prot · GO0988 · 2001-03-29 00:00:00 — Att planera sin verksamhet är inte dumt,det.Hur når nu dessa goda exempel ut? När tänker re-geringen komma med ytterligare förslag om hur ned-läggningar kan förhindras? Vi hoppas på beskedalldeles strax.Till slut: Varför annonserar män efter kvinnor itidningar? Det är ju bara att besöka våra kulturinsti-tutioner, för det är ju där vi finns.Anf. 181 () replik:Fru talman! I den reservation som Miljöpartietröstade för i skatteutskottets betänkande angåendebokmomsen står det att vill sänka bok-momsen . Detta blir ännu mer motsägel-sefullt än Vänsterns agerande. Trycket och förvänt-ningarna på er i blir väldigt stora nu närni sitter och förhandlar med regeringen om just bud-geten . Min fråga är: Hur hanterar ni de för-väntningarna?Anf. 182 () replik:Fru talman! Jag förväntade mig faktiskt att IngerDavidson skulle ställa precis just den frågan, så attjag skulle ha möjlighet att svara utan att gå in i enbokmomsdebatt, för det hör inte till detta ärende. Jaghar möjlighet att säga att ett fastställande av ett årtalär en mycket viktig viljeinriktning. Det tarvar åtgär-der, och jag lovar att vi tar vårt ansvar. Sedan får vårasysterpartier tala om vilket ansvar de tar.Anf. 183 () replik:Fru talman! Jag anser att detta är en bokmomsde-batt, för vi hade ett särskilt yttrande - det har jag förmig att också har - till detta betänkande.Då har vi all anledning att ta upp det.Jag tycker att hanteringen är en allvarlig fråga,därför att människor utanför ifråga-sätter vad det är vi håller på med.Dels säger vi att vi har en majoritet, men majori-teten röstar på ett annat sätt. Dels är det ett parti somsäger i en reservation att man vill att bokmomsen skasänkas , men man gör ingenting åt det ochhar inte med det i sitt budgetförslag.Jag tycker att vi måste börja bli lite mer ärliga omhur vi hanterar frågorna i , så att folk utan-för kan tyda vad det är vi håller på med. Det gäller iallra högsta grad bokmomsfrågan, för den har förvir-rat väldigt många. Det tycker jag att harett ansvar för.Anf. 184 () replik:Fru talman! Det tycker jag också att vi har. Det ärjust därför som jag ifrågasätter om det är mer än trepartier som talar om att de faktiskt vill sänka bok-momsen. Övriga fyra partier talar om utredningar. Jagundrar vem det egentligen är som har lanserat att detfinns en majoritet i för sänkt bokmoms -inte är det vi. Däremot kan jag konstatera det sominte har kommit fram i debatten, och det är att det intefinns någon borgerlig majoritet för en sänkt bok-moms. Så jag fortsätter att jobba tillsammans medmina systerpartier. Åtminstone har sagtatt man vill ha en sänkt bokmoms. Man har dock intetalat om när och vad utredningen måste komma framtill för att det ska bli av. Men det kommer väl sådanasynpunkter också framöver, hoppas jag.Anf. 185 ():Fru talman! Biblioteken är den främsta symbolenför ett fritt och för omvärlden öppet samhälle. Bibli-oteken bär på grundläggande värden som yttrandefri-het, delaktighet, jämlikhet och solidaritet.Utvecklingen vid de svenska folkbiblioteken harpräglats av en stor samsyn och värdegemenskap närdet gäller uppgifter, arbetssätt och roll. Det är dettasom är bibliotekens styrka.Varje vecka besöks landets huvudbibliotek av cir-ka en miljon människor, och antalet besök ökar.Biblioteket i min hemkommun, , ledertill min glädje listan över flest utlånade böcker perinvånare och år. lånade man ut nära16 böcker per invånare, att jämföra med genomsnitteti vårt land på cirka nio böcker. Det är främst utlåningav barnböcker som ger den här höga siffran. En ef-fektiv personal och kombinationen folk- och skolbib-liotek är en annan anledning. Men också vuxenut-bildningen, det livslånga lärandet via Kunskapslyftetoch distansutbildning av olika slag bidrar förstås. Ochtrots Internet, eller snarare tack vare Internet, harefterfrågan på böcker ökat på i en av reservationerna tar man upp det återkom-mande förslaget om upphävande av bibliotekslagen,ett förslag som utskottet än en gång