prot · GP0938 · 2001-11-30 00:00:00 — Vi kommeratt jobba inom partiet med en planering för dessaförändringar. Jag hyser mycket stora förhoppningarom att vi kommer att finna bra lösningar och att vikommer att kunna övertyga väldigt många politikerom detta.Innan jag avslutar vill jag säga ett par ord om tvåmycket viktiga delar av kulturen.Förra året diskuterade vi det kommande tillståndetför public service. Då fick vi löfte om att en parla-mentarisk utredning skulle tillsättas som skulle pådjupet skulle diskutera de mycket komplicerade frå-gorna om public service och framtiden. Denna utred-ning har ännu inte kommit i gång. Jag undrar varför.Sedan vill jag säga två ord om Forum för levandehistoria:Jag tycker personligen att diskussionen om kom-munismens brott fortfarande har varit alldeles förfragmentarisk och för tyst i det här landet. Vi haringen rätt att blunda.Den religiösa intoleransen och ateismens intole-rans har också diskuterats för lite. Jag tycker, precissom det står i vår gemensamma reservation om Fo-rum för levande historia, att det behövs en stark insatsfrån väldigt många håll i detta sammanhang. Detcivila samhället har i första hand en skyldighet attarbeta för detta.Därför yrkar jag bifall till reservationerna 1 och12.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag vill tacka fördetta mycket inspirerande inlägg. Jag tror att avväntan på ett svar har varit lite , men de-batten kom i alla fall nu.Ana fråga är varför institutionerna och defria grupperna har så lite pengar och varför visionernafattas. Denna fråga ställer jag mig också. Jag tyckerprecis samma sak. Mitt svar på det är att de kulturpo-litiska målen så att säga inte har nått fram till folketsmedvetande. Det finns också ett strukturellt problem- precis det som tar upp här - i ochmed att vi satsar på fel saker. Hur kommer det sig attAMS har , och hur kommerdet sig att vi inte kan lägga en del av de pengarna påkulturen i stället? Det skulle frigöra så mycket merkreativitet och så många fler arbetstillfällen än vadsom finns i dag.Jag har en fråga - det var egentligen därför jagbegärde replik. Hur ska de fria kulturfonder som AnaMaria talar om byggas upp? Är det via privata finan-siärer eller är det via offentliga finansiärer?Anf. 33 () replik:Fru talman! Det är roligt att se attideologiskt sett så långt från varandra stående organi-sationer som och iblandträffas. Vi träffades en gång tillsammans med JohanLönnroth i utbildningsdebatten och i forskningssam-manhang. Det var mycket intressant.Just AMS-pengar skulle sitta väldigt bra i fonder-na, men frågan om hur vi kommer att organisera dettakommer jag att svara på . Vi jobbarnämligen med det här. Vi har alltså ingenting emotprivata finansiärer och donationer, men det måstefinnas en ordentlig summa pengar i grunden för attkunna sätta i gång sådana här fonder.Jag var själv med när användes för stöd till filmkultur ochfilmproduktion. Jag satt i en av fondernas ledandegrupper. Detta fungerade alldeles utmärkt - och detvar fonder som inte hade någonting att göra med varesig skattepengar eller med reklamintäkter. Det var enmycket intressant verksamhet.Så låt oss fortsätta denna diskussion, och tack engång till!Anf. 34 ():Fru talman! Kultur som kraft och motkraft är ru-briken på partimotion. Under de senasteåren har ökat den statliga kulturbudgetenmed . Vi har också fått gottstöd från våra samarbetspartier. Vi ser detta bara somen början på en inslagen väg.Ett rikt och mångfasetterat kulturliv är nyckeln tillmänsklig livskraft. vill därför klart ochtydligt visa att kultur i alla dess former är något somsamhället prioriterar. Men kultur är inte bara en krafti sig - kultur kan också fungera som motkraft. Inteminst är kultur den motvikt som behövs i när såmycket kretsar kring det materiella; arbetsliv, karriäroch ekonomi. Möjligheterna att leva ett rikt och aktivtkulturliv oavsett om du låter det fyllas av intryckgenom att se en teateruppsättning eller om du självstår för uttrycket genom att sjunga i kör ger det