prot · GO0996 · 2001-04-19 00:00:00 — 41 (mp) replik:Fru talman! Det jag invänder emot i reservation 1är att ifrågasätter om det över huvudtaget är lönsamt att bedriva brottsförebyggande arbe-te. Det är det enda parti som gör det. De andra säger istället att det är väldigt viktigt att bedriva det arbetet.Då säger att det vilar på en bräckligteoretisk grund om man vill se resultat. Då säger jagatt det är jättesvårt, nästan omöjligt att visa konkretaresultat. Även om brottsligheten på vissa områdenökar kan man inte säga att det var meningslöst att vihade föräldrar som engagerade sig i ungdomarna påden orten, oavsett om det skulle bli ännu fler ellerfärre brott. Men vi i är övertygade om attdet långsiktigt ger resultat. kräver direkten resultatredovisning. Det kan man inte göra.Då vill jag fråga: Om man nu inte får fram resul-taten ska vi då sluta med brottsförebyggande arbete?Är det vad menar i reservationen?Anf. 42 () replik:Fru talman! ställer en del frågor,och jag skulle vilja ställa ett par frågor tillbaka, förjag har inte fått svar på allt jag frågade om. Jag undrarom lyssnade till mitt anförande, därjag tog upp en hel del om de brottsförebyggandeinsatserna. Jag skulle dessutom vilja att pekade på var det står att vi inte skulle stödjabrottsförebyggande åtgärder. Jag fick inga svar påmina frågor om narkotikasituationen i , menKia kanske kommer tillbaka till det i sittnästa inlägg.Dessutom känner jag stor oro när det gäller sko-lan, som kommer att vara utan 20 000 utbildade lärareoch där många gymnasieungdomar rycker in på hög-stadiet för att vikariera. Är det de som ska varanormöverförare och informera om narkotika för vårayngre högstadieelever? Det tycker jag är att begäraoerhört mycket. Det är viktigt att vi satsar på utbild-ning, och lärarna måste kunna få den utbildningen, fåresurser till den utbildningen för att kunna föra denvidare till våra ungdomar.Anf. 43 (mp) replik:Fru talman! Vi är i alla partier eniga om narkoti-kapolitiken, att vi ska driva en väldigt restriktiv nar-kotikapolitik med de insatser som vi har gjort ochsom vi ska fortsätta med. Det är oerhört viktigt att viengagerar vuxna i det brottsförebyggande arbetet, inätverk. Det är många faktorer som spelar in, inteminst internationellt. när vi har tagit bort den inregränskontrollen i och med trorjag att det här med narkotika tyvärr kommer att ökaännu mer bland ungdomar. De kan lätt utan att blikontrollerade ta sig till andra länder i som haren mycket liberal syn på narkotika. Vi har också fåtthöra att den Europapolitik som bedrivs av vissa län-der har direkta synergieffekter på . Att manlegalt föreskriver heroin gör att priserna dumpas.Därför har vi så låga priser på det. Det är inte enenkel åtgärd det handlar om.Jag talar om den moderata reservation som finns ibetänkandet. Det är helt relevant att ta upp den. Jagundrar vad vill i stället för de redogörel-ser som regeringen har gjort i sin skrivelse och detBrottsförebyggande rådet har satt i gång. Vad är detman ifrågasätter? Man säger ju att det vilar på enbräcklig teoretisk grund och ifrågasätter det brotts-förebyggande arbetet.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill inleda med att det brottsföre-byggande arbetet är oerhört positivt. Det finns enganska bred politisk enighet om att det behövs insat-ser för att förebygga brott och att det är viktigt attvidta åtgärder från staten, landstingen, kommunernaoch olika aktörer.Fru talman! Vi i borde vara stolta över attvi har kommit så långt i det brottsförebyggande ar-betet som vi har gjort. Det låter inte riktigt här i de-batten som att det finns någonting att glädja sig åt närdet gäller det brottsförebyggande arbetet. Men vi harett fått ett oerhört bra exempel på ett brottsförebyg-gande arbete som pågår, en mängd människor i Sve-rige som är engagerade i frågan. Jag tycker att vi skage dem den elogen att det arbete som de gör är braoch viktigt.Fru talman! Jag skulle vilja lyfta fram ett par sa-ker. Den första är att jag