avstyrker.Bibliotekslagen tillkom för att man skulle hävdavarje medborgares rätt till folkbibliotek, och vi soci-aldemokrater tycker, till skillnad från och , att det här är en bralag. Erfarenheterna av lagen är inte att den intebehövs. Däremot kan den behöva kompletteras för attbättre uppfylla sitt syfte. Det är därför som det pågåren översyn inom på beställning avoss här i . Vi socialdemokrater vill säkrabiblioteksverksamheten runtom i landet. Det finnsfarhågor om att ännu fler folkbibliotek kommer attläggas ned. Men eftersom biblioteksverksamheten ärett kommunalt ansvar, som också har påpekats härtidigare, anser vi att det är viktigt att samråda medkommunerna före en eventuell lagändring.Fru talman! En av de mest prioriterade frågorna ikulturpolitiken är och har varit att förbättra villkorenför litteraturen och läsandet. Jämte bibliotekslagenhar olika nya stöd tillkommit i syfte att stimuleraläsning och bredda utbudet. Kommunerna har möj-lighet att ansöka om statliga bidrag för litteraturinköptill folk- och skolbibliotek. finns detdessutom ett stöd som innebär att biblioteken får delav de titlar som får statliga utgivningsstöd.Dessutom finns statliga läsfrämjandepengar somskolor, bibliotek, bokhandlare och ideella organisa-tioner kan ansöka om.På Läns Bibliotek pågår flera spännandeoch intressanta projekt inom detta område. Lässurr iKalmar län är ett läsfrämjande projekt för sexåringarsom har fått var sin bok och fått träffa sin "egen"författare. Det här är ett samarbete mellan länetsbarnbibliotekarier, förskollärare, kreativa barn ochintresserade författare. Projektet har skapat en modellför hur man kan arbeta med boken i förskolan.Ett annat exempel är projektet , som har till mål att ge dyslektiker och ut-vecklingsstörda ökad tillgång till information ochlitteratur. I det här projektet deltar FUB, , , ett studieförbund är övertygad om att det på många andra håll ilandet pågår liknande bra projekt. Vi har hört någraav dem nämnas tidigare. Jag har velat nämna det härför jag tycker att det är så oerhört viktigt att vi ärmånga som tar vårt ansvar för det faktum att läsning-en minskar bland barn och ungdomar. Vi vet också attföräldrar läser allt mindre för sina barn. Vi vuxnamåste träda in på olika plan. Om vi inte har egna barnhemma som vi kan läsa för kan vi hjälpa barnbarneneller grannens barn att komma in i böckernas spän-nande värld.En bok för alla, Läsrörelsen, arbetsplatsbibliotekoch bokombud är också viktiga för att främja läsan-det. Det svenska skriftspråket kommer av allt attdöma att spela en allt större roll för alltfler männi-skor. Fler typer av arbeten kommer att ställa krav påett fungerande skriftspråk. Fler och fler kommer för-hoppningsvis att vara delaktiga i det offentligt skrivnaspråket. Och det är mycket viktigt i en demokrati attså många som möjligt kan hantera det offentligaspråket, både i tal och i skrift.Den stora frågan när det gäller det svenska skrift-språket är hur alla ska kunna göras delaktiga. Härspelar skolan den största och viktigaste rollen. Språ-ket, förmågan att kommunicera och göra sig förståddoch nyckeln till social gemenskap är det inte alla barnsom äger. De som inte har språket kommer så små-ningom kanske att misslyckas i , och dåfinns det också risk för utslagning senare i livet.Svenskan är som tur är inget hotat språk. Detfinns ungefär 6 500 språk i världen. Enligt professorLars-Gunnar vid är98 eller av världens språk i ett mer bekymmer-samt läge än det svenska.Att vi alla här i kulturutskottet värnar det svenskaspråket är det ingen som tvivlar på. Just nu pågårockså på utskottets initiativ ett arbete inom Kommit-tén för svenska språket med företrädare för alla parti-er. Utredningen ska lägga fram ett handlingsprogramför att stärka svenskans ställning och föreslå åtgärdersom ger alla rätt och möjlighet att lära sig så mycketsvenska att de aktivt kan delta i samhällslivet.Att kommitténs arbete pågår, som nämnde, är anledningen till att vi avstyrkersamtliga motioner på detta område.