prot · GO0993 · 2001-04-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:93Fredagen den 6 aprilKl. 9.00 - 12.27Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om frågestundFörste vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle föl-jande statsråd närvara:Statsminister , statsrådet , statsrådet , utbildningsministerThomas och näringsminister § Anmälan om förlängd motionstidKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för skr. 2000/01:112 Reformeringen av dom-stolsväsendet - information och uppföljning av hand-lingsplanen på grund av stängningen av datorsystem-et skulle förlängas tilltisdagen den 17 april.3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:334Till riksdagenInterpellation 2000/01:334 av () omIsrael och den palestinska befolkningen.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 2 april 2001UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2000/01:344Till riksdagenInterpellation 2000/01:344 av () omföretagsansvar för mänskliga rättigheter.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 2 april 2001UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 2000/01:332Till riksdagenInterpellation 2000/01:332 av () om humanitärt visum.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 27 april 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 3 april 2001UtrikesdepartementetMaj-Inger KlingvallInterpellation 2000/01:322Till riksdagenInterpellation 2000/01:322 av ()om aidsmediciner till utvecklingsländerna.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den8 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor samt att jaginte kunnat finna en debattdag som passar både inter-pellanten och mig.Stockholm den 4 april 2001UtrikesdepartementetLeif PagrotskyInterpellation 2000/01:353Till riksdagenInterpellation 2000/01:353 av () om läkemedelskommitté.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 3 april 2001SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:354Till riksdagenInterpellation 2000/01:354 av () om vårdkostnader.Interpellationen kommer att besvaras onsdagenden 2 maj 2001.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning.Stockholm den 3 april 2001SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:345Till riksdagenInterpellation 2000/01:345 av ombunkerolja miljöklass 1.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 april 2001.Skälet till dröjsmålet utlandsresa.Stockholm den 3 april 2001MiljödepartementetKjell LarssonEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:329Till riksdagenInterpellation 2000/01:329 av () om koldioxidskatten på miljövänliga drivmedel.Interpellationen kommer att besvaras den 14 maj2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av ut-landsresor inte har funnits någon tid som har passatbåde interpellanten och mig.Stockholm den 30 mars 2001FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:337Till riksdagenInterpellation 2000/01:337 av omdomstolsorganisationen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 april 2001.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 28 mars 2001JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:338Till riksdagenInterpellation 2000/01:338 av nedläggning av domstolar i Värmland.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 april 2001.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 28 mars 2001JustitiedepartementetThomas Bodström4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2000/01:Ub41 och Ub42 till utbildningsutskottet2000/01:Ju18 till justitieutskottet5 § En nationell handlingsplan mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskrimine-ringFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2000/01:SfU11En nationell handlingsplan mot rasism, främlingsfi-entlighet, homofobi och diskriminering (skr.2000/01:59).Anf. 1 (m):Herr talman! Vi ska inleda en debatt om en hand-lingsplan från regeringen. Den handlingsplanen tyck-er vi från moderat sida på många sätt är ett mycketbra