prot · GO0959 · 2001-02-01 00:00:00 — Jag är mycket välmedveten om att barn egentligen intetillhör rättsväsendets område. Men å andra sidankanske jag hade förväntat mig ett svar som skulle gåut på att det behövs kraftiga resurser till polisen, tillnärpolisen, så att man i samverkan med skolan kan gåin och arbeta.Jag skulle vilja citera ministerns företrädare påjustitieministerposten som i DagensNyheter sade så här:"Diskussionerna handlar för mycket om vad vi skagöra med 17-åringarna, men de är sällan förstagångs-förbrytare. Diskussionen borde i stället handla om11-15-åringarna, vad görs för dem? "Där hoppas jag att det ska bli kraftiga polisför-stärkningar så att närpolisen aktivt kan gå in i skolanoch verka där. Då tror jag att vi kan åstadkommaresultat, tillsammans med allting annat som ministernnämnde.Anf. 153 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror faktiskt att vi är överens omdet frågeställaren säger. Det var bara för att jag inteville upprepa vad jag sagt här som jaginte nämnde närpolisen. Men det är precis som jagsagt tidigare att antalet poliser ska öka, varvid antaletnärpoliser självklart också kommer att öka. Den ex-akta fördelningen är det som av-gör.Jag delar helt den uppfattningen att antalet närpo-liser måste öka och att de har en oerhört viktig del idet brottsförebyggande arbetet. Jag delar också upp-fattningen att åtgärderna måste sättas in tidigt, ännutidigare än så. Rapporter visar att man kan se benä-genhet hos barn än . T.o.m. pådagisnivå har det kunnat konstateras.Vi sätter självklart in alla åtgärder som någonsinska behövas för att inte en negativ spiral ska utveck-las, som annars kanske är fallet, och absolut intevänta tills de är . Jag delar alltså helt den upp-fattningen.Anf. 154 ():Fru talman! Justitieministern sade att en av deviktigaste brottsförebyggande insatserna är generellvälfärd. Det är väl en sanning med modifikationer.Om det hade varit så skulle vi när vi hade den högstalevnadsstandarden i världen också haft den lägstabrottsligheten. Så var det faktiskt inte. Justitieminis-tern kanske får lite problem med de empiriska bevi-sen i den delen.Justitieministern talar en hel del om strukturellaåtgärder, t.ex. boendemiljö. Det är viktiga och braåtgärder. Det förhindrar tillfället till brott. Men mankommer inte åt den grundläggande faktorn, nämligenbrottsbenägenheten och därmed nyrekryteringen tillbrottsbanan. Det handlar i grunden om fostran ochuppfostran. Om jag införlivas som barn värden somatt jag ska ha respekt för min medmänniska och hen-nes egendom och lär mig att kontrollera min impulsi-vitet, då minskar också brottsbenägenheten. Det finnsingen vilja att begå brott. Det handlar i mycket höggrad om att föräldrarna måste ha tid för barnen.Jag skulle vilja uppmana justitieministern att seföräldrarna och andra som arbetar med barn som denviktigaste målgruppen i det förebyggande arbetet.Man kan ställa sig frågan: Varför har lyckats såbra med låg brottslighet?Anf. 155 Justitieminister ():Fru talman! Som jag också har sagt tidigare ärföräldrar de som vi sätter allra först. är det tyvärrså att alla barn inte har de föräldrar som man kanskeskulle önska i fråga om att orka ge det stödet till sinabarn, av en eller annan anledning. Det är just därförsom ett starkt samhälle kan ge de här barnen resurserså att de också kan växa upp och utvecklas på ett sättsom vi alla önskar. Det är därför det är så viktigt attge samhället de resurserna. På så sätt är välfärdsstatenden allra bästa garantin när inte föräldrarna orkar ellerräcker till.Anf. 156 ():Fru talman! Det är sant att det inte finns någraperfekta föräldrar, men de allra flesta har ju möjlighetatt ge sina barn en god uppfostran och lära dem attkontrollera sina impulser. Men det gäller också attsamhället stöttar föräldrarna i detta arbete.Anf. 157 Justitieminister ():Fru talman! När man närmare tittar på förhållan-dena för de unga pojkar och flickor som hamnar ikriminalitet ser vi att det ofta handlar om sådanaföräldrar som av en eller annan