prot · GO09122 · 2001-06-11 00:00:00 — Han skickar signaler om att nu ärintresserat av att hitta något slags lösning när detgäller den fria rörligheten för arbetskraften ihop medoss före toppmötet. Också den frågan kommer vikanske att hantera på ett sådant sätt att det kan be-skrivas som en framgång.Jag hoppas också att det togupp om miljöpolitiken är sådant om vilket vi efteråtkan säga: Det var i som vi tog det förstaordentliga steget mot en strategi för en hållbar ut-veckling inom EU.Jag kan förstå om jublar överpapperet som har kommit från kommissionen. Det ärett mycket radikalt dokument. Det är framsynt, ochdet är kontroversiellt. Det är också god miljöpolitikdärför att det tvingar oss att ändra vårt sätt att levaoch bete oss om vi ska minska belastningen på denjord, den luft och det vatten som våra barn ska ärva såsmåningom. Vi kanske inte hinner förankra allt ,så att vi fattar alla beslut i . Men processenhoppas jag vi kan säga startade i Göteborg.Vi har också under det svenska ordförandeskapetden fullständigt fantastiska situationen att vi kommeratt ha suttit i kretsen av stats- och regeringschefer ochfört direkta överläggningar med först pre-sident och sedan president. Det har skett undersvenskt ordförandeskap, ett litet lands ledning avunionen. Men det har varit de femton som har möttpresidenterna för dessa två stora makter. Det har varitgemensamma ståndpunkter, gemensamma positioner.Så växer en utrikespolitik fram, informellt, inomunionen. Vi har kunnat bidra till den koreanska åter-föreningsprocessen genom egna initiativ. Vi kanskeockså kan bidra till utvecklingen i Mellanöstern.Det går att påverka om man tar initiativ. Det gårgenom den europeiska unionen att förändra den världvi lever i. Jag vill inte tillbaka till då Sverigestod ensamt och isolerat. Jag vill fullt ut fortsätta attarbeta för att utnyttja de resurser och de möjlighetersom det politiska samarbetet inom EU har gett oss.Det har varit en fantastisk tid. Tack för allt stöd frånkammaren. Jag önskar er verkligen en skön sommar.Tack ska ni ha.(Applåder)Anf. 122 BO () replik:Herr talman! Låt mig först rikta mig till Kammar-kansliet och talmannen. Vi har ju gjort lite kompro-misser på talmannens - inte den sittande, men tal-mannens - initiativ. Den här talarordningen är kanskeinte den allra mest intressanta. Det var ju inte riktigttänkt att statsministern skulle hålla avslutningsanfö-rande utan inleda debatten just nu eftersom vi intehade replik på det första anförandet. Men låt oss bort-se från detta en sådan här härlig försommardag.Det finns skäl att ändå fundera på vad som döljsbakom den vackra blå himlen. Molnen på himlen ärkanske inte så tydliga annat än i svensk ekonomi, intebara för enskilda människor utan också för ekonomini sin helhet. Det förvånar mig, med tanke på den tidstatsministern har haft, att han inte har använt någotav den för att resonera om de stora risker om ligger iden kronförsvagning vi har upplevt. Varje valutaför-sämring för den svenska kronan innebär i realitetenen lönesänkning för löntagare. Det innebäratt inflationsrisken ökar och det innebär att vi i andraavseenden har sämre förutsättningar att få en brautveckling när det gäller det svenska näringslivetsomvandling.Möjligen skulle kunna lyssna påoss andra i debatten. Det skulle i varje fall se artigareut.Riskerna med kronförsvagningen är nu så allvar-liga att regeringen borde fundera kring var bristernafinns. En brist är avsaknaden av tillväxtpolitik. har ju präglat konjunkturteorin att det gårsom tåget oavsett vad vi gör, men så är det inte rik-tigt. Det saknas åtgärder från regeringen för att åstad-komma något som ger en högre genomsnittlig till-växttakt. Euroanslutningen saknas.Till sist en fråga som statsministern ändå inte ha-de tänkt svara på, nämligen om fastighetsskatten: Hurkan en socialdemokratisk regering tvinga pensionäreroch andra bort från sitt boende? Det är en skam, ochdet är omoraliskt och orättfärdigt. 