prot · GO0988 · 2001-03-29 00:00:00 — Sänker vi momsen på böcker så måste de ocksåse till att de blir mycket billigare.För vanliga människor handlar det inte bara omatt gå och köpa dyra böcker för . Det finnspocketar för . En sänkt moms på gör unge-fär en tia på en sådan bok. Det är också pengar, fram-för allt om man ska köpa många böcker . Jagtror inte att vi ska negligera detta och säga att prisetinte har någon betydelse just när det gäller böcker.Det tycker jag är ett något märkligt resonemang. Jagtror att priset har en avgörande betydelse, men detmåste kombineras med andra åtgärder för att nå nyagrupper, vilket vi också skriver i vår reservation tilldet förra betänkandet.Anf. 205 () replik:Fru talman! Men vi har ju inte avsatt de miljonersom det rör sig om, ! Det må vara ettdet finns ett gap mellan 700 miljoner och en miljardkronor, men vi har inte de pengarna att satsa på ensänkning av bokmomsen. Dessutom anser vi inte attdet får det syfte som säger att detskulle kunna ha.Vi måste allihop jobba för att se till att läsningenfrämjas på olika sätt - det är riktigt. Där är inte någotav partierna här oenigt med oss andra. Men när detgäller medlen för att komma dithän är vi som synesoeniga.Anf. 206 ():Fru talman! Jag har begärt ordet med anledning avmotion Kr221 som handlar om en stavningsreform.Bakgrunden till motionen är att underlaget till den harskrivits av en metodiklektor vid somhar lång erfarenhet av undervisning.Av den anledningen hade jag hoppats att denskulle få en grundligare och mer utförlig behandlingav utskottet än vad som framgår av betänkandet.Tyvärr kan jag konstatera att det är ett enigt ut-skott som avstyrker motionen. Jag finner det därförmeningslöst att yrka på något annat.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Bild och form m.m.Föredrogskulturutskottets betänkande 2000/01:KrU6Bild och form m.m.Anf. 207 ():Fru talman! kan man i mitthemlän se blå åkrar som böljar i vinden.Det är linet som står i blom. har beretts i länet, där släktled efter släktled förttraditionen vidare. har gamla anor, men degracila lintrådarna är lika moderna som för 200år sedan tack vare ny och spännande formgivning.Den estetiska och skapande kraften uttrycker skönhetoch gör tingen synliga.I kulturutskottets betänkande nr 6 behandlas mo-tioner om bild och form m.m. som är väckta underden allmänna motionstiden.Med början och framåtvar det tyvärr inte självklart att hävda respekten förgod form och design. Men intresset för form ochdesign har ökat avsevärt i Sve-rige. Det är både roligt och välbehövligt. Det ger ossen stark identitet. I många länder, inte minst i våranordiska grannländer, har formens betydelse varit enav ledstjärnorna. har t.ex. varitledande på möbeldesign.Formgivning är ett konkurrensmedel som blir alltviktigare. Det är i lika hög grad en näringspolitiskfråga som en kulturfråga. För våra funktionshindradeär det särskilt väsentligt hur redskapen utformas -inte enbart för att öka användbarheten utan också föratt de ska vara estetiskt tilltalande.Vi har i vår moderata motion påpekat vikten av attform och design tas på allvar. Därför är samspeletmellan samhällets olika aktörer mycket viktigt. För enfortsatt utveckling behöver vi skapa nya mötesplatserför de olika aktörerna. Forskningen behöver upp-muntras och få ökade resurser. Vi har valt att intereservera oss till förmån för förslagen i vår motion iavvaktan på det förslag för området form och designsom regeringen aviserat till . Men vi villändå trycka på vikten av att regeringen verkligen tarsitt ansvar och arbetar fram ett bra förslag.Med vårt särskilda yttrande 2 under punkt 3 vill vierinra regeringen om ett av de kulturpolitiska målen,som säger att alla ska kunna ta del av olika kulturytt-ringar. Det är angeläget att den offentliga konstenverkligen görs tillgänglig för alla. Det är något somnaturligtvis inte alldeles enkelt låter sig göras. Deflesta av oss kan tillgodogöra oss den offentligakonsten