digsom människa den energi som behövs för att varda-gen inte ska reduceras till ett flöde av måsten.Kulturens roll som helande kraft kan inte nog un-derstrykas. Genom det kulturella uttrycket stärker vivarandra och kan därmed stå bättre rustade i livetsolika prövningar. Vi eftersträvar alltid en helhetssyn iMiljöpartiet, och vi ser därför satsningar på kultursom förebyggande investeringar för att motverkasåväl social utslagning som medicinska problem. Denutmattningsprocess och stress som alltfler känner ochsom gett upphov till en lavinartadökning av antalet sjukskrivningar är resultatet av ettsamhällssystem som i alltför stor utsträckning harvarit inriktad på ekonomisk tillväxt, materiellt väl-stånd och arbete. Det är därför oerhört angeläget attsamhället stärker och lyfter fram andra värden i livet.Hela människan behöver ges utrymme att utvecklas,och varje människas skaparlust få möjlighet att kom-ma till uttryck.På har forskning kring kulturenspåverkan på oss som samhällsmedborgare pågåttunder . Man har bl.a. funnit att vi som njuterkultur lever . Det finns alltså också veten-skapliga för att kultur och hälsa hör ihop. Kulturupp-levelser ger biologiska effekter direkt. Det går medandra ord inte att lagra kulturupplevelser, utan detbehövs ett ständigt tillskott. Enligt , pro-fessor i socialmedicin, påverkar de både immunför-svaret och hormonsystemet - rena rama friskvårdenalltså!Mängden kulturnjutning är dock avhängig utbild-ningsnivån. Av dem som har längre utbildning hart.ex. tre fjärdedelar gått på bio under det senaste åretmedan endast en fjärdedel av dem som har kortareutbildning har gjort det. Detta stärker de övriga bildersom finns i samhället.Sjukvården når i alla fall alla i samhället. Alla blirvi sjuka . Därför är kultur i vården såviktig. I har man sedan lång tidtillbaka satsat på kultur i vården. Vi hoppas att denambitionen inte förfuskas.Vi vill att rollfördelningen mellan nationell ochregional kulturpolitik tydliggörs. Annars finns det enrisk för att det blir kultursidan som får stryka på fotennär landstingen har dålig budget och operationsköer-na växer. Vi ser med stor oro på de annonserade ned-skärningarna till kulturen som landstinghar gjort. Situationen tycks för mig mycket märkligmed tanke på de tidigare lyckade regionala försöksom har gjorts där med just lokalt anpassad kultur. Dehar varit mycket framgångsrika, men någonting harhänt. Besparingarna på kulturen räcker ju knappastför att driva budget . Det äralltså mycket märkligt. Däremot får det förödandekonsekvenser för kulturlivet, för varje satsad krona påkultur ger oss minst två tillbaka i sidoeffekter. Tyskaforskare hävdar att det ger fem gånger insatsen tillba-ka. Vi tycker att det är hög tid att se kulturen mer i etthelhetsperspektiv, och inte som särlösningar.Vi menar också att kulturpolitik ska främja ettpersonligt ansvarstagande för naturen, miljön och våromgivning så att ett större ekologiskt medvetande kanuppnås. Vi vill därför komplettera de kulturpolitiskamålen med ytterligare ett mål, nämligen att verka fören hållbar livsstil som utvecklar förmågan att hanterasitt liv med minskat beroende av myndigheter ochsnävt marknadstänkande. Inte minst vill vi understry-ka att det är nödvändigt att alla län får in kulturen isina lokalt förankrade tillväxtavtal.Grundtanken i tillväxtavtalen är att regionernasjälva har den bästa kunskapen om sina specifikaförutsättningar. En viktig aspekt som avgör om ungamänniskor flyttar tillbaka till sina hemregioner efteravslutad utbildning är just tillgången till ett rikt kul-turliv i form av välförsedda bibliotek, en levandelänsmusik, lokal teater, engagerade studieförbund,blomstrande amatörkultur och öppna och aktiva mu-seer. Återigen ser vi en stärkt offentlig satsning påkulturen som den motvikt som kan förhindra en fort-satt negativ samhällsutveckling.Fru talman! ifrågasätter den storaekonomiska skillnaden mellan anslagoch det anslag som avsätts till mer temporära kultur-projekt som fördelas av Framtidens kultur. Det