prot · GO0979 · 2001-03-14 00:00:00 — Detkan ske genom utvecklingen av ny teknik, design ochmarknadsföring, så att de nya produkterna tillgodoserspecifika kundgruppers behov.Förutom denna konsumentorientering av produk-terna krävs av företagen att de på ett bättre sätt ut-nyttjar teknologi för informationsöverföring ochinformationsutbyte samt tar vara på de teknologiskamöjligheter som är under stark utveckling vad detgäller marknadskommunikation, förpackning ochlogistik.Fru talman! befinner sig mitt i utvecklingenav och är tillsammans med Dan-mark ett av de mest spännande och expansiva livsme-delsområdena i . är centrum för svensklivsmedelsindustri av landets livsme-delsproducenter baserade i regionen. Därtill ska läg-gas att är den i särklass i relativa tal störstalivsmedelsexportören i världen.Karakteristiskt för livsmedels-område är bredd och djup. Regionens historiska posi-tion, som två länders livsmedelscentrum, förklararnärvaron av företag inom nära nog alla led i livsme-delskedjan och dess stödjande funktioner såsom för-packning, lagring, distribution och maskintillverk-ning.Inom vissa områden har utvecklingen av ledandenationella företag inom respektive verksamhetsområ-de i och lett fram till stora ledandeinternationella företag.Djupet i regionens livsmedelskluster kan förklarasmed nödvändigheten av att utveckla speciell kompe-tens inom jordbruksforskning och industriell forsk-ning och utveckling för att företagen ska nå ledandepositioner inom sina områden på den internationellamarknaden. Det gäller såväl förädlingsindustrin somförpackning och temperaturkontrollerad lagring ochdistribution.Med stora nationella och internationella företaginom livsmedelssektorn, med starka enheter förforskning och utveckling, lokalisering av universitetoch högskolor med särskild inriktning på och intresseför livsmedelsområdet och ett upptagningsområdemed mer än tre miljoner människor i Öresundsregio-nen är utan tvekan den bästa lokaliseringen förett livsmedelsforskningsinstitut.Satsningen på ett livsmedelsinstitut i isamverkan med , Livsmedels-centrum i och skulle innebäraen samlad kunskap som inte torde finnas i vårt land.NUTEK har på uppdrag av regeringen utrett för-utsättningarna för ett livsmedelsinstitut. De föreslår isin rapport en inriktning mot konsument, marknads-föring och produktutvecklingskunskap.Denna forskning skulle syfta till att stärka livsme-delsindustrins möjligheter att analysera och förståpåståenden och trender liksom olika marknader såvälinom som utom landet. Den syftar också till att fåkunskap om olika kundgruppers preferenser för attkunna utveckla och erbjuda produkter med rätt sär-prägel och inte minst kvalitet.Detta institut skulle vara av såväl regionalt somnationellt och internationellt intresse - inte minstutifrån ett konsumentperspektiv.Fru talman! Vi föreslår i vår motion att livsme-delsforskningsinstitutet lokaliseras till Kävlingekommun dels med tanke på den utfästelse som gjortsom ersättning till kommun för nedläggning-en av kärnkraftverket i , dels, som jag tidi-gare nämnt, på grund av närheten och knytningen tillLunds universitet och Ekonomihögskolan.Utskottet hänvisar i sitt svar i betänkandet till attärendet fortfarande bereds inom Näringsdepartemen-tet. Vi ser att frågan ännu mer än har högprioritet, och då inte minst med anledning av dendiskussion som förs i hela EU om våra livsmedel. Vihoppas därför att frågan kommer till ett snart avgö-rande och att lokaliseringen utifrån både näringspoli-tiskt rationella skäl och regeringens tidigare utfästel-ser sker till Kävlinge.Jag upplever inte heller att detta är en partiskil-jande fråga utan en fråga av nationellt intresse, som ialla fall samtliga skånska politiker - både regional-politiker och riksdagsledamöter - står bakom.Fru talman! kan jag också upplysa dennakammare om att , kommunoch uppvaktar Näringsdepar-tementet i nämnda fråga.