prot · GP0948 · 2001-12-14 00:00:00 — Vi kanskemåste hitta nya vägar för att följa upp detta.Sverige har arbetat mycket hårt för att få med våragrannar på andra sidan som medlemmar iEU, och vi ser nu att det kan bli verklighet redan inför2005. Men det innebär inte, enligt min mening, att vikan minska insatserna i utvecklingssamarbetet denärmaste åren.I går deltog jag i en konferens om svenska kom-muners, landstings och regioners roll i den framtidautvecklingen i . Där underströksamtliga parter vikten av att en utfasning av det bila-terala stödet i samband med kandidatländernas an-slutning till EU bör ske på ett planerat sätt och utifrånen gemensam strategi, baserad på behovet av gemen-sam säkerhet i regionen, en fördjupad demokrati,fortsatt ekonomisk omvandling, en god miljö ochinsatser för utbildning och forskning.Fru talman! Jag får återkomma i kommande bud-getarbete med volymen på det här biståndet.Jag vill också önska lycka till i det fortsattaarbetet.Anf. 65 ():Fru talman! Hälsosituationen för kvinnorna itredje världen är på flera sätt ytterst allvarlig. Kvinnorär i många situationer betydligt mer utsatta och sårba-ra än vad män är.Ett exempel är att utförs olagliga ochmedicinskt farliga aborter, som resulterar i allvarligamedicinska följder för kvinnor eller i att de dör. Iländer där abort inte är tillåtet är antalet illegala ab-orter högt. har beräknat attdet görs mellan 10 och 20 miljoner illegalaaborter i världen. avlider också enhalv miljon kvinnor i samband med graviditet ochförlossning. är dessa dödsfall ett re-sultat av illegala och osäkra aborter.Ett grundläggande mål för att förbättra kvinnorshälsa i världen är därför att försöka reducera sjuklig-het och dödlighet som beror på abort. I första handsker det naturligtvis genom att man arbetar för attminska antalet aborter, genom en tydlig upplysningoch rådgivning kring sexualfrågor och genom att en bättre tillgång till preventivmedel. böraktivt arbeta för att minska sjuklighet och dödlighetsom beror på aborter.Många här har redan uppmärksammat hivsprid-ningen, och den slår särskilt hårt mot kvinnor. Enligtstatistiska uppgifter är det en procentuellt större riskför kvinnor jämfört med män att smittas av hivviru-set. Det beror på såväl medicinska aspekter somkvinnors utsatthet.Många av världens kvinnor har inte möjlighet attbestämma över sin egen sexualitet. Många kvinnorhar inte heller möjlighet att kräva att deras partner skaanvända kondom. Få kvinnor har någon möjlighet attmedicinskt kontrollera om de blivit smittade av någonkönssjukdom, för de har inte tillgång till någon fun-gerande sjukvård.Folkpartiet liberalerna ser arbetet för att stärkamänniskors sexuella och reproduktiva hälsa och rät-tigheter som ytterst viktigt. Därför väljer vi att satsaytterligare utöver regeringens an-slag på FN:s befolkningsfond.Fru talman! Jag har en särskild julönskan. Jag harläst att tidigare statsminister i ett samtal med påven tog upp frågan omden katolska kyrkans starka motstånd mot använd-ning av preventivmedel. Hon framhöll att kondominte bara är ett billigt preventivmedel för att förhindraoönskade graviditeter utan också är ett viktigt medelför att förhindra spridningen av hiv. Hon menade attnog borde väl ändå påven kunna se de positiva ef-fekter som användningen av kondomer kan ha förfolkhälsan i de hårt hivdrabbade länderna i tredjevärlden. Påven svarade henne att han skulle fundera.Påven tycks fortfarande fundera.Nu är min julönskan att också statsmi-nister tar upp den här frågan med påven. Det tycks jubehövas många droppar för att urholka stenen.Fru talman! Med detta vill jag också önska god juloch yrka bifall till reservation nr 2.