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till för-slaget i dess helhet i betänkandet.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! Jag vill vända mig till och säga att de elektroniskt publicerade tidskrif-terna är i sin linda. De ser väldigt olika ut.Jag skulle vilja höra vad det är som gör att socialde-mokraterna inte vill ställa upp på att stimulera democh hjälpa till att höja kvaliteten på dem utan barafölja hur det ser ut. Det är det ena.Det andra jag skulle vilja fråga är: Var går grän-sen för beträffande kommunaltsjälvstyre? Att bibliotek inte ingår i det kommunalasjälvstyret har jag ju begripit genom den lag somfinns och som försvaras. Men ingår filialerna? Var går gränsen för ?Anf. 187 () replik:Fru talman! Jag vill börja med de elektroniska tid-skrifterna. Det är som säger, att defortfarande är väldigt mycket i sin linda. Det finns välall anledning att följa utvecklingen på det här områ-det. Att det ska vara en viss kvalitet på dessa elektro-niska tidskrifter kan man ju också undra över. Vemska sätta gränsen för vad som är bra och dålig kvali-tet?När det gäller bibliotekslagen och det kommunalasjälvstyret är det självklart så att kommunerna självaska besluta om sina verksamheter. Men det är ju fak-tiskt så att man måste vara djupt oroad över den ut-veckling som har skett på biblioteksområdet. Jag trorinte att någon kan säga att det beror på att vi har enbibliotekslag att så många bibliotek och biblioteksfi-lialer har lagts ned under de här åren.Det beror naturligtvis på väldigt många orsaker.Det kan bero på besparingskraven som har legat påkommunerna. Det kan bero på minskad utlåning. Detkan bero på att man har slagit samman bibliotek osv.Att vi vill ha en bibliotekslag beror på att vi vill för-säkra oss om att det här kommer att finnas, att varjemedborgare har en rätt till folkbiblioteken.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! För det första tycker vi i Folkpartietbeträffande de elektroniskt publicerade tidskrifternaatt det är i början, när man är sin linda, som manbehöver hjälpen. Det går inte att bara följa hur det serut. Sedan är det självklart så att vi talar om hjälp ochinte om styrning. Det är utgivaren som beslutar hurdet ska se ut. Det var stödet, hjälpen och idéerna somvi efterlyste en plan för, men det vill man uppenbartinte stödja.För det andra var det en nyhet, för mig i alla fall,som Agnets kom med, detta att man skasamråda med kommunerna före lagändring. Migveterligt är det tyvärr så att det är vänstermajoritet ialltför många kommuner. Det är dessutom en social-demokratisk ordförande i . Då ärdet väl dem man ska samråda med. Jag är inte såsäker på att ens deras svar blir det som hoppas på.Det förvånar mig att är så miss-tänksam mot kommunerna. Jag har ett väldigt förtro-ende för mina folkpartistiska partikolleger ute ikommunerna. Uppenbarligen är det inte lika förtro-endefullt bland socialdemokraterna.Så en sista liten fråga: Vilken straffsats ska till-lämpas om man skulle bryta mot bibliotekslagen?Anf. 189 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra med envishetoch engagemang i det politiska arbetet, men jag harsvårt att förstå det här engagemanget för att avskaffabibliotekslagen. Som tur är finns det ingen majoritetför det. Men jag kan väl ändå påstå att det är viktigtatt samråda med kommunerna i det här läget. Biblio-tekslagen finns, och en översyn pågår på Regerings-kansliet. Låt oss avvakta den och se vad vi kan göraför att lagen ska bli bättre.Anf. 190 () replik:Fru talman! Kulturministern talar ofta om riskenför ägarkoncentration på medieområdet. Hon förbere-der lagstiftning som ska motverka den. Då syftar honnaturligtvis på medier av ett helt annat slag än demsom vi diskuterar här . Men att socialdemokra-terna avskaffade stödet till de idéburna organisatio-nernas tidskrifter tycker jag ändåsäger en del om vilken vikt ni i praktiken lägger viddetta att låta många olika röster komma till tals.Nu fanns det en sjupartimotion när vi behandladedet här