tycker att vi borde döpa omdet brottsförebyggande programmet och allas vårtansvar till vuxna människors ansvar. Debatten foku-seras ofta på barn som har problem, ungdomar sombegår brott, hur vi ska bemöta brotten och vilka insat-ser som ska göras. Jag tror att det är där som vi görfel i det brottsförebyggande arbetet. Det är inte bar-nen och ungdomarna som vi behöver arbeta mot föratt åstadkomma en förändring, utan det är vuxenvärl-den som i många stycken har abdikerat.Vi kan bara se på centrumen i de olika kommu-nerna. Det är där som ungdomarna hänger, men detfinns inga vuxna där. Man måste ha föräldravandraresom går ut på stan i stället för att öppna våra hem ochlåta våra barn vara hemma med sina kompisar till-sammans med vuxna.Därför är det viktigt att lyfta fram detta. Hela ti-den kommer frågan om resurser upp. Det måste tillmer resurser. Polisen måste ha mer resurser. Kom-munerna ska ha mer resurser. Olika aktörer i krimi-nalvården måste ha mer resurser. Men om det nu intefinns mer resurser? Om man redan satsar så mycketsom finns? Tar vi pengarna någon annanstans ifrånfår det också effekter. Kommer vi då inte att uppnånågonting?Jag tror inte att mer resurser löser alla problem.Den viktigaste lösningen är att vuxna människorbörjar att ta ansvar, inte bara för sina egna barn utanockså för andras barn. Familjen är den viktigastebrottsförebyggaren. Familjen är oerhört viktig när detgäller att vara en god normbildare och att ge barnenen trygg uppfostran. Det kan vi i heltinstämma i. Men det finns ytterligare en sanning.Familjen kan vara det mest brottsskapande in-strumentet. Familjen kan överföra helt felaktiga nor-mer till barnen. Familjen kan skapa problem ochutslagning. som familjen är den bästabrottsförebyggaren och den goda normbildaren kanden också vara den brottsskapande miljön för vårabarn och ungdomar. Har man det perspektivet inserman att insatserna inte ska riktas till de föräldrar somär goda normbildare och som kan erbjuda bra ochtrygga förhållanden. Insatserna behöver snarare riktastill familjer som är brottsskapande. Det är där somstaten och politikerna ska ha en roll.Politikerna ska inte ha en roll i den goda familjenoch ta över ansvaret. Politikernas roll är att ta överansvaret när familjen blir brottsskapande och när denskapar svåra problem. Då kommer detta med vuxnamänniskors ansvar återigen in. Det gäller grannar,skola och alla. Den vuxne som vänder ryggen åt ettbarn som far illa ute på lekplatsen eller var som helstoch säger till sitt barn att han eller hon inte får lekamed ett annat barn är faktiskt delaktig i det barnetsdåliga utveckling.Det är därför som vi måste prata om allas delak-tighet. Det är därför som det brottsförebyggandearbetet ligger på varje enskild individ och den enskil-des möjlighet att påverka och ta ett ansvar. Man kangöra otroligt mycket utan att alltid kräva mer resurser.Om vi tror att uteblivna resurser leder till att vi skalämna de barn, ungdomar och vuxna som har detsvårt åt sitt öde, då kommer vi definitivt att misslyck-as.Fru talman! Sedan vill jag lyfta fram några av re-servationerna. Det gäller först polisens roll i detbrottsförebyggande arbetet, där det återigen handlarom mer resurser. Jag ska ta upp ett exempel frånJönköpings län där jag sitter i polisstyrelsen. Vi haranalyserat alla siffror på ökad våldsbrottslighet, vardet sker brott, när det sker brott, utanför vilka ställen,och vi har mycket klart kunnat koppla detta till alko-holtillstånd och öppettider.Polisstyrelsen har också tagit fram ett tio-punktsprogram när det gäller vilka åtgärder som kanvidtas utanför polisens resurser. Dessutom har alla visom sitter i polisstyrelsen fått ett ansvar att vara denbrottsförebyggande kontakten gentemot en kommun,och alla kommuner i har utsett en ikommunen som ska ha ansvaret och vara kontaktper-son gentemot polisstyrelsen. Detta är inte en frågabara för polisen, utan här krävs det samverkan. Dåhandlar det inte om resurser, utan det handlar om med mycket små medel