behö-ver göras en bättre fördelning mellan stöd till lång-siktigt hållbar verksamhet respektive till mer tempo-rär verksamhet.Den samiska kulturen har en alldeles unik situa-tion i , eftersom den samiska minoritetsbe-folkningen har behandlats illa avden svenska statsmakten. Tyvärr fortsätter de härövergreppen. Att ännu inte har antagit om ursprungsbefolkningars rättigheter iett internationellt perspektiv är oerhört pinsamt. finns en stor samling samiska före-mål. En del finns i utställningar, men det mesta ärundanstoppat i magasin. Vi anser att den samiskakulturskatten ska överföras till de samiska museerna.I det ekonomiskt globaliserade tidevarvet är detoerhört angeläget att lyfta fram kulturens kraft vadavser internationell solidaritet för att motverka denekonomiska globaliseringens negativa sidor. Närmänniskor från olika delar av världen möts och bju-der in varandra till olika kulturyttringar tror vi att detpåverkar det globala arbetet för fred och demokratipositivt. Vi ser därför att det är viktigt att man fort-sätter att utveckla de stöden.När det gäller konstnärernas ekonomiska villkorär det inte konstnärerna som lever , utan det ärvi som njuter av kultur som lever . Vi tycker attdet offentliga stödet till konstnärerna - det ges ju påolika sätt - fortsättningsvis även behöver ökas. Stö-den fungerar inte fullt ut, vilket gör att vissakonstnärer och konstnärsgrupper missgynnas. Det äralltså en viktig principiell och ideologisk markeringatt slå fast att det offentliga stödet till konstnärerna ären ersättning för arbete och inte ett understöd. Bl.a.har våra tolv centrumbildningar erhållit 10 miljonerkronor och frånAMS. Den här verksamheten fungerar bra, men stö-den behöver utvecklas för att man ska kunna mötaefterfrågan. Vi hoppas att den här överföringen kanöka och att den går till verksamhet.De fria grupperna får nu 20 miljoner mer i stöd.Det kan man väl se som en kompensation för tidigareuteblivna uppskrivningar. Det behövs minst 20 miljo-ner till, men man får väl ta det här i olika etapper.Men det är viktigt att inte pensionspengarna tas frånde här stöden. Jag undrar fortfarande varför manslutade att skriva upp stödet till de fria teatergrupper-na. Jag har ännu inte fått något svar på den frågan,och jag har frågat många.När det gäller inköp av konst till offentliga platserär det viktigt att också medborgarinflytandet i valetav konst till offentlig miljö stärks. Det finns sedan1937 en rekommendation att av byggkostnadenska avsättas för utsmyckning av offentliga platser.Det är en angelägen rekommendation, men den fun-gerar inte speciellt bra. Vi tycker att den principenska fastställas, att det ska vara vid ny- ochombyggnation samt vid infrastruktursatsningar.Vi tycker att inköp av konst till offentliga miljöerär viktigt. Men man har också i privata miljöer, t.ex.på en privat tandläkarmottagning eller på en frisör-salong, samma behov som en statlig myndighet, somCSN, av att ha det vackert omkring sig. Därför kan viinte förstå att momsen inte är avdragsgill vid inköp avkonst till den privata sektorn. Vi hoppas att insiktenom att det inte är någon skillnad ska tränga igenom.Vi tycker alltså att det offentliga stödet till konst-närer bör utvecklas så att fler konstnärer kan komma ifråga för stödet. Det kan inte vara meningen att ettstatligt konstnärsstöd bara ska rikta sig till en mindre,exklusiv grupp av konstnärer. vision äratt fler efterfrågade konstnärer ska ha möjlighet attleva på sin lön. Det som är en självklarhet för andrayrkeskategorier, t.ex. pension och ersättning vid sjuk-dom och vid föräldraledighet, tycker vi ska gällaockså konstnärer. Att inte ge välutbildade och merite-rade konstnärer möjlighet att leva på sitt arbete är ettresursslöseri som samhället inte har råd med. Miljö-partiets modell innebär att de första hundratusenintjänade kronorna för en konstnär ska vara befriadefrån skatt.Sedan vill jag säga någonting om kollektivverk-städerna. Vi tycker att det är positivt att landets 20kollektivverkstäder numera