prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — Vi ser den här ikammaren, vi ser den på debattsidorna och vi ser denockså ibland internt inom det socialdemokratiskapartiet.Jag noterar att utbildningsutskottets ledamot när hon talade i kammaren för en stundsedan hade en kamrat från partiet med sig, som na-turligtvis satt tyst och stilla. Men när kommer upp i talarstolen med den åsikt hanföreträder är det tio personer som biträder honom iden stunden.Om detta är ett tecken på vilken utveckling vi harse fram emot för den svenska friskolan blir jag min-sann djupt oroad.Vi får väl se vad så småningomkommer fram till i sina repliker. Jag hoppas att vi fårnågra sådan.Låt mig säga att jag tillhör dem som tycker att denreform som genomfördes och den ändring som Gun-nar presenterade faktiskt blev bra. Jag gnällerinte på den. Jag tycker att den är utmärkt. Men pro-blemet med den är att den tolkas olika ute i vårt land.Kommuner beskriver detta på lite olika sätt. Mångafriskolestartare mäktar inte med att överklaga deorättvisor som man upplever. Det är det problem somfinns. Regelverket är okej, men tolkningarna är olikaute i landet.Vi tycker självfallet också att de fria skolorna ochde kommunala skolorna ska ha precis likvärdigavillkor. Om vi är överens om det, tror jag att vi harkommit en bra bit på väg.Herr talman! är frågan om det är eller som jag ska vända migtill. Men eftersom jag utgår ifrån att det är som är företrädare för partiet får jag välvända mig till henne. Då ställer jag min fråga direkttill . linje säger attminst ska kunna dras bort från genom-snittskostnaden för kommunen när man delar utpengar till de fria skolorna. Är det den linje som gäl-ler? Samma fråga måste också gå till ser han på ett sådant kommande förslag om attreducera bidraget till de fristående skolorna? Detfinns diskussioner om , och nämns också 15 %här.Bengt Silfverstrand förespråkar också ett s.k. re-jält kommunalt inflytande över besluten. och företräder sammainställning. Det rejäla inflytandet i Vänsterpartietsvärld är ju ett direkt veto. Har vi att se fram emot ettdirekt veto som kan ligga hos kommunerna, EvaJohansson? Ska man kunna lägga in sitt veto och sägaatt det inte får etableras någon friskola om man tyckeratt det inte är bra? Det måste ju i rimlighetens namnbetyda att fria skolor bara kommer attkunna etableras i borgerliga kommuner. Jag hoppasatt det inte är en sådan utveckling som se.Lennart säger också att han vill se ensammanhållen likvärdig skola som ska minska klass-skillnaderna. Det klingar onekligen väldigt falskt imina öron när det kommer från undrar om inte Västerpartiet någonsin lär sig avde erfarenheter och fakta som presenteras på friskole-området och skolområdet över huvud taget. Ellermenar att de som väljer att gå ide fria skolorna också får finna sig i att betala ur egenbörs om man vill gå i en fri skola?Herr talman! Låt mig tala om vad som står i som har nämnts här. Veten-skapligheten i den kan säkert diskuteras. Men det ärväl trots allt ställt utom allt tvivel att huvudslutsatseni rapporten säger att det inte finns något stöd för attden kommunala skolan skulle utarmas. Det tycker jagkänns tryggt att veta, och vi har ju misstänkt länge attdet är på det sättet. Det kan inte sägas mycket tydliga-re än att friskolorna inte bara är bra för de elever somgår där, utan de är faktiskt också bra för de eleversom inte går där.Låt mig ta ett exempel från min egen hemstadUmeå med 105 000 invånare. Där finns det enfriskola som är inne . Den har drygt 300elever och 2 000 elever i kö, . Denär full framåt. De barn som är knappt är föddaär redan antecknade där. Det enda problemet är att detså småningom bara kommer att bli vårbarn somkommer att gå i den skolan eftersom man är så snabbatt anmäla sig.Man kan också konstatera att det är en direktöverrepresentation av elever med bekymmer på olikasätt. Det är elever som har varit mobbade. Det var ettfall som alla har läst om i tidningarna där eleven nugår i den här skolan