kan åstadkomma föränd-ringar.Fru talman! Vidare vill jag ta upp frågan om merresurser till kriminalvården och kostnaderna för § 34-placeringar. Ja, det skulle vara bra med mer resurser.Men när det gäller kostnaderna för § 34-placeringarhar kriminalvården avsatt resurser, så det är inte därsom bristen finns. Det är kommunerna som inte vill taöver ansvaret. Att ge mer pengar kriminalvården föratt öka antalet § 34-placeringar förändrar ingenting.Det är kommunerna som måste ha mer pengar efter-som de ska ta det fortsatta ansvaret för behandlingen.Beträffande behandlingsarbetet hade kriminalvår-den tidigare 600 miljoner i överskott. Var behand-lingen bättre då? Var det mindre återfallsfrekvens?Lyckades man bättre med dessa resurser? Nej, detgjorde man inte. Det som man måste göra är att se påinnehållet i programmen och utveckla det, för där harbristerna varit oerhört stora. När man nu börjar attutveckla innehållet kommer det att finnas möjlighetatt ge en adekvat behandling, vilket i sin tur krävermer resurser. Men det utvecklingsarbetet har påbör-jats och det är oerhört viktigt att man fullföljer dettainom kriminalvården.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till för-slagen i justitieutskottets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )5 § Förfalskade fångeshandlingar vid ansökanom lagfartFöredrogslagutskottets betänkande 2000/01:LU18Förfalskade fångeshandlingar vid ansökan om lagfart(prop. 2000/01:61).Talmannen konstaterade att ingen talare var anmäld. (Beslut fattades under 9 §. )6 § betänkande 2000/01:KrU7Folkbildning.Anf. 45 ():Fru talman! Folkbildning är ett kärt ämne att de-battera. Det finns också en stor enighet om folkbild-ningens betydelse för bildning, demokrati och kultur.Det är egentligen bara som i sin bud-getmotion ville sänka anslaget till folkbild-ningen.Jag fick återigen bekräftat att folkbild-ningen kan lyckas där andra inte gör det. En god väntill mig från Bosnien hade givit upp när det gällde attklara en kurs i engelska för att kunna läsa på högsko-lan. Då tipsade vi om och attstudierna där genomförs på ett annat sätt. har honsina kunskaper och ett godkänt betyg. Det är ett le-vande bevis för att folkbildningen väl uppfyller sinauppgifter.En ny statlig utvärdering av folkbildningen skagenomföras, och den ska bl.a. avse Folkbildningsrå-dets roll och funktion. Rådet har ju dubbla roller, ochvi från menar att det är bra att dettautvärderas. Det finns ingenting som tyder på att inte har klarat av att hålla isär dedubbla rollerna, men vi tror ändå att det är viktigt attmed jämna mellanrum utvärdera just en sådan organi-sation.I budgetpropositionen slogs detfast att folkbildningen är ett nationellt ansvar försåväl staten som kommuner och landsting. har redovisat hur kommunerna har minskatsina anslag till studieförbunden . Även landstingen har minskat sina anslag, meninte lika mycket. Det här kan inte fortsätta. Det skullevara intressant att se om det finns någon linje i vilkapolitiska majoriteter som står bakom dessa minsk-ningar i kommuner och landsting.Men är redovisningen klar, och då förutsättervi att det föranleder åtgärder från regeringen och deska inte behöva att dröja. Kanske någon från social-demokraterna kan ge besked om vad regeringen avseratt göra med anledning av den här redovisningen.Fru talman! Vi har en reservation, och den gällerminoritetsfolkhögskolor. fattaderiksdagen ett historiskt beslut om att erkänna de na-tionella minoriteterna.Folkbildningsrådet har på regeringens uppdrag re-dovisat de nationella minoriteternas deltagande ifolkbildningen och menar att minoritetsgruppernadeltar i det allmänna folkbildningsutbudet där männi-skor med olika social och kulturell bakgrund förssamman. Det är bra och ska självklart fortsätta. Vadvi menar är att detta bör kompletteras, så att statensäkerställer ett långsiktigt stöd till en folkhögskola förvar och en av de fem minoritetsgrupperna. Folkhög-skolan kan då bli ett kulturcentrum för nationellaminoriteter. För att växa i det svenska samhället ärdet viktigt att känna sina rötter och veta att man haromgivningens respekt. En åtgärd lik den som vi före-språkar skulle på ett mycket konkret sätt visa dennarespekt.