123 () replik:Herr talman! Låt mig önska statsministern allframgång under Göteborgsmötet. Man kan fråga sigmed vilken kraft skulle ha kunnat agera iMellanösternkonflikten, om inte varit samlat.Vi måste tillstå att konflikter och i framtideninte kommer att kunna isoleras geografiskt, ekono-miskt och miljömässigt. Var rak , , ikommunicerandet med grupper som kommer tillGöteborg och som tror att det går att stoppa globalise-ring och internationalisering, och förklara entydigt attdet är med EU i ryggen som statsministerkunnat tala klarspråk, så att parterna lyssnat!Vi har allesammans all anledning att i större ut-sträckning än vad vi gjort sprida informationom att EU är en nödvändighet i dagens och iden globala situation och utveckling som gäller. Förnärvarande är i våra tankar, och vi hop-pas innerligt att Göteborgsmötet, där företrädare förEU och samlas, ska kunna få till stånd fredsför-handlingarna igen.Vi har en lång rad andra uppgifter av den mestallvarliga karaktär i att gemensamt ta oss an.Många miljoner barn i vår världsdel far oerhört illa.Det bedrivs en handel med barn och kvinnor i vårvärldsdel. Tragedierna är många inte långt ifrån osshär i . Kriminalitetoch maffiametoder sprider sig. Jag tror att det är nöd-vändigt att vi inser att det bara är tillsammans som vikan bygga ett bättre Europa.Herr talman! Jag ber att få önska statsministern,regeringen, riksdagsledamöterna, er alla en riktigt trevlig sommar.(Applåder)Anf. 124 () replik:Herr talman! Dagens partiledardebatt avslutas nu iden internationella solidaritetens namn med en slut-summering av ordförandeskapet. Jag kan hålla medstatsministern om att mycket har gått rätt väg underdet här halvåret. Det är roligt att kunna konstatera det.Samtidigt kan jag också notera att på någraområden har försummat att utnyttja sin roll och denplattform som ordförandeskapet ger.Det handlar om den ganska livliga debatt som vihar fört i , även i den här kammaren, om deinternationella kapitalrörelserna och betydelsen avglobaliseringen på detta område. Det är ju en frågasom engagerar ungdomar väldigt mycket, men intebara ungdomar. Också t.ex. den mycket äldre ärke-biskopen har engagerat sig i den här diskussionen.Det är synd att behöva konstatera att somordförandeland inte har sett till att vi fått ett samord-nat agerande i och Valutafonden, därSverige agerar inom de valkretsar som finns, nämli-gen tillsammans med de baltiska staterna, men därEU inte samlat tagit något grepp för att föra utveck-lingen framåt när det gäller den internationella finan-siella strukturen och när det gäller skuldavskrivning-en till förmån för de fattiga länderna. Men det sominte har gjorts till kan ju göras , åt-minstone om man inte tar till samma strategi som närdet gäller infrastrukturpropositionen, för då får vikanske vänta på detta.Ett annat område som har betonats bl.a. av RäddaBarnen och andra stora frivilligorganisationer ärbarns rättigheter i EU-arbetet. Portalparagrafen ibarnkonventionen har inte förts in i EU-materialet pådet sätt som vi önskat i de första diskussionerna införordförandeskapet.Allra sist vill jag peka på den betydelse som pre-sident har när det gäller inställningen till defrivilligorganisationer som bekämpar hiv och aidsruntom i utvecklingsländerna. Rätt tillfälle att talamed den mycket mäktige amerikanske presidentenom detta är på Göteborgsmötet. Många människorvärlden över hoppas att det ska bli en diskussion somlöser den konflikten.Till slut vill också jag önska alla ledamöter ochäven statsministern en trevlig sommar.Anf. 125 () replik:Herr talman! Statsministern ser förvånansvärtpigg ut med tanke på hans arbetsschema, men det ärju bästa gren att alltid verka glad ochförtröstansfull hur läget än är. Han har också utveck-lat en teknik att i intervjuer berätta om hur förfärligttungt det var . Jag har funderat litepå hur kommer att skriva om den härtiden om . Då tror jag att det kommer att låtaså här:"Slutet av var tung. Jag var trött efterordförandeskapet. Kurvorna i ekonomin pekade fel.Kronan var rekordsvag. Men vi var som handlings-förlamade. Regeringsunderlaget höll