har rätt till statligt stöd,men dagens direktiv medför att en stor del av verk-samheterna inte kvalificerar sig för stödet, och det varinte avsikt när vi verkade för stödetsinrättande. Vi vill därför att stödets konsekvenser skautvärderas, så att man kan se hur stödet kan bli ange-läget för alla kollektivverkstäder.Så, fru talman, ska jag tala lite grann om genus-perspektivet. Den bristande jämställdheten som råderi samhället gör sig självklart gällande också inomkultursektorn. Inte minst har kvinnliga konstnäreroftast svårare att klara sig ekonomiskt än vad manligahar på grund av en strukturell snedfördelning tillförmån för manliga normer och värderingar. Ge-nustänkandets frånvaro visar sig bl.a. i de olika kultu-rella beslutsfunktionerna. Det gäller inköpta verk ochprissättningar. Det behövs riktade insatser för attbryta det bristande genusansvaret.Sedan menar vi att de pengar som blir följden avminskade hyreskostnader, som kulturinstitutionernanumera ska få, ska ligga kvar hos institutionerna. Ivårbudgeten anges det att det totala tillskottet skullevara . Vi tycker att de kulturins-titutioner som borde få behålla de här pengarna ärOperan, , , , , Östasiatis-ka museet, och Medelhavsmuse-et. Vi hoppas på att det blir som det står i vårbudge-ten, att 19,1 miljoner successivt förs över till demsom det gäller.När det gäller teater, dans och musik tycker vi attde tre R:n, , Rikskonserter och Riksut-ställningar, har lyckats bra med respektive verksam-het, men också de behöver ekonomiskt stöd för attutveckla sin verksamhet. Det gäller alltifrån konst-närlig nydaning till klara lönepåslag. Det handlar omprishöjningar och hyra och om att köpa in ny utrust-ning. Vi vill gärna lyfta fram extra satsningar inomfolk- och kammarmusik och att man får ut teatern tillområden i landet. Unga Riks är kanske barnets endamöjlighet att få se en föreställning under uppväxtåren.Vi vill även påminna om ökade publik-siffror och den folkrörelseprocess som är på gång.Utskottet stöder inte heller det föreslagna sparbetingetinom det området.I värld får skolbarnen gå på teaterminst en gång per läsår förutom att barnet ges möj-lighet till ett eget kulturuttryck i skolan. Det är sexkommuner som saknar en mu-sikskola. Utvecklingen går i rätt riktning, inte minsttack vare det arbete som lägger ned för att förmå kommuner att intesvika barnets behov av att kunna uttrycka sig i kulturoch musik.När det gäller Länsmusiken delar inte Miljöpartietsynpunkterna i den utvärdering som har gjorts närman har tittat på Länsmusikens roll. Här prioriterasen länsmusik som inte har fast anställda. Vi menar attjust möjligheten för Länsmusiken att ha fast anställdamusiker som en grund för verksamheten har gettmycket positiva effekter. Därmed har vi inte sagt attLänsmusikens ansvar för t.ex. folkmusik, jazz ellerkammarmusik skulle negligeras på något sätt, tvärt-om.Arrangörsstödet behöver också stärkas framöver.Det här är en växande kraft och rörelse. Det är mångaolika samarrangemang som görs. Stödet gör det möj-ligt för olika former av möte mellan både amatöreroch professionella och mellan olika former av musikoch dans. Stödet har faktiskt en avgörande betydelseför att ett levande och vitalt musik- och dansliv skakunna fortsätta att utvecklas.Sedan ska jag gå över till fonogramstödet. Det ärinte bara den levande musiken som behöver ökat stödutan också produktionen och utgivningen av fono-gram. I budgeten skar regeringen bort 3miljoner kronor i anslaget för fonogramstödet, vilketmotsvarar i nedskärning. Svenska skiv-bolags möjligheter att producera smala men intres-santa fonogram, inklusive barnmusik, står och fallermed fonogramstödet.Regeringen har påtalat att nedskärningarna inteskulle få några konsekvenser. Det kräver vi i Miljö-partiet nu bevis för. Vi vill se att regeringen skynd-samt utvärderar de här effekterna. Också utskottet villse en snabb utvärdering.Fru talman! Eftersom jag är ensam talare inomdetta område fortsätter jag till. Jag harinte tre till som kommer efter mig.När