eftersom man vet att det är ensådan undervisningen och ett sådant engagemangetatt man inte behöver bli mobbad. Massor av eleverhar kommit till oss därför att man inte har fått till-räckligt med hjälp i den kommunala skolan. Den som säger att skolan verkar segrege-rande på det sättet pratar mot bättre vetande. Jag villpåstå att det är precis tvärtom. Här hjälper man till attförbättra hela den kommunala strukturen inom skol-väsendet.Kort sagt. Påverkan är påtaglig på den kommu-nala skolan, i alla fall i . Så är det också runtomi landet. Det vet vi.Jag skulle vilja avsluta med att ställa en fråga tillGunnar i som har ett slags nyckel-roll i sammanhanget. Jag har redan ställt mina frågortill . Hur blir det nu med s.k. skolp-liktskostnader? Ni behöver inte ange procent. Detmisstänker jag att ni inte kommer att göra. Men rentprincipiellt: Är det en inställning som ni har, eller ärdet inte det? Det tycker jag att man bör kunna svarapå. Hur är det med kommunernas inflytande? Är detBengt Silfverstrands linje som gäller, dvs. att kom-munerna ska ha mer eller mindre ett veto eller i allafall ett mycket starkt inflytande och kunna säga nej?Ska inte de regelverk som finns gälla, utan skadet vara på ett enklare och tydligare sätt?Vidare uppfattade jag, och jag hoppas att jag harrätt där, att fortfarande tycker attSkolverket ska ha tillsynsansvaret för de friståendeskolorna i . Hur det är med fick jag inte riktigt klart för mig.Herr talman! Det som trots allt förenar här i kam-maren är en gemensam uppfattning att den svenskaskolan ska vara bra och att man ska ha likvärdigavillkor för de fristående skolorna och de kommunalaskolorna. Men det som känns märkligt är att fråganom huvudmannaskapet blir en stor fråga att diskutera.Det borde vara en väldigt underordnad fråga vem somär huvudman för skolan. Det allra viktigaste måsteväl ändå vara resultatet - lär sig ungarna någonting iskolan? Kan de gå vidare i livet med de erfarenheterde får i skolan eller inte?(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § (forts. från 9 §) Fristående skolor (forts.UbU9)Anf. 162 ():Fru talman! har anställt frå-gesporttävling gentemot de socialdemokratiska före-trädarna. Det är lätt att svara på hans frågor, så detska inte bli fråga om att vinna eller försvinna.Först till ersättningsnivån. Jag talade om enminskning på . Det är exakt den bi-dragsnivå som gällde då AndersSjölunds partivän var skolminister. Jagkan inte säga att det finns några sakliga grunder föratt ha en annan uppfattning . Det visar sig näm-ligen att i många fall har de fristående skolorna mind-re åtaganden. Min poäng är att bidragen ska stå irelation till de faktiska åtaganden som kommunenhar.Sedan är det ingen helig ko exakt var nivån skaligga. Jag bara konstaterar att det finns en rätt storuppslutning kring det faktum att det bör vara en lägrenivå för de fristående skolorna just på grund av detfaktum att de inte har lika stora åtaganden.Samma slutsats kommer till,låt vara att man när det gäller gymnasieskolor sägeratt det enligt kommitténs bedömning högst ligger på5 %.Det ska också tilläggas att när man först gjorde ut-redningarna om bidragsnivån till de fristående sko-lorna kom den som var utredare vid det tillfället - detär samma utredare som ligger bakom betänkande, - framtill att det borde vara av den genom-snittliga nivån. Det gällde grundskolor.Jag står alltså på mycket säker mark när jag sägeratt det bör vara en lägre bidragsnivå. Den kan disku-teras.Sedan tycker jag inte att man ska gå så långt somtill ett kommunalt veto när det gäller etablering. Mendet ska vara ett reellt och kraftigt inflytande förkommunerna, precis som harföreslagit.Anf. 163 () replik:Fru talman! Jag fanns inte med i vidden tidpunkt när beslutet om de fristående skolornafattades. Jag upprepar det jag sade i mitt anförande,att jag tycker att nuvarande regler är bättre än debegränsningar som den borgerliga regimen hade.Detta må vara mig förlåtet.Det är problem om vi utgår från att det ska