på att rämna,och jag brottades ständigt med frågan om vi skullebryta med men kom inte till något beslut.Jag kände att några av fackministrarna var oaccepta-belt svaga men hade inte ork att ta itu med det. Jagkände att en förlust av regeringsmakten blev allt tro-ligare. "Så tror jag att kommer att skriva.Det är också min syn på hur det politiska läget egent-ligen är.Min recension av ordförandeskapet vill jag väntamed tills det är avslutat. Så länge det pågår ska vi påallt sätt sluta upp bakom de svenska ansträngningarnaatt göra det så bra som möjligt, men efter det kommerinrikespolitiken att tränga sig på, och då har den härdebatten givit en försmak om vad som är att vänta.Ni måste läsa på mycket bättre om änvad ni har gjort. Era faktauppgifter är fullständigtfelaktiga. Regimen i satsar kraftfullt, ochdet som pågår där är inte ett moderat systemskifteutan ett socialliberalt systemskifte. Det ska vi försva-ra, och vi ska också visa hur det på många sätt skullekunna bli bra för hela Sverige.(Applåder)Anf. 126 BO ():Herr talman! Låt också mig ta tillfället i akt attönska alla en trevlig sommar och hoppas att det mo-derata-socialliberala systemskiftet verkligen skakomma att prägla hela landet.Anf. 127 ():Herr talman! Jag har begärt ordet för att under-stryka att det i så fall också är kristdemokratiskt.Anf. 128 ():Herr talman! Den som spar han har.Låt mig inleda med att kommentera en nyhet somnått mig . Tydligen har ett stort antal buräggs-producenter begärt dispens med attleva upp till vår djurskyddslagstiftning. Det är rättotroligt. De har redan haft dispens med att levaupp till den lag som vi stiftat. De vill fortsätta atthålla hönorna instängda i gallerburar där de inte serdagens ljus och inte har någon möjlighet till ett na-turligt beteende. Bättre lösningar finns, men bran-schen hänvisar till att investeringen skulle vara fördyr.Jag förutsätter att fortsatt dispens inte kommer attbeviljas. Det är fullständigt löjeväckande att beslutaom en skärpning för att förbättra djurens villkor ochsedan ge dispens för fortsatt pina i mer än 20 år.Jag skulle också vilja använda talartiden till attblicka lite framåt. Vi har ju här talat om den kom-mande helgen i men är ett viktigt årför det internationella miljöarbetet. Redan nu pågårförberedelserna för den världskonferens om hållbarutveckling som ska hållas i . Konferen-sen kallas också för +10, eftersom den innebär enuppföljning efter det stora miljömötet i deJaneiro . Från sida vill jag redo-visa sex frågor som vi vill att regeringen ska arbetaför att få upp på dagordningen i . Vianser att det är nödvändigt att1. motverka klimatförändringar, bl.a. genom attinföra en global skatt på flygbränsle,2. förbättra den globala miljöstyrningen genom enny miljöorganisation inom FN, ett slags motvikttill , ,3. jobba för införandet av en Tobinskatt - en skattpå internationella valutatransaktioner - och attlätta skuldbördan för utvecklingsländerna,4. på allvar ta itu med de ohållbara produktions-och konsumtionsmönstren i vår del av världen, isynnerhet vad gäller energi och transporter,5. hejda skogsskövlingen - såväl regnskog somtempererad skog i t.ex. södra och Argen-tina hotas av omfattande avverkning; Sverigeoch EU bör ta initiativ till ett verkningsfullt in-ternationellt skogsskydd för att skydda såvälden biologiska mångfalden som den viktigakoldioxidsänka som de här skogarna utgör, och6. minska kemikaliespridningen - som ett resultatav den ökade världshandeln sprids ju kemikalieröver hela världen; till världskonferensen börtillräckligt många ha skrivit under det POP-fördrag som undertecknades i så attdetta kan träda i kraft.Sverige bör ta ett globalt initiativ för att stärka re-gelverken kring den globala kemikalieanvändningenoch motverka att kemiska produkter som är förbjudnai väst säljs till och används i syd.Det är, herr talman, viktigt att den svenska rege-ringen kommer till med angelägnaförslag och driver dem hårt. För att vi ska kunna få enhållbar utveckling måste vi utrota fattigdomen, hejdade globala