det gäller den lokala och regionala teatern ochdans- och musikinstitutionerna vill vi särskilt lyftafram som en unik kulturplats.Det är faktiskt en av Sveriges akustiskt sett bästautomhusscener. Vi vill att denna scen ska kunna ut-vecklas ytterligare med nationellt stöd, eftersom denär en nationell angelägenhet. Sedan vill jag ocksåsärskilt framhålla tre andra regionala institutioner,nämligen , Länsteatern på Gotlandsamt musik- och dansteater. Utskottet harockså lyft fram gemensamt.Folkmusiken har kraftigtstärkt sin ställning och är en högst levandekonstform som ständigt utvecklas. Folkmusik frånvitt skilda länder har på ett mycket glädjan-de sätt knutit människor från olika kulturområden ocholika kulturer närmare varandra. Vi ser att den stän-diga korsbefruktning som sker har mycket stora kul-turella värden - men också demokratiska värden, dåkulturen bidrar till att skapa förståelse över språk-gränser och på så sätt också motverkar rasism ochfrämlingsfientlighet. Det är därför extra angeläget attge stöd åt Forum för världskultur, och med det ocksåstöd åt fortsatt mångkulturellt arbete och festivaler.Vi skulle önska att hade resurser att byg-ga upp en verksamhet på sex olika ställen i landet, därStockholm, och är givna ställen.När det gäller folkmusikcentrum tycker vi att detär mycket glädjande att i nuhar fått ett permanent nationellt stöd. Utifrån de posi-tiva erfarenheterna från tycker viatt det nu är dags att gå vidare med fler folkmu-sikcentrum över hela landet. I våra grannländer Norgeoch står staten som ekonomisk garant för enregionalt spridd musikkultur med bl.a. folkmusikcent-rum. I är man redan i gång med ett folkmusi-kens hus där kommun och landsting står för helakostnaden. Här tycker vi att det är dags att gå in medett nationellt stöd . Även när det gäller Öster-sund, som samarbetar med , ochVäxjö är detta en utvecklingslinje.Sedan behöver jag väl inte påminna er om attMiljöpartiet vill ha nyckelharpan som nationalinstru-ment. Det kommer ni redan ihåg, eller hur?Vi har också synpunkter på elektroniskt publice-rade verk. Här vill vi ha en översyn över författarnasrättigheter till de publicerade verken. Vi vet inte hurtext kommer att läsas framöver, om det blir mer itryckt form eller mer i elektronisk form. Det voremycket olyckligt om det på grund av brister i lagstift-ningen uppstår en situation där författarna förlorarkontrollen över sina verk eller inte får rimligt betalt.Efter lång och envis kamp, närmare bestämt sjuår, står vi nu inför det fantastiska resultatet att mom-sen för böcker och tidskrifter sänks till . Jag villdock påminna om att redan en enig kulturutredningföreslog detta när man lämnade sitt betänkande 1995.Det kom aldrig någon propp då, men det gör det nu.Slutligen vill jag säga någonting om kulturmiljön.Miljöpartiet har lyckats få igenom kraftfulla förstärk-ningar till kulturmiljövård. En del av dessa ska gå tillAgenda kulturarv. Syftet är bl.a. att finna former föratt öka det demokratiska inflytandet och delaktighe-ten i arbetet med vår kulturmiljö. Genom miljöbalkenhar också kulturmiljöns ställning stärkts, och i ochmed det också möjligheterna att inrätta kulturreservat.Det finns en hantverksskola i som heterDacapo, och det är den enda skolan i somverkligen jobbar med att utveckla byggnadshantver-ket. Man är nu på väg att bygga upp en institution,och vi skulle behöva ett nationellt uppdrag att utfors-ka och utbilda i de hantverksmässiga arbetsmetoder-na. Det här är mest en fråga för utbildningsutskottet,men vi tycker också att man skulle behöva tillgångtill anslag för att gå vidare när det gäller kulturmiljö-vård, för att utveckla arbetsmaterial och för att byggaupp ett nationellt arkiv för bygghantverk.När det sedan gäller hemslöjden har vi i utskottetstött ett utökat anslag för den. Även på Kulturutred-ningens tid påtalade vi hemslöjdens roll som inspira-tionskälla för andra konstnärliga verksamheter, lik-som för industriell formgivning och mönsterutveck-ling.När det gäller museerna är det