prot · GO0975 · 2001-03-07 00:00:00 — Frågan om beslutande folkomröstningar skaegentligen inte hanteras så enskilt och separat som idetta betänkande, utan borde - eftersom dessa har tilluppgift att stärka demokratin - hanteras i ett demo-kratipaket, som har efterfrågat och sombör innehålla en helhetssyn på de demokratiska red-skapen. Därmed skulle man kunna få fram ett samlatförslag som berör alla beslutsnivåer i samhället, allti-från den lokala brukarstyrelsen till själv-styrelse, beslutande kommunala folkomröstningar,förstärkning av den regionala nivån och därmed dennationella nivån vad gäller folkomröstningar.Folkomröstningar må vara ett trubbigt instrumenti sig, men de är ett av få verktyg som verkligen geralla medborgare lika möjligheter att påverka besluten.De kan också, vilket erfarenheter från handen, bidra till att kontroversiella beslut disku-teras noggrannare eftersom hotet om en folkomröst-ning beaktas. Det handlar självfallet inteom att alla alltid är nöjda med utfallet, men att allakan känna sig delaktiga, dvs. bli tillfrågade i be-slutsprocessen.Folkomröstningsinstrumentet har länge kringgär-dats av skepsis i . Många har haft invändning-ar mot behovet av helhetssyn och ansvar, vilket anty-der ett synsätt som utgår från att medborgarna inteskulle vara kapabla att klara av detta. Centerpartietavvisar ett sådant synsätt. Demokrati som idé utgårfrån att medborgarna är rationella människor somförmår fatta väl avvägda beslut. förutsätterett ökat engagemang i lokala angelägenheter att med-borgarnas åsikter också respekteras. Folkomröstning-ar som omtolkas eller skrinläggs genom hanteringen ibeslutande församlingar riskerar endast att öka av-ståndet mellan väljare och valda.Därför bör regeringen lägga fram ett förslag omen parlamentarisk kommitté för en översyn av folk-omröstningsinstitutet.Herr talman! Jag yrkar alltså bifall till utskottetshemställan i dess helhet.Anf. 92 () replik:Herr talman! Jag vill ställa en fråga till är ju ett parti som har folkrörelsetraditio-ner och som i varje fall borde ha haft någon sortsfolksuveränitetstanke i sin politik. Anser , som har ställt upp på den moderata makt-delningsläran, att en sådan fråga som det kommunalautjämningssystemet ska avgöras av höga jurister istället för av folket vald riksdag? Det skulle varamycket intressant att höra.Jag tror nämligen att ni i er iver att bli salongsfä-higa i den borgerliga gemenskapen uppger gamlacenterprinciper.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag utgår från att harläst motion, där vi starkt betonar denstärkta lagprövningsrätten och ringar in uppenbar-hetsrekvisitet. Då kan man alltså inte undvika att i enbred översyn ingår också författningsdomstolen.Det kommunala skatteutjämningssystemet är ettbra exempel, men måste klara att sär-skilja saken i sin konstruktion och ärendet som så-dant, att utjämna över landet. Jag satt med i en av deutredningar som behandlade den kommunala självsty-relsen och behovet av stärkta grundlagsregleringar förden kommunala självstyrelsen, och där betonades ettbehov av stärkt självstyrelse, just medanledning av den konstruktionen. alltså klara av att särskilja skatteutjämningenfrån konstruktionen som sådan och från själva detpolitiska beslutet att ha en utjämning.Anf. 94 () replik:Herr talman! Ja, jag särskiljer detta, men fråganom utjämning var ju någonting som ifrågasattes avgrundlagsskäl. Det kanske t.o.m. var en sådan starkminoritet i som gjorde detta, att frågan omregler skulle ha hänvisats till en författningsdomstolför avgörande.Då kvarstår det här: Är det den typen av frågorsom anser att jurister ska avgöra,inte folkets valda representanter? Det är, såvitt jagbegriper, ett frångående av tradition ochCenterns politik - jag upprepar det - med viljan attbli salongsfähiga i högerburen.Anf. 95 () replik:Herr talman! Jag upprepar attjag har kunskap om vad det var som var problemati-ken i själva konstruktionen. Det var det som berördedet kommunala självstyret, om det var kommunersom skulle