prot · GO0950 · 2001-01-16 00:00:00 — Jag vet attdetta är en svår materia och kan innebära att man helatiden måste göra förändringar i lagstiftningsarbetet.Därmed har jag varit kritisk till att vi inte tidigarefått ett fullständigt enigt klarläggande om att man skasläppa in tredje parter i näten för att därmed skapakonkurrens och inte bygga nya monopol. Jag är na-turligtvis glad när detta klarläggande nu äntligenkommer.Jag hoppas att det kommande halvåret ska innebä-ra att statsrådet kommer att vara mer drivande i dessafrågor inom EU. En del av frågorna innebär att vi nuuppfyller de krav på regleringar och de förslag somkommer från EU i stället för att själva vara ledande,som vi var tidigare. Jag tror att det är bra ur konsu-menternas synvinkel men inte minst för statsmaktenoch konkurrenskraft som ledande tele- ochIT-nation om vi är drivande för en skarp och effektivkonkurrens på tele- och IT-området.Det förutsätter att det finns enkla, tydliga reglersom är dynamiska över tiden. Det innebär att maninte kan bygga upp nya monopol genom att ta kon-troll över ledningar, utan man måste när överkapacitetfinns släppa in andra till marknadspris, vilket ärganska väl i överensstämmelse med den konkur-renslagstiftning som finns.Fru talman! Jag hoppas med andra ord att statsrå-det verkligen ska driva detta under det kommandehalvåret.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill bara betona att det är skönt,till skillnad från i den förra debatten, att säga att vi ärväldigt överens och att det är en väldigt viktig ba-lansgång, precis som Per påpekar här,inte minst mot bakgrund av att de marknader som vihär talar om rör sig väldigt fort och förändras väldigtsnabbt. Den utvecklingen ställer ju ännu större ochkanske lite unika krav också på lagstiftaren att trotsdetta försöka behålla en tydlighet och en förutsägbar-het i spelreglerna, så att vi inte riskerar de investe-ringar som vi så väl behöver för att fortsätta vara ettstarkt och framgångsrikt IT-land.Jag har stor respekt för de synpunkter som PerWesterberg framför och kommer att fortsätta att ar-beta i den riktningen.Anf. 10 PER ():Fru talman! Jag är naturligtvis nöjd med statsrå-dets svar på frågorna. Jag vill bara markera här att detär en snabbt förändrad marknad, och jag var mycketoroad över den diskussion som har varit om yttrande-frihetsgrundlagen. Hade man hävdat att den skullevidmakthållas, hade i princip alla tele- och elavregle-ringar fallit som korthus i i och med att de ipraktiken bygger på en form av tredjepartsaccess närdet finns överkapacitet i näten.Som sagt: Jag hoppas nu att vi ska kunna drivadetta och att vi får en entydig debatt om att släppa inkonkurrens och inte om att bygga nya monopol. Enförutsättning för att få konkurrens är att man reglerar,annars blir det tyvärr alltför många monopol.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2000/01:106 omarbetstidsfrågan - om flexibel förläggningAnf. 11 Statsrådet ():Fru talman! har frågat hur jag villverka för ökad flexibilitet för individen när det gällerframförhandlad ledighet och vilka förslag jag avseratt lägga fram för att åstadkomma ökad flexibilitet iförläggningen av arbetstiden.Jag instämmer i uppfattning attdet är viktigt att ge den enskilda arbetstagaren ettmycket stort inflytande över arbetstidens förläggningoch därigenom ge möjlighet till en godflexibilitet i produktionen. Jag håller också med Ma-ria om att arbetstagarna ska ha stor rätt attvälja hur den ledighet man har rätt till ska förläggas.Ofta är det möjligt att kombinera arbetstagarnasönskemål och verksamhetens behov. Men när det inteär möjligt är det viktigt att de regler som gäller enligtlag ger en rimlig avvägning mellan arbetstagarnasbehov av inflytande och arbetsgivarens behov avflexibilitet i verksamheten. Med en sådan lagstiftningsom grund kan arbetsgivare och arbetstagare träffaöverenskommelser som passar i varje enskilt fall. Närdet gäller förmåner utöver vad lagen kräver - MariaLarsson tar upp flexibilitet i förläggningen av fram-förhandlad ledighet - är det parterna som ska avgörahur reglerna ska se ut.Ett viktigt skäl för att öka individernas möjlighetatt påverka arbetstiderna och dess förläggning är demycket ökande stressrelaterade problemen i arbetsli-vet. har vi sett hur sjukskriv-ningarna och antalet anmälda arbetsskador ökar.