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )8 § Samhällsekonomi och finansförvaltningFöredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvalt-ning (prop. 2001/02:1 delvis).Anf. 66 ():Fru talman! Jag ska fatta mig kort. Dagen är långtliden. För gäller att det samladeutgifterna för vårt utgiftsområde inte får överstiga 8,7miljarder kronor. Moderata samlingspartiets förslagunderstiger denna nivå. Vi föreslår besparingar pådrygt i förhållande till regering-ens förslag. De områden som berörs är Statistiskacentralbyrån, ,och Riksdagensrevisorer. Det är samma områden där vi tidigareframfört besparingskrav eller krav på förändringar.Den största delen avser SCB och anslaget till denregisterbaserade folk- och bostadsräkningen. Det ärknappast någon nyhet att vi motsätter oss en sådanregisterbaserad folk- och bostadsräkning. Det vikti-gaste skälet är risken för att den personliga integrite-ten åsidosätts. Det är inte heller någon nyhet att redantidigare traditionellt genomförda folk- och bostads-räkningar väckt protester. Många upplevde ett hotfrån en statsmakt som önskade ha kontroll över sinamedborgare med det förledande argumentet: Dettabehövs för samhällsplanering, forskning och allmäninformation.Skillnaden mellan en traditionell folk- och bo-stadsräkning och en registerbaserad är samkörning avolika register som innehåller närgången informationom enskilda personer utan att dessa har möjlighet attpåverka innehållet eller kontrollera vilka uppgiftersom finns och att insynen begränsas. felaktig-heter kan mångfaldigas och, om man så vill, missbru-kas.Vid den senaste folk- och bostadsräkningen för-väntades medborgaren hjälpa staten genom att fylla iblanketter. Nästa gång är det tekniken som styr. Ge-nom anonyma system och krav på hyresvärdar för-stärks övervakningssamhället.Vi delar Datainspektionens uppfattning att denoro och det missnöje som kanaliserats vidtidigare folk- och bostadsräkningar kommer att kvar-stå.SCB ansvarar för den sektorsövergripande offici-ella statistiken. Det är en verksamhet som ökar år förår. Enligt vår uppfattning bör SCB:s uppgifter be-gränsas. Dessutom bör en större del av verksamhetenavgiftsfinansieras.Ett annat problem som uppmärksammas i vår re-servation 5 är den omfattande statistikinlämningen tillIntrastat. Kraven på dessa uppgifter är så detaljeradeatt många företag tvingas göra förenklingar i sin be-skrivning. Uppgifterna blir därför förvanskade ochdärmed vilseledande. Hela handläggningen är alltförkrävande, och företagen drabbas av merarbete ochdryga kostnader. Vi anser att regeringen måste arbetamer aktivt med denna fråga i EU och inte nöja sigmed det som utskottet skriver om att man konstateraratt det finns ett kraftigt motstånd från andra med-lemsländer. I dessa tider borde företagens väl och vevara av stort intresse, och därför borde man minskapå byråkratin.Vi anser också att bör avvecklas. Dess uppgifter kan hanterasinom respektive myndighet.Vi föreslår en sammanslagning av Nämnden föroffentlig upphandling och till en nykraftfullare myndighet. Såsom situationen utvecklatshar NOU inte blivit det vässade redskap som avsågs.Man har inte i tillräcklig utsträckning prioriterat denviktigaste delen, nämligen tillsynsverksamheten.Även för revisorer kommer den när-maste tiden att innebära förändrade förutsättningar.Häromdagen presenterades propositionen Riksrevi-sionen - ändringar i regeringsformen. Under 2003inrättas den nya myndigheten, något som vi välkom-nar.Fru talman! Detta var helt kort några reflexionermed anledning av våra reservationer. För att hushållamed kammarens tid yrkar jag bifall endast till reser-vation nr 1.Anf. 67 PER ():Fru talman! Ordning och regler har ungefär sam-ma betydelse för en marknadsekonomi som skelettet ien människokropp. Det har vi skrivit om i inledning-en av vår motion. Vi har skrivit om värdegrundensbetydelse. Jag ska inte upprepa hela den tjusiga in-ledningen, men den är väl så viktig ändå.Det är utifrån en sådan grundsyn på marknadse-konomin som jag, och jag hoppas många med mig,med stort intresse tagit del av inledningen till utskot-tets betänkande Utgiftsområde 2 Samhällsekonomioch finansförvaltning.Där står det i klartext att utgiftsområdet behövernoggrann översyn, och det har vi också