överföra sina medel till en annan kom-mun. Särskilj detta med en konstruktion från ett stat-ligt beslut att utjämna systemen med statliga medel.Särskilj uppdraget, återigen. Det kan mycket väl varaså att den konstruktionen faktiskt hade blivit engrundlagsvidrig konstruktion.Anf. 96 () replik:Herr talman! Jag har några kommentarer och syn-punkter beträffande den kommunala nivån, politiskaaktiviteter och även andra nivåer. överdrivs -jag tycker att gör sig skyldig tilldetta - själva formen för aktiviteten eller formen förmöjligheterna. Särskilt på den kommunala nivånhandlar det väldigt mycket om att partierna och full-mäktige skulle kunna vitalisera aktiviteterna betydligtäven på den kommunala nivån utan att det behövsväsentliga lagändringar, eller lagändringar över hu-vud taget.Herr talman! Jag begärde ordet mera för att kom-mentera frågan om två tredjedels majoritet när detgällde ombildning av hyresrätter till bostadsrättsför-eningar. Där var det fråga om på vilken nivåskyddet skulle ligga för dem som redan är hyresgäs-ter. Det var inte en fråga om det stred mot grundlageneller ej. Det var ett annat resonemang om sciento-logbibeln, där vi var bundna av internationella upp-hovsrättsavtal och annat.Det jag egentligen vill protestera mot är att detalltid i fråga om den beslutande församlingen skullefinnas någon annan församling som besitter en bättrekompetens att avgöra de olika frågorna. Det är utifrånmin författningspolitiska utgångspunkt, och såsomden svenska författningen nu är konstruerad, faktisktså att ska tolka förhållandet till grundlagenoch ta ansvar för att det fungerar.Jag tycker att det är trist när även aktningsvärdatidningar i olika debatter skriver om att riksdagenbryter mot grundlagen när det gäller den kommunalasjälvstyrelsen. Man kan ha synpunkter på hur denkommunala självstyrelsen borde vara. Men riksdagenhar inte brutit mot bestämmelserna om den kommu-nala självstyrelsen med de beslut som hit-tills har fattat - i varje fall inte enligt min mening ochenligt riksdagsmajoritetens mening.Anf. 97 () replik:Herr talman! Jag tror att får taen stor del av den diskussion som berör uppen-barhetsrekvisitet, just på grund av hur majoriteten härhanterar grundlagarna. På grund av detta har vi diskussion om uppenbarhetsrekvisitet, med deexempel som jag gav. I stället för att faktiskt genom-lysa grundlagen beslutar man om mycket tvivelaktigalagstiftningar, så lite ödmjukhet, ,om socialdemokraternas egen roll i den diskussionsom pågår här och !Anf. 98 () replik:Herr talman! Det är möjligt att man kan påstådetta. Man kan påstå det på olika möten och annat.Men socialdemokratins inställning till lagprövningenhar varit ensartad under en lång följd av år. Jag taladetidigare om den debatt som förde, inte ikapacitet av utrikesminister utan av särskilt sakkun-nig på det statsvetenskapliga området.Vi har hävdat att det här är en dubiösfråga i förhållande till vår författningskonstruktion,grundad på folkstyrelseprincipen. När man 1979förde in detta i författningen var det ett steg i fel rikt-ning, enligt min uppfattning. Jag har inte uppfattat detpå det sättet att det skulle vara kommuner eller andra,i varje fall inte utifrån ut-gångspunkter, utan den enskilde som skulle ha nyttaav ett annorlunda upplägg av lagprövningen.Jag är inte av den meningen att besvärliga ochsvåra frågor ska kunna skjutas till något annat organ -tvåtredjedelsfrågan eller privatiseringsfrågan beträf-fande sjukhusen. Varför skulle ,Tingsrätten eller Länsrätten i vara bättreskickade att bedöma förhållandet mellan den lagstift-ningen och grundlagen? Jag har svårt att förstå detta.Jag menar att den kompetens som behövs för att be-döma de här frågorna naturligtvis är samlad också häri riksdagen.Får jag bara erinra om - även om det kanske är ettlite mer demagogiskt knep - att juristerna i Lagrådetvar emot åtta timmars arbetsdag, dödsstraffets avskaf-fande och en del andra saker. Man kan inte se statisktpå lagstiftningen. Man måste faktiskt också se att dethänder