Ökningen är dramatisk när det gäller just stressrelate-rade sjukdomar och skador. Det föränderliga arbetsli-vet, med nya typer av arbeten, anställningsformer ochsätt att organisera arbetet, gör att nya typer av ar-betsmiljöproblem uppstår vid sidan av de traditionel-la. Kraftiga besparingar och rationaliseringar inommånga branscher och verksamheter har också bidragittill arbetsmiljöproblemen. Jag är övertygad om att ettökat inflytande över arbetstiden för individen harmycket stor betydelse när det handlar om att minskade stressrelaterade problemen i arbetslivet.En arbetsgrupp inom har tagitfram och jobbar med en handlingsplan för åtgärder påarbetsmiljöområdet. En fråga som gruppen lyfterfram är just den stora betydelse som inflytandet överarbetstiden har. Effektivitet och flexibilitet i produk-tionen måste kunna kombineras med ett ökat infly-tande för varje enskild individ.Under senare tid har det lagts fram flera intres-santa förslag på detta område, inte minst det gemen-samma förslag som de tre fackliga centralorganisatio-nerna LO, och som bekant lämnade ihöstas. Förslaget går ut på att just öka arbetstagarnasinflytande över hur arbetstid och semester förläggsmen också en rätt att få ytterligare betald le-dighet.Inom ramen för budgetsamarbetet med Miljöpar-tiet och har det tyvärr inte varit möj-ligt att komma överens om en sådan förändring. Re-geringen tillsätter därför nu en bred, parlamentariskutredning där också arbetsmarknadens parter kom-mer att inbjudas att delta.Kommittén ska lämna förslag till en ny arbetstids-reglering som ger den enskilda arbetstagaren ett stör-re inflytande över arbetstidens förläggning och ocksåen möjlighet till god flexibilitet i produktionen.Kommittén ska också se över genomförandet av EG:sarbetstidsdirektiv. Dessutom ska den pröva olikavägar till förkortning av arbetstiden och ge förslag påhur dessa ska kunna genomföras.Slutligen: Kommittén ska också lämna förslag ändring av semesterlagen som ger arbetstagarenrätt att ta ut den femte semesterveckan och sparadsemester som del av dag. Semesterlagen ses ocksåöver i förenklingssyfte med det främsta målet att göralagen lättare att tillämpa för små företag.Anf. 12 ():Fru talman! Jag vill framföra mitt tack till MonaSahlin för interpellationssvaret. Det var ett långt ochinnehållsrikt svar.Jag kan konstatera att statsrådet och jag är överensom ganska mycket i arbetstidsfrågan. Vi gillar inte enlagstadgad generell arbetstidsförkortning. Vi tyckeratt parterna ska ha huvudansvaret för arbetstidsför-kortningen, och vi vill bägge möjliggöra ökad flexi-bilitet för förläggning av arbetstiden efter människorsönskemål i olika livssituationer.Den typen av lösningar för ökad flexibilitet finnsdet dessutom en uttalad majoritet för i riksdagen.Varför, , väljer regeringen att ändå hållaVänsterpartiet och om ryggen och på gotthumör och tillsätta en utredning för den här typen avfrågor? Det som kan utredas är redan utrett. Rege-ringen väljer att köpa tid. Vore det inte mer rakryggatatt faktiskt säga upp bekantskapen med Vänstern ochMiljöpartiet i arbetstidsfrågan och söka andra samar-betspartner?Långsiktiga lösningar sökes bäst över blockgrän-serna i arbetstidsfrågan. På ett område med så bety-dande ekonomiska konsekvenser får inte spelreglernaomformuleras för ofta eller för snabbt, inte ens vid ettregeringsskifte. Är det statsrådets avsikt att via utred-ningen söka andra majoriteter i arbetstidsfrågan?Jag skulle här också vilja framföra ett offentligttack för tillmötesgåendet från regeringen för kristde-mokratisk politik, för när man läser direktiven till denparlamentariska utredning som tillsätts finnsKristdemokraternas förslag med nästintill