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )7 § Ändringar i bilskrotningslagenFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU13Ändringar i bilskrotningslagen (prop. 2000/01:47).Anf. 109 ():Fru talman! Det ökade antalet skrotbilar i naturenär ett växande problem. Det räcker att ta en tur ut pålandet så ser man dessa fula vrak lite varstans.Förutom att det är ett estetiskt problem för mark-ägare och folk som vill vandra i naturen är det ettmiljöproblem. Gamla bilar läcker oljor, miljögifteroch tungmetaller rakt ned i marken. Problemet måstelösas.Jag tillhör inte dem som tror att det finns enklalösningar på problemet. En höjd bilskrotningspremieär en sak som kan bidra till en bättre situation, men vifår inte bort alla bilar i naturen på detta sätt. Det är enrad olika åtgärder som krävs för att situationen ska bliradikalt mycket bättre.Politiska åtgärder leder inte alltid rätt. Riksdags-majoriteten har på många olika sätt försökt förmålandets medborgare att byta resmönster. På olika sättförsöker man ekonomiskt få människor att byta frånbil till kollektiva färdmedel som buss och tåg. Dennastraffpolitik mot bilisterna, givetvis tillsammans medde försämringar som gjorts i människors privateko-nomi , har lett till att vi har fått Europasäldsta bilpark. I EU toppar tillsammans medFinland listan över andel gamla bilar - en inte alltförsmickrande ledning.Hälften av alla bilar i är äldre än tio år.Hälften av alla de bilar som är kör omkring påvåra vägar, medan endast hälften av dessa har skro-tats. Detta leder bl.a. till att 1,3 miljoner bilar i Sveri-ge är utan katalysator.Nya bilar har bättre teknik, är mera bränslesnåla,har lägre utsläpp och kan återvinnas vid skrotning istörre utsträckning än gamla bilar. Att detta får nega-tiva konsekvenser för miljön råder det inget tvivelom. Majoritetens straffpolitik mot bilisterna är ettskott i den egna foten. Det har lett till en sämre miljö,inte till en bättre.Det faktum att den svenska bilparken blir allt äld-re bidrar till att fler vrak ställs ut i markerna. Man harbilen till dess att den lägger av att fungera och sedanlåter man den stå eller t.o.m. kör ut den i naturen.Att regeringen har tagit tag i frågan är bra. Problemformuleringen är vi överensom över alla partier. Sedan kan man välja olika vägar,och vi ställer oss inte bakom regeringens lösning.Fru talman! började produ-centansvaret för bilar att gälla. Det borde innebära attproblemet som vi har är ett övergående pro-blem. Bilproducenterna ska garantera att det finnssystem för omhändertagande av de bilar som så små-ningom ska skrotas. Men ännu är ju dessa bilar inteaktuella för skrotning, förutom möjligen krockadebilar. Problemet med de bilar som inte omfattas avproducentansvar kommer att leva kvar under ett antaldecennier om inte bilmarknaden förändras radikalt.Vad är då bra i propositionen? Vi delar regering-ens uppfattning om att skrotningsbranschen måstestyras upp en del. är auktorisering av skrot-ningsfirmor frivillig, och många har redan blivitauktoriserade. Man räknar med att ca 700 av de totaltdrygt 800 skrotningsfirmorna är auktoriserade. Dess-utom är det ett faktum att många skrotningsfirmormiljöprövades . Vi stöder att det ställshårdare krav på dessa så att skrotningen sker på ettmiljövänligt sätt överallt.Men i övrigt rör regeringen till det i onödan i pro-positionen. Den skulle ha kunnat vara okomplicerad,men i stället väljer regeringen att krångla till det.För det första kan vi konstatera att alla nyproduce-rade bilar täcks av producentansvaret.För det andra har bilägarna betalat in en s.k.skrotningsavgift på till bilskrotningsfonden,vilket inte betalats tillbaka i tillräcklig utsträckning.Fonden innehåller tillräckligt med pengar för att enhögre skrotningspremie ska utbetalas till dem somskrotar en gammal bil. Ändå föreslår regeringen attett system med bilskrotningsavgift även för nya bilarska införas med ett retroaktivt ansvar för bilindustrin.Först ska nybilsköparna alltså betala priset för detinförda producentansvaret. Sedan ska man utöverdetta betala en avgift på i bilskrotningsavgift.Man får