saker i samhället, och lagstiftning och förhåll-ningssätt måste kunna anpassas.Anf. 99 () replik:Herr talman! Det var med anledning av sciento-logmaterialet och den enskildes rättigheter som jagtog upp just det beslutet. Lagprövning är till för attstärka individens, den enskildes rättigheter. Jag anserinte att dessa rättigheter ska kunna sättas ur spel vidtillfälliga majoriteter i , vid ständiga föränd-ringar.Anf. 100 ():Herr talman! Det har varit en ganska lång och in-tressant diskussion kring folksuveränitet, författ-ningsdomstolar och lagprövning. Jag behöver inteutveckla det. Jag vill bara helt kort instämma i deståndpunkter och argument som har förts fram avKenneth och till ett annat ämne. I gårdagens nummer av denrepublikanska tidningen kunde vi på s. 3läsa ett inlägg av det liberala ungdomsförbundetsordförande under rubriken Hon skriver bl.a:"" - alltså - "ska den svenska riks-dagen ta ställning till om monarkin, denna motbju-dande kvarleva från den tid då var en dikta-tur, ska ersättas med det moderna statsskicket repu-blik. Men som vanligt i riksdag finns detbara ett riktigt modigt parti, ," - vi tack-ar och bockar - "som fullt ut vågat att motionera omatt monarkin ska avskaffas. Republikanska partiersom liberala och socialdemokraterna svi-ker sina ideologiska ideal för att inte stöta sig medden rojalistiska väljaropinionen. "Och fortsätter:"Kungar och drottningar hör hemma i sagorna ochinte i en modern demokrati.Definitivt ska de aldrig vara stödda av ett liberaltparti. Slå oss med häpnad, och övri-ga folkpartistiska riksdagsledamöter. Stöd vänster-partiets motion och våga stå för de republikanskaideal som så många av er brann så intensivt för underer tid i . "Så långt , liksom jag själv med-lem i den bildade och snabbt växande . Intresserade ledamöter ärvälkomna.Republikfrågan väcker åter intresse i allt vidarekretsar. Men det är ju som bekant inte första gångensom debatterar frågan. Och det är inteförsta gången som liberaler och socialdemokraterfegar. Jag tittade i bokhyllan och hittadeFredrik Ströms memoarer I stormig tid. Ström varledamot av första kammaren, partisekreterare i detodelade och en av de ledandei vårt parti som då bildades. Han berättar bl.a. om hurdet gick till när den första motionen 1914 i riksdag. Motionär var CarlLindhagen, liberal i likhet med Bir-gitta och , men vorden soci-aldemokrat och sedan vänstersocialist, en mognads-process som man väl kanske inte kan hoppas på närdet gäller . har ju tiden försig.Nåväl, Ström skriver:"Det fanns de som ansåg att motionen utan vidareborde avvisas och icke remitteras till konstitutionsut-skottet. Talmännen sades ha varit oense. Slutligenremitterades motionen för författningsenlig behand-ling. Talmän och partiledare hade enats om att viakonstitutionsutskottet begrava motionen i tysthet.Hjalmar kom till mig" - alltså Fred-rik Ström - "och sade: 'är då en konstifikmänniska. Tror han verkligen att man kan föreslåkungen att avsätta sig själv!' 'Han lägger ett senap-skorn i jorden' svarade jag. "Men angrepp på majestätet lät sig intejordfästas i stillhet. Ström skriver vidare:"Det var dödstyst i kammaren, då be-steg talarstolen. Han kritiserade skarpt utskottets ochalla partiers hållning i frågan. Även sitt eget parti,socialdemokraterna, kritiserade han, hänvisande tillpartiets republikanska programpunkt. Partiledarnahade överenskommit att frågan skulle falla i tysthet.Men den spänning varmed kammaren lyssnade tillmotionären och de bravorop som hälsade anförandetoch kanske även en insikt om, att frågan en gångväckt icke kunde tigas ihjäl, måhända också en lustatt ta en dust med den envise borgmästaren, föranled-de partiledarna att begära ordet och bemöta motionenoch motionären." Så långt Ström.Det vore mig fullständigt främmande att jämföramig själv med . Men det skulle ju inomparentes sagt vara stimulerande att få åtminstone liteav det motstånd som han förärades i republikfrågan.Men republikmotståndare av , Staafs ochEdéns kaliber saknas måhända.Herr talman! Jag