prot · GO0950 · 2001-01-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:50Tisdagen den 16 januariKl. 14.00 - 16.2918.00 - 22.00Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 11, 12, 13, 14 och15 december 2000.2 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTalmannen meddelade att ()återtagit sin plats i fr.o.m. den 2 januarivarigenom uppdraget som ersättare upphört för Staf-fan Werme.Talmannen meddelade att ()återtagit sin plats i fr.o.m. den 15 januarivarigenom uppdraget som ersättare upphört för Desi-rée § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att ett meddelande om änd-ringar i kammarens sammanträdesplan delats ut tillkammarens ledamöter.4 § Meddelande om partiledardebattTalmannen meddelade att debattregler för partile-dardebatten kl. 9.00 delatsut till kammarens ledamöter.5 § Meddelande om allmänpolitisk debattTalmannen meddelade att ett meddelande om all-mänpolitisk debatt den 17-19 januaridelats ut till kammarens ledamöter.6 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Kulturminister , statsrådet , socialminister , statsrådetIngegerd och justitieminister § Meddelande om voteringstider 24 januari-22 februariTalmannen meddelade att ett meddelande om vo-teringstider delats ut till kam-marens ledamöter.8 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:76Till riksdagenInterpellation 2000/01:76 av () omkommunal näringsverksamhet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är bl.a. en utlandsresa.Stockholm den 18 december 2000NäringsdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:80Till riksdagenInterpellation 2000/01:80 av () om upphandlingens betydelse för byggkostnader.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är bl.a. utlandsresa.Stockholm den 18 december 2000NäringsdepartementetUlrica MessingEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:187Till riksdagenInterpellation 2000/01:187 av ()om inlån från statliga museer.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 21 december 2000KulturdepartementetMarita UlvskogInterpellation 2000/01:147Till riksdagenInterpellation 2000/01:147 av () om regionala ansvar.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 18 december 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:170Till riksdagenInterpellation 2000/01:170 av omåkeriernas konkurrensvillkor.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 18 december 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:174Till riksdagenInterpellation 2000/01:174 av () om utredningsman för Stockholmsregio-nens flygplatskapacitet.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 18 december 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:181Till riksdagenInterpellation 2000/01:181 av ()om myndigheternas kontakter med småföretagare.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 27 december 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:179Till riksdagenInterpellation 2000/01:179 av () om negativ föreningsrätt.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 27 december 2000NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:188Till riksdagenInterpellation 2000/01:188 av tomträtter.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll i riksdagenoch att redan är fulltecknadsamt tjänsteresa.Stockholm den 15 december 2000JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:193Till riksdagenInterpellation 2000/01:193 av omStasi-spioner.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll i riksdagenoch att redan är fulltecknadsamt tjänsteresa.Stockholm den 18 december 2000JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:177Till riksdagenInterpellation 2000/01:177 av ()om utvärdering av Östersjömiljarden.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den6 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 11 januari 2001UtrikesdepartementetLeif PagrotskyInterpellation 2000/01:199Till riksdagenInterpellation 2000/01:199 av () om konsekvensutredning för sänkt byggmoms.Interpellationen kommer att besvaras den26 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av ut-landsresor inte funnits någon tid som passat mig.Stockholm den 22 december 2000FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:191Till riksdagenInterpellation 2000/01:191 av ()om yrkesfiskeavdrag.Interpellationen kommer att besvaras den6 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av ut-landsresor inte funnits någon tid som har passat mig.Stockholm den 10 januari 2001FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:206Till riksdagenInterpellation 2000/01:206 av () om Tobinskatten.Interpellationen kommer att besvaras den 6 mars2001.Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemangsom innebär att det inte funnits någon annan tid sompassar mig.Stockholm den 11 januari 2001FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:190Till riksdagenInterpellation 2000/01:190 av ()om räddningsverksamheten vid översvämningar.Interpellationen kommer att besvaras den1 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 21 december 2000FörsvarsdepartementetBjörn uppdragIngvar ÅkessonExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:196Till riksdagenInterpellation 2000/01:196 av ommobbning i skolan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den6 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att det varit svårt att hittasvarstillfällen som passar skolministern.Stockholm den 21 december 2000UtbildningsdepartementetEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellationerna 2000/01:197 och 198Till riksdagenInterpellationerna 2000/01:197 av 2000/01:198 av om ungdomsför-bundens möjligheter att engagera skolungdomar.Interpellationerna kommer att besvaras i ett sam-manhang tisdagen den 6 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att det varit svårt att hittasvarstillfällen som passar skolministern.Stockholm den 21 december 2000UtbildningsdepartementetEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 2000/01:192Till riksdagenInterpellation 2000/01:192 premiepensionsrättenav kommer att besvaras den 6 februari.Dröjsmålet beror på svårigheter att hitta dagar därbåde statsrådet och interpellanten kan närvara.Stockholm den 22 december 2000SocialdepartementetEnligt uppdragErna Zelmin ÅbergExp./RättschefInterpellation 2000/01:202Till riksdagenInterpellation 2000/01:202 av () om översyn av miljöbalken.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den13 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är ministerns fullbokade al-manacka under ordförandeskapet.Stockholm den 8 januari 2001MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:171Till riksdagenInterpellation 2000/01:171 av ()om funktionshindrade i öststatsländerna.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 april 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor och att endebattdag som passar både interpellanten och miginom föreskriven tid inte stått att finna.Stockholm den 9 januari 2001UtrikesdepartementetAnna Lindh9 § Svar på interpellation 2000/01:122 om in-tegrationspolitikAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har mot bakgrund aven uppgift i en tidningsintervju med mig frågat vilkauppgifter som ligger till grund för den av mig i inter-vjun tillskrivna bedömningen att det svenska sam-hället skulle vara rasistiskt.Låt mig börja med att konstatera att begrepp somrasism och diskriminering saknar entydiga och må-hända allmänt accepterade definitioner. De uppfattasdärför olika av olika personer och det finns alltid enrisk för missförstånd. Men detta kan som jag ser detinte innebära att man bör avstå från att använda be-greppen. Man får ibland acceptera att man får förkla-ra sig särskilt - som t.ex.Sten har missförstått mig t.o.m. mer änvad jag hade kunnat vänta mig! Självfallet har jagaldrig, som tycks tro, sagt eller av-sett, att "en hel nation eller dess befolkning" är rasis-ter. Och jag är övertygad om att om denna tolkning är han relativt ensam om den.Vad jag sade - och vad jag har sagt i många andrasammanhang och kommer att fortsätta säga - är attdet på flera olika samhällsområden finns strukturersom bidrar till att personer missgynnas, t.ex. på grundav sin etniska eller nationella bakgrund, sin hudfärgeller sin religion. Detta brukar ibland beskrivas somstrukturell diskriminering.Oavsett hur begreppet rasism definieras är antaletrasister i vårt land mycket litet. Genom undersök-ningar vet vi att bara några få procentav befolkningen hyser värderingar som kan betecknassom klart rasistiska. Detta har varit tämligen konstantgenom åren. Vad som hänt är attrasister numera i större utsträckning visar sin uppfatt-ning offentligt. En annan tendens är att rasister nu ärmer benägna att använda våld mot vissa grupper avmänniskor och mot meningsmotståndare. Men, somsagt, i finns få rasister.Trots det finns alltså mekanismer som leder till attvissa grupper eller kategorier systematiskt missgyn-nas, nämligen vad som brukar kallas strukturell dis-kriminering. På t.ex. arbetsmarknaden, bostadsmark-naden och inom myndigheter finns fördomar, miss-förstånd och generaliseringar om vissa grupper avmänniskor som leder till att dessa missgynnas i