alltså betala dubbel skrotningsavgift på dettasätt. Är det rimligt, som vi borde uppmuntramänniskor att köpa nya bilar för miljöns skull?Majoriteten har mage att bedöma dessa 700 krsom "en nästan försumbar kostnad". Detta grundarman bl.a. på att den skatterabatt som ges för miljök-lass 1-bilar överstiger denna summa. bordemajoriteten veta att detta straffar den svenska bilför-säljningen där man konkurrerar om enstaka tusenlap-par. Vi vet ju att privatimporterades 63 000bilar till . Dessa extra pålagor förbättrar juinte precis den svenska bilbranschens situation.Vi är dessutom av princip mot retroaktivitet i lag-stiftningen, att lagstiftning inte ska införas som inne-bär att man påförs ett ansvar för historiska problem.Det är inte bra i ett fungerande rättssystem. Det hotarframförhållning och planering för företagen.Regeringens förslag låter som ett pantsystem därman betalar in en avgift när man köper bilen ochsedan får man tillbaka pengarna när bilen skrotas.Problemet är att bilar och läskburkar är två mycketolika produkter. En bils livslängd är mycket lång,framför allt i . Bilen byter oftast ägare mångagånger under sin livstid. Den som drar nytta av skrot-ningspremien är en helt annan person än den som harbetalat in den. På detta sätt straffar vi nybilsköparenoch belönar den som köper en gammal bil. Samtidigthar vi ålagt producenterna att bekosta en inlämningtill återvinningsstationerna. Detta kan inte var logiskt.Bilbranschen har tydligt kritiserat regeringensproposition vad gäller det EG-direktiv om uttjäntabilar som ska införas. Bilbranschen har kritiseratregeringen för att vara för tidigt ute. Bilmarknaden äri högsta grad global och inte minst europeisk. Det ärviktigt att vi beslutar om en EU-lagstiftning somharmonierar med övriga EU-länder. Det är viktigt attvi inte straffar våra egna företag medan andra länderger sin företag bättre förutsättningar.Andra länder i EU är på väg att genomföra direk-tivet, men ligger längst fram. Dessutom ärförslaget inte ordentligt remissbehandlat. På en direktfråga till departementet om hur de andra ländernaförväntas lösa frågan om genomförandedirektivethade man inget svar. Vi borde avvakta något för attvår lagstiftning ska bli bättre. Jag tycker mig se entrend där , inte minst i miljösammanhang,lägger sig vid sidan av andra EU-länder när det gällertolkningar av direktiven - oftast inte med fördel förnationella intressen, och det är inte bra.Det moderata alternativet innebär att bilskrot-ningsfonden ska bidra till en kostnadsfri inlämning avbilar som går till skrotning . Samtidigtska fonden täcka kostnaderna för de skrotningskam-panjer som krävs för att rensa upp i vissa områden.Det är viktigt att komma med realistiska förslag ochinte som ett visst parti föreslå på mycket högnivå som inte kommer att kunna finansieras. Det ärviktigt att inte skattepengar skjuts till för att finansie-ra fondens utgifter.Vi vill ta bort bilskrotningsavgiften för inköp avnya bilar - detta i syfte att stimulera att nya bilar köpsi större utsträckning.Vårt förslag är också att man ska avvakta övrigaEU-länders genomförande av EG-direktivet för ska hitta liknande regler för bilbranschen mellanländerna.Fru talman! Moderat ideologi bygger på ökad fri-het, men också på ett ökat individuellt ansvarstagande- frihet under ansvar.Vi tror på människor. Vi tror att människor är re-do att ta eget ansvar för den miljö vi lever i. Vi hop-pas att den fria inlämningen av skrotbilar ska varatillräckligt för att människor ska känna sig motivera-de att göra nytta för miljön. Det lilla besvär som detär att forsla bilen till skroten hoppas vi att människorsjälva ska kunna bidra med.Men, som sagt, moderat politik innebär samtidigtett ökat ansvarstagande. Detta vill vi åstadkommagenom att den s.k. administrativa skrotningen tasbort. Om en bilägare låter bli att betala enavgift till för sin avställda bil, så strykerVägverket bilen ur registret - en s.k. administrativskrotning. Det gör det omöjligt för polisen att fast-ställa ägaren till bilvraket. Vi vill ta bort den admi-nistrativa skrotningen och tycker att ägaren ska ta ettansvar för bilen till dess att bilen skrotas.Jag förstår inte varför vi inte fick med majoritetenpå denna lilla, men viktiga förändring. Det är klart attvissa personer filar bort chassinumret för att undvikaatt man blir ansvarig för vraket. Det kommer vi interunt på detta sätt, men i många andra fall. Ägande skamedföra skyldigheter såväl som rättigheter. Det ärkärnan i moderat politik.