utan större besvär. Men för många av vårafunktionshindrade sker det inte alls med sammasjälvklarhet. Våra synskadade kan i de flesta fall intealls uppleva konsten i det offentliga rummet. Därförvill vi att den offentliga konsten i möjligaste mångörs tillgänglig också för synskadade. Med dagensnya teknik finns det oanade möjligheter. Det är endastbrist på fantasi som gör det omöjligt.Reservation 2 under punkt 2 handlar om upp-handling av konst. Det är ingen lätt uppgift att köpain konst för det offentliga rummet. Det finns i principlika många olika smaker som det finns människor.Det finns också motsättningar om hur man köper uppkonsten. På vilka grunder väljer man ut konstnärerna?Görs det favoriseringar av vissa konstnärsorganisa-tioner, m.m.? Vi vill att regeringen ser över vilkaformer av upphandling som använ-der sig av och hur man väljer ut de konstnärer somska få sälja sin konst.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vation 2 under punkt 2.Anf. 208 ():Herr talman! Kulturlandskapet, kulturhistoriskvärdefull bebyggelse, föremål etc. utgör den fastadelen av vårt kulturarv. Vi bär alla ett ansvar för attförvalta detta materiella kulturarv för kommandegenerationer. När det gäller arkitektur och bebyggel-seplanering bär varje generation ett dubbelt ansvar föratt både sätta tidstypiska avtryck i sin samtida kul-turmiljö och ta ansvar för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse.Herr talman! Jag kommer här att ta upp några avde områden som berörs i betänkandet KrU6 som vikristdemokrater tagit upp i olika motioner. Att Statenskonstråd har en viktig uppgift i att verka för att konstblir ett naturligt och framträdande inslag i hela sam-hällsmiljön är vi nog alla helt överens om. Man haratt förvärva god samtidskonst till statens byggnaderoch andra lokaler för statlig verksamhet. Det handlarockså om att sprida kunskap om konstens betydelseför en god samhällsmiljö.Herr talman! I det här arbetet är det av stor bety-delse att man försöker uppnå så bred delaktighet frånberörda parter i beslutsprocessen som bara är möjligt.För att delaktighet och engagemang ska bli möjligtmåste det finnas samråd. Det är viktigt att frågor omvilken konst som ska köpas förs ut lokalt. Detta ledertill att det är brukarna själva, och inte bara experter,som utformar den gemensamma miljön. Dynamikenoch kraften som frigörs när många människors kun-skaper, erfarenheter och känslor tas till vara kan intenog värderas. Det leder i sin tur till ökat intresse ochökat engagemang hos ännu fler människor. Det är braatt utskottsmajoriteten understryker vikten av attbrukarna ges möjlighet att aktivt delta i beslutspro-cessen. Däremot nöjer jag mig inte när man säger attde - och det är underförstått brukarna - därmed fårkänna sig delaktiga. Jag tycker inte att det räcker. Vikristdemokrater menar att det inte bara handlar om attkänna sig delaktig, utan att man också verkligenmåste vara delaktig med allt vad det innebär.Herr talman! Jag vill också ta upp några tankarkring spridning av samtidskonsten. Den utredningsom är gjord och som fick namnet Samtidskonst ihela landet visar - och det är vi kristdemokrater gladaför - att spridningen av samtidskonst i hela landet ärgod, och detta trots att en statligt stödd infrastrukturför bild- och formområdet i stort sett saknas. Proble-met är att många av de initiativ som tas i landet en-dast är av temporär art. Det är det långsiktiga arbetetsom vi kristdemokrater vill se. I det arbetet behövstillgång till utbildad personal. En förutsättning för attsamtidskonst ska kunna visas, förstås och diskuterasär att utställningsarrangörer har tillgång till konstpe-dagoger. Vi har också en idé om hur just det här ar-betet ska kunna organiseras. Den idén utvecklar vi ivår motion.Utskottet har fått veta att en översyn och kart-läggning av den konstpedagogiska utvecklingen medinriktning på barn och ungdom i de tre länen Gävle-borg, och är utförd. Utskottet harockså