sagt tidigare.Det står bl.a. så här: "Utskottet ansåg emellertid attmålen borde formuleras på ett sådant sätt att de ärkonkreta, mätbara och uppföljningsbara redan närriksdagen skall ta ställning till hur stora resurser somskall tillföras en viss verksamhet." Detta är en dialogmellan utskottet och departementet. Sedan fortsätterman: "I annat fall framstår det inte som meningsfulltför att pröva tilldelningen av resurser motuppställda mål. "Lite längre fram i samma betänkande står det:"Utskottet konstaterar emellertid att de anslagsför-ändringar som regeringen föreslår inte betingas aveventuella brister som uppdagats i samband meduppföljningen, utan grundas på mer traditionellabudgetpolitiska prioriteringar." Detta är väldigt tjusigtskrivet. Det är subtilt, och det är fint.Fru talman! Med detta som bakgrund bordeVänsterpartiet, och och detregerande partiet ha skrivit annorlunda när de förhål-ler sig till oppositionspartiernas alternativ. Här har viett utgiftsområde där man inte har stämt av så att anslag efter verkliga värderingar, revisioner ochuppställda mål. Det är snarare så att regeringen ochFinansdepartementet förmodligen inte har klarat avden här uppgiften. Det kanske beror på resurser. Majoriteten här i försvarar heltenkelt det förslag man har fått. Det är ett försvar somter sig något patetiskt, och tar jag i, just mot bak-grund av den generella kritik som finns i sammabetänkande.Nu ska jag inte ägna så mycket mer tid åt detta.Jag ska bara yrka bifall till vår reservation nr 4. Dess-utom vill jag ta exempel på varför detta känns litekonstigt. Det finner vi på s. 27 i betänkandet. Där stårdet helt krasst: "Moderata samlingspartiet samt Krist-demokraterna föreslår att anslaget till Nämnden föroffentlig upphandlingen halveras. NOU:s verksamhetär föremål för översyn. "Vi menar för vår del att detta är en sanning medstor modifikation eftersom vi när vi föreslår ett sam-gående mellan NOU och vill för-stärka NOU, öka resurserna för denna tillsyn ochäven behålla organisationen för denna intakt inomKonkurrensverket. Detta har ni inte fångat upp här.Med tanke på vad betänkandet innehåller i börjanom att hela det här området behöver en rejäl översynhar ni ett minst sagt förenklat försvar för regeringensförslag. Det känns lite tråkigt när man under ett antalår, utan de stora resurser som finns på regeringsnivå,har ansträngt sig för att sätta sig in i det här utgifts-området och försöka balansera såväl inom utgiftsom-rådet som mellan utgiftsområdena.Anf. 68 ():Fru talman, ärade ledamöter och kära åhörare!Alla de myndigheter vars verksamhet berörs i det härbetänkandet om samhällsekonomi och finansförvalt-ning gör ett väldigt bra arbete. Trots det förekommerdet inom detta utgiftsområde uppskrivningar som intehar motsvarighet på andra utgiftsområden och som vii inte tycker är skäliga. Vi redogör fördetta i vår motion. Vidare finns här utgiftsökningarmed anledning av engångshändelser, och vi tyckerinte heller att det är skäligt att de ska få ligga kvar.Mot bakgrund härav vill vi minska ramen fördetta utgiftsområde. Med tanke på det och det som vihar redogjort för i vår motion yrkar jag bifall till re-servation nr 2.Anf. 69 ():Fru talman! Det här utgiftsområdet är en del avden ekonomiska infrastrukturen. Vi i Folkpartietliberalerna är varma anhängare av både en väl funge-rande marknadsekonomi och en väl fungerande väl-färdsstat, och vi anser att de två politikområdenafinansiella system och tillsyn och en effektiv statsför-valtning är mycket centrala delar i den infrastruktursom krävs för att det här ska fungera bra. Vi ser där-för absolut inte detta som något allmänt potentielltbesparingsobjekt.Däremot kan man säkert göra det som fungerarbra ännu bättre, och vi har en del förslag som mankanske skulle kunna arbeta vidare med. Man kanstuva om en del pengar, flytta uppgifter osv. för att fådet att fungera ännu bättre. Jag ser det inte alls somuteslutet att man framöver t.o.m. kan behöva