ska inte uppehålla mig vid allade principiella argumenten mot monarkin. Jag får istället rekommendera vår motion till läsning. Där harvi dessutom försökt att utveckla de starkaste argu-ment för monarkin som vi har kunnat hitta, eftersomrojalisterna är ovilliga eller oförmögna att göra detsjälva.Lindhagen begärde votering och fick 18röster för sitt yrkande. Men senapsfröet var satt, ochfrågan är om det inte har börjat gro igen.I varje fall ser jag fram emot betydligt fler än 18röster för reservation nr 10, vilken jag yrkar bifall till.Jag instämmer självfallet också i bifallsyrkandena tillövriga reservationer där vänsterpartister finns blandundertecknarna.Anf. 101 () re-plik:Herr talman! Jag vill bara ställa en fråga till MatsEinarsson: Är inte denna angelägenhet så pass viktigför honom att han skulle kunna tänka sig att förändrafolkomröstningsinstitutet, så att den här frågan kanunderställas folket?Anf. 102 () replik:Herr talman! Om hadeläst vår motion i dess helhet - vilket han i och för sigkanske har gjort - skulle han ha vetat att vi där fram-håller att detta är en fullt möjlig, kanske t.o.m. rimligväg att gå när det gäller att förändra vårt statsskick.Om vi kan komma överens om den behandlingsord-ningen i kammaren, så gärna för mig.Men en sådan folkomröstning ska - jag tror attIngvar är helt ense med mig om det - na-turligtvis grundas på en saklig, ordentlig och genom-gripande diskussion om författningsskickets grunderoch om demokratins former. Vi är inte på något sätträdda för en sådan diskussion.Anf. 103 () re-plik:Herr talman! Då förväntar jag mig att nu kommer att stödja kravet på ett förbättratfolkomröstningsinstitut.Anf. 104 () replik:Herr talman! Ett förbättrat folkomröstningsinstitutska jag naturligtvis med glädje stödja. Jag har dockännu inte sett några sådana förslag.Anf. 105 ():Herr talman! Jag börjar med att instämma i minabåda partikamraterns tidigare anföranden och yrkan-den. Jag tackar också å samtliga tre motionärers väg-nar för svaret på motionen om adeln. Det skulle jukunna bli ett lite historiskt beslut i dennafråga, om man vågar tolka det som ett första steg påvägen mot att avskaffa den sista resten av ståndssam-hället.Redan 1956 konstaterade attståndslagstiftningen inte låter sig förenas med nutidauppfattning om samhälleliga plikter och förmåner.Mot den bakgrunden trodde jag kanske att konstitu-tionsutskottet skulle vara moget att be-sluta att definitivt avskaffa de sista resterna av dennalagstiftning. Ändå nöjer jag mig efter viss tvekan medden ganska svaga skrivning som utskottet presterar,att det finns "skäl att pröva förutsättningarna för ochkonsekvenserna av en ändring av den nuvaranderegleringen".Men jag skulle nog ändå vilja höra hur utskottetsordförande eller , som jag har för-stått är djupt inblandad i den här frågan, tolkar dennaskrivning. Är det en klar och tydlig beställning tillregeringen att lägga fram ett förslag som avskaffarden här lagstiftningen? Vad är det i så fall för tids-perspektiv? Handlar det om , ellerkan man räkna med att det här kommer under minlevnadstid? Eller är det rentav så att vi ska kunna göradet ganska snabbt?Min tvekan inför denna tolkning ökade faktisktefter det att jag hade hört in-lägg. Jag skulle gärna vilja höra vad övriga i utskottetanser om det som han säger. Jag skulle t.ex. gärnavilja höra vad min folkpartistiska kollega anser om att ha blivit liksom även KarinPilsäter utmålad av som frasra-dikal utan sinne för proportioner.Aurelius hänvisar liksom företrädaretill något slags avtal med adeln i samband med 1800-talets författningsreform. Det gör mig något betänk-sam. Varför gäller då inte de s.k. avtal som mangjorde med överklassen en gång om den graderaderösträtten? Eller avtalet med männen om att enbart deskulle ha rösträtt och inte kvinnorna? Har moderater-na över huvud taget accepterat den allmänna rösträt-ten och de demokratiska fri- och rättigheterna, somden gamla högern en gång så livaktigt och helhjärtatbekämpade?Aurelius jämför med kommunistpartiernas privi-legier i och säger att de kanske var någotslags adel. Det ligger kanske en del i den jämförelsen.Låt oss driva den lite längre.