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 1under punkt 1.Anf. 110 ():Fru talman! Till att börja med vill jag ge en histo-risk tillbakablick.I bilens barndom byggdes bilar i stort sett för handoch sammansättningen var utformad så att även de-montering kunde göras på ett relativt enkelt sätt.Mycket av inredningen var av naturmaterial. Ändafram fanns det möjligheter till relativt höggrad av återanvändning, och demontering kunde skemed relativt enkel utrustning.Efterhand som bilutvecklingen fortskred blevkonstruktionerna alltmer avancerade, vilket i sin turmöjliggjordes av innovationer och sofistikerad till-verkningsteknik.Dagens produkter kan mer liknas vid färdigför-packade robotprodukter byggda för en viss livslängdutan omfattande krav på service, men med mycketstor andel syntetiska material i konstruktionen.Nya miljö- och produktkrav på bilar har medförtavsevärt större möjligheter till återvinning. Samman-taget innebär detta att skrotning av bilar fordrar bättreutrustning och kunskap. Som en logisk konsekvenshärav följer att bilskrotar bör ackrediteras - vilketockså framförs i förslaget - för att svara upp till demiljökrav som kan ställas på dessa.Ett växande problem är de övergivna fordon somstår att finna utmed vägarna. Det beror kanske på ettbristande personligt ansvar - för att kommenteraföregående talare. Till detta kommer att den svenskabilparken är gammal och bör bytas ut mot en nyareoch miljövänligare dito. För att komma till rätta meddessa problem är det viktigt att skapa ett incitamentsom medför att skrothögar både på och vid sidan avvägarna försvinner och kan omhändertas på ett mil-jömässigt acceptabelt sätt.Därför har vi kristdemokrater föreslagit att skrot-premien höjs till förbilar som släppts ut på marknaden - dettaför att skapa ett kraftigt incitament för att åstadkom-ma en föryngrad och miljöanpassad svensk bilpark.Den begränsade perioden med höjd premie kan finan-sieras genom bilskrotningsfonden.Fru talman! Propositionen innehåller också för-slag om en förändring av producentansvaret för ut-tjänta fordon med anledning av ett EU-direktiv. Di-rektivet ska vara infört senast den 21 april 2001.Vi kristdemokrater har reserverat oss mot ut-skottsmajoritetens förslag som följer propositionen.Vi anser att det finns flera skäl att invänta resultatetav den utredning som har att göra en bred översyn avproducentansvaret och som ska redovisa sitt arbeteden . I utredningens uppdrag ingår ocksåatt göra en bedömning av den ekonomiska delen avproducentansvaret.Det finns inte någon anledning för atthasta fram en finansieringsmodell som ska börja gälla2007. Om ställer upp högre ekonomiska kravpå producenterna än vad övriga länder gör inverkardetta negativt på de producenter som har eller har haftstor försäljning i vårt land.Utskottsmajoriteten föreslår, helt i enlighet medpropositionen, att man ska låta nybilsförsäljningenbekosta skrotningen av äldre bilar. Detta finner vi ärfel. Det går att hitta bättre lösningar på denna fråga.Ett finansieringsalternativ till den höjda skrotpremienför äldre bilar kan vara att belägga dessa fordon meden miljöavgift.I ett av våra särskilda yttranden har vi gett vår synpå problemen med flyttning av övergivna fordon,vilka alltmer kantar våra vägar och andra mer ellermindre passande uppställningsplatser. Vi anser attpolismyndigheten och kommunerna bör få ökademöjligheter att flytta dessa fordon frånplatsen. Eftersom bilens ägare ofta inte kan spårasoch vitesföreläggande därför är verkningslöst, börlagen