betänkandet, en motion där alltså en social-demokrat fanns med, som ville ha en översyn avvillkoren för de här tidskrifterna. Det är egentligen ettganska modest krav - en översyn. Men socialdemo-kraterna vill inte gå med på det. Min fråga är varför.Anf. 191 () replik:Fru talman! Vi tycker inte att det behövs någonöversyn i det här läget. Det finns en möjlighet för dehär organisationstidskrifterna att ansöka om bidragfrån kulturtidskriftsstödet. En viss minskning av dehär ansökningarna har skett . Man kanfråga sig varför. Jag tror att det är ganska svårt attpeka på skälen till att så har skett. Men jag har intefått uppfattningen att det är så många organisations-tidskrifter som har varit med i det här ansökningsför-farandet.Det finns också andra orsaker till att den härminskningen har skett. Det kan vara att man har en nyteknik jämfört med vad man har haft tidigare. Jag troratt bidraget är på just . Det kanockså vara så att facktidskrifterna och organisations-tidskrifterna söker i mindre omfattning. Det här hållerman väl på och tittar på inom . Vi har intemer pengar att sätta in för ytterligare stöd till tid-skrifter.Vad jag förstår avskaffades det här 1986. Menäven den borgerliga regeringen var 1993 med om attsänka bidraget. Så vi kanske är flera som har ansvarför det.Anf. 192 () replik:Fru talman! Jag tror att det är helt riktigt att de härtidskrifterna söker stödet i mindre omfattning efter-som alla som vet något om hur det här fungerar vetatt det är oerhört svårt även för vanliga kulturtid-skrifter att få del av stödet. Det är ju så lågt.Det skars ned något under dem borgerliga rege-ringstiden, det är helt riktigt. Det beror på att vi hadeen väldigt svår budgetsituation . Det var alltsåkulturtidskriftsstödet som skars ned. Men det stödsom jag talar om här togs bort ochhar inte återkommit. Dessa tidningar har i stort settingen möjlighet att få del av kulturtidskriftsstödet.Därför läggs vissa tidningar ned. Andra får glesareutgivning.Frågan är då om anser att de härtidningarna tillför något viktigt. Om svaret är ja, var-för ska då just de klara sig utan stöd och förväntasfortsätta vara den där rösten som i en del fall avvikernågot från huvudfåran i medierna?Anf. 193 () replik:Fru talman! är det väl inte så att jag kan ståhär och bedöma vilka av de tidskrifter som ansökersom ska ha eller inte ha bidrag. Jag vill också säga attdet kanske inte ens är säkert att alla de tidskrifter somfinns bör få bidrag. Det är som avgör dethär, och det finns säkert någon liten grupp inomKulturrådet som avgör vilka som ska få stöd ochvilka som inte ska få det.Vi i utskottsmajoriteten har inte bedömt det sommotiverat att återinföra det stöd som på fanns en gång i tiden.Anf. 194 ()replik:Fru talman! påstår att biblio-tekslagen har varit effektiv, och min direkta fråga ärdå: Har det blivit fler bibliotek med hjälp av biblio-tekslagen?Vi konstaterar i vårt betänkande att 376 filialerhar lagts ned, och det är oroande. Men biblioteksla-gen har inte påverkat denna situation ett enda dugg,för den gäller ju bara det första i varjekommun.Jag är glad att kunna säga beträffande min egenkommun, , att inte en enda filial harlagts ned. Tvärtom har man redan med statliga pengaroch landstingspengar öppnat ett internationellt bibli-otek. Man är i färd med att planera ett nytt bibliotek iHammarby sjöstad, och man vidtar en hel del andraåtgärder, som jag nämnde i mitt huvudanförande.Bl.a. har man ett projekt som kallas för att ökaläsvilligheten. Man har också fått bättre siffror både iläsesalong och huvudbibliotek.Men frågan kvarstår: Har det blivit fler bibliotekmed hjälp av lagen? En fråga till: Har biliotekslagenkunnat hindra någon nedläggning?Anf. 195 () replik:Fru talman! talade också omatt det har försvunnit en mängd bibliotek. Jag har förmig att talade om 376 bibliotek. Det harinte tillkommit några fler bibliotek under den periodsom vi talar om, 1988-2000. Det är väl de siffrornadet rör sig om.Det har inte tillkommit några fler bibliotek. Mendet är inte på