fått veta att denna översyn och kartläggningkommer att ligga till grund för en rapport från om konstpedagogikens utveckling. Den härrapporten beräknas vara klar , dvs. Ställningstaganden om hur man tänker gå vida-re är också utlovade i rapporten. Vi kristdemokraterkommer noga att ta del av rapportens innehåll ochställningstaganden. Vi menar att detta är en avgöran-de fråga för konsten, och inte minst samtidskonsten, iett långsiktigt perspektiv.Bild- och formkonstnärer är konstnärer sommånga gånger har svårt att försörja sig på sitt konst-närliga yrke. Det har vi debatterat många gångertidigare här i kammaren. Jag vill här lyfta fram beho-vet av att kollektivverkstäder finns spridda över helalandet. som har fördelatstöd till utrustning av kollektivverkstäder beviljadesunder 20 av 33 ansökningar. Dessafick alltså bidrag. Ansökningarna för be-handlades . Då beviljades 12 av 34 an-sökningar om bidrag. Detta säger oss att behovet ärlångt större än vad som är möjligt att tillgodose. Somexempel kan nämnas att nyutexaminerade konstnärerfrån konsthögskolorna inte har någon ekonomi för attbygga upp egna ateljéer med kostsam utrustning. Vikan också konstatera att olika utredare fört fram syn-punkter som varit kritiska till verksamheten. Vi troratt alla skulle vinna på en översyn av behovet avkollektivverkstäder.Herr talman! vill jag säga något om . Jag inledde mitt anförande mednågra ord om arkitekturens betydelse för oss männi-skor. Vi kristdemokrater tycker att det är spännandeatt regeringen har utlyst som arkitekturår. Ut-skottet hade även möjlighet att delta vid invigningenav arkitekturåret. Vi har även fått en informativ ge-nomgång av verksamhetsansvariga vid Arkitekturmu-seet som har ett särskilt uppdrag i detta. Det ska bliintressant att följa de projekt som har initierats ochpåbörjats på olika nivåer och inom olika myndigheter.Jag vill ta tillfället i akt här i kammaren att särskiltbetona vikten och värdet av att hela landet, dvs. ävende små kommunerna, är med i processen. Jag tror attdet är av särskild vikt att man noga följer just detarbetet. Ju fler som är med på vagnen, desto större ärmöjligheterna för det framtida och långsiktiga arbetesom arkitekturåret naturligtvis måste mynna ut i.När det gäller den s.k. enprocentsregeln vill jagbetona vikten av estetisk utsmyckning vid offentligtbyggande. Där är det på sin plats att understryka attett viktigt riktmärke bör vara den rekommendationom att av byggkostnaderna avsätts för utsmyck-ning av offentliga byggnader. Det här betyder givet-vis att det ibland måste finnas variationer beroende påprojektets karaktär och de lokala förhållandena.Herr talman! Jag står givetvis bakom samtliga re-servationer och det särskilda yttrande som vi kristde-mokrater har i betänkandet, men för tids vinnandeyrkar jag här i kammaren bifall endast till reservation1 under punkt 1.Anf. 209 ():Herr talman! Ett naturligt inslag i offentliga bygg-nader och på allmänna platser är konst. Det finnsoändligt många utsmyckningar runtom i landet somuppskattas högt av den befolkning som kommer ikontakt med dem. Men det finns dessvärre ocksåskräckexempel på hur konst har vandaliserats tillföljd av att befolkningen inte gillar den konst som ärutplacerad på en del ställen. Det kan ju bero på attbrukarna känner sig överkörda och inte haft möjlighetatt påverka utsmyckningen i sin närmiljö.När offentlig konst ska inhandlas ska alla konstnä-rer som vill få möjlighet att lämna anbud. Beställ-ningen får inte riktas till bara en förutbestämd konst-när. Det är också önskvärt att konstnärerna får deltaredan i planeringsskedet av en ny- eller ombyggnad.Om man har bestämt sig för vilken konstnär som skagöra utsmyckningen kan hon eller han vara med påprojekteringsstadiet och därigenom växa in i själen isjälva bygget. Brukarna ska naturligtvis vara med ochha synpunkter på konsten även i dessa situationerinnan den placeras ut.I år är det ju arkitekturåret, och det finns