för-hållande till andra. Också arbetssätt och traditionerkan påverka bedömningen och behandlingen av såda-na personer.Men det betyder ju inte att det behöver ligga ra-sistiska värderingar eller attityder bakom dessa för-hållningssätt. Det rör sig med all säkerhet i de allraflesta fall mera om ett inskränkt, begränsat och va-nemässigt tänkande och ett uttryck för traditionernasmakt. Det är med andra ord möjligen förståeliga meni grunden oacceptabla mekanismer som är till skadainte bara för de personer som utsätts för dem utanockså för hela samhället. Det är också viktigt för ossalla att med all kraft verka för att dessa mekanismerförsvinner.Vad jag nu beskrivit är inte bara min egen per-sonliga uppfattning. Den delas av ett stort antal fors-kare och andra personer med ingående kunskaper ocherfarenheter på området. , däremot,får nog leta länge bland sådana personer för att finnanågon, som delar hans uppfattning att ". den .unika asyl- och integrationspolitiken, är skulden tillden besvärliga situation många med utländsk bak-grund i befinner sig i. "Hur jag ser på integrationspolitiken och hur den,liksom insatserna mot diskriminering, kan effektivise-ras, har jag berört i andra sammanhang, bl.a. i diskus-sion med den 7 november förra året.Jag ser ingen anledning att upprepa vad jag sadedå.Anf. 2 ():Fru talman! sade statsrådetSahlin, i alla fall enligt en tidning, att det svenskasamhället var rasistiskt. TT återgav sedan detta, ochdet gjorde även text-TV. Om man påstår att detsvenska samhället är rasistiskt är det inte svårt atttolka det som att det finns många rasister i Sverige.Nu var det tydligen inte statsrådets uppfattning förhon säger nu - och det t.o.m. två gånger - i sitt svaratt det finns få rasister i Sverige.I stället handlar det nu om en ny benämning,nämligen strukturell rasism eller strukturell diskrimi-nering. Med det avses förmodligen att vissa grupperkan ha svårt att få jobb eller att de diskrimineras påannat sätt. Om det inträffar är det givetvis trist ochtråkigt och måste åtgärdas - dock inte på det sätt somstatsrådet gjorde för när honföreslog något som kallas för positiv diskrimineringinom arbetsmarknaden, alltså inskränkningar av ar-betsgivarens fria rätt att anställa vem han eller honvill. Det förslaget spolades unisont enligt vad jagläste i medierna.I stället är det tydligen så att svenska folket,många med mig, är inskränkt. De resonerar om ettbegränsat och vanemässigt tänkande. Jag skulle istället vilja säga att de är oförstående inför en heltunik politik. Och många undrar hur det kan kommasig att svenska politiker har en kompetens och enförmåga som deras kolleger i andra länder icke ansersig besitta. Vari ligger denna unika gudagåva, statsrå-det ? Det är väl okej att jag kanske inte hittarmånga forskare som stöder min tes om att problemenbl.a. beror på att vi, jämfört med våra nordiska gran-nar i allmänhet och övriga EU-länder i synnerhet, hartagit emot fler per capita, eller har beviljat ett antalasyler som är vida större än för andra länder i Europa.Alla som vill se ser detta misslyckande.Jag undrar: Varför har vi misslyckats när vi fråndenna talarstol bara har hört talas omlyckade projekt vid ? Det har varit överi-från, underifrån, vid sidan om och bredvid. I stort setthar samtliga misslyckats.Jag skulle vilja sluta med att säga följande. Närmånga medborgare inte känner igen den bild sompolitiker och medier beskriver riskerar ytterst förtro-endet för demokratin att minska. Men svara gärna påmina frågor avseende svenska politikers unika kom-petens.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska försöka svara på frågorna.Och den här gången hoppas jag att kvar och lyssnar på mina svar, vilket inte varfallet förra gången som vi diskuterade detta, även omjag måste säga att åsikt och minåsikt är så långt ifrån varandra att det är ett ganskahopplöst fall att försöka övertyga omvare sig min avsikt eller innebörden i den asyl- ochintegrationspolitik som bedriver.Jag vill också påpeka en annan sak. sade att vi senast hade diskuterat positiv diskri-minering. Det är återigen bara ett sätt att blanda bortbegreppen. Vi diskuterade något som heter positivsärbehandling, som redan finns i svensk lagstiftningnär det gäller kvinnor och män. Och jag har inte harslopat tanken på att också pröva om det går att an-vända också för de grupper som vi talar om nu.Den diskussion som jag har försökt föra är att ra-sismen är ett betydligt större problem än den somsyns på gatorna hos dem med snaggade huvuden ochkängor. Rasismen går mycket djupare än så. Denfinns också i form av fördomar, dålig