anledning inte orkareller kan ge det stödet till sina barn. Det är en mycketstark, oroväckande och otäck samverkan mellan för-äldrar som inte orkar ge stöd och barn som hamnar ikriminalitet.Anf. 158 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka justitie-ministern för föredragningen. De flesta frågor harredan varit uppe.Det jag skulle vilja lyfta upp är att det är viktigtatt det brottsförebyggande arbetet bygger på forsk-ning och kunskap om vad som fungerar. Där harutvecklingen gått framåt, och vi har sett mycket posi-tivt de senaste åren.Det finns ett perspektiv som man i stort sett intehar fått in i det brottsförebyggande arbetet , faständet sakta börjar vara på gång. Det är könsperspekti-vet. Vi vet att de flesta brotten begås av män, ungamän. Det är också viktigt att man har kunskaper ochfår in det perspektivet för att få ett så bra brottsföre-byggande arbete som möjligt.Min fråga till justitieministern är om han är be-redd att ytterligare förstärka könsperspektivet på detbrottsförebyggande arbetet när det gäller både forsk-ning och kunskapsöverföring.Anf. 159 Justitieminister ():Fru talman! Det är helt riktigt att de allra flestasom begår brott är män eller pojkar. De allra flestasom utsätts för brott är också män eller pojkar. Själv-klart ska det finnas ett könsperspektiv på så sätt tar hänsyn till de speciella förhållanden somgäller både flickor och pojkar. Där har vi kunnatkonstatera att det i skolor används ett språk som ärgrogrunden till ett könsdiskriminerande och ett ut-vecklande av brott just gentemot kvinnor.Anf. 160 ():Fru talman! Det är positivt att justitieministerntycker det. Men det är också viktigt att den här kun-skapen och könsperspektivet förs in i det brottsföre-byggande arbetet i de brottsförebyggande råden. Dethandlar nämligen också om vilka insatser som manbehöver göra och om var man ska sätta in sina krafterför att få ett så bra brottsförebyggande arbete sommöjligt. Då är könsperspektivet och kunskapen omvilka det är som begår brott en betydande del för ska lyckas i det brottsförebyggande arbetet. Menjag tackar justitieministern för att han anser att justkönsperspektivet är viktigt. Och jag hoppas att detkommer att föras in ännu mer i framtiden.Anf. 161 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill bara tacka för de frågor somjag har fått och för en fortsatt diskussion kring dessaoerhört viktiga frågor.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2000/01:164 omhögskoleprovet och etnisk bakgrundAnf. 162 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att dels utvärderahögskoleprovets konstruktion i förhållande till grup-per med olika etnisk bakgrund, dels studera koppling-en mellan invandrargruppens utnyttjande av högsko-leprovet och antagningen till utbildningen.Frågor om breddad rekrytering ligger mig varmtom hjärtat. Jag är därför glad att upp dessa för mig mycket angelägna frågor.För mig är det av betydelse att alla oavsett kön,etnisk och social bakgrund får lika tillgång till denhögre utbildningen. Detta var ett av skälen till att jag ioktober 1999 tillkallade en särskild utredare meduppdrag att lämna förslag till åtgärder för att ökamångfalden i högskolan. Utredaren har i maj 2000redovisat sina förslag i betänkandet Mångfald i hög-skolan - reflexioner och förslag om social och etniskmångfald i högskolan (SOU 2000:47). Betänkandet,som remissbehandlats, kommer bl.a. att utgöra un-derlag för en proposition om breddad rekrytering,som regeringen kommer att presentera för riksdagensenare i år.I budgetpropositionen för har regeringenangett att det långsiktiga målet för 2000-talets hög-skola är att hälften av en ungdomskull ska ha påbörjathögskolestudier . I samma propositionframhålls att högskolan måste präglas av minskadsnedrekrytering och ökad mångfald. För att lyckasmed detta måste högskolan bli mycket bättre på attrekrytera fler till studier, bl.a. studerande med ut-ländsk bakgrund.Under perioden 1997-2003 tillförs universitetenoch högskolorna resurser för närmare 100 