prot · GP0945 · 2001-12-11 00:00:00 — Jag kan ta framett exempel på detta när det gäller där vi,som jag sade i mitt anförande, tyckte att det härska vi sätta stopp på. Vi vill se det här mer som enproduktiv mark, ett produktivt skogsbruk.Än en gång: Det handlar alltså om avskogsmarken.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag fick inte riktiga svar på alla minafrågor som jag ställde i slutet av mitt anförande. Mende kanske var för svåra att besvara här i kammaren.Jag vill ändå upprepa en enkel fråga som det faktisktgår att svara med ett enda ord på: Kommer det attskapas fler eller färre arbetstillfällen när staten blirEuropas största skogsägare?Så vill jag övergå till en annan fråga som handlarom detta att staten kan tänka sig att sälja ut av den totala arealen i det nya . Detlåter väldigt bra. Dock är vi väldigt många, framförallt de privata skogsägarna och även Kristdemokra-terna, som anser att detta är alldeles för lite. Men detär ett första steg, förhoppningsvis. Om utförsäljningska ske, hur ser tidshorisonten ut? Det är många runt-om i vårt land som är angelägna om att få veta detta.Anf. 42 Näringsminister () replik:Fru talman! Jag konstaterar att det tydligen finnsäven från reservanterna ett starkt stöd för propositio-nen, dvs. att det är bra att vi säljer ut skog för omar-rondering och för de strukturella förändringar somskogsägarna vill göra. Det gläder mig.Hur det här kommer att hanteras får , detnya bolaget, avgöra. Jag förutsätter självklart att dekommer att hantera det på ett professionellt och rik-tigt sätt med utgångspunkt i det beslut som dennakammare har fattat och med utgångspunkt i att vi haren helstatlig ägare som har ett ansvar för det beslutsom kammaren har fattat.Det är inte en liten areal. handlar om runt340 . Det är inte lite, det är väldigt mycket.Självklart kommer vi att tillse att det handlar om 5-10 %.Beträffande den enkla frågan måste jag säga atthär ställs det krav på att jag ska vara oerhört begåvadnär det gäller att svara. Jag ställer inte samma krav påfrågeställaren. Hur många arbetstillfällen detta kom-mer att skapa kan jag inte svara på. Men jag kan svaraså här: Ett långsiktigt skogsägande som koncentrerarsig på att det är långa omloppstider, på att man ska haen hög produktivitet och effektivitet skapar jobb.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag är alldeles övertygad om att mi-nistern känner till att anser attstaten bör äga mindre skog, inte mera, och att vi där-för naturligtvis avstyrker propositionen.När det gäller tidsplanen för utförsäljningen tyck-er jag att ministern inte helt kan ta från sig ansvaret.Ministern har alla möjligheter i världen att genomägardirektiv eller informella kontakter, eller hur detnumera går till på , i alla fall geen vink till det helstatliga nya om tidsplan.Hur fort önskar regeringen att detta ska komma tillstånd? Jag skulle gärna vilja veta hur ministern ser påtidsplanen.Anf. 44 Näringsminister () replik:Fru talman! Ingen, tror jag, kan svara på detta an-nat än att vi har ambitionen att ska säljas utoch på det viset att det passar för omarrondering, föromstrukturering. Det varierar från den ena skogsäga-ren till den andra. Det måste prövas, och det måsteföras en diskussion om detta. Hur det kom-mer att ta kan jag inte svara på, men jag förutsätter attbolaget kommer att hantera detta snabbt och på ettrationellt sätt.Anf. 45 PER () replik:Fru talman! Skogen har naturligtvis vissa sakersom är unika. Jag tycker ändå att näringsministernverkade väl naiv när han tror att det är den endabransch som har långa omloppstider. Det gäller ävenfastighetsbranschen och väldigt stora delar av indust-ribranschen som har långa omlopps- och investe-ringstider. Det verkar lite grann som att komma ut tillverkligheten när man nu inser att investeringar ärlångsiktiga i större delen av industrin. Självfalletfinns det kvartalsrapporter som den också ska levaupp till, men det gör inte att man kan diskvalificerastora delar av industrin från börsen.När det gäller