mångaaktiviteter runtom i vårt avlånga land. En intressanttävling som utlysts är tyckomhus. Där kan man röstafram sina favoritbyggnader. Det är ett jättebra initia-tiv som gör att medborgarna får upp ögonen förbyggnader som finns i hembygden.Storstadsfrågorna står i centrum under arkitek-turåret, står det i betänkandet. Vi i tyck-er också att det är viktigt att hela byar eller enstakabyggnader på landsbygden lyfts fram, och det har viockså en enskild motion om.Herr talman! Form- och designutredningens för-slag bereds inom . Iutredningsbetänkandena behandlas bl.a. hemslöjdensbetydelse på detta område. har väckt enmotion om den traditionella och den nyskapandehemslöjdens betydelse som förebild och inspirationför dagens form och design.Många förknippar ordet hemslöjd med hobby-verksamhet, men har många professionellaslöjdare som ägnar sig åt hemslöjden med stolthet ochett kunnande som andas tradition och äkthet. Hem-slöjden är bärare av kulturhistoria och traditioner,som det finns ett nytänkande och ett nyska-pande. Det är det som gör hemslöjden så spännande . Det som ofta glöms bort är att hemslöjden ocksåger arbetstillfällen och bör ses som viktig för närings-verksamheten. De flesta producenterna finns i gles-bygd, medan konsumenterna finns i städerna. Det ärviktigt för att hela vårt land ska leva.Rapporten belyser detta,och det pågår nu ett utvecklingsprojekt som drivs avNUTEK tillsammans med . Jag förutsätter att det projektet kommer attpågå . Det är ett långsiktigt projekt,som bör uppmärksammas i budgetarbetet. Från Cen-terpartiets sida anser vi att detta är en fråga för nä-ringsutskottet. Av den anledningen har jag inte reser-verat mig till förmån för den här motionen utan valtatt lämna ett särskilt yttrande. Vi återkommer tillfrågan under höstens motionsskrivande.I finns det ett väldigt rikt kultur-arv. Mycket av forntida historia har sinarötter där. Förutom de forntida fynd som gjorts finnsden textila vaggan i . I nutid finnsdär textilmuseum, textilhögskola, med sinaslöjdtraditioner, Stenbyskolan med hantverksutbild-ningar på högskolenivå och , centrumför design. Allt det här talar sitt eget tydliga språk,nämligen att ett nytt och design skaligga i särskild utredningsman har haft till uppgift attklarlägga det statliga åtagandet inom form- och de-signområdet. Utredaren har pekat på behovet av endesign- och formarena och föreslår att en ny institu-tion ska förläggas till Stockholm.Utskottet anser att vi inte bör föregripa det pågå-ende beredningsarbetet genom några uttalanden frånriksdagen. Det är obegripligt, tycker jag. Det är ju nuvi måste agera, om vi ska ha en chans att få gehör förvåra åsikter. Vi i anser att institutet förform och design ska ligga i . Jagyrkar därför bifall till reservation 10. Jag står natur-ligtvis också bakom alla andra centerreservationeroch vårt särskilda yttrande.Anf. 210 ():Herr talman! Att upphandla konst är uppenbarli-gen inte det lättaste i en delvis kommersiell och kon-kurrensutsatt värld. som konstnärens frihetär viktig ska konsten också tilltala dem som upp-handlar den. Det behöver i och för sig inte innebäraatt den tilltalar alla. Det viktigaste är inte heller attkonsten tilltalar utan att den berör och ibland ocksåupprör.Det här är en värld där det objektiva inte alltid ärså lätt att hitta, och det gäller därför för dem som skahandla upp konst att kryssa mellan blindskären. Detgäller också för regeringen, som t.ex. måste varavarsam med hur man utser ledamöter i Konstrådetoch verkligen visar att man inte favoriserar vissaorganisationers medlemmar och utesluter andra. Vihar tillsammans med , ochModeraterna en reservation om detta. Jag yrkar bifalltill den reservationen.En annan del av upphandlingen gäller den s.k. en-procentsregeln. När man bygger nya offentliga bygg-nader eller gör genomgripande renoveringar är detviktigt å ena sidan att utformningen blir både funktio-nell och tilltalande, och det har vi arkitekturen till.Det är synnerligen aktuellt genom det pågående arki-tekturåret, som gör att vi mer uppmärksammar våromgivning.