ordagrant,nämligen att genom en ändring i semesterlagen göradet möjligt att ta ut den femte semesterveckan somdel av dag. Denna del är egentligen mycket enkel attgenomföra och hade inte alls behövt lyftas in i enutredning. Jag kan bara beklaga att statsrådet inte äröppen för att göra denna förändring i ett tidigareskede utan skjuter det på framtiden.Egentligen var ju huvudfrågan i min interpellationom inte saker och ting kunde göras omgående utanutredning, kanske . Den frågansvarade inte statsrådet på direkt, det långa svaret tilltrots, utan mer indirekt. Ska jag tolka svaret så attreformer för att öka den enskildes möjlighet till ökadflexibilitet inte är aktuella ,förrän utredningen är klar?Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Det är ju roligt om kristdemokraternaär så jublande glada över att ni kan tolka en del me-ningar som att här har förslagkopierats. Jag hoppas att ni har fler och större sakeratt glädja er åt i Kristdemokraterna.Sedan frågar : Varför hålla fast vidsamarbetet med Vänstern och ? Varförännu en utredning? Jag är övertygad om att MariaLarsson frågar fast hon vet svaret, dvs. att vi har ettsamarbete med och här iriksdagen som på många vis har varit väldigt fram-gångsrikt, att det berör budgetfrågor och att där ingårockså arbetstidsfrågan.Det är dock en stor skillnad mellan den utredningsom LO:s före detta avtalssekreterare har startat och de utredningar som vi har sett gans-ka många av . ska man konkretise-ra inte om, utan hur, en förkortning av arbetstiden ochen ökad flexibilitet för individen ska se ut. Det är inteså - vilket har kunnat se om hon harläst hela direktivet - att allt nu skjuts fram itiden. Med förtur ska man i stället granska och kom-ma med förslag på hur flexibiliteten ska se ut i be-fintlig semesterlagstiftning. Man ska också kommamed förslag på hur en ytterligare förkortning av ar-betstiden ska kunna läggas ut och vilka olika formersom finns för det. Det är en viktig diskussion som jaghoppas kommer att prägla inte minst den kommandevalrörelsen så att en - förhoppningsvis socialdemo-kratisk - regering efter det kan lägga fram det förslagsom jag fortfarande tycker är väldigt attraktivt attbygga på. Det gäller det förslag som de fackliga or-ganisationerna kom med förra hösten.På ett sätt finns det en stor poäng i att se alla olikadelar i arbetstidsfrågan i ett sammanhang i den utred-ning som vi nu har tillsatt. Men som sett så kommer man att jobba med olika tidsinter-vall. Jag hoppas alltså att vi kan se den nödvändigaflexibiliteten i befintlig semesterlagstiftning mycketsnart.Min ambition är fortfarande inte annorlunda. Jaghoppas att inte minst arbetet i utredningen ska kunnaleda till att vi kan få en stabil majoritet för arbetstids-frågan. Den hoppas jag också kan gå över blockgrän-serna. Det finns nämligen en stor poäng i att bådeparterna och vi som individer vet förutsättningarnaför arbetstiden framöver.Anf. 14 ():Fru talman! I oppositionen är vi vana vid att ta va-ra på alla glädjeämnen - stora som små. Ser vi att vårpolitik kan få genomslag så är vi naturligtvis gladaöver det.Jag har bara sett utredningsdirektiven i den tapp-ning som redovisas i statsrådets svar. De har inte nåttmig på annat sätt. Det var trevligt att höra att det skafinnas förtur för vissa delar. Det tycker jag är positivt.Jag vill ställa ytterligare två frågor i anslutning tillutredningen. De fackliga organisationerna - bådearbetsgivarparten och arbetstagarparten - har tydlig-gjort i de förhandlingar som har inletts att de aktivtvill driva frågan i kommande avtalsförhandlingar.Både Metall, Industri och Pappers hade överens-kommelser klara med motparten om en arbetstidsför-kortning med ytterligare en semesterdag detre kommande åren. Dessa tre dagars förkortningkostar . Detta är fördelen med en fack-lig förhandling - kostnaden blir synlig för alla ochenvar till skillnad mot vid en generell lagstiftning.Priset sätts, och måste vägas mot andra trevlighetersom exempelvis högre lön. När regeringens stödparti-er diskuterar arbetstidsförkortning så diskuteras jutyvärr sällan priset.