prot · GP0936 · 2001-11-28 00:00:00 — Man ser ingenstans i de särskilda yttrandenanågra nya konstruktiva satsningar som man vill göraför vårdande av demokrati, yttrandefrihet och annatpå det här utgiftsområdet. Nej, det är i stort sett baranedskärningsförslag.Moderaterna och vill ta bort presstö-det. vill helt avveckla statens stöd till depolitiska partierna. Alla de borgerliga partierna villdrastiskt minska de ekonomiska ramarna för Rege-ringskansliet, utan att konkretisera vad det skulle varasom är för mycket.Centern, ett litet monarkistiskt parti, vill t.o.m.minska anslaget till Kungliga hov- och slottsstaten.Särskilt anmärkningsvärt är krav attta bort stödet till de politiska partierna. De motiverardetta med att partierna ska ha sin lojalitet hos val-manskåren, att partierna ska hålla sig oberoende iförhållande till alla särintressen och inte vara beroen-de av stöd från den offentliga sektorn.Men då har helt glömt bort bakgrun-den till att det statliga partistödet in-fördes. Det infördes därför att bl.a. togoch fick stora stöd från näringslivet. I den debattenoch i den kritiska situationen växte det statliga par-tistödet fram. Det var då bättre att alla partier ficklikartade möjligheter att konkurrera om väljarnasgunst. Även om man inte kunde förbjuda någon attstödja ett parti, kunde man på det viset i alla fall ska-pa en förutsättning för att göra partierna mindre bero-ende av särintressen. säger att par-tistödet leder till motsatsen. Det är att ställa logikenpå huvudet.Att ett stöd från väljarna till partierna ges via sta-ten gör också att det blir mer jämlika villkor för deolika partierna, reflekterande bara deras andel avväljarkåren. Men genom grundstöd och annat kom-penserar vi mindre partier lite, så att de i förhållandetill sin direkta andel egentligen får ett ökat stöd iförhållande till större partier. Det gör vi därför attvissa partier annars skulle kunna leva gott på att dehar särskilda förbindelser med eller anses represente-ra särskilt penningstarka väljare och väljargrupper, attde har särskilda förbindelser med företagsamhet ellermed vissa stora folkorganisationer, vilket skulle göraatt vissa partier naturligtvis skulle klara sig utan vida-re, medan andra partier skulle få väldigt svårt atthävda sig. Det skulle alltså leda till en koncentration ipartistrukturen, och jag tror att den, om den skakomma, ska komma av politiska skäl och inte genomatt vissa partiers möjligheter att hävda sig kvävs eko-nomiskt.Vi kan alltid diskutera statens karaktär på olikasätt, men jag tror att man knappast kan beteckna stödvia offentlig sektor som ett villkorsstöd på något sätt.Den offentliga sektorn eller staten kan i det här sam-manhanget naturligtvis inte betraktas som ettsärintresse, hur vi än analyserar den.Jag ska inte uppehålla mig mycket mer vid dettamed presstödet. Det har klarat ut,och vi är i den saken helt eniga.När det gäller stödet till tyderallt på att arbetsmängden ökat och ökat snabbare änväxande resurser, vilket påpekade.Då är det lättvunnen antipolitisk populism att utannärmare specifikation kräva ganska omfattande ned-dragningar. Möjligtvis kan man kanske ideologisktmotivera det i något nyliberalt antipolitiktänkandesom florerar inom borgerligheten.Fru talman! Jag vill runda av detta tal med en litenrandanmärkning om en liten detalj i budgetsamman-hanget. Vi i är för ett avskaffande avmonarkin. Men så länge vi har en majoritet som vär-nar denna rest från feodal- eller ståndssamhällets tidmåste monarkin kunna fungera. Hov- och slottsstathar bl.a. att förvalta och vårda viktiga kulturskattersom till största delen, frånsett den del som är en pro-dukt av krigsrov, är skapade genom det svenska fol-kets arbete. Vi är alltså för övergång till republik,men vi är det av principiella skäl, inte av ekonomiskaskäl och inte av sådana skäl att vi därför skulle låtakulturskatterna förfalla och inte heller därför att viinbillar oss att representation inte behöver skötas aven statschef. Det måste finnas rimliga