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servation 4 under punkt 7. I övrigt står vi bakomutskottets ställningstagande i betänkandet.Anf. 46 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att vi medjämna mellanrum - det brukar väl bli en gång om året- får diskutera folkbildningen här i kammaren.Betänkandet som behandlar motioner från all-männa motionstiden tillhör kanske inte de tjockaremen är därför inte mindre viktigt att behandla. Jagyrkar redan nu bifall till reservation nr 6 under punkt9.Först några allmänna ord om folkbildningen. Un-der har människor i hela samlats föratt på egna villkor studera, ta del av föredrag, delta ikulturprojekt och diskutera olika aktuella ämnen. Pådetta sätt har de kunnat påverka sin egen livssituationmen också tillsammans med andra skapat ett enga-gemang för att påverka och förändra förhållanden isamhället.Folkbildningen ger unika möjligheter för männi-skor att studera på i stort sett vilket område som helst,vilket skiljer sig från den grundläggande institutio-nella utbildningen. Den är fri och frivillig, vilketinnebär lärande utan krav och tvång, och det är enkort väg från idé till genomförande i den lilla studie-gruppen.En särskild demokratisk samtalskultur har utfor-mats inom folkbildningen. Det innebär bl.a. toleransmot oliktänkande och för varandra och respekt försakliga argument och fattade beslut.För oss kristdemokrater är det viktigt att statenaktivt ska stödja men inte styra denna form av lokalgräsrotsinsats för livslångt lärande. Vi tror att det ären modell som kommer att hålla in på 2000-talet.Självklart måste ju studieförbund och folkhögskolorhela tiden förnyas och utvecklas, men det tror jag attde kommer att klara på egen hand.Eftersom jag själv varit engagerad i folkbild-ningsarbetet , vet jag att många män-niskor haft stor glädje av den pedagogik och metodiksom kännetecknar folkbildningen. Det handlar om attengagera, studera, samtala och inte minst agera. Detär ju precis det som händer när en lokal grupp stude-rat och diskuterat någon aktuell fråga. Ofta utmynnardet i ett studiebesök, en tidningsartikel eller en upp-vaktning, och precis så ska det vara med folkbild-ningen. Just detta är en viktig sida av folkbildningen.Låt mig belysa en annan viktig sida av folkbild-ningen. Precis som anges i betänkandet har vi i kul-turutskottet yttrat oss över en proposition somhar namnet Vuxnas lärande och utvecklingen av vux-enutbildningen. Vi ska ju inte diskutera den här ,men den behandlar ju också folkbildningens betydel-se. I anslutning till detta yttrande säger vi kristdemo-krater bl.a. att för många som har haft det svårt i denvanliga skolan har folkhögskolornas alternativa peda-gogik och metodik inneburit en ny chans, ofta medfantastiska resultat för den enskilde. Totalt samlar jufolkhögskolorna runt 100 000 deltagare , ochderas verksamhet är värd ett starkt stöd från samhäl-let.Fru talman! I reservation 6 föreslår vi kristdemo-krater en folkbildningssatsning på demokrati. Det härär inget nytt krav. Vi har fört fram det tidigare ochåterkommer i ärendet.En ständigt aktuell och viktig fråga är medborgar-nas delaktighet i samhällsdebatten. Den speglas tydli-gast i samband med valen, och frågan om medbor-garnas förtroende för politiken och politiker brukar juundersökas i samband med s.k. affärer. En sak ärsäker: Det behövs insatser på olika sätt för att ökadelaktigheten och för att försvara, vitalisera och ut-veckla demokratin.I folkbildningsproposition 1997/98:115 som rege-ringen lämnade till skriver manbl.a. :Folkbildningens betydelse är också en frågaom att försvara, vitalisera och utveckla demokratin.Demokratins instabilitet är uppenbar i ett internatio-nellt perspektiv. Det handlar om risken för bristandefolklig förankring och om avstånd mellan väljare ochvalda, vanmakt inför en samhällsutveckling man trorsig inte kunna påverka. Genom EU-medlemskapethar den svenska beslutsprocessen vidgats över na-tionsgränsen. En rad nya rättigheter och skyldigheterhar också inträtt för den enskilde. Denna situationställer krav på nya kunskaper. Demokratins överlev-nad och vitalitet måste bygga på en demokratins kul-tur med samtal, diskussion och delaktighet som vikti-ga ingredienser. Den måste också innefatta en kun-skap om demokratins värden, villkor och nödvändigainstitutioner.Fru talman! Jag menar faktiskt att det är hög tidför en omfattande demokratikampanj där folkbild-ningens möjligheter och arbetssätt tas till vara. Gårdet att göra det när det gäller EMU och nazismen, sågår det också när det gäller medborgarnas delaktighetoch valdeltagande.Flera miljoner deltagare möts i hundratusentalsstudiecirklar - detta i hela landet. består av ett antal lokala enheter ellerlokalavdelningar med lokalkontor, totalt närmare 900i landet. Det är dessa avdelningar som bedriver denutåtriktade verksamheten med studiecirklar, kultur-program och övrig folkbildningsverksamhet. Medandra ord finns redan kanalerna för ett riksomfattandedemokratiarbete.Jag tycker därför att det är synd att majoriteten iutskottet avstyrker vårt förslag med motiveringen attdetta på något sätt skulle äventyra folkbildningsarbe-tets självständighet. Inte äventyrade samarbetet kringEMU-utbildningen denna självständighet. Vi krist-demokrater talar inte om att styra utan om att samar-beta kring ett viktigt och aktuellt tema, nämligendemokratin.Anf. 47 ():Fru talman! Jag kan inte undvika att dela med miglite grann av mina intryck från . Då besöktejag Stallet borta på . Jag hade hoppatsatt jag skulle kunna dela med mig lite grann musikfrån det , men det är dessvärre inte tillåtet att göradet i kammaren.I Stallet träffade jag folkmusikentusiaster som intedrar sig för att avsätta många timmar för att jobbaideellt för folkmusiken och dess framtid. Jag blevglad av att få prata med alla ungdomar som fanns där.Det var elever från i somuppträdde där och spelade just folkmusik. Deras entu-siasm lyste ur ögonen när man hälsade på dem, ochnär de berättade om sin musik och dans och demon-strerade sina instrument - hardangerfela, vira ochnyckelharpa - ja, då kunde man bara önska dem lyckatill. När jag gick därifrån var det med glädje i minasteg, som det fanns en liten malande klumpsom växte i magen - hur ska de kunna leva på sittfolkmusikintresse? Det behövs fler offentliga rum därde kan möta ny publik som gör att intresset för folk-musik kan växa.Vän av ordning undrar säkert vad besöket i Stallethar med dagens debattämne folkbildning att göra. Jo,det finns en gemensam nämnare, för de flesta avdessa ungdomar har börjat sina studier vid musik-folkhögskolor. Där har de kunnat utveckla sitt mu-sikintresse i enlighet med begreppet "fritt och frivil-ligt", som är kännetecknande för folkbildningen ochsom har visat sig vara förträffligt för att bygga uppmänniskornas självförtroende. Utan självförtroendeoch framtidstro skulle de studerande som jag träffadei går knappast ha varit så entusiastiska inför framtidensom de verkligen var.Fru talman! Folkhögskolorna är en viktig resursför folkbildningen och folkrörelserna. har en rad nya folkhögskolor startat inom ramenför det befintliga statsbidraget. Jag anser att det ärolyckligt att det inte finns utrymme för att utvecklaverksamheten vid vissa rörelsefolkhögskolor som enföljd av att statsbidraget inte har räknats upp. Trots attnya folkhögskolor har startats har det inte räknatsupp. anser att det borde göras en över-syn av regelverket för fördelningav statsbidragen till rörelsefolkhögskolorna.Vid en interpellationsdebatt som jag hade medskolminister sade hon en hel del brasaker om folkbildningen. Bl.a. sade hon:"Folkbildningen är av stort nationellt intresse, inteminst för att en aktiv folkbildningsrörelse stärker ochutvecklar demokratin men också för att den ger denenskilde individen