klimatförändringarna och förändra deohållbara produktions- och konsumtionsmönster sområder i den rika delen av världen.I för en hållbar utveckling efterfrå-gas en ny politisk dagordning. Det är vi gröna somstår för den. För framtiden, för det radikala ifrågasät-tandet och för den nödvändiga omorienteringen be-hövs i riksdag.För att klara miljömålen och i synnerhet proble-met med de höga och ökande koldioxidutsläppenkrävs dels en radikal klimatpolitisk proposition sominte väjer för verksamma åtgärder, dels en in-frastrukturproposition som innebär en massiv sats-ning på järnvägen i syfte att föra över både person-och godstrafik från väg till järnväg. Järnvägssatsning-arna krävs inte bara för miljöns skull, utan de är cent-rala också i ett regionalpolitiskt perspektiv för attförbättra pendlingsmöjligheterna och skapa störrearbetsmarknadsregioner.Därför är det mycket lämpligt att också den regio-nalpolitiska propositionen nu är på gång. Vi har alltsåen spännande politisk höst att se fram emot.Glad sommar! (Applåder)Partiledardebatten var härmed avslutad.11 § (forts. från 9 §) Ändring i läns- och lands-tingsindelningen (forts. BoU13)Anf. 129 ():Herr talman! I och för sig är det trist att så mångalämnar kammaren nu när vi ska diskutera en viktigdemokratisk fråga men jag förstår att ledamöternaockså har annat att tänka på.Den här frågan är inte ny och var det inte hel-ler eller i förfjol, utan den har levt i kom-mun egentligen sedan bildades ochplacerades i . Egentligen har judelar av kommunen tyckt att man i ställetborde tillhöra län. Vi som har varit med isvängarna har också upplevt denna diskus-sion en lång följd av år.Herr talman! Per har lämnat kammarenmen jag skulle vilja fråga honom och de fyra borger-liga partiernas företrädare, som för ett par månadersedan mycket kraftfullt förklarade att regeringsbe-slutet om att ska kvarstanna i Västmanlandskulle kastas över ända genom ett lagstiftningsarbete iriksdagen: Vart har det lagstiftningsarbetet tagit vä-gen?Vad vi nu har som förslag här är ett harmlöst till-kännagivande till regeringen om att utskottet i bröd-texten har anfört vissa ståndpunkter. Intressant attveta är om utskottsföreträdarna - ordföranden saknas- har uppfattningen att det här är ett imperativ tillregeringen - om gör en ny framställ-ning, då ska denna bifallas. Om detta är ett sådantimperativ är det, enligt min mening, inte förenligtmed de principer som borde prägla kammararbetet.Är det inte ett sådant imperativ, ja, då är det i prakti-ken fråga om en nullitet - om ingenting - som intenågon behöver ta hänsyn till. Det vore intressant att fåden frågan utredd innan kammaren går till beslut.Det vore också intressant att få veta varför före-trädarna för majoriteten i utskottet vid redovisningenav resultatet av folkomröstningen konstaterar attnästan , 6 av 10, har röstat för detta. Varförredovisas inte i demokratins intresse det som är kvar?Nästan 4 av 10 i vill ju inte byta län. Det har välockså en viss betydelse, åtminstone för de partier somi andra sammanhang så kraftfullt brukar hävda attminoritetshänsyn ska tas.I den tänkta lagstiftning som utskottsmajoritetenskisserar finns det många ganska kuriösa bestämning-ar. Bl.a. ska Kammarkollegiet få den avgörande rol-len här men framför allt får man i Kammarkollegieteller i regeringen inte ta hänsyn till om det i en kom-mundel är en kraftig koncentration av nej-röster eller,omvänt, av ja-röster, utan det är bara totalresultatetsom ska räknas. Det är ju en anpassning direkt tillHebys förhållanden därför att där är det skillnadmellan den ena och den andra sidan av länsgränsen,det s.k. krondiket. Väster om krondiket vill man varakvar i , och öster om krondiket vill mangå över till . Det är precis det förhållandet,alltså att opinionen är splittrad, som jag bedömer attockså regeringen har tagit hänsyn till.Får jag, herr talman, också peka på sättet att reso-nera. Man hävdar att landsting och länssty-relse säger ja, vilket har mycket stor betydelse för dethär. I däremot har det, sägs