möjligheter fördetta.Centerpartiet är för monarkin. Men utan att kunnaspecificera varför man vill ha ett lägre anslag tillmonarkin yrkar man på en minskning med 4 miljonerkronor. Vad är det i verksamheten som får för myck-et? Visst, vi kan väl möjligen diskutera konungensapanage. Eller vilka kulturskatter är det som ska fådet sämre? Vi vet ju att det faktiskt är ganska knapparesurser och att det är ganska dyrt att värna många avde historiska minnesmärken som finns i slott, parkeroch liknande och som behöver skydd. Man anar häratt det på något sätt är ett konservativt litet monarkis-tiskt parti som också vill hålla sig med en progressivmask, eftersom man vill nagga detta i kanten. Jagundrar bara varför, när det i budgetsammanhangethandlar om så ringa medel.Fru talman! Med dessa bemärkningar ber jag attfå yrka bifall till förslaget i dess helhet i utskottetsbetänkande.Anf. 23 () replik:Fru talman! Reservationen från iförra veckan när det gäller budgetprocessens utvärde-ring tyckte vi var för vittomfattande, och vi var inteberedda att ställa oss bakom en så vittomfattandereservation. Det kommer givetvis enutvärdering. Och vi kommer att få återkomma tilldessa frågeställningar, t.ex. när det gäller Vestapro-jektet osv. Men vi har ju haft en utvärdering avbudgetprocessen där och jag har suttitmed i samma referengrupp. Och vi identifierade tvåproblem, det dubbla budgetarbetet, vilket vi var över-ens om från början, och budgetprocessens andra steg.Men av olika anledningar föll detta med budgetpro-cessens andra steg bort helt och hållet. När jag då islutskedet tog upp frågan om att vi borde göra nå-gonting i fråga om detta så fick jag inget som helststöd av gruppen. Det är då lätt att stå här ochsäga att detta borde ses över och att man borde funde-ra på detta.Angående säger vill ju dra ned väldigt mycket på Regeringskansli-et.Och han gör det utan några specifikationer. Ken-neth , borde man då inte logiskt också krävaspecifikationer för en utbyggnad? Jag har inte settnågon sådan. Det talas bara om ett Regeringskanslisom ska vara lagom. Hur visar man att det är effektivtoch att det fungerar på ett bra sätt vid en visst givennivå?Anf. 24 () replik:Fru talman! Det är klart att man i budgeten angertill vad pengarna används. När det gäller budgetpro-cessen så hade faktiskt också enmotion, vilken jag dessutom harangerade från talar-stolen. Men ni hade inte ens yrkat bifall till den. Dettalades i denna referensgrupp, där jag höll med IngvarSvensson, om denna andra process och hela fråganom utgiftstak och beslutsfattande i . Och vivar också överens om att detta snart borde prövas pånytt. Men man gjorde det inte i detta sammanhang.Och det är denna prövning som vi nu menar måstekomma i gång. Och det röstade faktiskt och emot. Ni hade egentligenkunnat yrka bifall till er egen reservation, och vi hademöjligtvis också kunnat enas om en gemensam reser-vation. Men det fanns i den delen uppenbarligen ingetintresse för det.Anf. 25 () replik:Fru talman! Det fanns väl i utskottet inte någotunderlag för en gemensam reservation. I så fall hadejag kanske valt en reservation i stället för den mjuka-re formen med ett särskilt yttrande. Det handladedessutom om en enskild motion. Men jag ville väckafrågan så att den hålls levande och så att man integlömmer bort denna problematik.Beträffande hänvisar KennethKvist till budgetpropositionens skrivningar om Rege-ringskansliet. Men inte är det mycket till specifikatio-ner där. När vi har granskat ut-formning och hantering har vi också sett att man intehar kunnat visa upp någon effektivitetsmätning. Mankan inte redovisa hur man mäter effektiviteten i Rege-ringskansliet. Men det är ju väldigt viktigt, så att manvet att det inte bara slängs in en massa pengar i enverksamhet utan att man vet om det fungerar ellerinte.Jag frågade om några problem,bl.a. hur propositionsavlämnandet fungerar, men jagfick inget svar på dessa frågor. Är det ett mått påeffektiviteten?Anf. 26 () replik:Fru talman! Det kan också