aktstycke. Redogörelsen för vad som har gjortsoch beskrivningen av nuläget är värdefulla för oss häri kammaren. Även den delen av handlingsplanen somär framåtsyftande är på många sätt mycket intressantoch på alla sätt hedervärd.Jag tror att vi alla egentligen har samma mål ochsamma syfte och vill uppnå samma saker men att vikanske vill använda lite olika metoder.Det är givetvis väldigt bra att varje demokratisktvald regering tydligt ger uttryck för värderingar närdet gäller diskriminering och mänskliga rättigheter.Målen är nog, som sagt, desamma, och ambitio-nen är nog densamma, men vägen dit kan vara liteolika.Det är inte så lätt att motionera med anledning aven skrivelse av denna typ. Det finns inga konkretalagförslag utan egentligen bara en redogörelse för vadsom har skett och kanske också vad man avser attgöra framåt i tiden. Och vi får väl ta ställning till deolika förslagen när de kommer i konkret form i denmån de kommer på bord.Vi har ändå valt att motionera med anledning avnågra saker. Det gäller i första hand att vi vill ha ensamordning av diskrimineringslagstiftningen. Detinnebär att diskriminering ska betraktas som en situa-tion där den enskilde blir missgynnad på grund avegenskaper som inte är relevanta i sammanhanget.Det innebär också att vi inte helt delar den syn pådiskriminering som något som kan hänföras till vil-ken grupp, kategori eller klass som en person kananses tillhöra. Vi kan inte betrakta människor somstatistiska egenskapskombinationer, där en individblir diskriminerad på grund av att han eller hon tillhören viss grupp. Vi menar därför att man skulle försökafå ihop en diskrimineringslagstiftning som siktade påden enskildes situation oberoende av vad han ellerhon har för egenskaper i övrigt. Vilken ombudsmanska en homosexuell invandrarkvinna gå till? Därförtycker vi naturligtvis att det bästa vore om man av-skaffar de olika ombudsmännen och ersätter dem meden ombudsman som har ett generellt ansvar för dis-kriminering. Regeringen aviserar att man ska utredaden här frågan och se om det kan bli fråga om ensamordnad diskrimineringslagstiftning och ett sam-ordnat ombudsmannaämbete. Man kan diskuteraunder vem det ska lyda. Ska det lyda under ,vilket många av oss tycker, eller ska det lyda underregeringen? Det får utredningen kanske visa.I skrivelsen redovisar regeringen också en anti-diskrimineringsklausul vid offentlig upphandling somett instrument som mer aktivt skulle kunna användas iarbetet för att motverka diskriminering. Det låternaturligtvis på många sätt bra, men man ska varaförsiktig med dubbla eller tredubbla påföljder ellersanktionsmöjligheter som kan komma i fråga i sådanasammanhang. Risken finns att man skapar ett rätts-system som ligger vid sidan av det som direkt har enbäring i svensk lag. Vi menar att sanktionsåtgärdereller andra ingripande åtgärder från samhällets sidaska ha ett otvetydigt stöd i lagstiftningen och skakunna bli föremål för rättslig prövning exempelvisgenom överklagande.Som jag sade i början har vi från vår sida inte valtatt väcka en lång motion om detta, utan vi har försöktatt rikta in oss på några få principer som vi vill lyftafram. Men vi delar ju i allt väsentligt den värdegrundsom har gett uttryck för i sin mo-tion. Vi har därför med tillfredsställelse kunnat an-sluta oss till den. Om vi hade skrivit en sådan självahade vi kanske uttryckt oss något annorlunda, men videlar värderingarna. Det är en bra bas att ha när mangår vidare i detta arbete som kräver så mycket efter-tanke. Då måste man vara trygg i sig själv och i sinavärderingar.