det, ingenstörre betydelse därför att där är man oenig. Där gäl-ler inte längre majoritetsprincipen eftersom man ärlika oenig i och i som vidfolkomröstningen. Men varför ska deras ståndpunkterså att säga spelas ned till intet värde bara därför har röstat om sin ståndpunkt?Det sägs och skrivs att har enståndpunkt i frågan. Jag skulle vilja få den redovisad.Jag har undersökt detta men har inte kommit fram tillatt har någon uppfattning om tillvilket län ska höra.Allra sist, herr talman, måste jag konstatera attvad majoriteten nu försöker få att uttala äratt regeringen ska besluta att bifalla en ansökan frånHeby kommun.Då ska man förstå den nuvarande lagstiftningensom om den skulle vara ändrad på det sätt som ut-skottsmajoriteten vill att en utredning ska lägga framförslag om. Regeringen ska alltså åläggas att följautskottsmajoritetens tänkta förslag till förändrad lag-stiftning. Jag uppfattar det som en väldig innovationpå lagstiftningsområdet och tycker att man borde frånutskottsmajoriteten verkligen fundera över om det härska ställas under proposition och röstas om. Jag kun-de åtminstone få hoppas att en och annan konstitutio-nellt intresserad i konstitutionsutskott eller i andrautskott av denna kammare antingen avstår eller röstarnej till förslaget. För min del kommer jag att stödjareservationen, vilken jag yrkar bifall till.Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Varför vill inte majoriteten delakommunen? frågar vice ordfö-rande. Det har inte kommit någon begäran från kom-munen om att den ska delas. Det har kommit en begä-ran från kommunen om att den ska tillföras Uppsalalän. Det finns i kommunstyrelsen sympatier för detta.Samtliga har ställt sig bakom det. De stöder sig på enfolkomröstning som ändå har givit ett ganska tydligtutslag.Det var ett harmlöst uttalande, en harmlös språk-myt ut i luften, sade talaren. Man kan fråga sig vaddet kan innebära när vice ord-förande säger att ett uttalande från är ennullitet som ingen behöver bry sig någonting om. Idet här fallet är uppfattning, om den följerutskottets förslag, väldigt klar. Men den uttrycks iform i en begäran om en utredning som ska klara uthuruvida där finns några icke skönjbara skäl föratt inte följa den inställningen. I grunden ligger ändåatt såväl politiskt i form om en folkomröstning ochriksdagens uppfattning som sakligt i form av Kam-markollegiets utredning talar i fallet sakenväldigt entydigt i en och samma riktning. För övrigtär det en generell lagstiftning som begärs av utskot-tets majoritet.Anf. 131 () re-plik:Fru talman! Jag har förstått att det är en generelllagstiftning som begärs. Det som är kuriöst i den härframställningen till kammaren är att den lagstiftningsom begärs också ska gälla somden begärs. Det är det som är mycket märkligt.Jag förespråkar ingen delning av kommunen, jagtycker att det i första hand är en fråga för kommunen.Jag har ingen anledning att ha någon uppfattning omdetta. Jag pekade bara på att opinionen i kommunenär delad ur geografisk synpunkt, och det kan man välha anledning att ta hänsyn till.Jag skulle vilja fråga vilkenställning tillkännagivandet har ur konstitutionell syn-punkt. Det vore bra om redde utdetta. Min fråga är: Är regeringen bunden av detuttalande som och majoriteten härvill ha? Ur konstitutionell synpunkt har naturligtvisalla riksdagsbeslut sin tyngd och sin betydelse, menriksdagsordningen och regeringsformen känner intetill att skulle regera genom uttalanden. Detär ju genom lagstiftning och konkreta beslut somriksdagen kan påverka tillvaron. Det är regeringensom har att handlägga den här typen av förvaltningsä-renden. Den möjligen konstitutionella konfliktengäller frågeställningen om kan ålägga rege-ringen att i ett visst förvaltningsärende fatta ett visstbeslut. Det är det som jag menar att majoriteten för-söker sig på, om än maskerat genom en hänvisningtill brödtexten.