Å andra sidan behövs också en konstnärlig ut-smyckning som kronan på verket, och vi anser därföratt enprocentsregeln är bra och bör tillämpas. Jagupplever att det är mycket lätt för byggare att slira pådetta om det inte finns klara direktiv.Vi har tagit upp arkitektur, konstnärlig utsmyck-ning av byggnader och t.o.m. det offentliga rummetsdetaljer i form av papperskorgar, teleskåp ochlyktstolpar. Det är enkelt att ironisera kring det, menlikaväl som en liten detalj kan förstöra en helhet kanen lyckad detalj hjälpa till att skapa helheten och dettotala intrycket. Inte är det särskilt tilltalande att i engenuin 1800-talsmiljö plötsligt hitta ett stålgrått te-leskåp eller en mobiltelefonmast.Detta anknyter i hög grad till en annan rubrik ibetänkandet, nämligen Form och design. I det sam-manhanget händer det mycket i . Vi har engod tradition på det området och ett internationelltgott renommé. Frågan är hur man med offentligamedel kan stödja en fortsättning av detta. En väg ären mötesplats för utställningar och kunskapsupp-byggnad, och det föreslås i ett betänkande som komför och som redan hartagit upp. Denna utredning följdes av ytterligare ensom innehöll en hel del förslag till åtgärder. Vi väntarmed intresse på en proposition med förslag från rege-ringen i de här frågorna.Vi anser från sida att det finns behovav en fast utställningslokal. Utskottets majoritet villinte att nu ska tycka någonting alls i denfrågan, medan jag liksom anser att det ärutmärkt att vi tycker till, eftersom det underlättarregeringens arbete. I sådana här sammanhang blir oftalokaliseringen av en eventuell ny myndighet ellerinstitution föremål för debatt, och det här är ingetundantag.Vi har en institution, i , som i enlighet med statens uppdrag har byggtupp ett omfattande nätverk inom design- och konst-hantverksområdet. Mot den bakgrunden är det natur-ligt att en lokalisering sker dit. Vi har ju haft omfat-tande debatter om omlokalisering av museer ochandra institutioner, men här handlar det om en nyinstitution, och då bör det inte bli lika besvärligt atttänka i andra banor än , även om den försteutredaren hade fått för sig att det var det bästa alter-nativet.Jag har yrkat bifall till en reservation. Jag stårnaturligtvis bakom också övriga reservationer därFolkpartiet finns med, men för tids vinnande avstårjag från att yrka bifall till dem.Anf. 211 ():Herr talman! har utmärktsig internationellt i konstsammanhang. Liksom i falletmed svenska författares verk ökar efterfrågan påsvensk konst utomlands. Ung svensk konst ansesfräck och uppstickande. Vi vågar lite mer än andra.Det är inte heller så underligt. Vi håller en hög ochjämn standard på våra konstnärliga utbildningar ochhar värnat våra offentliga institutioner.Likväl fortsätter de ekonomiska villkor somkonstnärer i allmänhet lever under att vara skandalösteftersatta. Vi ska inte längre behöva läsa i undersök-ning efter undersökning att bildkonstnärer och form-givande konstnärer har högre utbildning änbefolkningen generellt sett men ändå landar på engenomsnittlig bruttoinkomst om 142 000 kr.En så stor del som av bildkonstnärerna hardessutom en inkomst som understiger omåret. Det här ska ställas mot gemene mans genom-snittliga bruttoinkomst om . Här får inteheller genusperspektivet glömmas bort, och det vardärför som jag betonade ordet "mans".En majoritet av bildkonstnärerna utgörs av kvin-nor. Är ni förvånade? Det går heller inte riktigt attförstå när bidragen delas ut.Sedan 1937 finns det en rekommendation om att1 % av byggnadskostnaderna ska avsättas till ut-smyckning av offentliga byggnader. villatt regeringen återkommer till med ettförslag till principbeslut om att av dentotala investeringskostnaden avsätts till estetiskautsmyckningar även vid infrastruktursatsningar sombyggande av vägar och broar och vid all ny- ochombyggnation av offentliga