vågar jag säga att vissadelar har blivit väldigt bra. Jag är glad för den indust-riella strukturering som har skett och blivit en fram-gång. Jag hade varit glad om hade kun-nat fortsätta att strukturera sågverksnäringen i gles-bygden. Det hade varit bra för glesbygd ochsysselsättningen. Jag är mindre glad över den mark-socialisering som sker med dagens förslag tillbeslut.Jag vill hävda att det finns en majoritet av svenskafolket som gärna vill se det enskilda ägandet. Vi kantvista om olika opinionsundersökningar, men det ären levande landsbygd där människor bor och brukar,har gårdar och skogsbruk och med det skapar uthål-ligheten i landsbygden och glesbygden. Det skaparmångfald, och det är bättre än stora statliga ochibland ganska okänsliga dominanter. Allemansrättenär viktig, naturvården är viktig, men då ska statenvara stat.Sist mycket kort om mitt privatiseringsprogram.Vi motionerade i långa motioner . Detfanns därmed ett omfattande underlagsmaterial. Jagtycker att sekretesstämplarna i denna fråga är enskandal.Anf. 46 Näringsminister () replik:Fru talman! Jag vill börja med att tacka Per We-sterberg för berömmet när det gäller omstrukturering-en av . Den har skett somnäringsminister där vi har väldigt klart och tydligthaft den linjen att staten inte skulle äga fabriker, där-emot skog. Det har varit mycket framgångsrikt tillallas glädje.Självklart har industrin långa omloppstider, menden har inte så långa och tydliga omloppstider somskogen där det handlar och mer, så tydligaoch för en produkt. Det finns inte inom industrin.Det är också så, vilket jag uttryckte här, att bör-sens sätt att hantera frågor som till stor del är tillglädje för svenska folket och för tillväxt inte alltid äranpassat till en produkt som har omloppstider på 100och . Det har jag försökt uttrycka.Jag vill än en gång säga: Det handlar om avden totala skogsmarken. äger enskildaoch andra av den totala skogsmarken.Skandal eller inte - jag tycker att det är grova ord- men jag ska ändå kontra. Skandalen är väl egentli-gen det sätt på vilket bildades och detsätt på vilket det sköttes innan jag kom till som nä-ringsminister. Detta var lite överord, ska det sägas,men det var för att vara tydlig.Anf. 47 PER () replik:Fru talman! Det var en rejäl klackspark till StenHeckscher och för att de vansköttebolaget under statlig dominans. Det kom på börsen iprincip när jag lämnade statsrådsposten.För fastigheter och skog är det långa omloppsti-der. Fastigheter har också en omloppstid som liknarskogens, och det vill till att man har bra analytiker,för då kan man få bra börsbolag och bra värderingarpå den typen av frågor.Jag har två frågor till näringsministern.Man säger att man ska ha samhälleligt ägande i sko-gen, malmen och vattnet. Vad kommer i form avfortsatta socialiseringar när det gäller skogen, vattnetoch malmen? Vilka motiv finns? Eller gäller det baradet som slumpmässigt har råkat komma i statlig ägo?Jag har också använt sekretesstämplar medan för-handlingar pågår. Men är det ett offentligt bud tillhundratusentals ägare där allt av betydelse ska finnasi prospektet. Vad är det då man vill dölja med sekre-tesstämplarna? Kan möjligen visapå det?I Telia-Telenor-fallet var det uppenbart att detgick att få mycket bättre information från den norskaregeringen, från det norska och från denorska ägarna än från den . Därvägrade man att lämna ut den. Det är en pinsam histo-ria i behandlingen av offentlighetsprincipen frånsittande regering, och det hela blir inte bättre med denvildsinta behandlingen av sekretesstämplarna i dettaärende.Anf. 48 Näringsminister () replik:Fru talman! När det gäller skogen, malmen ochvattenkraften så kan jag säga att vi inte avser att säljaut . Vi avser inte att sälja ut någon vatten-kraft. Skulle det visa sig att får tag i någonvattenkraft som man kan köpa så skulle jag glädjasöver det. Jag tror att det vore bra. Detta är vad jag villsvara på den frågan.Mig veterligt har vi inte fått någon anmärkningnär det gäller sekretesshanteringen av Teliaaffären.Det fanns annat som man anmärkte på, men självasekretessen är faktiskt nödvändig.Jag kan ta fram - vilket jag här också har sagt -på vilket sätt Per hanterade detta när hanvar näringsminister. Jag har respekt för att Per We-sterberg gjorde så. Alla vet ju att man dels måsterespektera börsen, dels - om man hanterar frågor somär börspåverkande - måste hantera frågorna med storförsiktighet och med respekt för börsen och för demsom ska köpa och sälja.