande marknaderkrävs det att alla får tillgång till denna marknad pålika villkor. Elnäten i sig utgör ett naturligt monopolsom riskerar att sätta kundernas möjlighet till valfri-het och mångfald ur spel.Det är även viktigt att begränsa möjligheten tillkorssubventionering mellan elproduktion och distri-bution. De partier som finns här i är över-ens om detta, och det måste vi anse som mycket po-sitivt. Detta utgör grunden för att vi även i fortsätt-ningen kommer att utveckla instrument som gör attelmarknaden kommer att fungera ännu bättre.Ur synpunkt tycker jag att vi skafortsätta arbeta för att gemensamt skapa långsiktigthållbara spelregler på hela energiområdet. Ett steg iden riktningen handlar om att på ett snabbt och smi-digt sätt kunna byta elleverantör. Tyvärr har det visatsig att detta inte fungerar på ett tillfredsställande sätt.Ett enhälligt förslag föreligger i utskottets betän-kande om att snabbt utreda dessa möjligheter. Detstår faktiskt, herr talman, "skyndsamt" i betänkandet.Det ger mig förhoppningar. Kanske har vi ett förslaginnan det blir en ny sommartid.Vi bör utreda möjligheten att införa en sank-tionsavgift mot de leverantörer som inte når upp tillkraven. Det är ett sätt att få marknaden att fungerabättre. Personligen ser jag det som märkligt att enmarknad som själv efterfrågar avregleringar och kon-kurrens inte ställer upp på de krav som detta ställer påföretagen själva. Vi kan också notera i betänkandetatt det finns stora prisskillnader i fråga om nätavgif-ter, särskilt mellan småföretag på landsbygd och itätort. Detta är inte bra.För att skapa ytterligare konkurrens och ökad val-frihet är det också positivt om flera aktörer på pro-duktionssidan kan tillkomma. Det är inte minst viktigtför det arbete med omställningen av det svenskaenergisystemet som pågår. Det låga elpriset, somsjälvfallet är positivt för konsumenterna, innebär ävenatt intresset nu är lågt bland aktörerna för att etablerasig på produktionssidan, inte minst på grund av dekostnader som anslutningen till kraftnäten innebär.Centerpartiet har också lyft fram denna fråga i deöverläggningar som har skett i samband med uppfölj-ningen av omställningsprogrammet. Det är ocksådärför en översyn av frågan nu görs. Denna fråga ärviktig för de ofta förhållandevis små aktörerna, fram-för allt vindkraftsproducenterna. Enligt vår uppfatt-ning är frågan om vindkraftens nätanslutning, kostna-derna för nätanslutning, utomordentligt viktig förvindkraftens framtid.Herr talman! Vi har även rapporter när det gällernätsystemet, kraftnäten, som talar om eftersläpandeunderhåll. Det är synnerligen allvarligt. Vi har ju endel stora giganter på området. Det hotas med ytterli-gare utförsäljningar och koncentrationer. Det kaninnebära att vi står med ett enormt koncentrerat ägan-de, något som i varje fall för stora delar av det glesaSverige inte kommer att vara positivt. Vi har exempelpå att stora energibolag nu också går in och köperinfrastrukturen i stora städer. Därmed kontrollerar debåde energi och exempelvis vatten och avlopp.Kraftledningarna utgör en vital del av den svenskainfrastrukturen. Sårbarheten i systemet har alltmerkommit att hamna i fokus, inte minst beroende på deavbrott i distributionen som förekommit under senareår. Som har sagts i debatten finns det ocksåen oro bland de boende i närheten av kraftledningarnär det gäller vilken påverkan den strålning och demagnetfält som dessa kraftfält genererar kan ha påfolkhälsan.Jag delar inledarens uppfattning att man intekan påvisa något direkt påfallande samband mellanohälsa och kraftledningar, men det finns ändå anled-ning att iaktta stor försiktighet och ta människors oropå allvar. I tillkännagivandet ingår även att utredamöjligheterna till och kostnaderna för att i störreutsträckning gräva ned kraftledningarna. Detta skulleinnebära att sårbarheten i systemet minskar påtagligt.Med hänvisning till den omfattande och tydligadiskussion vi har haft här tidigare yrkar jag med detanförda bifall till reservation 1 och avslag på reserva-tion 3.Anf. 155 ():Herr talman! schablonreformen i kraft. Den syftade till att ävende små elkonsumenterna skulle kunna minska sinakostnader genom att enkelt och smidigt byta elleve-rantör eller omförhandla sina pågående leveransavtal.Processen vid byte av leverantör fungerar dock intepå ett tillfredsställande sätt. Utskottet föreslår därförgemensamt att regeringen skyndsamt ska utreda för-utsättningarna och formerna för införande av ett ef-fektivt sanktionssystem mot de nätbolag