Å Moderata samlingspartiets vägnar yrkar jag bi-fall till vår reservation nr 1 under punkt 2 men själv-klart står vi bakom också våra övriga reservationer.Anf. 2 ():Herr talman! Kampen mot rasism, främlingsfient-lighet, homofobi och diskriminering är en uppgift förhela samhället. Därför är det betänkande som vi i dagbehandlar viktigt och angeläget.Samtidigt vill jag redan inledningsvis betona attdet också är viktigt, för att inte säga avgörande, attskilja på vad som är statens uppgift och vad som bästsköts av organisationer, partier och var och en av osssom opinionsbildare och medmänniskor.Det måste stå klart att staten genom sina myndig-heter direkt ska motarbeta diskriminering, dvs. hand-landet att diskriminera en annan människa. När detgäller rasism och främlingsfientlighet handlar det omåsikter och människosyn. Det är därför inte särskilteffektivt att staten på ett direkt sätt motarbetar dessa.Principiellt är det också problematiskt eftersom detinte kan sägas vara statens uppgift att på ett direkt sättpåverka människors åsikter och uppfattningar. Detger också ett intryck av hyckleri och dubbelmoral.Jag återkommer till det senare i mitt anförande.I stället måste staten ge utrymme, också ekono-miskt, för andra aktörer - främst den antirasistiskarörelsen - att självständigt och utan direkt inbland-ning organisera det politiska arbetet mot rasism ochfrämlingsfientlighet. Jag vill därför meddela att jagstår bakom samtliga reservationer idetta betänkande, men jag yrkar bifall endast till re-servation 14 under punkt 11.Herr talman! Mycket av det som framförs i betän-kandet är rätt och riktigt. Det är sådant som Vänster-partiet har drivit . Vi välkomnar insiktenom att det är insatser inom den generella politikensom är avgörande för hur kampen mot grogrunden förifrågasättandet av detta med alla människors likavärde ska lyckas.Samtidigt är det förundransvärt att så lite av degjorda särskilda satsningarna har utvärderats på etttillförlitligt sätt och att man ändå är beredd att utanvidare kasta sig in i nya kampanjbetonade satsningar.Vår uppfattning är att det inte är verkningsfullt, ochatt det ibland t.o.m. är kontraproduktivt, att drivadessa angelägna frågor i form av kampanjer ellerjippon. Snarare ger det ett intryck av att frågorna harenkla lösningar än visar på den verkliga bilden av dekomplexa samhällsföreteelser som dessa fördomarfaktiskt speglar.Flera av de konkreta förslagen är ändå sådant somVänsterpartiet har lyft fram och som rege-ringen nu har valt att ta intryck av. Hit hör exempel-vis tanken på en samlad diskrimineringslagstiftningoch en samordning av de ombudsmän som liggerunder regeringen samt utvidgandet av lagen om hetsmot folkgrupp - även om vi här har velat gå längre.Vidare noterar vi att regeringen har tagit intryck avvåra ansträngningar att inbegripa homofobi i det ar-bete som man avser att genomföra - ett perspektivsom tidigare i stor utsträckning har saknats.Herr talman! Ord och handling bör stämma över-ens, inte minst i riksdag. Låt mig konstateraatt talet om kamp mot rasism ekar tomt om densvenska regeringen inte i grunden omprövarsin flyktingpolitik. Och hur kan främlingsfientlighe-ten på allvar bekämpas om man stänger gränserna förde människor som behöver vår hjälp? Hur kan mankräva solidaritet med sina medmänniskor om maninte ens förmår lyssna till de berättelser som männi-skor, som flyr sitt land för att söka en i Sveri-ge, har att berätta och ta dem på allvar?Exemplen kan mångfaldigas. I skrivelsen be-handlas särskilt romernas utsatta situation och attregeringen har för avsikt att initiera ett arbete för attförebygga och motverka diskriminering av romer.Det är förstås utmärkt. Men när signalerna från in-vandrarmyndigheterna är att romer inte skakunna söka skydd och en i blir bildenfalsk.När afghanska flyktingar i Sverigeslutligen beviljas uppehållstillstånd, men får väntaytterligare på att utredning om anhöriginvand-ring över huvud taget inleds, sänder det andra signa-ler än signaler om solidaritet och humanitet. Och närdet utskott där man påstår sig vilja bekämpafrämlingsfientligheten så sent som i går avvisademöjligheten för flyktingar som utvisas till Kosovo attverkligen få en individuell prövning framstår det somhyckleri och dubbelspel.Jag yrkar bifall till reservation 29 under punkt 19.Herr talman! Det är högst rimligt att skrivelsenavgränsats till