Är för att de tidigare makthavandekommunistpartierna ska få behålla de byggnader somde ägde när partiet och staten var ett?Skulle han försvara en lagstiftning i nuvarande Ryss-land som reglerade uttag av med-lemsavgifter, med vars hjälp kommunistpartiernaskulle vårda sina statliga byggnader? Skulle han god-känna en lagstiftning i eller som sadeatt kommunistpartiernas medlemmar har en särskildplikt att bete sig höviskt och artigt mot varandra?Jag kom att tänka på en hög kubansk partifunktio-när, som lätt irriterat sade till mig när jag senast varpå : Ni tjatar och tjatar om det här med mänskli-ga fri- och rättigheter och politiska fångar! Tacka vetjag den riktiga högern i ! Den håller inte på meddet här tjafset.Adelns särställning i lagen har kanske inte någonstörre praktisk betydelse. Det finns många väsentliga-re frågor. Både frågan om monarkin och kanske ännumer frågan om de historiska arrendena, som är engammal kvarleva där borde komma tillskott, är betydligt viktigare. Men principiellt är dettafaktiskt en viktig fråga, som handlar om alla männi-skors lika värde. Jag tycker att vi borde kunna enasom vikten av denna grundläggande demokratiskavärdering.Anf. 106 () re-plik:Herr talman! Jag tycker i och för sig att JohanLönnroth har anledning att vara ganska nöjd medbehandlingen av sin motion. Det låg väl också näratill hands att det kunde ha blivit en annan utgång,men vi enades , och det är väl viktigtatt vi har en bred majoritet bakom utredningsuppdra-get. Regeringen uppmanas nu att utreda huruvida dethär behöver vara offentligrättsligt reglerat eller ej.Avsikten från utskottets sida är den att man ska kunnaträffa en överenskommelse med , och vitror väl att det ska kunna gå förhållandevis raskt. Detär i varje fall vår bedömning att så bör kunna ske.Men jag tycker också att det är självklart att manmåste genomlysa olika rättsliga och ekonomiskakonsekvenser av det här. Självklart vore det meraaktivistiskt att fatta beslutet om att allt det härska rensas ut, men det är inte riktigt det sätt som vihar att agera på. talare har här gått tillbakatill 1915, 1916 och 1917, och beslötnågon socialdemokratisk partikongress - kanske vardet t.o.m. före partisprängningen - att frågan omrevolutionen skulle utredas. Jag brukar ibland säga attdet är på den vägen.Det här ska kunna gå snabbare. Jag hoppas attriksdagen ska klara detta. I vartfall borde vi kanske försöka hitta en lösning innanuppenbarhetsrekvisitet slopas och författningsdom-stolar införs. Då kan det kanske bli ännu svårare att fånågon ordning i den här frågan.Låt mig säga att jag bara är vice ordföran-de i . Ordföranden är inte närva-rande här.Anf. 107 () replik:Herr talman! Det var en särskild socialismutred-ning som satt och till slut något rann ut isanden. Jag hoppas verkligen att det här beslutet i daginte leder till samma långbänk och sedan leder ut iintet. Jag förstår fuller väl att det finns en rad praktis-ka problem. Det måste göras någon uppgörelse medRiddarhuset. Det är viktigt att vi kan bevara det kul-turarv som vårt grannhus innebär.Min fråga är mycket konkret: Uppfattar GöranMagnusson beslutet som ska fattas som en be-ställning att regeringen ska lägga fram förslag ochverka för att vi tar bort lagstiftningen?Anf. 108 () re-plik:Herr talman! Om det vore en beställning skulledet naturligtvis stå att det är en beställning. Det äralldeles klart - som jag uppfattar det - att om interegeringen eller den utredning som ska genomförashittar ett avgörande skäl för att detta offentligrättsligareglerande måste bestå, är det avsikten att det skaupphöra. Vi har inte uppfattningen att man ska of-fentligrättsligt reglera saker och ting som inte behö-ver vara så. För min del tror jag - och det står inte iutskottets bedömning - att adelsmännen och kvinnor-na - det kanske inte heter adelskvinnor - har tillräck-lig livskraft för att hålla