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag önskar ett förtydligande, så att viär helt överens. Det gäller frågan om den areal somnämns i betänkandet - den försålda arealen. Nä-ringsministern lät orden falla så att även ersättnings-arealer och bytesmark vid reservatsavsättningar skaingå i den summan. Så har inte jag uppfattat det tidi-gare. Den försålda arealen ska vara areal som försäljs,och den andra arealen, dvs. utbytesmark och ersätt-ningsmark när man måste avstå mark för reservatsän-damål, ska vara undantagen denna. Eljest är vi nere ien väldigt låg siffra.Jag vet inte om det var kritik mot oss i attvi inte accepterade detta. Vi har accepterat inriktning-en, men vi hade en högre ambition för utförsåld markoch . Vi ville meddela detta och vi villeatt regeringen skulle göra det genom ägardirektiv tillbolaget.Jag ställer samma fråga som till K G Abramsson.På vilket sätt är nu beredd att se till att -helst - den övre siffran, dvs. , blir verkställd?När det gäller exemplet på klippare delar jag nä-ringsministerns uppfattning. Jag har många sådanaexempel. Är regeringen beredd att för det första prövafrågan om en skärpning av jordförvärvslagen och attför det andra binda återväxtplikten och åtgärderna tillfastigheten och inte till ägaren, som det är nu? Ägarensäljer nämligen och flyttar, och undgår därmed an-svar. Detta är en annan intressant fråga, som intedirekt hör till affären. Men det kan vara intressantmed en synpunkt.Anf. 50 Näringsminister () replik:Fru talman! Först vill jag ge rätt.Den tolkning som han gör är riktig.Sedan vill jag säga att det som jag kan gå i god förhär är att det ska säljas ut . Det ärdet som det handlar om. Sedan kan det ju bli 9, 7 ½eller kanske - vad vet jag? Men dethandlar om . Det står jag och rege-ringen för, och jag förutsätter att bolaget fullföljerdetta, vilket jag också kommer att kontrollera.Jag delar även uppfattning i frå-gan om att komma åt klippare. Men jag vill återkom-ma till hur det ska gå till och på vilket sätt man i såfall ska göra. Det kan jag inte svara på här och nu.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )8 § betänkande 2001/02:NU1Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 2001/02:1 delvisoch skr. 2000/01:143).Anf. 51 ():Fru talman! - 774 varsel. -310 varsel. - 120 varsel. - ca 1 500 varsel. -330 varsel. Kumla, och - ca 4 000varsel tillsammans med några fler orter. - ca220 varsel. - 500 varsel. ochLudvika - 1 700 varsel. 9 300 personer har varslatsbara . Vad tänker regeringengöra?Nu har näringsministern gått. Det som intresserarhonom är tydligen bara egenintresset - den egnapositionen i . Socialisering av viktigare för näringsministern än det svenska nä-ringsklimatet. Detta avslöjar hur ihåligt näringsmi-nisterns myckna prat om ett gott näringsklimat är. Attsocialisera delar av det svenska näringslivet är inteförenligt med ett gott näringsklimat.Sveriges välstånd är byggt på ett framgångsriktföretagande. Detta är den viktigaste förutsättningenför att skapa välstånd.Mer än hundra svenska företag har lämnat landet.Huvudkontor och företagsledningar har gått i exil.Svenska företag har blivit utlandsägda i en utsträck-ning som saknar motsvarighet i något annat land.Antalet företagare som andel av befolkningen ärlägre i än i andra länder. Ytterst få små företag växer sig stora i Sveri-ge. Antalet medelstora företag är jämförelsevis få ivårt land. Företag i läggs ned. 63 000 perso-ner har varslats bara under detta år. Detta är verklig-hetsbilden när vi med en social-demokratisk regering debatterarnäringsutskottets