000 nyapermanenta platser. Antalet utbildningsplatser liksomdet nya mer generösa studiestödet som införs hösten2001 är viktiga förutsättningar för ett framgångsriktrekryteringsarbete.Statistiska centralbyrån har publicerat ettmeddelande om högskolestuderande med utländskbakgrund (UF 19 ). Av meddelandet framgårbl.a. att utrikes födda är underrepresenterade i hög-skolans grundutbildning. Representationen mellan deolika redovisningsgrupperna varierar emellertid.Inom av den totala be-folkningen i riket fanns ihögskolans grundutbildning. Bland personer som varfödda i med två svenskfödda föräldrar fanns15 % i högskolans grundutbildning. Representationeni gruppen född i med en svenskfödd och enutrikes född förälder var nästan lika hög, . Igruppen född i med två utrikes födda föräld-rar studerade , medan gruppen utrikes föddahade den lägsta representationen på . I samtligagrupper hade kvinnor en högre representation, i för-hållande till respektive grupp i befolkningen, än män-nen.Den av initierade studien, somUlla-Britt hänvisar till, har publice-rats (rapportserie 2001:3 R). Syftetmed studien var att ta reda på om högskoleprovetinnehåller element som försvårar genomförandet förpersoner med utländsk bakgrund och vad man i så fallkan göra åt det.Jag har med stort intresse tagit del av rapporten,som bl.a. visar att personer med utländsk bakgrundfår sämre resultat på högskoleprovet än traditionellasvenskar. De största svårigheterna möter de somkommit till . Personer medutländsk bakgrund gör inte heller provet i sammautsträckning. Utredningens resultat tyder på att denkulturella bakgrunden har betydelse för hur bra manpresterar på provet, om provet över huvud taget görssamt om provet görs flera gånger.Jag har erfarit att - med utgångs-punkt i den nu publicerade rapporten - avser att initi-era ytterligare studier i frågan. Bl.a. avser verket attundersöka om de observerade skillnaderna i resultatpå högskoleprovet beror på att individerna har olikautbildningsbakgrund, dvs. valt olika program i gym-nasieskolan. Verkets fortsatta studier ska också visaom det finns vissa slag av uppgifter i provet sommöter särskilda svårigheter för dem som har utländskbakgrund samt vad det kan vara som kännetecknarsådana uppgifter.Det är viktigt att vi får ytterligare kunskap i frå-gan. Jag kommer självklart att hålla mig informeradom de fortsatta studierna. Resultaten blir en viktiggrund för den framtida utvecklingen av högskolepro-vet. Målet måste vara att personer med utländsk bak-grund ska ha samma möjligheter som alla andra attbli antagna till högskolan.Högskoleprovet är emellertid endast en av defaktorer som påverkar rekryteringen till högskolan.Som jag nämnt tidigare avser regeringen att senare iår förelägga en proposition om breddadrekrytering. Det blir då tillfälle att behandla rekryte-ringen av grupper med olika etnisk bakgrund i ettvidare sammanhang.Anf. 163 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill tacka för svaret på min inter-pellation om högskoleprovet och etnisk bakgrund.I oktober 2000 visade anmälningarna till högsko-leprovet på en minskning . Såvitt jag harerfarit så finns det endast begränsad kunskap om hurhögskoleprovet utnyttjas av olika etniska grupper ochderas resultat av provet. I samband med provtagning-en samlas inte uppgifter om etnisk bakgrund in. , , pågår ett försök. Och man har redan kunnatskönja resultat om att skillnader i kulturell bakgrundkan ha viss påverkan på hur man klarar högskolepro-vet. Det märkliga är att detta inte gäller delprovenordförståelse och läsförståelse utan de mera matema-tiskt inriktade delproven.Jag är därför glad över att utbildningsministernsärskilt markerar att högskolan måste präglas avminskad snedrekrytering och ökad mångfald. Och föratt klara detta måste givetvis högskolan klara att re-krytera fler studenter med utländsk bakgrund.Fru talman! redovisar somministern säger att utrikes födda har den lägsta repre-sentationen av högskolestuderande med utländskbakgrund, vilket i sig inte är så