kunskap ochrädsla. Och det är den diskussionen som både StenAndersson och jag som delar av det svenska politiskasystemet har ett ansvar att föra.I den tidningsartikel som var ursprunget till inter-pellationen står det:Hon talar om en strukturell rasism som finns påarbetsmarknaden, på bostadsmarknaden, hos kommu-nala och statliga myndigheter och också i lagstift-ningen.Det står jag för och har som en stor uppgift attförsöka synliggöra, förändra och ta bort.Sedan använde sitt inlägg nu till,som han brukar göra, en mer allmän floskelaktigutdömning av hela flykting- och asylpolitiken i Sve-rige.Som helhet, , har människor somhar kommit till av olika anledningar under desenaste 30-40 åren bidragit till det välstånd och dentillväxt som vi alla kan njuta frukterna av. Där-för förtjänar de en seriös debatt, om man tar bort dekvarvarande rasistiska och diskriminerande inslagensom finns i svenskt samhälle. Det tänker jag fortsättaatt göra.Anf. 4 ():Fru talman! Det är väl inte någon mening att stats-rådet försöker övertyga mig? Jag tror att hon struntari vad jag tycker och tänker. Men hon borde kansketänka lite grann på de attitydmätningar som har gjortssedan tio år tillbaka, där svenska folket med stormajoritet har kritiserat den flyktingpolitik som Sveri-ge har bedrivit. Kan det verkligen, fru statsråd, varaså svårt att förstå att man bedriver en politik som setttill antalet beviljade asyler är unik jämfört med allaandra länder i ? Det enda land som har beviljatfler asyler numerärt är . Men per capita ärSverige helt unikt jämfört med alla andra länder iEuropa. Så många har vi inte kunnat hantera. Vi harinte haft den kompetensen. Och jag frågade: Vad ärdet som gör att svenska politiker tror sig ha en kom-petens som politiker i andra länder tydligen saknar?Socialdemokraterna i , och Danmarkdriver ju en helt annan flyktingpolitik än vad vi gör iSverige. Jag tror att de argument som vi har tagitfram här i riksdag skulle betecknas somhovsamma i den debatt som förekommer iDanmark och . Jag känner mig därför absolutinte isolerad.Om vi talar om en lyckad politik så måste jag sägaföljande. Kom ned till mig där jag bor i iMalmö, åk ut till i , eller åk ut tillRinkeby utanför . Där kan man väl intetala om någon lyckad politik?Sedan går statsrådet desperat tillbaka . Påden tiden tog vi emot många ifrån övriga ,men det bestämde en enig riksdag 1969 att vi skulleslopa, att vi bara skulle behålla rätten att arbetsmark-nadsinvandra. Då var problemen mycket mindre änvad de är i dag.Jag påstår att vår flyktingpolitik har havererat och är så långt ifrån de löften somman har gett från den här talarstolen. Det borde varaläge att erkänna att det inte blivit så som vi troddeoch som vi hoppades. Det är bara att besöka de områ-den som jag har beskrivit för statsrådet så ser hon attdet finns en viss substans i mina påståenden.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Vi är i alla fall överens, och jag, om att vi inte övertygar varandra. Detkan jag verkligen skriva under på.Jag vill bara göra två korta kommentarer.Sten frågar om jag inte borde bry migom alla attitydmätningar. Det tycker jag var en oer-hört märklig fråga. Jag kan svara så här. Om attityd-mätningar visade att av befolkningen tyckeratt man ska uppträda rasistiskt ser jag det som minuppgift att motarbeta det, att inte bara lyssna på vär-deringar utan faktiskt också försöka övertyga ochdriva värderingar. Lyssnar jag på attitydmätningar ärdet en sak, men ska det ligga till grund för det vidiskuterar nu - huruvida man ska ingripa hårt ochhandfast mot rasistiska tendenser eller diskrimineran-de inslag? Är vi kompetenta nog? Ja, det ärupp till var och en att avgöra. Har vi kompetens nogatt anse oss medmänskliga och solidariska och fort-sätta att bedriva en generös flyktingpolitik? Ja, dettycker jag mig vara kompetent till, oavsett vad länderruntikring oss tycker eller har för debatt där uppen-barligen känner sig mer hemma änvad han gör i den svenska debatten.De som är kvar som problem är att i ord, meningoch handling definiera bort den diskriminering sommänniskor i vårt land möts av. Det är inte att förändraflyktingpolitiken ens en millimeter mot den riktningsom här vill.Anf. 6 ():Fru talman! Om det skulle vara så, och det vill jagstarkt betona och understryka, att attitydmätningartalade om att av svenska folket var rasistereller stödde rasistiska uppfattningar skulle jag stå påstatsrådet sida och försöka på byråkratisk väggöra vad jag kunde för att bekämpa den uppfattning-en. Men handlar det inte om det, utan det handlarom att kanske av svenska