Är det statsrådets mening att parternas aktivitetkring arbetstidsfrågan är av avgörande betydelse förkommande utredningsresultat och även för proposi-tionens innehåll? Om parterna har hunnit uträtta endel på egen hand - ska då lagstiftningsinstrumentenanvändas i mindre utsträckning?Jag går över till min andra fråga. Reformen omatt spara en semestervecka under en femårspe-riod för att fritt disponera den har öppnat den enskil-des valmöjlighet på det sätt som och jagär tämligen överens om. Det är fler reformer i denriktningen som vi ska sträva efter. Vi ska också na-turligtvis sträva efter ett uthålligt arbetsliv. MonaSahlin var inne på de stressrelaterade sjukdomarna.Vi ska ha ett arbetsliv där människor håller länge, ochhåller på länge.Men livet har också olika faser. Hur ser statsrådetpå människors möjlighet att reducera sin arbetstid iolika skeden av livet? Föräldrar har rätt till25 % reduktion av arbetstiden till dess att barnet , men det finns många föräldrar somgärna skulle vilja behålla den reduktionen även närbarnen blir lite äldre. Många blir tröttare i arbetslivetefter 60. Att då jobba heltid kan förta den arbetsglädjesom man skulle uppnå om arbetsveckan . innebär fortsatt heltid att en sådanmänniska ofta blir en sjukskriven person på heltid.Dylika lösningar får naturligtvis bekostas av denenskilde. De finns framförhandlade -förståndiga arbetsgivare försöker tillmötesgå önske-mål om möjligheten finns. Verksamheten tjänar alltidpå att ha motiverade arbetstagare som får ihop livetsom helhet.Anser statsrådet att det ryms inom direktivet förutredningen att titta på den här sortens problematik?Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst hoppas jag att MariaLarsson och andra kan gå in på vårplats på webben och läsa direktiven i dess helhet. Därframgår svaren på många av de frågor som MariaLarsson har i dag.Jag vill verkligen hålla med om det första reso-nemanget som förde. Det har kanskeofta varit bristen i den allmänna debatten om en ar-betstidsförkortning - den kostar alltid i den ena ellerden andra formen. Oavsett om man lagstiftar framden eller kommer överens om den mellan parter ellerpå en arbetsplats så påverkar den alltid löneutrymmet.Detta försvinner ofta. Men den senaste översynsut-redning som gjordes tog fram bra underlag så att varoch en ska kunna se vilka effekter och konsekvenseren arbetstidsförkortning får.Både och jag tror att arbetstidersom är mer anpassade efter oss människor som indi-vider - när vi är gamla, när vi har barn eller när vi haront i ryggar - gör att vi också kan jobba längre undervåra liv. Detta har en plussida för både den enskildeoch för arbetsgivaren, men också för samhället. Jagtror dock inte att lagen kan garantera alla de här de-larna eller stadfästa hur de ska se ut.Däremot är det viktigt - och jag säger det somsvar på en av frågor - att lagen intepå något sätt försvårar att man kommer fram till olikalösningar lokalt eller avtalsområdesvis.Jag ser framför mig att den förändring som vi nuvill göra med att öppna för en ökad flexibilitet ochindividuell anpassning gör det enklare för många atthitta lösningar både för föräldrar och, kanske framförallt, för de äldre. var inne på detta,men om hon med frågan avsåg huruvida utredningenska ta fram speciella lagförslag som ska vara anpas-sade till äldre eller föräldrar kan jag svara att det inteär avsikten. Däremot ska vi öppna för en egen påver-kan för varje individ av hur arbetstiderna förläggs ochockså hur förkortningen tas ut.Jag hoppas att detta kommer att leda till precis detsom jag tror att och jag är överens om,nämligen mer individuellt anpassade arbetstider. Dåorkar vi jobba av våra liv.Kanske skulle också stressjukdomarna påverkas avdetta.Anf. 16 ():Fru talman! Det är måhända inte i alla interpella-tionsdebatter vi har så många gemensamma åsiktersom vi har haft i den här.Den 12 december presenterades en undersökningav som visade att en majoritet