märkligt. visar också att de som kommit tillSverige möter mest svårigheter.Därför är jag tacksam för att nu fort-sätter att studera om det finns uppgifter i högskole-provet som möter särskilda svårigheter för studentermed utländsk bakgrund.Den största skillnaden som man har kom-mit fram till handlar, såvitt jag förstår, om uppgiftersom mäter förmågan att tolka diagram, tabeller ochkartor. Minst skillnad är det i det engelska läsförståel-seprovet, vilket ju är ganska naturligt. Högskolever-ket konstaterar att det är svårt att förklara de storaskillnaderna när det gäller att begripa innehållet idiagram och tabeller. Kanske har vi kommit så långt iSverige att vi tränar dessa färdigheter mer. I så fall ärdet ju positivt. Men det kan också vara så att infor-mationen som ska läsas beskriver typiskt svenskaförhållanden, så att tolkningen försvåras för studentermed annat ursprung. Fackuttryck kan också varamycket svårförståeliga. konstateraratt skillnaderna också kan bero mycket på vilketgymnasieprogram som den studerande har gått. Vikristdemokrater anser att det är viktigt att vi skaparett system som innebär att samma möjligheter ges tillantagning till högskolan oberoende av etnisk här-komst. Jag förstår till min glädje att ministern har denuppfattningen. Detta innebär givetvis inte att vi ruck-ar på kunskapskraven.Jag har ytterligare en fråga till statsrådet hur detta arbete kan drivas vidare. inne-har nu ordförandeskapet i EU, och där finns enlarge-ment, environment och employment med. Men detfjärde e:et, education, finns inte med. Varför?Man skulle kunna göra en jämförelse. Studerandefrån , , , och Austra-lien tycks lyckas bättre med högskoleprovet än stude-rande från och . Hur kan vigå vidare och analysera detta?Anf. 164 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är en mycket viktig frågeställningsom tar upp. På vilket sätt funge-rar högskoleprovet, och hur kan man fortsätta attreformera högskoleprovet?Det är viktigt att som är expert-myndigheten på området driver denna utvecklingvidare. har man identifierat vad man menar varaskillnader, och fortsätter analysarbetet med attförsöka se var och varför dessa skillnader uppstår.Det är ett viktigt arbete, och vi kommer med stortintresse att ta del av resultatet.Ulla-Britt har ett stort engagemang idessa frågor, och det är bra, därför att vi kommer attfå anledning att fortsätta diskutera dessa frågor påbredden. Vi arbetar nu med en proposition som syftartill att ytterligare öppna högskolan.Det är ett mycket framgångsrikt arbete vi är mittinne i. med den mycket starkautbyggnaden av högskolan har många nya grupperkommit till högskolan. Tittar vi på den sociala sned-rekryteringen ser vi att över hälften av studen-terna, alltså mer än 150 000 studenter i den svenskahögskolan, kommer från hem som inte har någonakademisk tradition. Det är någonting fantastiskt somär på väg att ske.Samtidigt ser vi att i proportioner är det fortfaran-de så att den sociala snedrekryteringen finns där. Detär större sannolikhet att man fortsätter till högre ut-bildning om man kommer från ett akademiskt hem änom man kommer från ett hem utan akademiska tradi-tioner.Det här slår också starkt igenom när man tittar påskillnader när det gäller etnisk bakgrund. Det huvud-sakliga skälet är den sociala bakgrunden, föräldrarnasbakgrund. Det ser vi på svenskar och på människorsom har utländsk bakgrund.Men det är klart att den här komponenten ocksåfinns. Det är värt att analysera vidare hur vi kan för-bättra högskoleprovet för att det ska vara rättvist ochrättvisande.När det gäller frågan om och utbildning ärdet en mycket viktig europeisk diskussion som nupågår. På Lissabontoppmötet förra åretlyfte man verkligen fram utbildningens och forsk-ningens helt avgörande roll när det gäller att skapasamhällen i utveckling, moderna samhällen där med-borgarna kan leva ett gott liv, samhällen där den eko-nomiska tillväxten spirar. Då blir utbildning ochforskning viktiga.Samtidigt är utbildning en nationell fråga. Det ärinte en fråga