varalikvärdiga villkor för de fristående och de kommunalaskolorna. Det gäller t.ex. investeringskostnader förfristående skolor. När man ska etablera sig - detta vetjag av egen erfarenhet - måste man plocka frampengarna någon annanstans ifrån, ur egen börs omman har någon sådan, eller gå till banken. Men dåuppstår problemet: Med vilken säkerhet? Den kom-munala skolan har nämligen hela skattepaketet somborgar för sig. Det har man inte som ett kooperativeller kanske t.o.m. ett aktiebolag. Där är en olikhet isammanhanget. Det är mycket svårare att etablera enskola på de villkor som finns när det gäller t.ex.investeringskostnader.Jag är glad att säger att någotkommunalt veto är inte aktuellt. Men då är frågan hurstort inflytandet är. Det finns ju en flytande gränsmellan veto och ett fullständigt ja, som finns i dag.Vad menar med inflytande? Kanvi få lite tydligare redovisat vad det står för? Ska detvara kommunens struktur som är avgörande? Vem ärdet som ska tycka till? Inser inte det kan vara problem i en kommun som är social-demokratiskt styrd, som av ideologiska skäl inte gillarfristående skolor?Min utgångspunkt är att det ska vara det bästa föreleverna som gäller.Anf. 164 () re-plik:Fru talman! Först vill jag uttrycka min glädje överatt debatten vid den här sena timmen har blivit merkonstruktiv.Ingen kan svara exakt på var nivån ska ligga, påhur långt man ska gå i kommunalt inflytande. Det fårlite avgöras av de remissvar som kommer in, där manhar lite större erfarenheter.Jag vill konstatera att det är ett rätt stort bortfallnär det gäller underlaget för Friskolekommitténsslutsatser. gäller det gymnasieskolan. Men jag haren del erfarenheter från kommuner som bevisligenhar en mycket allvarlig ekonomisk situation. Man fårta av den kommunala kassan för att etablera nya fri-stående skolor. I en del fall startar inte de friståendeskolorna enligt de planer man har, vilket ställer tillytterligare problem för kommunerna. Jag skulle viljasäga så mycket som att det praktiskt taget inte ärnågot inflytande för kommunerna om man tittarpå hur utfallet har varit. Det måste vara ett väsentligtförstärkt inflytande.Man kan som underlag för detta delvis ta de slut-satser som har kommit fram till.Det tycker jag är oerhört viktigt.Sedan talar om den egna börsen.Det är stor skillnad på den börs som den ideella per-sonalen eller föräldrakooperativet kan förfoga över.När det gäller investeringar och annat måste mannaturligtvis göra en viss bedömning. Det är en annansituation när det gäller det börsnoterade företageteller exempelvis . Där tycker jagdefinitivt inte att man ska göra några extra insatser.Avslutningsvis vill jag fråga han uppfattningen att skolbolag är som flygbo-lag, att det gäller att fylla stolarna och att det är de tvåsista som gör vinsten? Delar han den uppfattning somKunskapsskolans verkställande direktör, , gett uttryck för?Anf. 165 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det är jämförbart.För mig är det allra viktigaste elevens enskilda val,den kvalitet som finns i skolan och det resultat manuppnår. Jämförelser med flygstolar och annat får ståför någon annan. Det tycker jag inte är relevant isammanhanget.Bengt Silfverstrand säger att den ideella börsenkan man tänka sig att göra något undantag för i frågaom investeringskostnader eller liknande. Så tror jagatt jag uppfattade det hela. Men sade BengtSilfverstrand att när det gäller börsnoterade företag ärdet absolut ingen . Det ska inte förekomma.I verkligheten är den absoluta merparten avsvenska friskolor, inom grundskola och gymnasie-skola, inte börsnoterade företag. Det är inte på detsättet. Det är människor som slutit sig samman för vill se en utveckling i skolan. Det är föräldrar,lärare eller andra krafter som tycker att det är intres-sant att ha en fristående skola av pedagogiska skäl.Jag har själv varit med och startat en skola iUmeå, som jag sade i mitt anförande. Det var uteslu-tande av pedagogiska skäl som den kom till. Detfanns inget annat alternativ i det fallet än att gå påstiftelsebildning eller aktiebolagsbildning. Aktiebolagär i regel enklare därför att det är mycket enklare,klarare spelregler enligt aktiebolagslagen. Det haringenting med vinst att göra, utan det är uteslutandeför att det är ett praktiskt sätt att hantera det hela.Insynsproblematiken är också mycket enklare. Detrekommenderas för övrigt av Friskolornas Riksför-bund att aktiebolagslagen ska ha företräde. Man be-höver inte se spöken på ljusa dagen bara för att detstår aktiebolag efter namnet på skolan.Anf. 166 ():Fru talman! Jag tycker att är ute iogjort väder när han försöker att slå in kilar mellanmig och . Visserligen har BengtSilfverstrand ofta ett mustigare språk än vad jag ärkapabel till. Men jag kan inte se att det finns någrastora skillnader i sak oss emellan.Jag kan garantera att det inte heller stör mig att tresocialdemokrater markerade att de tyckte om detBengt sade. Vi stöder gärna varandra i vårt parti, såofta vi någonsin kan.Till de olika enskilda detaljer i de förslag som ut-redningar och arbetsgruppen i departementet har lagtfram och som är utskickade på remiss får vi anled-ning att återkomma här i kammaren.Vi vill lyssna innan vi bestämmer oss för exakthur vi ska ställa oss i olika förslag. Vi vill gärna lyss-na på fler än . Det är nämligen såmånga fler som är berörda.Frågan är då om är beredd attdelta i ett konstruktivt arbete när vi ser de här försla-gen, låter bli att fortsätta med att gräva ned sig iskyttegravar och driva myten om att socialdemokratervill ta död på de fristående skolorna.Anders och flera andra talare har tagitupp som intagningsområde förgymnasieskolan och menat att detta ger ett fritt valför eleverna till gymnasieskolan. Så är det faktisktinte, som förslagen ligger , utan den borgerligamajoriteten säger att den vill ha en ren betygsintag-ning i en stor region som . Detta geringet fritt val utan valmöjligheter bara för dem somhar de högsta betygen medan de som har lägre betygfår ta de platser som blir över. Så blir fallet även omde är väldigt långt belägna från den skola som liggernärmast till. Jag vill inte kalla det för valfrihet.Anf. 167 () replik:Fru talman! Det sista var intressant. är det juså att intagningen till gymnasieskolan i de flesta fallbaseras på betyg. Om elever från miljonprogramsom-rådena utanför ska hamöjlighet att komma in i det som enligt er retorik ärfinare områden, är det med hjälp av betygen. Här kanman faktiskt slå sig in och motverka den segregationsom miljonprogrammet självt har skapat. Jag förstårinte hur man kan komma fram till någon annan slut-sats.Det är ju bra att jag är ute i ogjort väder, men flerän jag har studerat den diskussion som förekommerinternt inom socialdemokratin. , vad det nu står för, och EvaJohansson tillhör kanske dessbättre den andra. Detfinns såvitt jag kan förstå en spänning inom ert parti,och det är en ganska vid klyfta mellan uppfattningar-na. Det kan ni inte förneka.Denna spänning skapar också en väldig oro ute ilandet. Man frågar sig vad som händer. Den är t.o.m.så stark att banker frågar sig om de verkligen kan gåmed på projekt som kanske faller på politiska meriter.Det är ett bekymmer.Eva ville inte föregripa remissbehand-lingen m.m., och det är väl bra. Vi är naturligtvisgärna med vid den slutgiltiga utformningen av even-tuellt förslag osv. Vi står till förfogande, . Men det är ändå bra att få en indikation, eftersomBengt Silfverstrand här så starkt får föra er talan.Tycker att det är bra att kommunernafår ett väsentligt starkare inflytande?Anf. 168 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är lika viktigt att vinu diskuterar de effekter av en kraftig expansion avde fristående skolorna som vi ser i en del kommuner.Den välter över ansvaret för skolväsendet i privataeller kooperativa händer. Det är ett ansvar som vi hargivit till kommunerna. Om inte ser deproblem som det innebär är det fara å färde. Då är hanså förblindad av tanken på att fristående skolor är detenda saliggörande