lägga pålite ytterligare medel för att få ett ännu bättre funge-rande system.Som Per har påpekat har de-batten i utskottet dock förts på en sådan nivå att detkänns ganska meningslöst att föreslå en förändringeller omläggning. Sådana propåer bemöts bara medförslag om en halvering av anslagen. Det känns intesärskilt meningsfullt att föra en diskussion i det härforumet.Vi från liberalerna framhärdar däremoti vårt yrkande om avslag på folk- och bostadsräk-ningen. Det framför vi inte för att finansiera någraandra mera angelägna utgifter utan därför att vi anserdet vara principiellt felaktigt att genomföra folk- ochbostadsräkningen. Vi har varit motståndaretill den, och vi föreslår att anslaget till den helt tasbort och att planeringen för den upphör.Fru talman! Av denna anledning yrkar jag bifalltill reservation nr 3.Jag vill i övrigt, som sagt, att kammarens leda-möter ska lägga stor vikt vid dessa områden, som ärbetydelsefulla för den ekonomiska politikens funk-tionssätt.Anf. 70 ():Fru talman! Det är riktigt, Per , att vitillstyrker förslagen i propositionen, men vi lämnarockså några ord på vägen fram mot regeringens nästaproposition, som jag förutsätter också kommer attvara socialdemokratisk och bli ännu bättre än dagens.Per har uppfattat detta helt riktigt.Fru talman! Samhällsekonomi och finansförvalt-ning låter väl inte särskilt spännande, men jag anseratt det är ett viktigt politikområde, som rymmer 22olika anslag till verksamheter som är inriktade på attplanera, underlätta och kontrollera att statliga åtagan-den sköts på ett så korrekt och effektivt sätt som möj-ligt till medborgarnas fromma.Utskottet är oense om hur 12 av dessa 22 anslagska se ut. Målen för politikområdet fastställdes i sam-band med beslutet om budgetpropositionen för 2001och är följande:- att det finansiella systemet ska vara effektivt ochtillgodose såväl samhällets krav på stabilitet somkonsumenternas intresse av ett gott skydd- att tillsynen ska bedrivas effektivt- att kostnaderna för statsskulden långsiktigt mini-meras som risken beaktas- att statens finansförvaltning bedrivs effektivt.Några exempel på verksamheter är Finansinspek-tionen, , , och Statskontoret.Jag tycker att det är bra att vi har en finansinspek-tion som har till uppgift att bidra till stabiliteten i detfinansiella systemet genom tillsyn av finansiella in-stitut och att verka för ett gott konsumentskydd. Dettycker inte , som under ett flertal årföreslagit minskat anslag till Finansinspektionen.Kristdemokraterna, som i finansutskottet vid ettflertal tillfällen höjt tonen och vässat argumenten närdet gäller att försvara bruttobudgeteringen i den stat-liga budgetprocessen, har - hör och häpna, fru talman- i sin motion föreslagit att hela Finansinspektionensfinansiering ska ske utanför statsbudgeten. Förslaget innebär nämligen att riksda-gen skulle frångå budgetlagens krav på bruttoredo-visning. Det är utskottet verkligen inte berett attgöra.Detta är andra året som läggerfram det här förslaget. Jag hoppas att det inte blir entredje gång, utan att även kd vill följa budgetlagenskrav.Moderaterna, vill helt eller delvis begränsa anslaget tillfolk- och bostadsstatistik. Utskottet motsätter sigdetta. Vi tillstyrker regeringens förslag om 78 miljo-ner kronor. Vi vill dock understryka det som ocksåKarin understrukit, nämligen att arbetet medfolk- och bostadsstatistiken ska genomföras på ettsådant sätt att individernas integritet skyddas.Moderaterna, vill avveckla Statens kvalitets- och kompetensråd.Utskottet tycker att rådet har en viktig uppgift attfylla genom att vara en extern råd- och idégivare vadgäller kompetensförsörjning och kvalitetsarbete i denstatliga förvaltningen, och vi tycker att det rådet skavara kvar.Centern har väckt en liteknepig motion om att minska Riksgäldskontoretsanslag till förvaltningskostnader med 10 miljonerkronor. Motivet skulle vara att med inrikt-ning på budgetpolitiken skulle statsskulden minskasnabbare, vilket i