vara ett mått på att re-surserna brister. Och mycket tyder på att man intejobbar för lite utan att det finns trånga sektorer, ochdå behövs det också mer pengar.Och tyvärr är denna situation bl.a. en följd av EU-medlemskapet. På grund av detta måste Regerings-kansliets verksamhet expandera. Det är en realitet.Ingvar sade lite självkritiskt i debattenatt det var en sorts budgetmässigt dragspel för oppo-sitionen. Och man kan nog betrakta dessa lite lösakti-ga nedskärningar, om uttrycket förlåts, som just nå-gon form av budgetpolitiskt dragspel och kanske inteta så allvarligt på dem.Anf. 27 () replik:Fru talman! Den debatt som för-sökte dra i gång i början av sitt anförande fördes juhär i kammaren . Men jag vill ändå ta uppnågra synpunkter som framförde.Det har såvitt jag vet aldrig framförts att ett högtskattetryck med absolut säkerhet ger en bättre skola,bättre vård , ökad rättstrygghet, minskad arbets-löshet eller allt annat som vi alla säkert tycker ärviktiga ingredienser i det svenska styret.Läs vår motion som en helhet, . Detgår inte att rycka ut valda delar av den och kasta utdem och säga att politik är förkastlig.Lika lite kan man antagligen ta valda delar ur Väns-terpartiets motion och kasta ut dem.Anf. 28 () replik:Fru talman! Både och jag hade i gårtillfälle att lyssna till justitieombudsmännen som varoch överlämnade sin ämbetsberättelse till konstitu-tionsutskottet och redogjorde för den. De iakttagelsersom justitieombudsmännen gjorde inom område efterområde - det sociala området, skolans område, rätts-skyddets område, polisens område, osv. - visade allapå en sak, nämligen att de nedskärningar i offentligsektor som har skett har påverkat en rad för männi-skorna viktiga verksamheter på ett negativt sätt.Att ett parti då vill, som det heter, göra en sänktutgiftsram till en helig underliggande princip, dvs.fortsatta nedskärningar, gör att de här många myn-digheternas och verkens politik gentemot de enskildamedborgarna ytterligare kommer att försämras. Dess-utom får anledning till ytterli-gare många kritiska bemärkningar om hur sakernasköts, just därför att det är brist på resurser. Därför ärdet nödvändigt att ha en stor och väl fungerande of-fentlig sektor, och denna måste finansieras via skat-teuttag, via uttag från våra gemensamma inkomster.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag tänker på detta med det eländesom justitieombudsmännen redovisat - det är sant;det gjorde de. Men de drog inga växlar på att det hademed nedskärningar av den offentliga sektorn att göra,utan det är egna funderingar.Vi har världens högsta skattetryck. Trots det re-dovisas den här typen av ganska förfärande resultatav världens största offentliga sektor. Då måste manfundera på om det möjligen är fel någonstans.Vi kan jämföra olika kommuner i , enkommun med högt skattetryck och en kommun medlågt skattetryck, och se om den kommunala servicenär så väldigt mycket bättre i kommunen med det högaskattetrycket än i kommunen med det låga skatte-trycket. Det är inte så. Det finns ingen klar sanningsom säger att ett högt skattetryck ger hög välfärd.Detta bevisas på åtskilliga ställen. Hela riket Sverigebevisar ju detta; vi har världens högsta skattetryck,men jag tror inte att någon kan säga att vi har värl-dens bästa välfärd.Anf. 30 () replik:Fru talman! Det är alltid svårt med internationellajämförelser. Men trots många brister kan vi säga att vihar en väl fungerande, en hyggligt rättvist fungeran-de, välfärd genom att välfärden i stor utsträckningligger i offentlig verksamhet och ses som medborger-liga rättigheter.Sedan är det en olycka att medborgarna alltmerska ses som kunder och att mycket av den här verk-samheten privatiseras. I andra länder med ett lägreskattetryck måste ju medborgarna ur egen plånbokbetala så mycket mer för sjukvård, tandvård, omsorgom äldre osv. än man måste i det genom offentligsektor gemensamt finansierade välfärdssystem som vihar i det här landet. Jag tycker alltså att det är viktigtatt slå vakt