som inteuppfyller regelverkets krav vid byte av elleverantör.Regeringen ska lägga fram erforderliga för-slag till de lagändringar som krävs för ett snabbtinförande. Detta är en mycket tydlig beställning.Det är naturligtvis inte acceptabelt att riksdagenstidigare beslut inte efterlevs av de aktörer som finnspå marknaden. För att elmarknadsreformens positivaeffekter ska komma konsumenterna till godo fullt utmåste ju administrationen vid själva bytet fungerasmidigt. Själva poängen med reformen är just att ökarörligheten för konsumenterna och därigenom ocksåöka konkurrensen med lägre priser som följd. Etteffektivt sanktionssystem verkar tyvärr vara en nöd-vändighet för att få alla inblandade parter att efterlevariksdagens tidigare fattade beslut. Jag tycker att det ärglädjande att vi i utskottet har kunnat enas om enbeställning till regeringen av ett sådant sanktionssys-tem. Det kommer i slutändan att gagna elkonsumen-terna.Vägledande för den avreglerade elmarknaden ärju faktiskt omsorgen om konsumenternas intressen.Vi konstaterar att nätavgifterna i vissa fall har ökatsedan omregleringen av elmarknaden inleddes trotsde rationaliseringskrav i form av prissänkningar somfastställts av Nätmyndigheten.Enligt vår mening förutsätter en väl fungerandeelmarknad förutom konkurrens inom elhandeln ävenen effektiv och tillförlitlig nätverksamhet. Eftersomnätverksamheten inte är konkurrensutsatt är det avavgörande betydelse att en effektiv tillsyn av dennaverksamhet fungerar. I den nya ellagen, som trädde ikraft , infördes bestämmelser föratt skapa förutsättningar för en effektivare tillsyn.Erfarenheterna visar dock att det fortfarande finns enrad problem när det gäller nätverksamheten. Det finnsmycket stora avgiftsskillnader mellan nätföretag medlikartade förutsättningar, och avgifterna är i genom-snitt relativt höga jämfört med kostnaderna för verk-samheten. Detta tyder på bristande effektivitet i nätfö-retagens verksamhet.Ett annat problem, herr talman, är korssubventio-neringen inom elhandeln med monopolvinster frånnätverksamheten. I en motion från förelåsåtgärder för att försvåra möjligheterna till subventio-nering av elhandeln med monopolvinster. I motionenredovisar vi förslag från om att detdels klart ska urskiljas vilka kostnader hos leverantö-rerna som är att hänföra till nätverksamheten, dels skautredas om det finns möjlighet att lägga en straffav-gift på subventionering av elhandel med monopol-vinster inom energiområdet. Regeringen hänvisar tillatt frågan utreds. Vi anser emellertid att utredningsar-betet bör bedrivas snabbare med hänsyn till den eko-nomiska betydelse dessa frågor har för ett stort antalhushåll.Herr talman! Jag vill tala om kraftledningar ochstrålningsrisker. presenterade eninternationell forskargrupp vid den hittills mest omfattande analysen av studiersom gjorts om ett eventuellt samband mellan kraft-ledningarnas magnetfält och barnleukemi. Resultatetav analysen visar att man inte har kunnat belägganågon ökad risk för barnleukemi för det stora flertaletbarn som bor i närheten av kraftledningarna och attden cancerrisk som finns primärt gäller dem somutsätts för mycket höga strålningsstyrkor. Det kritiskaavståndet till kraftledningar kan beräknas till mellan30 och beroende på strålningens eller led-ningens styrka.Problemet med att definitivt belägga ett sambandbestår i att forskarna inte kan förklara hur den lågfre-kventa strålningen kan orsaka uppkomsten av leuke-mi eller andra cancerformer. Trots djurförsök ochlaboratorieexperiment finns ännu ingen vetenskapligtbevisad biologisk förklaring till cellpåverkande ef-fekter av låg elektromagnetisk strålning. Däremothävdar jag att det finns en internationell samsyn omatt den strålning som människor utsätts för i det mo-derna samhället är omfattande och att det inte ärosannolikt att den påverkar människokroppen på ettnegativt sätt. Internationella forskningsresultat stöderdenna teori.Försök har bl.a. visat att det finns en kopplingmellan strålning och negativa biologiska effekter.Bl.a. tyder resultaten på att balansen mellan viktigajoner och enzymer i cellerna kan rubbas och att elekt-romagnetiska fält underlättar bildandet av s.k. friaradikaler - kraftfulla oxidanter som kan förstöra cel-lernas grundfunktion. Undersökningar som bl.a. hargenomförts i visar att t.ex. mobiltelefonan-vändare känner av huvudvärk, koncentrationssvårig-heter, sömnrubbningar och trötthet som de förknipparmed användningen av dessa telefoner. Exponeringenmisstänks också påverka