folket, från allapartier, har varit kritiska till den unika flyktingpolitiksom faktiskt har fört i jämförelse med andraländer.När man nu börjar se resultatet tycker jag inte attdet är obefogat att fråga varför vi blivit utsedda avGuds nåde eller vem det är att tro oss ha - vi har inteden kompetensen - den kompetens som alla andrasaknar. Det förvånar mig, och det förvånar - men detkan statsrådet strunta i - många utanför den härkammaren.Till sist om positiv särbehandling. Låt mig sägaatt det var ett förslag som statsrådet förde fram i in-tervjun. Jag vill påstå att det blev sågat från de flestainstanser, framför allt från de invandrare som hadeklarat sig mycket bra i . De tyckte unisont attdet var ett dåligt förslag, vilket också många arbets-givare tyckte, därför att det innebar att om arbetsgiva-re inte skulle få lov att anställa den som tyckte varmest lämpad för jobbet, var risken stor att man inteanställde någon över huvud taget. Vem vinner på ensådan situation?Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2000/01:72 om tele-lagen, YGL och EU-kommissionenAnf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Per har frågat mig om re-geringen ämnardels göra en översyn av telelagen i förhållande tillyttrandefrihetsgrundlagen, YGL, och förslag till ny gemenskapslagstiftningpå teleområdet,dels vidta några andra åtgärder för att stärka kon-kurrenstrycket och även stärka förutsägbarheten påtele- och IT-marknaden.När kommissionens direktivförslag har färdigför-handlats ska de införlivas i de enskilda medlemssta-ternas nationella lagstiftningar. I samband med dettakommer vi att se över berörda lagar, däribland telela-gen. Jag vill poängtera att regeringen prioriterar över-synsarbetet inom EU och att vi är angelägna om attregelverket snabbt kommer på plats i medlemsstater-na.Per påtalar att enligt vissa bedömare iRegeringskansliet skulle artikel 12 i förslaget tilltillträdes- och samtrafikdirektiv stå i strid med yttran-defrihetsgrundlagen. Detta är riktigt; en liknandesituation uppstår här som i förordningen om tillträdetill accessnätet. Regeringen avser i detta fall att verkaför att grundlagen ändras så att den blir förenlig medgemenskapslagstiftningen, men en sådan ändring kansom bekant träda i kraft tidigast den 1 januari 2003.Per uttrycker oro för att lokala mono-pol i accessnäten skulle komma att förstärkas tillförtret för konkurrens och konsumenter i händelse avatt det här drar ut . Regeringen delar dennafarhåga och har därför stött ett skyndsamt införandeav EG-förordningen om tillträde till accessnätet. Frånden har rättigheter och skyl-digheter börjat gälla om tillträde till Telias accessnät.Kommissionens förslag till nytt regelverk är om-fattande och avser ta hänsyn till telekommunika-tions-, rundradio- och IT-sektorerna. Bland de uttala-de huvudprinciperna finns målen att stärka konkur-rensen i alla marknadssegment samt att medföra enförbättrad rättssäkerhet på denna mycket dynamiskamarknad. Regeringen har verkat och avser att fort-sätta verka för att dessa principer framhävs i de pågå-ende förhandlingarna med regelverken. Arbetet meddenna lagstiftning kommer att intensifieras under detnärmaste halvåret i samband med att är EU:sordförande.Avslutningsvis vill jag också påminna om attPTS, , verkar fortlöpande föratt främja en sund konkurrens på teleområdet.Anf. 8 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka statsrådet försvaret på mina frågor och även för de klarläggandensom har gjorts här i dag.Det är sedan interpellationen ställdes i bör-jan av november. Helgerna har passerat, och därmedhar även utvecklingen passerat en del av frågorna. Jagtycker att det är bra att klarläggandena nu kommer.Jag beklagar möjligen att det har varit lite förseningarmed dessa klarlägganden, som alltid innebär en deldebatt om de investeringar som görs, om man får enretroaktiv lagstiftning eller ej när man släpper intredje parter i näten, dvs. de som inte har varit medoch investerat till någon form av marknadspris.Jag tycker att det är väldigt viktigt om skafortsätta att stärka sin position som ledande IT-nationatt vi har tydliga, klara regler som är så förutsägbarasom möjligt. teleavreglering, eller regleringsom det praktiskt är fråga om, har varit en av de mestlyckade i omvärlden och därmed skapat en av desnabbaste utvecklingarna på tele- och IT-området iSverige - kanske den viktigaste enskilda orsaken.Vi hade egentligen ingen reglering på teleområdetnär vi hade telemonopol, utan den unika situationenär att vi har skapat en reglering för att bryta det up-penbara monopolet och skapa konkurrens.