grund av bibliotekslagen som filialbib-lioteken eller biblioteken har försvunnit. Hade intebibliotekslagen funnits kanske ännu fler bibliotekvarit borta då vi haft det väldigt ekono-miskt svårt i kommunerna.Små kommuner har ofta inte råd med biblioteks-filialerna. Som jag sade har de besparings-krav som ställts på kommunerna gjort att de har om-organiserat. Det har kanske inte alltid varit helt fel.Att ett antal bibliotek har försvunnit betyder hellerinte att antalet boklån har minskat.Anf. 196 ()replik:Fru talman! Det är riktigt att 376 filialer har lagtsned. Men 19 har tillkommit, och kom ihåg att ingethuvudbibliotek har lagts ned.Bibliotekslagen riktas mot det första ivarje kommun, således huvudbiblioteket. Där haringen nedläggning skett.Tror verkligen att en kommunskulle lägga ned sitt enda bibliotek? Jag tror inte attkommunpolitiker även om de ville skulle våga atttillgripa en sådan metod som att lägga ned.Det visar också att bibliotekslagen är en heltverkningslös lag som socialistiska politiker tror skakunna vara en fjäder i hatten. Vi är övertygade om,som jag tidigare sade, att den tyvärr har kontrapro-duktiv verkan.Läsfrämjande åtgärder finns i bl.a. påflera områden. Utlåningen har ökat på de flesta filia-ler. Den har bl.a. ökat ordentligt på Läsesalongen ochpå huvudbiblioteket på . Det gäller såmycket som . Det är 50 000 lån på det enastället och 30 000 lån på det andra.Anf. 197 () replik:Fru talman! Låt oss tillsammans glädjas över attdet är så positivt med både ökat antal bibliotek och deläsfrämjande åtgärderna. De uppnår faktiskt sitt godasyfte, vilket var meningen.Anf. 198 () replik:Fru talman! sade att Moderater-na och låg bakom förslaget att ta bortbibliotekslagen. Även vi från vill ta bortden. Det är alltså tre partier som arbetar för det.Biblioteken är närmast en helig ko ute i kommu-nerna. Det visar bl.a. tydliga siffror. Anledningen till att vi vill ta bort biblio-tekslagen är att vi, precis som andra säger här, tror påden kommunala självstyrelsen.Vi har sett tendenser till att det börjar bli lite cent-ralisering i den socialdemokratiska politiken. Vi serdet när det gäller friskolor och sjukvård. Det manoroar sig för är att lagen på något sätt ska göra att detblir ännu mer centralisering och styrning.När lagen kom blev det som många sagt. Man sågdet som ett tak. Jag har själv i min hemkommun setthur man började lägga ned filial efter filial ända tillsmänniskor opponerade sig och nykterhetsrörelsenville ta över verksamheten för ett bibliotek.Det har varit en effektiv lag, precis som AgnetaRingman sade, genom att man har lagt ned väldigtmånga bibliotek. Det jag funderar över är: Hur serAgneta på att frivilliga organisationer kangå in och stödja filialer? Är det bra eller är det nega-tivt, sett med era ögon?Anf. 199 () replik:Fru talman! Om biblioteken ska läggas ut på ent-reprenad läggs det ännu större ansvar på kommunernaoch på kommunpolitikerna för att de ska kunna för-verkliga det. När man upphandlar de tjänsterna, ellervad man nu gör för någonting, får man se till att med-borgarna försäkras rätt till biblioteken. Det är enganska omständlig procedur.Jag tycker att bibliotekslagen är en väldigt bra lag.Jag kan oroas över att om det inte sker via kommu-nerna utan via andra nätverk, eller vad det nu kanvara, kan det bli olikheter i hela landet.Det har varit självklart för oss att folkbibliotekenska ha en stor spridning såväl geografiskt som socialt.Det är en väldigt viktig fråga. Jag är inte riktigt innepå den linje som är när det gäller attintresseorganisationer ska ta hand om biblioteken.Anf. 200 () replik:Fru talman! Man kan tänka sig att en intresseor-ganisation utnyttjar möjligheten att samarbeta medhuvudbiblioteken när det gäller det tekniska meduppkopplingarna till biblioteken osv. Jag har just nutappat bort vad det heter, men det gäller de samman-kopplingar man har.Det som egentligen var intressant i min hemkom-mun var att man ville göra på det sättet. Det ledde tillvar möjligen det positiva att