om välfärdssystemet, och då får vi ocksåacceptera att vi har skatter.Detta med kommuner med högt eller lågt skatte-tryck reflekterar också olika verkligheter i kommu-nerna, olika sociala förhållanden. Kommuner kräverstora utgifter just därför att man kanske har en åld-rande befolkning och låg tillväxt i näringslivet etc.och därigenom får höga utgifter. Trots att medborgar-na i den kommunen är fattiga måste man ta ett högtskattetryck. Däremot är det lättare för de till rikamänniskor segregerade kommuner som finns som kanha en låg skattekvot men som har väldigt få socialaproblem och därför kanske kan skryta med en vissvälfärd. Sambanden är alltså lite mer komplexa, mendet hinner vi inte diskutera i detalj nu.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! plötsligt får debatten, tycker jag,ett lyft. Vi i är väldigt angelägna om att haen väl fungerande välfärd. Vi vill satsa just på vård,utbildning, omsorg, miljö och rättssäkerhet - på alltsådant som är mycket centralt för oss - men vi villockså hålla skattetrycket nere, och då får man se tillvar vi kan spara. Jag har åtagit mig att se om det finnsmöjligheter att spara på just mitt utgiftsområde, detutgiftsområde som vi nu diskuterar, och har funnit attdet går mycket bra att göra det.Demokratin, som vi alla är väldigt angelägna omatt värna, behöver väl egentligen inte kosta en massapengar. uttryckte det faktiskt rik-tigt bra när han gav sin syn på hur demokratin skafungera. Det handlar om regler och om umgängessättmellan människor som behöver lösa konflikter;märkvärdigare än så är det inte. Men för den skull ärdet inte ett absolut villkor att vi sätter av en massapengar. Vi ska diskutera demokratin på olika sätt,men vi behöver inte alltid budgetera mycket för den.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det var en ganska uppseendeväckan-de definition - eller tro, skulle jag vilja säga - attdemokratin inte kräver institutioner och organisatio-ner och att det inte skulle kosta pengar att driva orga-nisationer. Men jag kan tänka mig att t.o.m. Folkpar-tiet har en partikassa och att t.o.m. ärberoende av att det finns inkomster till partiet för attge ut trycksaker, anordna kurser och olika opinionsar-rangemang, ge ut tidskrifter, anordna konferenser föratt föra debatt osv. Att tro att demokratin inte kostarpengar är nog, skulle jag vilja påstå, en väldigt blåillusion.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Jag inser nu att jag uttryckte mig slar-vigt. Jag menar att det inte behöver kosta en massastatliga pengar. Självklart kostar det pengar, precissom sade, att ta fram trycksaker, attanordna kurser och konferenser osv. Men vi i Folk-partiet, som av vissa skäl tvingas skära ned på verk-samheten, har funnit att det går alldeles utmärkt attgöra det också genom att spara.Den bästa formen för att möta väljarna i det de-mokratiska arbetet är det som varinne på och som jag själv tillämpar väldigt mycket,nämligen att gå ut och prata med medborgarna. Detkostar inte mycket pengar vare sig för partikassaneller för mig själv. Däremot kostar det tid, men det ärdet värt.Anf. 34 () replik:Fru talman! Statliga pengar finns egentligen inte.På det här området är det ju så att staten drar in peng-ar och omfördelar ut i samhället. Det är väl bra fördemokratin att det finns statlig verksamhet och statli-ga institutioner som just fördelar om pengar, så attäven de resurssvagas organisationer och partier harmöjligheter att anordna konferenser, att ge ut trycksa-ker och att påverka opinionen och agitera för sinaståndpunkter. Inte en enda folkrörelse klarar sig utanekonomi. De flesta uppbär dessutom stöd i någonform antingen från stat och kommun eller också frånandra bidragsgivare; det ligger i sakens natur. Jagförstår inte detta angrepp på att de statliga tillgångar-na används på det här sättet. Det är i stället bra församhället att staten med ekonomiska resurser försö-ker värna demokratin.Anf. 35 PER ():Fru talman! ställer sig bakom betän-kandet i dess helhet - vi har ju i samarbete medVänsterpartiet och regeringen lagt fram den här bud-geten. Jag vill ändå ta upp två frågor som jag haravgett särskilda yttranden om. Den ena frågan gälleren sak som jag så gott som i de här debatternaåterkommer till. Det gäller då riksdagsledamöternasarvoden.Här inrättades arvodesnämnd.Det var väldigt bra att få tre ledamöter - inte riks-dagsledamöter - helt skilda från som sköttearvodessättningen för oss riksdagsledamöter. Dettavar utmärkt.På det sättet skulle vi inte kunna anklagas för attsjälva styra över våra arvoden. Sedan hände det att1998 körde över av våra arvoden. Det här har fortsattså att sätter våra arvoden med hän-syn till löneutvecklingen för statsråd och vissa högrestatstjänstemän - t.ex. domare i rådsklassen - vilkethar inneburit att våra arvoden har höjts så gott somvarje år.När jag började i 1994 hade vi ca27 i arvode. har vi41 i arvode. Det är skillnad. Det ären 50-procentig höjning. Det är rätt mycket.Jag tar upp denna fråga därför att jagtycker att det är viktigt att vi som förtroendevalda intefjärmar oss från dem vi representerar, att vi inte ökarinkomstklyftorna, att vi inte negativt påverkar ut-vecklingen när det gäller att höja välfärden för alla -som sade. Vi får som ledamöter intesticka ut och skaffa oss - tycker jag - mer än vad vibehöver.Det var den ena frågan. Det behövs alltså rimlig-het i detta.Vad ska man då kritisera? Man kan ju inte kritise-ra . Det gör jag inte heller. Men jagkritiserar förarbetena som hänvisar till att ska ta hänsyn till utvecklingen för statsrå-den och för vissa högre tjänstemän. Det är det somjag i första hand tycker är olyckligt. Jag hoppas att vikan hitta någon lösning i framtiden.Den andra frågan handlar om en överenskommel-se som s, v och mp gjorde i vårbudgeten om en djur-skyddsmyndighet. Vi behöver en stark djurskydds-myndighet i det här landet. Det har sedan bekräftats iden här budgeten. Det handlar om 13 miljoner kronor2002 och . Denhär måste vara en stark djurskyddsmyndighet, menarvi. Det bör inte vara fråga om en djurskyddsombuds-man utan en riktigt stark djurskyddsmyndighet.Vi vet också att det är statsministern som utser si-na ministrar i regeringen. Men vi vill ändå rekom-mendera statsministern att överväga om det inte be-hövs en djurskyddsminister i regeringen. Varför det?Jo, därför att det allmänna intresset vad gäller djur-skyddet är så stort i vårt land. För att samla kunskapoch kraft för dessa frågor skulle regeringen behöva ensådan minister, anser vi. Det är en rekommendationfrån oss.Fru talman! Jag hoppas att djurskyddsmyndighe-ten kan inrättas och att det blir en stark djurskydds-myndighet. Det behöver det här landet.Anf. 36 () replik:Fru talman! Per tar upp frågan om riks-dagsledamöternas arvoden. Att vi har dagens arvo-desnämnd beror på att gick ut inågot slags populism och krävde frysning av lönerna.Då låg de på nivån . Jag vet det därför attjag kom in i 1991. Vi fick leva med pro-blemet innan inrättades.De växlingar som sedan har gjorts, efter det att vihar intervenerat, beror på att kostnadsersättningen tillriksdagsledamöterna hanteras av och inteav . En sådan nedväxling ledde justering även på arvodessidan. Det var ingenintervention i sig. har väl bedömtatt detta ändå inte har räckt till.Detta kan man ha synpunkter på. Om nu Per La-ger tycker att detta är fel måste Per motioneraom ett ändrat regelverk på området. Är inte det rim-ligt?Anf. 37 PER () replik:Fru talman! Jo, det tycker jag visst att det är. Detska jag ta ad notam, och jag ska återkomma i frågan.I alla fall hoppas jag mitt parti gör det, eftersom jagsjälv inte kommer att kandidera igen. Visst, det blirresultatet.Jag har under vägen hoppats varje gång vi har fåtten höjning, och jag har tyckt att den har varit mer äntillräcklig, att det nu väl har varit stopp, att vi nu skaligga still ett tag så att den kan kännas rimlig övertiden. Men så har det inte varit, utan det har varitåterkommande höjningar . Jag har inte tycktatt de har känts