att inte behandla diskriminering pågrund av kön men det är inte alls samma sak somkönsblindhet. Att blunda för att kvinnor och män medannan etnicitet än majoritssamhället drabbas olika avrasism och främlingsfientlighet leder till ytterligareförtryck av invandrade kvinnor. Att blunda för manli-ga respektive kvinnliga homosexuellas ofta olikasituation vad gäller homofobi leder till osynliggöran-de.Att inte se att kvinnor och män i de rasistiska ochfrämlingsfientliga organisationerna fyller olika rollerär att inte kunna hitta utvägar för alla ur dessa miljö-er. Framför allt är detta angeläget när det gäller detkommande arbetet. Vi menar att detta saknas i redo-görelsen för de åtgärder som föreslås bli vidtagna.Enligt är det viktigt att systematisktlyfta fram det faktum att det även när det gäller dessafrågor finns ett könsperspektiv - inte att bara nämnadet i förbifarten.Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga någraord om att vara enig och oenig. Jag tror att det ärutmärkt att vid enstaka tillfällen i stort samförstånd,över partigränserna, markera avståndstagande i defrågor som vi diskuterar. Men är detofta, också i dessa frågor, mer som skiljer oss än somenar.Vår uppfattning är att den som försvarar det eko-nomiska system som världen över håller mil-jontals människor i förnedring och fattigdom, samti-digt som storföretagens vinster i den rika västvärldenmångdubblas, också försvarar en rasistisk världsord-ning. Vi menar att den som attackerar arbetsrättenoch de generella välfärdssystemen i samtidigtöppnar för ökad diskriminering och att den som byg-ger Fästning murar högre och tätare gerfrämlingsfientliga krafter i vårt land eldunderstöd.För oss handlar denna kamp därför också om att motatillbaka högerkrafter av mer etablerad karaktär. Föross handlar det därför också om att bygga ett sam-hälle där människovärdet är viktigare än marknads-värdet.Anf. 3 ():Herr talman! Inledningsvis yrkar jag bifall till re-servation 23 under punkt 15. För övrigt står jag själv-fallet bakom samtliga kristdemokratiska reservatio-ner.I dag tar vi upp en nationell handlingsplan motrasism, främlingsfientlighet, homofobi och diskrimi-nering.Vi kristdemokrater välkomnar alla åtgärder för attfå ett samhälle byggt på respekt. Jag vill beröra någrapunkter som vi tar upp i vår motion.Vår politik tar sin utgångspunkt i en helhetssyn påmänniskan som innebär att alla människor har sammaabsoluta och okränkbara värde oavsett kön, ålder,social position, etnisk tillhörighet eller sexuell iden-titet. Vi vill solidarisera oss med de svaga och för-tryckta samt ansvarigt värna och förvalta djur, växteroch jordens resurser. På denna människosyn ochvärdegrund vill vi bygga demokratin.Herr talman! Denna värdegrund bör även präglabeteende medborgare emellan. Denna människosynoch värdegrund är grunden för tolerans. En kristenmänniskosyn och värdegrund ger skäl för respekt förolika åsikter, empati och solidaritet, för ett engage-mang och ansvar som sträcker sig utöver egenintres-se, familjeband, kön, religion osv.På denna människosyn och värdegrund byggs dentillit människor emellan som i sin tur är en förutsätt-ning för att såväl personliga som större konflikter skakunna lösas på fredlig väg.Herr talman! Familjens centrala roll innebär attden är speciellt viktig av uppväx-ten, och det fokuserar familjens speciella ansvar.Därför anser vi att en god familjepolitik är en grund-läggande förutsättning för detta viktiga arbete. Dettasker bäst genom att barn får växa upp i trygga famil-jer som kan föra över normer och hjälpa barnen attbygga upp en inre kontroll som gör det lättare att ståemot frestelsen att bryta mot de regler som byggerupp samhället.Föräldrar och andra vuxna som har ansvar förbarnuppfostran är alltså en viktig målgrupp i dennaeffektiva politik som är möjlig att bedriva. Mer tid förbarnen har en rad positiva följdverkningar för barnet.Familjens roll som etisk signalgivare och uppbyggareav den inre kontrollen