faktiskt 17,8 miljo-ner människor som besöker museer med statligt stödvarje år. Men det behövs ändå ekonomiskt stöd frånstatens sida för att de ska kunna utveckla sin verk-samhet på ett bra sätt. villbygga ut och brandsäkra sina samlingar i bergruminvid museet. har ett enigt utskott sagt att mankommer att följa den här utvecklingen mycket nogaunder mandatperioden och att en av utgångspunkternaför det framtida arbetet ska vara museets egna öns-kemål.Länsmuseerna får också ett tillskott i årets budget,och det är vi väldigt glada för.När det gäller särskilt riktade stöd vill vi lyftafram och hoppas att det iframtiden kan vinna regeringens öra då det gäller ettökat nationellt stöd. Övriga museer i akut behov avstöd är samt i , och Medelhav-smuseet. De får nu också stöd i årets budget.Fru talman! Även om medvetenheten om de bris-tande genusaspekterna på våra museer ökar är bristenfortfarande mycket stor. Vi menar därför attkönsperspektivet radikalt måste få ett större genom-slag i museernas verksamhet, inte minst för att föravidare visionen om ökad jämställdhet mellan könen imorgondagens samhälle. Generella förbättringar imuseernas utställningsverksamhet vad gäller kvinnorsroll och kvinnors perspektiv motsäger inte behovet avett särskilt kvinnomuseum. Vi vill att regeringenåterkommer med förslag om nationellt uppdrag för ettkvinnomuseum. Ett sådant museum vore världsuniktoch skulle kunna ta sin grund i genusforskningen frånvärldens universitet.Den utveckling som finns för att lyfta fram speci-fika kvinnor, exempelvis Museum iSkellefteå, är också ett mycket eftersatt område. Vivill att man ska se över hur den typen av utvecklingockså skulle kunna få stöd. Med det yrkar jag bifalltill reservation 24 under punkt 4.Till slut vill jag säga några ord om RiksförbundetÖppna kanalen. Vi tycker att har betydelse för grundläggande demokratiska vär-den som yttrandefrihet och möjlighet att ta del av denparlamentariska debatten utan att informationen filt-reras. Verksamheten är också viktig för många in-vandrarföreningar, som driver verksamhet i Öppnakanalen. har drygt en miljon svenska hushålltillgång till och kan bl.a. se direktsän-da debatter från . Men förbundet fåringet statligt stöd. I stället är det i första hand de stör-re kommunerna som ger verksamheten bidrag, vilketleder till kraftiga regionala skillnader. Det är inteacceptabelt, menar vi. Vi menar att ett statligt stödska inrättas, precis som i och Tyskland.Med det yrkar jag bifall till reservation 37 underpunkt 54.Ni får ha förståelse för att jag är ensam om att tahela denna debatt. Jag hoppas att ni står ut med att jaghar dragit över tiden.Till sist - nu är det tredje gången jag säger det,men lovar jag att det blir så - vill vi se en för-stärkning av det offentliga stödet till kulturen. Dettainnebär inte att vi inte också är positiva till att kultur-stödet kompletteras med privat sponsring. Vi menardock att kulturlivet inte får göras beroende av spons-ring utan att sponsringen bara ska ses som ett värde-fullt komplement till ordinarie finansiering av kultur-verksamhet. Sponsring kan också medföra att t.ex.museerna når nya besöksgrupper.Riksdagens revisorer efterfrågar , precis somMiljöpartiet tidigare gjort, tydligare regler när detgäller kultursponsring. Vi tycker att det i reglerings-brev ska fastställas hur stor del av verksamheten somfår sponsras. Vid en jämförelse mellan de svenskabestämmelserna för kultursponsring och vad somgäller i t.ex. , , ochFrankrike finner vi att dessa länder saknar det krav påkoppling mellan sponsorn och sponsormottagarensverksamhet som i medför att kulturspons-ringen missgynnas i förhållande till annan sponsring,t.ex. inom idrott.Falcon fick avdrag för sitt bidrag till projektetRädda pilgrimsfalken, eftersom det fanns en kopplingmellan varumärke och pilgrimsfalken. MenKF nekades avdrag för naturen ren,eftersom man som det sades bara sålde förpackningarsom slängdes i naturen.Den här oförutsägbarheten måste undanröjas viaen lagändring. Vi är där nu faktiskt.