där vi fattar övernationella beslut. I EUarbetar vi mer med hur vi kan jämföra oss med var-andra, hur vi kan ha gemensamma målsättningar, hurvi kan sporra varandra att göra större insatser på ut-bildningsområdet. Det är ingen tvekan om att Sverigeär ett av de verkligt stora föregångsländerna i deteuropeiska sammanhanget. Det är vi när det gäller deresurser vi sätter in i utbildningen, de resultat vi fårav detta och de ambitioner vi har på bredden. Detgäller alltifrån förskola till unga forskare.Det finns anledning att fortsätta att diskutera hurvi kan bredda rekryteringen till högskolan. Vi arbetarhårt med att lägga fram ytterligare förslag för attförstärka den fina tendens vi nu har med alltfler somkommer in på högre utbildning - även människorsom kommer från grupper som vanligtvis inte gårvidare.Anf. 165 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag har inget att säga mot detta. Menjag undrar lite över varför ett fjärde E inte är med.Employment är ju också en mer svensk fråga, ochEducation borde ha denna styrka.Sedan blev jag lite förvånad när jag läste om denstudieresa till och som Högskoleverketgjort. Jag ska citera lite av det som står i början avrapporten. Där säger man:"Det sammanfattande intrycket, framförallt frånKanada men även från , är att systemen för an-tagning och urval till högre utbildning är mycket merflexibla än det svenska. Ett betydligt bredare underlagav information om de sökande samlas in, betydligtfler personer är engagerade i processen och utrymmefinns för bedömning av särskilda skäl i olika avseen-den. I har vi, för att något hårddra det hela, enalgoritm i en dator som räknar fram det mest fördel-aktiga av betygsmedelvärde eller högskoleprovspo-äng. I skenet av de urvalsprocesser mötteunder sin studieresa framstår den svenska lösningensom synnerligen mekanisk och instrumentell. "De orden står för.Därför vill jag gå vidare och se om vi nu kan jäm-föra lite mer med europeiska länder när vi har EU-ordförandeskapet och se på antagningssystemen tillhögskolan med syfte att skapa en bättre inhemsksituation för ungdomar med utländsk bakgrund.Jag tycker att det svenska ordförandeskapet för-pliktigar till ett fjärde E. Tillsammans med Enlarge-ment, Environment och Employment är Educationviktigt. Utbildningsministern måste se till att hög-skolan öppnar för mer mångfald och möjligheter förungdomar med annan etnisk bakgrund att komma in isystemet. Högskoleprovet skulle här kunna ge en godchans, kanske en bättre chans.Då är det lite synd, när man klarar t.ex. läsförstå-elseprovet, att man fastnar i att tolka diagram, tabelleroch kartor. Jag skulle vilja fråga utbildningsministernvilka möjligheter som finns att jämföra de europeiskasystemen och få fram det här till oss, att titta litegrann på länderna närmare oss.Jag har här uppgifter från SCB . Man jämför utrikes födda boende i Sverigemed födda i med två svenskfödda föräldrar.15 % av alla födda i med två svenska föräld-rar - det har ministern i och för sig redan sagt - stu-derade på högskolans grundutbildning höstterminen1998. Vi har säkert samma material att utgå från,vilket ju är väldigt bra. Då blir det inga missförstånd.Motsvarande siffra för utrikes födda var 9 %.Men inom gruppen utrikes födda - det nämndeinte ministern - var det stor skillnad mellan olikaländer. Bland personer från studerade ,bland personer från och bland personerfrån . Den största gruppen bland de utri-kes födda studenterna var från . De var knappt7 000. Den näst största gruppen var från medhälften så många studenter, ca 3 500.Sedan var det också stora skillnader mellan ut-bildningar. Störst andel utrikes födda hade tandläkar-utbildningen. Hur bär man sig åt inom den utbild-ningen t.ex. jämfört med utbildningar inom lantbrukoch skogsbruk, som hade minst andel?Anf. 166 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är tydligt att väl insatt i ämnet. Det är bra. Vi kommer att fort-sätta att behöva resonera om den här typen av fråge-ställningar.Jag ser fram emot det fortsatta arbete