är av avgörande betydelse.Herr talman! Skolan bör tillsammans med föräld-rarna föra samtal om vilka värderingar som är viktigaatt föra vidare till nästa generation. Eleverna måste fåträna i att utifrån människovärdeprincipen funderaöver s.k. etiska dilemman, för att på så sätt tränas tilletisk reflexion i vardagen. Värdegrunden måste fin-nas mitt i skolans vardag och kopplas till den egnasituationen och det egna beteendet.Det är angeläget att den nya lärarutbildningen gerblivande lärare goda möjligheter att arbeta aktivt medvärdegrundfrågor och etiska riktlinjer. kan enblivande lärare passera genom hela lärarutbildningenutan att arbeta med begreppet värdegrund. Detta äroacceptabelt.Herr talman! anser att sam-hället har ett ovillkorligt ansvar för att barn och ungaskyddas från övergrepp och för att de får växa i entrygg, utvecklande och värdig miljö. Målet kan därförinte bara vara att minska mobbning utan måste varaatt se till att inte något barn eller någon ung människaska utsättas för mobbning.Arbetsmarknad och arbetsliv är ett område för sig.Kristdemokraterna delar uppfattningen att diskrimine-ring i arbetslivet är ett allvarligt problem. Lagstiftningmot diskriminering och trakasserier är regeringensviktigaste medel för att motverka dessa. Fackföre-ningar har ett ansvar för att kontrollera och övervakasina medlemmars intressen och se till att diskrimine-ring bekämpas. anser att det ärallas gemensamma ansvar att motarbeta och förhindraatt diskriminering och mobbning förekommer påarbetsplatserna.Herr talman! Kultursektorn är en viktig del i ar-betet att motverka främlingsfientlighet och rasism. Vimenar att museerna är en naturlig plats för diskussionom människans förutsättningar, livsfrågor och värde-ringar under olika tidsepoker både i och iandra delar av världen. Invandrarorganisationernanämns väldigt lite i regeringens plan mot rasism. Detfinns en viktig princip när det gäller minoriteter, detär att de själva måste få möjligheten att uttrycka påvilket sätt de vill vara med och samverka i majoritets-samhället.Herr talman! Jag vill nämna något om religions-och yttrandefrihet i lagstiftning. Kristdemokraternadelar regeringens uppfattning att det är viktigt attskydda homosexuella som alla andra medborgare motvåld och hets. anser vidare att detär angeläget att avvägningen mellan å ena sidan reli-gionsfriheten och yttrandefriheten och å andra sidanbehovet av skydd för minoriteter görs med omsorg.Det måste vara möjligt att offentligt diskutera olikalivsstilar eller livsåskådningar. Det är därför viktigtatt inte genom lagstiftning träda religionsfriheten förnär.Avslutningsvis vill jag säga att man i stort sett kanstadga alla lagar, men att förändra attityder är nogsvårt att stadga. Det är något som måste ske i männi-skans inre och inte genom lagar.Jag hoppas att vi kan få ett samhälle med har re-spekt för människors alla olikheter.Anf. 4 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillMagda om den senare delen av hennes anfö-rande, nämligen om gränsdragning mellan religions-frihet och lagstiftning mot diskriminering. Jag varosäker på hon menade. Skulle vi samtala om olikalivsstilar? Men det är ingen som ifrågasätter det. Intekan väl rimligen mena att detta pånågot sätt skulle vara ett problem som vihar en tydlig lagstiftning mot t.ex. homofobi ochdiskriminering på grund av sexuell läggning?Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag menar, , att det ärväldigt viktigt att värna religionsfrihet och yttrande-frihet. Man kan inte med hjälp av lag förhindra attvissa religioner yttrar sig på något stötande sätt omhomosexuella eller andra grupper. Jag tycker att manmåste ha friheten att diskutera t.ex. Manmåste kunna öppet diskutera det utan att vi med lag-stiftning ska förbjuda någons yttrandefrihet.Anf. 6 () replik:Herr talman! Ska jag då uppfatta såatt - hon får rätta mig om jag har fel - att det är okejatt hetsa mot homosexuella så länge man säger att detär en del av ens