sin tur minskar utgifterna för provi-sioner för kronskulden. Tro't den som vill!Nu är det så, och det svarade utskottet även förragången, att dessa kostnader fr.o.m. redovisas påutgiftsområde 26, Statsskuldräntor. Jag hoppas att viinte behöver behandla någon mer motion i dettaärende.Fru talman! En enig riksdag har fattat beslut omatt inrätta en ny revisionsmyndighet . Tre utredningar har tillsatts för att seöver frågor i samband med förändringen, som innebärmånga omställningar för många enskilda människor.Varför vill då redan den 1 januari 2002trappa ned anslaget till revisorer med 4miljoner kronor? Varför vill hal-vera revisorers verksamhet den 1 januari2002, ? Det är dit. Varför står niinte fast vid enhälliga beslut? Vi har be-slutat att inrätta en ny revisionsmyndighet. Vi ska intestrypa den gamla.Fru talman! Jag är glad över att det inte är dessafyra partiers förslag som kommer att till-styrka . Det är många statstjänstemän som bordevara glada när fattar beslut i enlighetmed utskottets majoritets mening i finansutskottetsbetänkande nr 2.Det är många som har pratat om julen här ,och det tänker också jag göra.Nu inför julen kan vi vara glada för att det inte ärdessa fyra partiers slevar som får röra runt i grötka-strullen. Det skulle bli en förfärlig röra. Ingen skullefå mandel. Nähä, oro och bekymmer, det är vad somskulle levereras lagom till jul över alla de förändring-ar och personalneddragningar som skulle bli följdenav de fyras politik på detta område.Så gläd er nu alla när jag yrkar bifall till förslagettill beslut i finansutskottets betänkande nr 2 och av-slag på reservationerna.Anf. 71 PER () replik:Fru talman! Det finns ju anledning att bara påpekaför kammaren och eventuellt en och annan som sitterframför TV:n - vad vet jag - och som inte retar sigalltför mycket på denna korta replik att det finns enmotsägelse i detta utskottsbetänkande såtillvida att ibörjan kritiserar hela utskottet att det egentligen intefinns några riktigt hårda skäl till att man lägger till,drar ned eller något liknande, utan det här behöverstramas upp rejält. Sedan, 10-20 sidor längre fram, ärplötsligt varenda miljon till höger och vänster välavvägda, och alla alternativa förslag från oppositio-nen avspisas. Då var det någon som arbetar i riksda-gen, dock icke parlamentariker, som sade: Ja, men detär ju deras jobb. Ja, så kan man väl också se det!Vad gäller handlar det ju na-turligtvis om att anpassa sig efter verkligheten, ochtill när vi återkommer - om jag då är här ellerinte, det får vi väl se - ska vi också föreslå motsva-rande ändringar i budgetlagen, så att det inte blirnågra divideringar om detta.Vad gäller revisorerna har vi naturligtvis velat på-skynda en process. Det är inte så konstigt. Sedaninväntar vi naturligtvis grundlagsändringar. Det hörju till saken.Anf. 72 () replik:Fru talman! Det är klart att man ska kunna ändrasakernas tillstånd, men inte från den ena dagen tillden andra. Vi har ju faktiskt också någon form avarbetsgivaransvar. Vi bör ta och fundera över hur dethär ska gå till, hur organisationen ska vara osv. precissom det enhälliga beslutet var om hur vi ska förändrarevisionsmyndigheten i . Vi måste ta litetid på oss och ge människor tid att välja vad som kanvara rätt och riktigt för deras skull.Jag tycker det är viktigt att tänka på de enskildamänniskorna när vi fattar beslut, för det är de somberörs av de beslut vi fattar i denna kammare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )9 § Allmänna bidrag till kommunerFöredrogsfinansutskottets betänkande 2001/02:FiU3Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner(prop. 2001/02:1 delvis, förs. 2001/02:RR3).Anf. 73 ():Fru talman! Innehåller det betänkande vi nu skadiskutera något anmärkningsvärt, dvs. något som ärägnat att förvåna? Nej, knappast, utom möjligen medett undantag som jag återkommer till.Det här betänkandet är i huvudsak en upprepningav kända ståndpunkter från regeringen med dessstödpartier