minnet, arvsmassan och geförändrat blodtryck. Sambandet med tumörer är om-debatterat. Ett forskarlag från har rapporte-rat om fördubblad cancerfrekvens hos cancerkänsligamöss som utsatts för radiostrålning.Herr talman! Vårt moderna samhälle har intemycket gemensamt med den omgivning som varrådande då människokroppen en gång utveckladesoch har därför inte utvecklat någon biologisk funktionsom på ett naturligt sätt har förmågan att skyddakroppen från sådan strålning. Det finns alla skäl atthantera strålningsfrågor inte med rädsla men medrespekt. Det nya systemet Blåtand kommer att göravåra apparater i hemmen sladdlösa. Dessa ska konti-nuerligt stråla informationen emellan sig - inga slad-dar. Praktiskt, ja visst. Men hur det kommer att på-verka oss rent medicinskt är helt okänt. Om vi där-med är modiga eller aningslösa får eftervärlden visa.Eftersom ett samband mellan kraftledningarnasmagnetfält och bl.a. leukemi inte kan uteslutas harArbetarskyddsstyrelsen, , ,och i sam-råd utarbetat en s.k. försiktighetsprincip. Försiktig-hetsprincipen innebär att om åtgärder som generelltminskar exponeringen kan vidtas till rimliga kostna-der och konsekvenser i övrigt bör det eftersträvas attreducera fält som avviker starkt från vad som kananses normalt i den aktuella miljön. När det gällernya elanläggningar och byggnader bör målet redanvid planeringen vara att utforma och placera dessa såatt exponeringen begränsas. Det övergripande syftetmed försiktighetsprincipen är ju att reduceraexponeringen för magnetfält för att minska risken föratt människor skadas.Mot bakgrund av att det finns bostadsområ-den, skolor och daghem som ligger nära kraftledning-ar bör därför en utredning tillsättas med uppdrag attfinna åtgärder och metoder för att reducera strålnings-riskerna från kraftledningar. I utredningsuppdragetbör även ingå att ta fram förslag till incitament förkommuner och kraftbolag för sådana åtgärder samt enbedömning av kostnaderna för åtgärderna. Detta börriksdagen ställa sig bakom.Jag är mycket glad över att utskottsmajoritetenväljer att uppmärksamma frågan och ge regeringenoch omvärlden en mycket tydlig signal.Jag yrkar bifall till reservation 1 och avslag på re-servation 3.Anf. 156 () replik:Herr talman! Är det någonting som förenar oss såtror jag att det är respekten för just strålningsriskerna.Socialdemokraterna och vi har ju inte ställt upp påmajoritetens linje därför att det är just i fråga omåtgärderna som vi tvekar. Och man kan nog inte be-gränsa en utredning till bara kraftledningar, utan ensådan måste röra transformatorstationer, elcentraleroch annat, eftersom strålning inte bara finns runtsjälva kraftledningarna. Men jag tror i och för sig attvi är ganska överens om respekten för den möjligastrålningsrisken.Men min egentliga fråga är: Är innepå samma linje som och, som jag upp-fattade det, till stor del i fråga omatt vi ska sälja ut all den svenska energin, Vattenfalloch det som är kvar av - åtskilliga procentär fortfarande kvar i svensk ägo? Vad anser Folkpar-tiet om det?Anf. 157 () replik:Herr talman! Vi i det här utskottet brukar ju de-battera energi allt som oftast i denna kammare. Menom jag inte kommer ihåg fel, , så vardet det statliga som köpte in den smutsigatyska brunkolsenergin med hjälp av förett tag sedan. Var det inte så, ? Detvore väl i så fall i den diskussionen bättre om rege-ringen och inte lade sig i den svenskaenergimarknaden. Då kunde vi få en mycket renareenergi och en renare luft här i Sverige.Anf. 158 () replik:Herr talman! Det var ju demagogiskt ett fyndigtsvar, . Men kärnfrågan kvarstår: TyckerFolkpartiet att det är bra att , en av de trestora på den svenska elmarknaden, köps upp avE.ON, tas bort från börsen och därmed den insyn ochden granskning som börsföretagen ändå utsätts för.Som exempel nämnde jag vars bolagsstäm-ma pågår . som helstatligt företag är juutsatt för en synnerligen kraftig genomlysning. Viriksdagsledamöter kan gå på dess bolagsstämmor,och vi har möjligheter till en väldigt god insyn i dettaföretag. Och det är dessutom helsvenskt och ägersvenska naturtillgångar. Är helt neutraltoch så marknadsliberalt att ägandet inte spelar någonsom helst roll när smutsig tysk kolkraft köper in sig iSverige och rycker undan vars huvudkontorflyttar från och över bron vidare till Tysk-land? Är positivt till den utvecklingen?Anf. 159 () replik:Herr talman! Det är underliga tider när Vänster-partiets företrädare talar så att säga bolagens lov ochbörsens och marknadens lov. Men låt gå för det.