att han inte ser de bekymmer somuppstår och som elever och föräldrar känner.De kommer till oss och säger: Ni kan inte göra pådet här sättet. Ni kan inte medverka till att det intefinns ett kommunalt alternativ. Ni kan inte medverkatill risken att mina barn ska få vandra förbi den enaskolan efter den andra som säger: Nej, vi har fullt här.Dessa problem måste våga ta tillsig om han ska bli en konstruktiv kraft i en framtidadiskussion om vilka regler som ska gälla. Jag tycker,som sagt, att det är bra om vi har högt i tak i en sådandiskussion och inte på tidigt stadium försöker låsa invarandra i en mängd tidiga ställningstaganden.Vad gäller kommer reglernadär, om de genomförs enligt den borgerliga majorite-tens intentioner, att innebära att eleven får ta den platssom blir honom eller henne given. Eleven garanterasinte plats i den utbildning, i den gymnasieskola och idet program som ligger närmast och dit eleven villkomma.Detta är naturligtvis en avigsida av den typ av val-frihet som jag tycker att det finns anledning att ställasig frågande till.Anf. 169 () replik:Fru talman! Men det är ju så, , att inte alla elever kan gå exakt i den skola dit desjälva vill komma. Det finns program som är stängdapå vissa ställen och där det också ställs krav. Se t.ex.på dans på det estetiska programmet eller skolor medinriktning på idrott, som t.ex. snowboard eller inne-bandy! Också det innebär en stängning.Eva efterlyser en öppen attityd. Ja, jagtycker verkligen att det är utmärkt, men jag erkänneratt jag har svårt att se problemet med att det finnsmånga fria skolor i en kommun. Om vårt huvudupp-drag är att eleverna ska bibringas mesta möjliga kun-skap enligt de planer och dokument som vi har, måstedet vara det övergripande målet. Jag måste, trots attjag är ordförande i en friskola, erkänna att det intespelar någon roll för mig om skolorna är fria ellerkommunala. Dock vill jag att de ska vara självständi-ga.Jag tror att friheten som sådan innebär att föräld-rar i det aktiva valet kommer att ställa relevanta kravpå den fria skolan oavsett huvudman. Jag tycker attdet viktigaste budskapet är att den skola som tar emoteleven kommer att behöva förvärva eleven varje dag.Så är det inte . Dessvärre är de kommunalaskolorna politikerstyrda - även om det säkert varieraröver landet - i den meningen att de inte riktigt frihet som man behöver inom den enskilda enhe-ten. Om det uppstår ett minus i budgeten får manmera pengar , och skulle det bli ett plusresul-tat får man dessvärre skänka bort de pengarnatill en skola som har misslyckats. Så är det i mångakommuner, fru talman.Anf. 170 ():Fru talman! Det blev lite ombytta roller här, efter-som ställde rätt många frågor till mig.Jag får då kanske ta på mig den rollen att svara i stäl-let för att ställa frågor till . Men detgör jag gärna.En fråga gällde tillsynsansvar. Det äregentligen två partier som har ställt krav på att till-synsansvaret skulle ligga på kommunen, nämligenVänsterpartiet och . har dockför länge sedan släppt det kravet. Det gäller ett gam-malt förslag från tiden för utarbetandet av reformen.Tillsynen är ett stort problem som jag inte skullevilja koppla till fristående skolor, utan det gälleröverlag. Det har gjorts flera utredningar om detta.Riksdagens egen utredning har bl.a. visat att tillsynenär väldigt dålig. Den håller på att bli bättre. Skolver-ket har fått ett uppdrag att bredda tillsynen av defristående skolorna, som ligger där.Vi har väl varit inne på att försöka få en radikalförbättring av tillsynen över de kommunala och defristående skolorna. Jag skulle egentligen vilja sägaatt det är ett större problem för de kommunala sko-lorna. Själv är jag väldigt intresserad av att få tillbakaett skolinspektörssystem med erfarna lärare som tarpå sig uppgiften att på riksnivå arbeta som skolin-spektörer. Jag har sett det systemet i verksamhet. Detskulle vara till stor hjälp ute i skolorna och garanterarockså kvalitet.Reduceringen är något som vi får dis-kutera. Jag är inte så