som har annonserat att man kommer att göra.Man kommer att analysera högskoleprovets funk-tionssätt vidare.Jag ser också att den politik vi nu bedriver visaratt det går att förändra verkligheten. Ta de fina exem-pel vi har med de två nyaste högskolorna, Malmöhögskola och . Det är två mycketframstående högskolor som förenar att vara akade-miskt mycket duktiga - excellenta - med att också haett starkt socialt engagemang och betyda något stort ide områden där de är mycket framgångsrik i attrekrytera nya grupper i en del av där män-niskor geografiskt har haft, kan man tycka, ganskanära till , KTH och KarolinskaInstitutet. Men det är inte så det fungerar när detgäller rekrytering till högskolan. Närvaron av Söder-störns högskola har betytt att nya grupper har kommittill högre utbildning. Man har varit mycket fram-gångsrik i att också rekrytera studenter som inte genomsvenska bakgrunden.Det är en verklighetsförändring vi nu är mitt inne isom behöver förstärkas. Vi arbetar med en framtidaproposition och tittar över egentligen allt från bryg-gan in i högskolan och antagningen till klimatet påhögskolan och diskrimineringsfrågorna, som är oer-hört viktiga. Vi tittar över utvecklingen av utbild-ningarnas innehåll och hur vi ytterligare kan stimule-ra detta så att också den pedagogiska förnyelsen finnsdär för att kunna ta emot allt bredare grupper i sam-hället. Här pågår ett arbete som vi gärna återkommertill.Men det sker också något stort i samhällsutveck-lingen tack vare de stora satsningar på högskolan somvi nu gör.När det gäller de tre E:na finns utbildning medsom en betydelsefull komponent i alla tre.Utbildning finns alldeles tydligt med i sysselsätt-ningsfrågan, Employment. Det blir allt viktigare i deneuropeiska diskussionen. Det är utbildning som ärsjälva nyckelfrågan när det gäller att öka sysselsätt-ningen. har en fin grund att stå på när detgäller att föra denna argumentation.Utbildning finns i utvidgningen, med utbytespro-grammen. I människors rörlighet över gränsernaspelar utbildning en väldigt stor roll, inte minst förunga människor och deras möjligheter att studera ivarandras länder.I miljöfrågan är ju utbildningssystemet och forsk-ningen centrala. Vi arbetar nu också i det bredaresammanhanget runt , utbildningsministraremellan, för att stimulera varandra att utöka kopp-lingen till miljöfrågorna i våra utbildningssystem.På den punkten kan jag verkligen möta Ulla-BrittHagström med att utbildning är mycket viktigt i deeuropeiska diskussionerna och ingår i de svenskaprioriteringarna.Anf. 167 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Man kan då säga att Education finnsmitt inne i en triangel där de andra tre hörnen bestårav de andra tre E:na. I så fall kan jag vara med, mendet måste ut i reklamen också, utbildningsministern.Det har ju visat sig att korrelationen mellan re-sultat på högskoleprovet och betyg från gymnasietenligt det tidigare relativa systemet är 0,5. Till unge-fär mäter de samma sak, men de mäter också tillstor del olika saker. Därför är det viktigt att diskuterabetygens och högskoleprovens roll. Man prövar juockså nya sätt, såsom intervjuer.Jag läser innantill ur Antagning till högskola, erfa-renhet och visioner. Där står att i valet mellan dessatvå är det rimligt att beakta att betygen troligen ävenavspeglar studiemotivation och uthållighet, medangoda resultat på högskoleprovet mer visar på förmå-gan till koncentration och kraftsamling och i viss månen förmåga att arbeta fort.Genom att peka litet mer på högskoleprovetsmöjligheter för studenter med utländsk bakgrundkanske de på något sätt kan ges möjlighet att visa sinförmåga och få en mer rättvis bedömning. De har juinte kunnat vara med i det svenska systemet och byg-ga upp betygen som den som har gått i den svenskautbildningen hela tiden.Jag tackar för den positiva inställningen, och sermed glädje fram emot att få se hur marknadsförings-symbolen kommer att se ut.Tack.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2000/01:186 om narko-tikageneralAnf.