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! känner väl till, lik-som kammarens övriga ledamöter, att ett tillkännagi-vande anses kräva regeringens återkomst till riksda-gen och förklaring till varför man inte följer tillkän-nagivandet om man inte gör det. Det är den formellapraxis som gäller.I det här fallet är det dessutom så att om t.ex. skulle återkomma med en ansökan finnsdet redan en utredning som säger att det sakligt sett ärriktigt att föra till län, ochdessutom vidimerar det politiska uttalanden från snartsagt landets alla beslutande instanser på att detta är enuppfattning som man delar. I det fallet borde det intevara någon svårighet för regeringen att följa den in-tention som finns i majoritetens ställningstagande.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Hanteringen av tillkännagivanden kanmöjligen diskuteras, men det är riktigt att regeringenska reagera på ett tillkännagivande, i varje fall etttillkännagivande av konkret innehåll. I det här falletinnehåller tillkännagivandet dels uppfattningen om vill ha en utredning av den relevanta lagstift-ningen. Det är okontroversiellt i sig, som jag ser det,det kan man gott göra.Den intressanta frågan är om att regeringen är bunden av det tillkännagivan-de som här finns beträffande Hebys länstillhörighet.Anser man att det här är ett riksdagsbeslut om attregeringen ska fatta ett beslut om att kommunska tillhöra ett annat län än vad man för närvarandegör tycker jag att det är ett mycket märkligt sätt förriksdagen att lägga sig i regeringens förvaltningsbe-slut.Anser att det beslut som rege-ringen fattade om Hebys länstillhörighet strider motgällande lagstiftning?Anf. 134 () re-plik:Fru talman! Precis när jag kom in i kammarenhörde jag referera till . Då förmodade jag att det var det som jagpratade om. Kammarkollegiet gav ett uppdrag tillSvenska att titta igenom vad detinnebär att ändra landstingstillhörighet. Här skrivsmycket klart att det inte finns några ekonomiska hin-der för att byta landsting, medan man i regeringensnej när det gäller just anför ekonominsom ett skäl och hänvisar till att Sala lasarett kommeratt läggas ned. Där har Svenska Kommunförbundeten annan uppfattning.Jag vill därför fråga om hananser att det här med ekonomin verkligen är ett såstarkt skäl för att man inte ska låta kommunbyta länstillhörighet. Sedan har jag också en annanfråga till . Det betänkande som vihar skrivit har kommit till av att vi upplever att dethar skett saker som inte är så bra. Här finns alltså enfolkmajoritet för att byta län. I det här betänkandetmenar vi att man ska ta särskild hänsyn till folketsvilja. Jag undrar om socialdemokraterna och GöranMagnusson stöder detta att man i ett majoritetsbeslutska ta särskild hänsyn till folket. När det gäller Tors-landa kommun hade ni också en annan uppfattning.Det gäller tydligen även här.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! När det gäller kommun ha-de den inställningen att man inteville att bröt sig ur. Det var en uppfattningsom även i delade.Frågan om är väl inteså mycket att diskutera i sig. Det är bara ett tecken påatt man är slarvig med uppgifterna. Det var en tjäns-teman på som på kon-sultbasis utredde frågan åt Kammarkollegiet. har över huvud taget inte intagitnågon ståndpunkt i den här frågan. Det är det som jagförsöker peka på. Man försöker här få större tyngd iutredningen än vad den faktiskt har.Sedan kan man ju alltid diskutera om man skafolkomrösta om länstillhörighet. Vilka ska då delta ien sådan folkomröstning? Ska salaborna i det härfallet delta? Eller är det bara hebyborna, som är be-rörda av frågan, som ska delta?Ska man tillmäta folkomröstningar stor betydelsemåste man också diskutera under vilka förutsättningarde kan komma till, hur frågorna ska formuleras, vemsom ska finansiera kampanjmaterial och annat. Detfinns en rad frågor av den här typen. Det som manska komma ihåg när man diskuterar denna fråga är juatt folkomröstningen är utlyst av en församling sominte har behörighet att fatta beslut i frågan. Det är dengrundläggande biten.Jag uppfattar det också så att utskottsmajoriteteninte heller är så intresserad av folkomröstningar ifortsättningen.