majoriteten fattade beslutatt bevara den filialen. Men tanken att ideella organi-sationer samverkar med huvudbibliotek osv. är välväldigt intressant.Hur ser på just möjligheten attsamverka mellan kommunens bibliotek och intresse-organisationer som tar ansvaret, och naturligtvis bor-gar för medborgarnas rätt att även då få låna gratis?Anf. 201 () replik:Fru talman! Jag har inte samma syn på detta somBirgitta . Jag vill än en gång säga att det krävsväldigt mycket av kommunen. Jag tycker att det ärbättre om det finns kommunala bibliotek i de olikakommunerna. Det måste jag säga.Det ändå för en samsyn och ett nationelltintresse för att det finns folkbibliotek i varje kom-mun. Vad händer om man i den ideella organisatio-nen tröttnar på att driva ? Hur ska manhantera den frågan?Nej, jag föredrar nog bibliotekslagen som den serut. Det finns möjlighet att göra det som BirgittaSellén talar om.Anf. 202 () replik:Fru talman! I det betänkande vi behandlar framgårpå s. 21 att den ämnessakkunniga inom Kulturdepar-tementet som utrett frågan om sänkt bokmoms kom-mit fram till ungefär samma slutsatser som vi delvishar hånats för här, nämligen att en sänkt bokmomskräver insatser av berörda parter och måste kombine-ras med andra åtgärder för att få varaktighet.Jag tror inte att socialdemokraterna av något slagsprincipiella skäl är emot lägre bokpriser. Det finns enkänsla hos mig att det beror på att de har en vissmisstanke om att det inte kommer att leda till sänktabokpriser.Om man kan komma fram till ett system med in-dex för bokpriser, en formaliserad avgiftsförklaringsom visar att förläggare och bokhandlare menar all-var, så att vi med någon vettig sannolikhet kan vetaatt det kommer att leda till sänkta bokpriser, finns detdå fortfarande några argument från socialdemokrater-na till varför vi inte ska sänka momsen på böcker?Anf. 203 () replik:Fru talman! Vi skulle helst vilja ha en kulturmomspå . Det kan jag väl bara drömma om.Jag tycker att det är lite märkligt att vi får debat-ten om bokmomsen än en gång, eftersom man debat-terade det i skatteutskottets debatt.Det är alldeles riktigt som säger -vi är inte övertygade om att en sänkning av bokmom-sen är det rätta för att främja läsandet, och det är judet som vi alla strävar efter. Jag vet inte om PeterPedersen tror att en sänkning på i genomsnitt 30-50kr per bok gör att vi når nya bokläsare, men jag trorinte det. Detta är de argument som vi har i detta läge.Däremot är vi övertygade om att de satsningarsom vi gör på biblioteken, samverkan med skolanosv. kan ge det bästa resultatet också om vivill nå de nya grupperna av barn och ungdomar.Anf. 204 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att jag tycker att Ag-neta höll ett bra tal till försvar av läsandetsoch böckernas betydelse. Men det är det som är detmärkliga! Vi har samma skattesats på böcker som påtobak och alkohol. Även om vi för diskussioner omatt eventuellt tvingas sänka alkoholskatten av andraskäl så är det ingen som går upp i talarstolen ochhåller brandtal till alkoholens eller tobakens försvar.Det är det som är det absurda.Nu säger : Vi skulle egentligenvilja ha en kulturmoms. Det fanns också moderateroch några andra som faktiskt ville ha det. Det skulledå bli ett ännu större och vidare objekt för utredningoch en ännu större kostnad. Men det fanns möjlighe-ter för er inom socialdemokratin att under den debat-ten gå upp och säga: Jag tycker att detta är ett braförslag, och vi ska utreda det.Men jag såg ingen vilja från socialdemokratin dåheller att diskutera vare sig en bred kulturmoms elleren sänkt bokmoms.Därför kommer debatten upp igen. Det underlättarinte heller att frågan är delad på två utskott. Jag upp-fattar att det ändå finns en grundläggande samsyn,även från socialdemokratin, om att det vore bra meden lägre kulturmoms bl.a. på böcker. Därför borde vikunna fram till en samsyn om att hitta en vettig skriv-ning. Vi borde även kunna nagla fast dem som be-stämmer priserna så att de verkligen lever upp till sittlöfte.