betänkande om budget och nä-ringsklimat.Under årens lopp har analysinstitut, internatio-nella jämförelser, näringslivets företrädare och vi ioppositionen enstämmigt gett samma syn på behovetav förändring. Varningssignalerna som kommit frånsvenska och utländska analysorgan och från djuptbekymrade företrädare för svenskt näringsliv harbemötts med förakt från regeringen. Visserligen star-tade en s.k. samförståndsgrupp med nä-ringslivsföreträdare, men den havererade. Näringsli-vets uppriktigt bekymrade företrädare gav upp. Detystnade, och med sorg i mångas hjärtan tog företags-flytten fart.Nu när det börjar gå upp för regeringen hur illaute vi är säger sig statsministern vilja ha en ny dialogmed näringslivets företrädare om företagsklimatet.Nya gruppsamtal är inte vad behöver, men attdet finns stora behov av förändring är uppenbart.När det gäller skapandet av ett gott näringsklimatvet alla vad som måste göras. Alla utred-ningar, analysinstitut och internationella jämförelserhar samstämmigt pekat på de svaga punkterna. Sveri-ge har också många fördelar och styrkor, men om viinte tar itu med de svaga delarna blir vi ohjälpligtförlorare. Förändring krävs av skattetrycket, arbets-kraftskostnaderna, den otidsenliga arbetsrätten, denbristande tillgången till kompetens, de betunganderegelbördorna samt osäkerheten om EMU.Samspelet och förtroendet mellan politiska före-trädare och näringsliv måste bli bättre i . Detbehövs framför allt en attitydförändring från rege-ringen när det gäller synen på och inställningen tillenskilt förtagande och entreprenörskap.När det gäller den för småföretagen så viktiga frå-gan om regelförenkling har regeringen förhalat ochfördröjt arbetet under de då man har haftansvaret. Undersökningar visar att företagen snarareupplever att regelbördan vuxit, och många småföretagär djupt besvikna. De tycker att ministrarna barapratar.Regeringens regelförenkling havererade innan denkommit i gång, och regeringen själv har krånglat tilloch hindrat förenklingsarbetet. Simplex har ändrats fyra gånger. Namnet harändrats fyra gånger. Ansvarig statssekreterare harändrats sex gånger. Ansvarig minister har bytts engång. Minst fyra s.k. nystarter av regelförenklingsar-betet har gjorts.Småföretagsdelegationen, med de 81 förslagen,blev bara en kuliss. Simplex har efter det famösahaveriet och alla turer omstartats igen och blivit eninbäddad del i näringslivsenheten i departementet.Därmed löper Simplex stor risk att fortsätta drunkna isuperdepartementets interna motståndsbyråkrati.Regeringens hittillsvarande ambitionsnivå gör detbefogat att misstänka att man vill ha Simplex somännu en kuliss för näringsministrarna att peka på iretoriken. En förutsättning för att regelförenklingsar-betet ska bli framgångsrikt är uppbackning på högstapolitiska nivå. Regeringen borde lära sig av ländersom och Storbritannien.Regelbördan förorsakar onödiga kostnader, lägretillväxt och förlorad sysselsättning. De små företagsom är beroende av för förnyelse och utveck-ling förlorar mest. Kostnaderna för regelbyråkrati ärhögst i bland 11 undersökta länder enligt enOECD-utredning. ligger också i toppnär det gäller krångel enligt en EU-studie bland ut-ländska företag.Jag frågar de socialdemokratiska företrädarna här:Är det rimligt att det ska kosta per anställdatt hantera regelverket i företag, vilket en OECD-studie visar? Regeringen bör sätta upp mätbara målför förenklingsarbetet. Delmålet att under en treårspe-riod tydligt minska regelverkens börda för småföreta-gen är alltför vagt. Vad man menar med tydligt ärsynnerligen otydligt. Regeringen borde här lära avNederländerna. har ett mätbart mål på25 % för hur mycket regelkostnaderna ska minskasoch ett mätsystem för att mäta hur kostnadsbördanförändras.Nya reglers inverkan och kostnader för småföre-tag måste analyseras på ett tidigt stadium. Kraven påkonsekvensanalyser är viktiga, men en förutsättningär förstås att regering och myndigheter följer kravenoch att regelverken modifieras med hänsyn till kon-sekvenserna