om flyttning av fordon i vissa delar reviderasoch förtydligas.Vi har i vårt andra särskilda yttrande och lyft frammiljöproblemen med äldre båtmotorer, gräsklippareoch arbetsredskap. Med tanke på omfattningen avförorenande utsläpp från dessa tillsammans anser viatt en skrotningspremie bör införas även för dessa.Fru talman! står vi givetvis bakom vårareservationer, men jag nöjer mig med att yrka bifallendast till reservation nr 3.Anf. 111 ():Fru talman! Regeringen har uppmärksammat attdagens utformning av bilskrotningslagen inte är till-fredsställande. Det är en åsikt som jag och Center-partiet delar och något som vi för övrigt harpåpekat vid ett flertal tillfällen.Tyvärr kan det emellertid noteras att propositio-nen inte når fram när det gäller att minska mängdenäldre fordon i den svenska bilparken, som jag förmo-dar var syftet med propositionen. Att minska mäng-den äldre fordon är viktigt ur flera synvinklar. Delshar många av de äldre bilarna en sämre miljöprestan-da än vad nyare bilar har, dels har den nuvarandelagstiftningen och den låga skrotningspremien lett tillatt många bilar överges i naturen, med de miljö-,säkerhets- och markägarproblem som detta medför.Utgångspunkten för förändringar i bilskrotning-slagen måste enligt min uppfattning vara att skapaförutsättningar för en modernisering och förnyelse avbilparken samt att komma till rätta med problemenmed övergivna bilar i naturen.Med förslag blir detta lättare änmed regeringens förslag i propositionen, som jaganser är otillräckligt. T.ex. borde en ettårskampanjmed en rejäl skrotningspremie genomföras. Detskulle ge ett starkt incitament för skrotning av äldrefordon och tydligt minska antalet övergivna bilar inaturen.Det kan i sammanhanget nämnas att en sådankampanj har genomförts på , och där har denfungerat alldeles utmärkt väl. Den genomfördes därav staten. En premie infördes på motsvarande ca10 . Många irländare bytte medhjälp av denna premie ut sina äldre fordon. Man fickpå det sättet en mer miljövänlig bilpark i sitt land.Även , tycker jag, behöver använda sig avdenna metod för att förnya bilparken och motverka attbilar dumpas på det sätt som görs numera i naturen.Vi har föreslagit att skrotningspremien under den härperioden bör vara . Den bör finansieras avbilskrotningsfonden som, vilket är bekant, numerainnehåller mycket, mycket pengar.Den tillfälliga höjningen av skrotningspremien till8 , som vi har föreslagit, måste emellertid föl-jas upp med en permanent höjning av skrotningspre-mien. anser att regeringen i propositio-nen har lagt skrotningspremien på en alldeles för lågnivå. Det är nödvändigt med en högre nivå för attskrotningspremien ska bli ett ordentligt och varaktigtinstrument för att skrota bilar i stället för att dumpaoch överge dem i naturen, vilket vi säkert kommer attfå uppleva i alla fall även i framtiden.Jag vill, fru talman, i all enkelhet yrka bifall tillvår reservation nr 7. Självfallet står jag bakom allaandra reservationer som bär namn,men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reser-vation nr 7.Anf. 112 () replik:Fru talman! står här i talarstolenoch lovar svenska folket för sin gamla bilunder 2002, och han väljer att lägga sig på en summasom är dubbelt så hög som regeringens summa där-efter.Min fråga till är enkel. Hur skaEskil finansiera detta? Det var nämligenen bit som inte tog upp. Man har juräknat på hur mycket pengar som finns kvar. Är dethöjda skrotningsavgifter vid nybilsköp eller är detstatsfinanserna som ska finansiera detta? Den fråganskulle jag vilja ha svar på.Anf. 113 () replik:Fru talman! Det är både-och. Dels måste vi se tillatt få ränta på de pengar som är fonderade ochsom enligt uppgift uppgår till drygt 1 miljard kronor.En normal ränta på dessa fonderade pengar skulle juge en del av den summa som vi måste ha fram för attfinansiera våra förslag. Den andra delen är precis detsom nämnde, nämligen en höjning avskrotningsavgiften.Anf. 114 () replik:Fru talman! Är det inte så att en höjning av