religion, att det är helt okej att hetsamot människor på grund av sexuell läggning så längeman säger att det är en viktig del av ens religions-utövande? Är det så jag ska uppfatta det? Vad ärannars problemet med att ha en tydlig och klar lag-stiftning, som faktiskt förhindrar hets mot människorpå grund av sexuell läggning, och ha enöppen diskussion om religions- och åsiktsfrihet? Jagförstår inte riktigt gränsdragningen. Vi gör ju in-skränkningar i yttrandefriheten, exempelvis när detgäller hets mot folkgrupp . Ställer upp på att den skulle utvidgastill att också gälla hets mot homosexuella eller hetsmot människor på grund av sexuell läggning?Anf. 7 () replik:Herr talman! Absolut inte, så menar jag inte allsoch inte heller mitt parti. Däremot handlar religions-friheten och yttrandefriheten för olika religioner inteom hets mot homosexuella. Det handlar om att kunnadiskutera värdigt och med tanke på omsorgen omdessa personer. Absolut inte hets mot folkgrupper!Kalle missuppfattade mig. Religion ska kun-na diskuteras med värdighet utan att man diskrimine-rar olika religioner. Jag vill verkligen understryka attdet inte går att stadga lagar som förbjuder olika reli-gioner att yttra sig enligt deras sätt att uttrycka sig.Anf. 8 ():Herr talman! Jag har en dröm, att alla människorska mötas med respekt och få ett värdigt bemötande -en dröm att alla samhällen ska präglas av mångfaldoch respekt för enskilda individer, oavsett kön, ålder,etnisk tillhörighet, hudfärg, sexuell identitet och poli-tisk eller religiös övertygelse.Denna dröm är alltför ofta just en dröm därför attverkligheten för väldigt många ser annorlunda ut. Vihar ett samhälle där det förekommer rasism, främ-lingsfientlighet, homofobi och diskriminering. Därförska vi nu behandla regeringens skrivelse som finns iSfU:s betänkande 11, En handlingsplan mot rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskriminering.Alla människors lika värde och rättigheter ärgrunden för politik, och målet för vårtsamhälle är att alla individer ska ges utrymme attväxa utifrån sin egen referensram, där variation ocholikhet ses som en tillgång och inte som ett hinder.Den globalisering och internationalisering som vinu upplever gör att vi måste ta till vara samhälletsmångfald för att få större utveckling och framgång.Att inte ta till vara mångfalden innebär stora förlusterbåde för samhället och för enskilda individer.Herr talman! Det är inte den lilla gruppens intole-rans som är det stora hotet mot fred och demokrati,utan det stora hotet ligger i massans tystnad.Vardagsintolerans kan yttra sig på många olikasätt, genom uttalanden om homosexuella, som aldrigskulle accepteras om det gällde andra människor,eller genom de invandrare som söker jobb efter jobbmen aldrig får något svar på varför de inte får arbetet.Alltför ofta kommer denna vardagsintolerans frånmänniskor som vi känner och umgås med. Därförhänder det ofta att kränkande uttalanden och åsikterbagatelliseras. För att bekämpa nazism och rasismbehövs återkommande och regelbundna insatser fråndet offentligas sida.Avgörandet blir när människor är beredda att gåtill konflikt för att hävda grundläggande mänskligavärden. Mycket återstår att göra till stöd och upp-muntran för alla dem som diskrimineras på grund avkön, ålder, etnisk tillhörighet, hudfärg, sexuell iden-titet, politisk eller religiös övertygelse.Herr talman! har tidigare föreslagitatt vi ska ha en samlad diskrimineringslagstiftning. Iskrivelsen redovisar regeringen att den avser att getilläggsdirektivet till den utredning som har till upp-gift att utreda skydd mot diskriminering, N2001:01,att överväga frågan om en sammanslagning av någraeller samtliga ombudsmän som är underställda rege-ringen.Centerpartiet anser att ombudsmännen ska slåsihop till en gemensam myndighet. Det är viktigt attmarkera att en sammanslagning även bör omfattajämställdhetsfrågorna.Vidare anser vi att ombudsmännen ska understäl-las i stället för, som , regeringen.