avde kommunalanställda anser att de har för lite infly-tande över sin arbetstid och dess förläggning. Detycker att frågan om hur arbetstiderna läggs ut ärmycket viktigare än arbetstidens längd. Det är ettväntat resultat, tycker jag. Olika människor har olikabehov under livets olika skeden när det gäller arbets-tidens utformning, precis som vi har varit inne på här.Det är därför en generell lagstiftning blir ett så trub-bigt instrument.Jag ska med intresse ta del av hela utredningsdi-rektivet. Jag gissar att vi får anledning också underresans gång att återkomma till debatten. Jag vill tackastatsrådet för debatten , och önska lycka till meddet fortsatta arbetet i frågan.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2000/01:76 omkommunal näringsverksamhetAnf. 17 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser att vidta för att problemen medkommunal näringsverksamhet ska kunna avskaffas.Ola anser att kommunallagens regler behö-ver skärpas och att en möjlighet att laglighetsprövabeslut i kommunala bolag behöver införas. Vidareanser han att konkurrenslagen behöver utvidgas ochskärpas.De problem han nämner är att riktiga jobb ochsmåföretag hotas av skattesubventionerad kommunalverksamhet, att näringsverksamhet inne-bär ett stort risktagande för skattebetalarna, att kom-munala bolag och näringsverksamhet tarresurser från den kommunala kärnverksamheten, attmedborgarna saknar fullgod insyn och möjlighet attlaglighetspröva den verksamhet som bedrivs i kom-munala bolag och att kommunala bolag används föratt kringgå kommunallagens restriktioner.Jag håller med om att offentlig nä-ringsverksamhet inte ska få konkurrera ut privat nä-ringsverksamhet. Det är min ambition att kvarvarandehinder för konkurrens i gränslandet mellan privat ochoffentlig näringsverksamhet ska rensas ut. Enligt minmening är en kommunalrättslig reglering av dessafrågor inte en lämplig väg att gå.I syfte att få en fördjupad analys inom proble-mområdet skapades ett forum, nämligen Rådet förkonkurrens på lika villkor mellan offentlig och privatsektor, även kallat . Rådet har hafttill uppgift att behandla klagomål, undanröja konkur-renshinder och få privat och offentlig sektor att enasom de långsiktiga spelreglerna på området. I de en-skilda ärendena har rådet utfärdat rekommendationerför hur problemen kan lösas. Enligt sitt uppdrag skarådet redovisa sina samlade erfarenheter och de re-sultat som uppnåtts och, om det behövs, även lämnaförslag till ytterligare åtgärder.Rådet överlämnade sin slutrapport den 21 decem-ber 2000. I rapporten konstaterar rådet att antaletverksamheter där offentliga och privata aktörer kon-kurrerar med varandra har ökat påtagligt under senaretid. Till en viss del är detta oundvikligt, men kon-fliktytorna har blivit onödigt stora och kan till viss delbegränsas. Detta kan enligt rådet bl.a. ske på följandesätt.Kommuner, landsting och statliga aktörer börupphöra med att bedriva artfrämmande verksamhet.Överskottsförsäljning bör begränsas till att gälla en-bart begränsade, tillfälliga och oavsiktliga överskott.En konsekvensprövning bör ske innan konkurrensut-satt verksamhet startas.När det gäller genomslaget av rådets uttalandenoch rekommendationer kan det konstateras att en deloffentliga aktörer har rättat sig helt eller delvis efterrådets rekommendationer i enskilda ärenden, medanandra inte följer dem alls. Om lagstiftning ska över-vägas förordar rådet att det införs en bestämmelse ikonkurrenslagen som korrigerar konkurrenssnedvri-dande beteenden från offentliga aktörer. En komplet-terande promemoria som behandlar hur en sådanbestämmelse skulle kunna utformas i konkurrensla-gen utarbetas just nu i . Rådetsrapport och promemorian från Näringsdepartementetkommer sedan att remissbehandlas samtidigt.Regeringen kommer att ta slutligställning till frågan om vilka regler eller åtgärder sombör vidtas med anledning av rådets rapport och pro-memorian från . I avvaktan pådetta ställningstagande har rådet fått en förlängningav sitt uppdrag