för småföretagen. har ingenmärkt någonting av detta.Krav på konsekvensanalyser är inte något nytt.Enligt verksförordningen ska en myndighetnoga före ett beslut noga överväga om detta är denmest ändamålsenliga åtgärden och utreda kostnads-mässiga och andra konsekvenser samt dokumenteradetta i en konsekvensutredning. Regeringen har alltsåmed pukor och trumpeter skapat Simplexförordning-en trots att verksförordningen säger samma sak. Det ligger nära till hands att tro att regeringenhaft behov av ytterligare en kuliss att hålla fram.Liknande krav på konsekvensanalyser finns ocksåi kommittéförordningen. Men här gäller fr.o.m. den1 att förslag som har betydelse för små-företag ska bedömas bara i förhållande till störresvenska företag. Denna begränsning måste tas bort.Statsministerns eget kansli var emot tillskapandetav Simplexförordningen. De tyckte att ytterligare enförordning om konsekvensanalyser var onödigt ocholämpligt. Statsrådsberedningen hade rätt. Det skaparonödig byråkrati att ha tre förordningar; verks-, ko-mitté- och Simplexförordningarna, som alla föreskri-ver konsekvensanalyser. Det borde räcka med en.Simplex måste också ta itu med de gamla surde-garna. Detta har regeringen helt missat i Simplexför-ordningens s.k. checklista med 12 frågeställningar.Det behövs en förändring av äldre, omständliga,svårtillgängliga, svårbegripliga och orättvisa regel-verk. De krångliga och småföretagarfientliga 3:12-reglerna, som missgynnar aktivt ägande i småföretagmåste avskaffas . Andra gamla regler sommissgynnar tillväxt måste också rensas bort.För att få en objektiv bedömning av läget har vimoderater föreslagit att regeringen ska låta OECDgöra en granskning av det svenska regelförenklings-arbetet. Många länder, , ,och har tagit hjälp av för attfå en granskning gjord som ett hjälpmedel i regel-förenklingsarbetet. Näringsministern har vid fleratillfällen lovat att en sådan översyn ska göras, men nuhar ministern ångrat sig och vill plötsligt inte lämnain någon ansökan till . Regeringen skyller påEU.Att skylla på EU är patetiskt. Faktum är att de re-kommendationer som har kommit från den s.k. Man-delkerngruppen och eventuella rekommendationerfrån kommissionen bara stärker behovet av en obero-ende granskning av det svenska regelförenklingsar-betet. Att regeringen nu inte vågar eller vill granskadetta tolkar jag som rädsla för ett dåligt resultat.Fru talman! Vi moderater förordar i parti- ochkommittémotioner en inriktning av den ekonomiskapolitiken som syftar till att skapa bättre förutsättning-ar för både företag och enskilda människor att växa.Vi deltar därför inte i utskottets beslut om budgeteninom utgiftsområde 24 Näringsliv utan utvecklar våraförslag i ett särskilt yttrande. Jag står självklart bak-om reservationer med moderat underskrift, men jagnöjer mig att yrka bifall till reservation 1.Jag måste också konstatera en sak till. När jagläste blev jag oerhört förvå-nad. I dagens finns en debattartikeldär Vänstern lägger fram flera förslag i förenklings-syfte för att förbättra näringslivsklimatet. Sammaförslag har Vänstern ständigt röstat emot i riksdagen.Artikeln i är rena bluffen! Vad är detsom gäller, ? Är Vänsterns politik detsom står i artikeln i dagens eller ärdet den politik som driver i ?Anf. 52 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 2. Jag står självfallet bakom alla kristde-mokratiska reservationer. Men för tids vinnande nöjerjag mig med att yrka bifall till endast en reservation.Det här betänkandet behandlar bl.a. regeringensbudgetproposition när det gäller utgiftsområde 24 ochnäringspolitikens inriktning samt regelförenklingsar-betet och motioner om detsamma.Fru talman! Gårdagen var en svart dag för svenskindustri. kom varsel för mer än 1 000anställda runtom i . Det största varslet kom ismåländska , där tyska ägaren Continentallägger ned däckfabriken med 770 anställda till som-maren. Dessutom kommer 310 anställda att få lämnasina jobb på Aero i . Industrikon-cernen varslade också 120 personer omuppsägning i just . TWRManufacturing i lägger ned sin fabrik medett hundratal anställda, och produktionen flyttas tillSpanien och Frankrike.Måndagens många varsel om uppsägningar är ba-ra några av det stora antalet . T.o.m. november i århar 62 270 personer varslats om uppsägning, vilket ärmer än dubbelt så många som . Konjunkturned-gången ligger tung över . Exporten har rasat,och investeringarna är tyvärr få.Fru talman! Företagsamheten är helt avgörandeför ett samhälles fortlevnad. villsärskilt arbeta för de små företagens möjligheter attutvecklas i . Ett gott småföretagsklimat är intebara av värde för de eldsjälar som gör verklighet avsina drömmar. Frukten av deras arbete är att nya jobbskapas och att skattemedel genereras till den gemen-samt finansierade välfärd som vi alla håller högt.Under alltför lång tid har företagare från politiskthåll betraktats enbart som outtröttliga skatteobjekt.Inte sällan har attityden varit att de flesta företagareär s.k. potentiella skattesmitare som behöver klämmasåt genom fler och hårdare regler. Detta har lett till ettständigt växande regelverk och kontrollmaskineri.Om ska klara framtidens välfärd krävsfler och nya företag som vågar anställa och vidareut-vecklas. arbetar för att attitydenfrån politiskt håll förändras så att det blir högsta prio-ritet att förenkla och avveckla onödiga regler somberör företagare.Fru talman! Det är inte fel att gamla företag för-ändras och överlever, tvärtom. Men något måste varafel när de flesta av ett lands stora företag har fylltbåde 50 och , och inget enda av de 50 störstaföretagen har tillkommit under de senaste 30 åren.Just så är det i enligt den rapport frånVerket för näringslivsutveckling, , som pre-senterades . Precis som regeringens egetämbetsverk måste man fråga sig vad det är som hind-rar företagen från att växa och varför ca 50 av vårastora svenska företag har sålts ut . AGA, ASG, och svenskt? Tillnamnet ja, men de är alla under utländsk kontroll.NUTEK föreslår en rad nödvändiga skattesänk-ningar för att rädda företagen. Det handlar om attslopa förmögenhetsskatten, att slopa fåmansbolags-reglerna och att sänka arvs- och gåvoskatten för attgöra generationsskiften i företag lättare. Detta är braförslag, och det är något som vi kristdemokrater längehar föreslagit och krävt. Men tyvärr har det alltidavvisats av regeringen. Kan majoriteten nu ställa upppå dessa krav när regeringens eget ämbetsverk kom-mer med förslagen? Jag hoppas att jag kan få svar pådet senare.Fru talman! 1970 går som en gräns i svensk eko-nomisk historia. hade vi av högtillväxt. Vi låg då på fjärde plats i tillväxtligan. I densenaste mätningen ligger vi på sjuttonde plats. På1970-talet förändrades klimatet. Skatterna höjdes,inflationen eldades på, devalveringspolitiken inled-des, och arbetsrätten reglerades lagstiftningsvägen.Och löntagarfondsdebatten blev konfrontationspoliti-kens kulmen.Få märkte att tappade takten i produkti-vitetsökningen och att svensken blev fattigare relativtsett. Vi hade våra stora stolta företag, och alltför fåreagerade på att det inte startades så många nya. I1970-talets var det fint att vara anställd, helsti offentlig sektor, och nästan fult att vara företagare.Insikten om företagsklimatets betydelse har defi-nitivt ökat . Men det går långsamt, oerhörtlångsamt, att omsätta det i praktisk politik, trots nä-ringsministerns hurtiga uttalanden om företagarklimati världsklass. Det enda vi är världsmästare i är skatter.Där är vi världsbäst. Inget land har så högt skattetrycksom . Detta påverkar naturligtvis också viljantill företagande.Sverige är enligt statistik ett av de län-der som har minst andel av befolkningen i nystartadeföretag. Att vi ligger hästlängder efter är ingenöverraskning, men varför ska ligga efterNorge, och ? Det är faktiskt så attantalet företagare i landet har minskat med ca under de gångna två åren.Fru talman! har relativt gott om storföre-tag och hyggligt med småföretag men väldigt litedäremellan. De medelstora företag som t.ex. bär upptysk ekonomi är ovanliga i .