lokaler och av hyres-bostäder och bostadsrätter med statligt stöd. Då skulleefterfrågan öka väsentligt.Med det yrkar jag bifall till reservation 7 underpunkt 15.Självklart skulle inte bara efterfrågan öka. Viskulle alla få en mycket skönare, vackrare och trevli-gare miljö att umgås i.När det gäller brukarinflytandet - de som ska um-gås och njuta av konsten - vill igen på-minna om att det inte bara är brukarnas delaktighet ibeslutsprocessen vid inköp av offentlig konst som ärviktig utan också det krav som finns på att såsker, enligt regleringsbrev som stipulerar att olikasamarbetsformer ska redovisas vid anskaffning avkonst.Nu har kulturutskottet valt att understryka att detär av mycket stor vikt att brukarna är med i be-slutsprocessen och är delaktiga i utsmyckning av denegna närmiljön.De här formuleringarna fanns med även när vifattade beslut om arkitekturpropositionen här i riks-dagen. Samråd pågår, men det kan bli mycket bättre.När det gäller form är det roligt att se att det nor-diska samarbetet mellan konstnärer som arbetar medform åter ökar. Men det behövs fler insatser för attöka den internationella spridningen. Även inom formintar nordiska konstnärer en unik position. Det ärviktigt att tillsammans med nordiska grannländerarbeta för en bättre exponering av vårt konsthantverk.Det tror vi att man bäst gör genom att inrätta flerutställningslokaler och stödja dem som redan finns.Vi tror också att stöd till nordisk marknadsföringbehövs. Det har vi motionerat om utifrån en avregeringens skrivelser.Så till slut, herr talman: till landets kollek-tivverkstäder infördes bl.a. som ett resultat aven partimotion från ska göra en samlad uppföljning avstödets effekter, utgår kulturutskottet ifrån. Jag tror att det är viktigt att följa upp stödetsverksamhet kontinuerligt - hur spridningen av stödetsker över landet, vilka typer av verkstäder som hittillsfått stöd, vilka konstformerna är, osv. väntar vi påen rapport.Anf. 212 ():Herr talman! Jag tänker i mitt anförande endastkommentera några av de reservationer som har fogatstill utskottets betänkande KrU6, Bild och form m.m.Herr talman! I reservation 1 tar Kristdemokraternaoch upp ökat brukarinflytande vid inköpav konst genom Statens konstråds försorg.Den möjlighet till samråd som enligt kristdemo-kraterna måste finnas finns också.Statens konstråd ska verka för att konsten blir ettnaturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön.För det krävs samråd med fastighetsägare, arkitekteroch inte minst brukare vid val av konstnär och place-ring av verk.Den här frågan har vi debatterat tidigare här ikammaren, och vi är överens om att det är viktigtmed brukarinflytandet. Det är viktigt med delaktigheti utsmyckningen av den egna närmiljön, av bostads-området och torget. Inte minst är det viktigt medelevernas delaktighet vid utsmyckning av den egnaskolgården.Kommunerna har huvudansvaret för den konst-närliga utsmyckningen av icke-statliga gemensammamiljöer. Jag är övertygad om att skönhetsråd i kom-munerna som inte enbart består av politiker och nå-gon tjänsteman utan också av konstnärer, arkitekteroch elever från t.ex. gymnasiets estetiska program ärett bra sätt för att brukarna bättre ska komma till tals.Så till reservation 2 av , om upphandlingav offentlig konst. Jag instämmer i att det är engrannlaga uppgift att köpa in offentlig konst. Detförorsakar alltid mer eller mindre diskussioner, ochdet ska det väl göra. Men det är förstås tråkigt för allainblandade om det leder till motsättningar inomKonstsverige, som motionärerna uttrycker det i denmoderata motionen.Inköp av konst regleras i lagen om offentlig upp-handling. I 1 kap. 4 § anges att upphandling ska görasmed utnyttjande av de konkurrensmöjligheter somfinns.Konstrådets styrelseledamöter utses av regeringenoch är inte ombud för den organisation de är med-lemmar i. På projektledarna ställs vissa krav avseendeutbildning, yrkeserfarenhet, dokumenterad skicklig-het m.m.