till . Rådet skafortsätta att behandla enskilda klagomål om konkur-renssnedvridningar av allmänt intresse och utvecklaoch informera om tillämpningen av de riktlinjer sområdet enats om. Regeringen kommer också ta ställ-ning till rådets eventuella framtida roll som konflikt-lösande forum.Anf. 18 ():Fru talman! Interpellationsinstrumentet handlarnormalt om att ställa frågor till regeringen, nämligen:Vad vill regeringen inom det ena eller det andra om-rådet? Vad tänker man göra för att åtgärda problem?Vilken ambitionsnivå har regeringen och det enskildastatsrådet? Kärnfrågan är kort sagt: Vad vill regering-en?När jag läser det här interpellationssvaret blir jaginte alldeles övertygad om att statsrådet har tittatigenom problembeskrivningen. De besked jag får närdet gäller vilja från statsrådet är att statsrådet hållermed mig om att offentlig näringsverksamhet inte skafå konkurrera ut privat näringsverksamhet, men detfinns ingenting som säger att man över huvud tagetinte ska få konkurrera med den.Den andra viljeinriktningen är att kvarvarandehinder för konkurrens i gränslandet mellan privat ochoffentlig näringsverksamhet ska rensas ut. Då kanman undra: Vad är nu det? Är det hinder för offentli-ga aktörer att agera på en konkurrensutsatt marknad?Eller är det de hinder som privata näringsidkare drab-bas av?Sedan får vi ett tredje besked av statsrådet, ochdet är att en kommunalrättslig reglering av dessafrågor inte är en lämplig väg att gå. Det är i och försig klartext till de stackars egenföretagare som drab-bas av att kommunala bolag bryter mot kommunalla-gen och använder företagarnas skattepengar somsäkerhet för den lagvidriga verksamheten. Företaga-ren har ingen möjlighet att gå till domstol och prövaom verksamheten är laglig eller inte.I övriga delar får vi inga besked från statsrådet.Jag tycker att detta är en viktig debatt. Det är vik-tiga frågor. Det handlar om småföretagens villkor,och det är småföretagen som ska svara för en stor delav den kommande tillväxten i var intressant att ställa den här frågan tillstatsrådet eftersom det är ett nytt ansvarsområde förstatsrådet . Det är intressant att se vilka be-sked och vilka åtgärder vi kan förvänta oss de kom-mande åren. Jag upprepar frågan: Vad vill statsrådetMessing åstadkomma på det här området?För ungefär två och ett halvt år sedan ställde jagen liknande interpellation till statsrådet då hade hand om det här ämnesområdet. Hongav klara besked då. Hon sade bl.a. så här: "Jag villhålla med om - och det tycker jag att jag uttryckteockså i mitt första svar - att det finns områden somkommunerna inte borde ägna sig åt. Dit hör solarier,gym, kaffe, bilreparationer osv. "Ett annat citat lyder: "En självklar utgångspunkt iarbetet vad gäller förhållandet till den offentliga sek-torn är att varken eller annan offentlignäringsverksamhet får slå ut jobb eller hindra tillväxt-förutsättningarna i privata företag. "Jag vill fråga: Gäller detta fortfarande? Eller skavi tolka statsrådets svar så att det nu finnsandra förutsättningar för arbetet med konkurrenss-nedvridande åtgärder? Vad vill regeringen?Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Interpellationsdebatten är, som OlaKarlsson sade, ett instrument för ledamö-ter att ställa frågor till regeringen. Det instrumentethar använt tidigare i denhär frågan och ställt frågor till konkurrensministraroch justitieministrar. Det är fortfarande samma rege-ring och samma höga ambition att få bort de hindersom ibland snedvrider konkurrensen. I det här fallet, iden debatt vi har , gäller det konkurrensen mel-lan och privat verksamhet. Det finns ingaförändringar här, bortsett från att vi har nya statsrådsom är ansvariga för området. Det är samma svar somtidigare statsråd har lämnat på liknande frågor.Det finns hinder för konkurrensen på många om-råden i vårt samhälle . Den fråga vi debatterarhär är ett sådant hinder. Det finns också andra hinderpå marknaden. Vi är medvetna om det. Det var bl.a.därför som vi bildade det som kallas för .