respektive från den mer framsynta politis-ka oppositionen. Jag ska inte i denna dag trötta medatt upprepa alla de goda argument vi moderater hargentemot den tillväxtfientliga och grundlagsvidrigainomkommunala skatteutjämningen. De argumentenär vid det här laget väl kända, och det är väl känt attvi vill ersätta det med ett statligt utjämningssystemsom belönar tillväxt var den än förekommer i landetoch därmed en reform som är i hela landets intresse.Jag vill dock här, på förekommen anledning ochmed viss skärpa, dementera det som socialdemokrateri buskpropaganda runtom i landet brukar hävda,nämligen att vi moderater skulle vilja avskaffa skat-tekraftsutjämningen. Det vill vi inte! Men vi vill haett statligt utjämningssystem som ger bidrag tillkommuner och landsting med för sina uppgifter otill-räcklig skattekraft, och vi vill ha ett enklare systemoch inte ett system som hindrar tillväxt och skapar enmängd andra egendomliga effekter för framför alltkommunerna.Fru talman! Vi moderater har också visat hur vårtalternativ till ekonomisk politik, där vi ger kommu-nerna större möjlighet att påverka sin ekonomiskasituation, ger bättre ekonomi än den socialdemokra-tiska reglering som försöker motverka mångfald,konkurrensutsättning och privata initiativ. Vi har i vårpartimotion i anslutning till årets budget utförligtredovisat detta alternativ.Men, fru talman, det finns en sak i det betänkandesom vi nu behandlar som är ägnat att förvåna, samti-digt som det också är ägnat att verkligen beklagas,och det är hur utskottsmajoriteten behandlat Riksda-gens revisorers förslag om den s.k. kommunakutenoch dess framtid.Riksdagens revisorer har på ett mycket initieratoch noggrant sätt påvisat de negativa effekter för helakommunsektorn som existensen av s.k. kommunaku-ter har. Likväl avslår majoriteten förslaget på ett sättsom uppenbarligen grundas på att man tänker sig enfortsättning på denna för kommunsektorn närmastdestruktiva verksamhet, eftersom den här verksam-heten ger långsiktiga negativa verkningar på incita-mentsstrukturen för kommunerna. Det framgår ocksåtydligt av ekonomiförvaltningsut-redning att trots att man i sak argumenterar även därmot kommunakuter tänker man sig att sådana skafinnas även framöver.Fru talman! Principen måste enligt vår uppfatt-ning vara den som framförs i reservation 1, som jagyrkar bifall till, nämligen att det kommunala utjäm-ningssystemet inte ska kompletteras med sådanaakuter. Det är i stället angeläget att sådana incitamentskapas för alla kommuner och kommunledningar attbehoven av sådana här speciella insatser i form avakut upphör.I egen utredning visas tydligtatt ett primärt problem i ekonomiskt svaga kommunerofta är en svag kommunledning, och vi behöver då enincitamentsstruktur för kommuner och landsting därdet kommunala självstyret ges möjligheter att blistarkare.Regering och riksdag måste ge tydliga signaler tillkommunerna, inte minst till kommunala kreditgivare,med innebörden att det är kommunerna själva somhar ansvaret för hushållningen med sina finanser. Isammanhanget är det därför förödande om staten gårin och, som t.ex. statssekreteraren i anger, att staten ska utnyttja möjlighe-ten att låta riskvikten för krediter till kommunerna blinoll. Ett sådant sätt innebär ju, om man följer denmetoden, att kreditgivarna kan fortsätta ge krediteräven till vanskötta kommuner i vetskap om att det tillsist är staten som träder in med en akut. Jag hoppasatt regeringen tänker om i det här avseendet.Eftersom jag har interpellerat statsrådet just denna problematik avstår jag här från attytterligare argumentera i den frågan. Vi får den härinterpellationsdebatten den 15 januari.Fru talman! Jag står självfallet bakom samtligayrkanden där vi moderater har reserverat oss, men förtids vinnande yrkar jag nu här enbart också på reser-vation 3.Anf. 74 PER ():Fru talman! Vi har under den senaste månaden,när budgeten processats, fått höra en del om s.k.splittring på oppositionskanten.