skrot-ningsavgifterna motverkar det som EskilErlandsson vill, nämligen att människor ska köpa nyabilar? Det blir ju en högre kostnad för en sådan bil,vilket borde vara lika avgörande som de pengar somman skjuter till.Anf. 115 () replik:Fru talman! För att råda bot på de problem sombåde och jag har tagit upp i våra re-spektive anföranden anser vi att det som vi har före-slagit är nödvändigt. Vi kommer inte att få bort debilar som dumpas på våra vägar och i naturenmed något annat system, enligt den uppfattning somjag här har redovisat.Anf. 116 ():Fru talman! Tveksamheten till att producera avfallär, tycker vi, ännu inte tillräckligt stark. Men tvek-samheten hos en del politiker till att sortera och på ettmer miljövänligt sätt ta hand om avfall är fortfarandeför stark. Sopstationer anses skräpa ned. I kommu-nerna ökar förbränningen av sopor. I den sociallibe-rala visionen har vi mindre av sopor och mindre avskrot.Skrotbilar lämnas ofta vid vägkanter. Bilvrakeninnehåller miljöstörande ämnen. Det handlar omoljor, lösningsmedel, PCB och bromerade flam-skyddsmedel.Fru talman! Jag ska i den här debatten beröra trefrågor: skrotningspremien, försäkringssystem, bort-forsling av bilar.Vi tycker att det är bra att regeringen föreslår enhöjning av skrotningspremien. En höjning föreslåsfrån till . Nettoutfallet av att skrotatorde bli 500-600 kronor.Vi i det enda borgerliga tycker ska öka incitamenten för att ta osäkra och miljö-farliga bilar ur drift. Vi anser att skrotningspremienbör höjas till . Utöver höjd skrotningspremieanser vi att producentansvaret behöver bli tydligare.Det är därför vi tar upp frågan och föreslår en krets-loppsförsäkring. En sådan tecknas av den enskildeproducenten med ett försäkringsbolag som då taransvaret för att produkten återvinns. Den premie somförsäkringsbolaget tar ut kommer att bero på huråtervinningsbar bilen är.Varje bil belastas alltså med den verkliga kostna-den för återvinningen. Intresset hos biltillverkarna avatt tillverka bilar med hög återvinningsgrad blir stör-re. Konkurrensen mellan försäkringsbolagen leder tillatt återvinningskostnaderna pressas ned. Konkurren-sen mellan producenterna leder till en strävan attundvika miljöskadliga komponenter. Vi menar attkretsloppsförsäkringar är bättre än dagens kollektivasystem, som vi menar inte tillräckligt tydligt läggeransvaret att förbättra produkterna på producenterna.Nu finns det, sägs i betänkandet, ett uppdrag attutreda frågan. Vi menar att vi inte behöver utredasärskilt mycket omkring den här frågan. Åtminstoneborde vi här och kunna ta ställning i principfrågan.Ibland ser vi bilar stå i naturen. Vi menaratt reglerna för bortforsling av bilar måste ändras såatt det blir juridiskt möjligt att flytta bilen snarastefter att den har upptäckts. Därefter kan ägaren in-formeras om var han eller hon kan lösa ut den ellerom var man eventuell kan skrota bilen.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservationerna2 och 8.Anf. 117 ():Fru talman! "Steg för steg upplevde vår familj denrad av välfärdssymboler som gjorde sitt intåg i hund-ratusentals svenska hem ; det förstakylskåpet, telefonen, TV:n - som skaffades lagom tillsommarolympiaden - och så bilen, entvåfärgad begagnad , inköpt 1961. "Fru talman! Jag har precis tagit mig friheten attcitera statsminister ur boken satt i skuld är icke fri. Här beskriver han bilen somden frihetssymbol den varit för många och är . Bilen har haft och har fortfarande positiva vär-den.Däremot har ju meningen aldrig varit att gamlauttjänta bilar ska lämnas därhän och stå kvar i natu-ren. Det finns en gräns även för friheten, för när dentar slut och vänds till sin motsats. Den gränsen gårnog ganska exakt vid det övergivna skrotvraket, närbilen som frihetssymbol vänds till att bli en frihetsbe-rövare.Övergivna skrotbilar i naturen är således ingenvacker syn. Det har flera vittnat om. Övergivna skrot-bilar vill få människor kännas vid. Det är inte bilarnadet är synd om. Det tråkiga är den åsamkan de har pånaturen.