i gång verksamheten utan ensdet minsta lilla stöd från statens sida.Herr talman! Sedan var det socialistutredningensom det blev intet av, som uttrycker saken.Det blev dock rätt bra för arbetarklassen i Sverigeunder . Det finns en del andra exempel därsocialismen blev mera av och där det inte är riktigtlika bra ens i dag.Anf. 109 () replik:Herr talman! Frågan är om det hade så mycketmed utredningen att göra.Jag ska tolka detta positivt. Jag har så pass mycketförtroende för denna regering att jag inte ens i minvildaste fantasi kan tänka mig att de skulle kunnahitta något avgörande skäl till att ta bort den sistaresten av ståndssamhället. Möjligen skulle de kunnaanlita för att hitta något sådant argument,men det tror jag inte att de kommer att göra.Anf. 110 ()replik:Herr talman! Jag får väl erkänna att jag inte harlika stort förtroende för regeringen i någon frågaegentligen. Vad som gäller är det som står i beslutet,vilket också var inne på, dvs. ut-skottets bedömning som vi kommer att fatta beslutom . Det står exakt så här: "Enligt utskottetsmening finns det skäl att pröva förutsättningarna föroch konsekvenserna av en ändring av den nuvaranderegleringen." Detta ges regeringen till känna.Mer än så går det inte att säga. harönskat en fränare skrivning som han inte har fått, ochnågon annan kunde ha önskat en annan skrivning somman inte heller har fått. Detta är vad utskottet harenats om, dvs. "förutsättningarna för och konsekven-serna av". Rent praktiskt är det mycket kompliceratatt göra förändringar. Det finns juridiska frågor somjag inte hinner gå in på men som jag tror att JohanLönnroth känner till som har att göra med både 1809års regeringsform och representationsreformen ochadeln som ett speciellt rättssubjekt. Det kan gå attlösa om man anser att det är en oerhört viktig fråga.Det finns också ekonomiska och andra synpunkter.Det är det som ska undersökas. Det är det vi säger.Det går alltid att vara hövisk och artig. JohanLönnroth frågade om det fanns någon adekvans förkrav på höviskhet och artighet . Det tycker jagatt det gör även utanför adeln. Vi försöker vara dett.ex. Det är mycket som är intressanthistoriskt och i lagstiftningen. Jag kan för mittliv inte inse att detta ska vara en viktig fråga som pånågot sätt kan vara prioriterad i en författningsutred-ning eller i ett författningsbetänkande.Detta föranleder mina möjligen något mindre arti-ga men fortfarande höviska synpunkter när jag pratarom känsliga radikala sinnen som borde utveckla ettstörre sinne för proportioner. Jag syftade närmast pådem jag berörde innan, nämligen gamlakommunister.Anf. 111 () replik:Herr talman! Jag är tämligen ointresserad av hurpass väsentligt tycker att dennafråga är. Men jag skulle gärna vilja veta av vilkenkaraktär som Moderata samlingspartiets inställningtill frågan är när man har ställt upp på den formule-ringen. Är det fråga om samma sak som 1917, 1918och 1919, då man till slut var nödd och tvungen att gåmed på den allmänna rösträtten och demokratiska fri-och rättigheter? Eller är det ett försök att kasta såmycket grus i maskineriet som det någonsin är möj-ligt, att ni egentligen inte vill men ni kan inte med atthävda den gamla högerns syn? Är det med hjärtateller hjärnan som har ställt upp på dennaformulering?Anf. 112 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det är ganska tydligtatt vi i utskottet har kommit fram till att det visst gåratt utreda frågan. Det är så det ligger till, och det haralla ställt upp på, inklusive parti-vänner i utskottet. Det finns anledning att understrykadet.Sedan kan man ha olika synpunkter på hur vä-sentlig frågan är. Motionären tycker förstås att den ärväsentlig. Jag tycker att det finns många oerhörtmycket viktigare författningsfrågor. Jag tycker att dethar framgått av debatten att vi i första hand börlägga lite mer krut på dem.Sedan var det historieskrivning, kommunistpartietoch gamla högern. Vi måste ändå till slut konstateraatt det blir lite larvigt med anspelningarna på 1917och dåvarande .