riktiga. Arvodet borde ligga på enlägre nivå. Jag tar förslag ad notam.Anf. 38 ():Fru talman! Jag utgick från att jag som siste talareskulle kunna begränsa mitt inlägg till frågan ompresstödets vara eller inte vara och därmed samman-hängande frågor. Jag kommer emellertid innan jagavslutar mitt inlägg att också ta upp frågan om par-tistödet.Jag tänker börja med att citera några meningarsom jag har hämtat ur ett anförande av folkskollärareJohan , vilket han framförde iden här kammaren . Jag har ihans efterlämnade handlingar funnit en del parallellermed hur helt seriösa motioner och förslag togs emotpå och hur de de facto behandlas . "Ehuru det är eller, rättare sagdt,, så skall jag dock bedja att få yttranågra ord med anledning af min motion. Jag hade juicke gärna kunnat vänta, att utskottet skulle hafva heltoch hållet bifallit densamma, ty därtill är ju sakennågot för ny och utskottet kanske också fånget igammaldags föreställningar. Dock tycker jag, attmotionen kunde hafva blivit mera beaktad än vad deni verkligheten blef. är det egentligen ingenting,som utskottet åtgjort i anledning af denna. "Fru talman! Det är inte helt ointressant att jämföraledamöternas arbete i av och hur detuppenbarligen var . Vi kankonstatera att det är ju egentligen "ingenting, somutskottet åtgjort i anledning" av vår nu aktuella mo-tion avseende presstödet. Ingen kan ju påstå att ifrå-gavarande motion är "något för ny" för att kunnabifallas. Vårt förslag att i budgeten av-veckla presstödet är en gammal bekant. Det är enseriös moderat klassiker, vilken redan har varit före-mål för behandling i denna kammare ett antal gånger.Förslaget kunde utan vidare "hafva blivit mera beak-tad än vad den i verkligheten blef" om viljan till för-ändring av ett föråldrat system funnits hos den nustyrande majoriteten.Jag tror att jag också vågar påstå att utskottet -eller snarare kanske hela den socialdemokratiskagruppen, liksom även representanter -i fråga om presstöd torde vara just "fånget i gammal-dags föreställningar". Man lever kvar i tron attpresstödet har positiva effekter för mångfalden, fördet fria ordet och den fria opinionsbildningen. Menförväntade positiva effekter har de facto uteblivit. har trots olika former av presstödgått över styr. Det som borde ses som ett tillfälligtstöd har i flertalet fall blivit ett permanent behov.Flera av våra dagstidningar har helt enkelt blivitberoende av presstödet, vilket i sig skapar enekonomiskt ohållbar situation, ofta med konkurs,nedläggning och tråkiga konsekvenser för läsarnasom slutresultat.Det kanske därtill kan ifrågasättas huruvidapresstödet är förenligt med de olika konkurrensreglersom finns inom EU. Jag ska gärna erkänna att jag tilloch från är kritisk mot vad jag ibland kallar klåfing-righet hos EU, men jag blev lite upprymd när jag fören dryg vecka sedan i Från Riksdag & Departementunder rubriken kunde läsa att nu kunde kommaatt "pröva om stödet till så kallade public service-kanaler inom radio och tv är rimligt eller inte". I enframtid kanske kan komma attpröva om statligt stöd till dagstidningar är rimligteller inte.Fru talman! Mot bakgrund av vad jag här anförtoch med de motiv vi redovisat i vår motion måste detanses rimligt, och tiden snart vara mogen, att av-veckla presstödet på det sätt som harföreslagit.I konsekvens med att presstödet avvecklas före-ligger inte heller något behov av ,varför vi har föreslagit att denna avvecklas fr.o.m.budgetåret 2003.Sammantaget ger vårt förslag en besparing avskattemedel med -pengar som skulle kunna användas till andra och merangelägna behov och komma invånarna runtom ilandet till del på ett betydligt mer gynnsamt sätt än iform av stöd till olönsamma tidningar.Jag yrkar därmed bifall till reservation nr 1.Jag vill kort säga till att vi fort-farande står bakom förslaget att avveckla partistödet.Jag är fundersam om inte har lästlängst ned på s. 55, där det står klart och tydligt att vii partimotionen Fi291 förordar en avveckling av stö-det. Det sker 2003 och 2004.