intresserad av detta, eftersom dethar uppstått på grund av en annan fråga som AndersSjölund ställde, nämligen att man inte använder re-sursfördelningsmodellerna. De duger utmärkt för attklara den här frågan. Man behöver bara göra klart försig vad resursfördelningen handlar om, så har manlösningen inom ramen för den.Anf. 171 ():Fru talman! Jag välkomnar syn påfrågan om tillsyn. Som jag uppfattar det är det inteaktuellt för att överlåta till kommunernaatt utöva tillsyn över de fria skolorna. rätta mig om jag har uppfattat detta fel. Från vårutgångspunkt är det helt orimligt med en lösning därkommunen, som i praktiken kan uppfattas som kon-kurrent till den fria skolan, också ska vara den somska kontrollera samma sak. Det blir en konstig lös-ning. Det är alltså bra att här tar ställningmot ett förslag där kommunerna tar hand om tillsy-nen.Vi förordar som bekant ett fristående kvalitetsin-stitut som ska ägna sig åt tillsyn över hela skolväsen-det. Det kanske vi får stöd för ävenfrån sida.Jag uppfattar också, vilket jag tycker är bra, attMiljöpartiet tycker att det system med resursfördel-ning vi har är tillfyllest. Det är också utmärkt.Det betyder, om jag förstår det rätt, att det inte äraktuellt att gå med på en reduktion på det sätt som härföreskrivs av bl.a. 172 ():Fru talman! Jag vill nog göra en liten rättelse där.Det är en liten missuppfattning att vi skulle ha tagitställning till kommande förslag som vi ännu inte enshar sett hur de ser ut. Men jag deklarerade vår grund-syn på detta, och det får väl räcka.Sedan frågades det om de olika tolkningar somgörs ute i kommunerna. Där har man ett problem. Detberor inte heller på oklarhet i skrivningarna i friskole-reformens lagstiftning. Det beror antagligen på enmängd saker - dels att kommunalråd kanske inte läserlagar så väldigt noga, dels på att när detta genomför-des så spreds det information som stod i motsats tillinnehållet i själva lagstiftningen. Det gick ut infor-mation om att nu är det slut med friskolorna; kom-munerna kommer att godtyckligt få bestämma omtillståndet, dvs. godkännandet, och pengatilldelning-en. Detta gjorde att det var svårt att komma ut medrätt information. Jag skulle tro att det dröjde nästanett år innan kommunerna riktigt fick klart för sig vadbeslutet handlade om. Det är också fortfarande tvek-samheter kring det hela.Då var debatten het. Man var upprörd från bor-gerlig sida över innehållet i detta. ärden förste som från borgerligt och moderat håll gersitt erkännande till den här reformen. Jag vill tackaför det. Det är skojigt att få något litet erkännande avatt det faktiskt var en bra reform som, observera,Socialdemokraterna och stod bakom.Jag tycker också att det kan ingå när man gör så-dana här slängiga bedömningar av var socialdemo-kratin står när det gäller fristående skolor. Det äralltså regeringen som har lagt fram propositionen, isamverkan med Miljöpartiet.Anf. 173 ():Fru talman! Tack för de vänliga orden!Jag står fast vid det jag har sagt tidigare. Bekym-ret med nuvarande lagstiftning är tolkningen. Det ärdet som är problemet. Kunde man komma till rättamed tolkningen av lagen på ett bra sätt tror jag inte skulle behöva göra någon förändring - om manstår fast vid att det är likvärdiga villkor som ska gälla.Jag ska fatta mig kort i den här repliken. Jag kon-staterar att tycker att den grundsynsom redan finns är bra. Det är utmärkt. Det betyderväl också att något större inflytande än vad som finnsi dagens lagtext inte är aktuellt för . Mannöjer sig alltså med den text som finns , i storadrag. Det välkomnar vi.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § betänkande 2000/01:UbU10Gymnasieskolan.Anf. 174 ():Fru talman! Det skrivs och sägs mycket om densvenska skolan. Debatten här är bevis på detta.Vi har fyra olika betänkanden att diskutera och såsmåningom fatta beslut om. Vi är ganska många somär oroade över utvecklingen i skolan. Det beror på attandelen elever som misslyckas, både i grundskolanoch i gymnasieskolan, ökar.