möjlighet till kunskap, personligutveckling och inte minst kulturupplevelser. En fun-gerande folkbildning skapar förutsättningar för ut-veckling och framsteg i hela landet genom att erbjudamöjligheter för medborgare, oavsett bostadsort, att fåen höjd bildningsnivå. "Dessvärre har vi kunnat se att bidragen till folk-bildningen enligt undersökningminskat . Om vi tittar på snittsiffrornahar de statliga anslagen minskat , lands-tingsbidragen och kommunernas anslag medhela . Det finns t.o.m. kommuner som inte av-sätter en enda krona till folkbildningen. Hur ska dessakommuner kunna leva upp till skolministerns ord omatt en fungerande folkbildning skapar utveckling ochframsteg i hela landet?Jag tror inte att de här kommunerna inte vill ut-vecklas. Snarare beror detta på att de valt att inteprioritera folkbildningen vid sina budgetberedningar.Centerpartiet tycker att det är oroande att bidragenhar minskat. Därför anser vi att regeringen bör tainitiativ till överläggningar till med Kommunförbun-det om folkbildningens inriktning. Uteblivna ellerkraftigt sankta bidrag minskar i hög grad folkbild-ningens möjligheter att fullfölja sina uppgifter. Jagyrkar bifall till reservation 3 under punkt 4.Frysningen av bidragsfördelningen till studieför-bunden som infördes av fr.o.m. år2001 är också oroande, speciellt för en del studieför-bund. De gamla etablerade studieförbunden lär nog,trots frysningen, klara sig på de bidrag de har. Kan-hända kan de också leva gott på dem. Men ett nyttstudieförbund som , som är i början av sin verk-samhet och håller på att utöka sin verksamhet avse-värt, kommer förmodligen att få problem med de härfrysta bidragen. Jag tycker att det är dåligt att utskot-tet inte anser att det finns anledning att göra ett utta-lande med anledning av att hargjort den här frysningen utan i stället säger sig väntapå att på eget initiativ ska följaupp effekterna. Innan den dagen kommer finns detrisk att har fått stora problem med att vidareut-veckla och utöka sin verksamhet.Fru talman! Studieförbunden med sina nära 1 000lokala avdelningar är betydelsefulla aktörer för attkulturlivet ska leva i alla delar av landet. Studieför-bunden är tillsammans med de kommunala folkbibli-oteken den viktigaste länken för att de av riksdagenbeslutade statsbidragen till kultur ska nå ut till männi-skor i alla delar av landet. Genom sin lokala närvaroär studieförbunden viktiga kulturarrangörer i männi-skornas omedelbara närmiljö - i stadsdelar, små sam-hällen och byar.För att kunna erbjuda professionell konst av hög-sta kvalitet är det väldigt viktigt att teater- och musi-kensembler, museer och andra gör produktioner i denlilla skala som kan passa i kvarterslokaler, bygdegår-dar, små Folkets hus och andra mindre samlingslo-kaler. Vi anser därför att regeringen bör ge och i uppdrag att främjaen fördjupad lokal dialog mellan olika kulturarrangö-rer. Detta har ju varit en naturlig följd av 1997 årskulturpolitik där regering och riksdag säger att folk-bildningen bör kunna spela en central roll i arbetetmed att hävda kulturens plats i hela landet.Fru talman! Jag står bakom alla våra reservationermen yrkar alltså bara bifall till reservation 3.Anf. 48 ():Fru talman! I kulturprogram, som jaghar tagit upp här, poängteras bildningensom ett centralt begrepp. Den är väsentlig på mångasätt, för svenskar, för invandrare, för funktionshind-rade, för arbetslösa. Kort sagt: Alla påverkas vi avbehovet av bildning.Det finns många aktörer som medverkar till enökad bildning. Det är aktörer som oftast får ett sam-hällsstöd och/eller påverkas av beslut här i kamma-ren. Det kan bl.a. gälla skolan och radio/TV. Det kangälla uppgifter som läggs ut i samband med olikakulturanslag eller det som vi behandlar; folk-bildningen och de här fina begreppen folkhögskoloroch studiecirklar.Folkhögskolan är ju en studieform, det har redannämnts här i talarstolen , som är utmärkt förmånga vare sig det rör sig om studier med helinack-ordering eller om kortare kurser.