prot · GO0963 · 2001-02-08 00:00:00 — Jagförutsätter att det kommer att satsas stora resurserockså av de pengar som redan finns i systemet fram-över. Det finns goda möjligheter, och jag har godaförhoppningar om utvecklingen på det området.Vården av psykiskt sjukaAnf. 52 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministern.Vi har under ett antal kvällar kunnat se på Aktuellt attpsykiskt funktionshindrade på olika vårdhem har fåtten skandalös behandling som ingen över huvud tagetvill ska förekomma. Ett av de stora problemen tycksdock vara att tillsynen fungerar väldigt dåligt. Läns-styrelsen har ansvar för det, men man har tydligeninte klarat av detta på ett bra sätt.Jag vill fråga socialministern om han har för av-sikt att titta över frågan om vem som ska ha tillsynenoch hur den ska fungera.Anf. 53 Socialminister ():Herr talman! Det första som slog mig när jag togdel av dessa reportage var faktiskt hur de privataföretagen på detta område misskötte sig - hur manlovar att leva upp till de krav man påstått sig kunnaleva upp till inför kommunerna och sedan sviker sinuppgift. Det leder framför allt till följande.När kommunerna använder privata rådgivare skaman försäkra sig om att de erbjuder hög kvalitet ochatt de har personal för att leva upp till det de lovar,och man ska regelbundet följa verksamheten. Det ärett viktigt konstaterande, därför att just på det områ-det arbetar väldigt många privata företag.Ska kommunerna vara säkra på att få den vård debetalar för måste man hålla kontinuerlig kontakt. Detär kommunernas ansvar att se till att man lever upptill det som stadgas i den nya psykiatrireformen.Till detta kommer att länsstyrelserna ska se till attverksamheten fungerar. Det är allvarligt om länssty-relserna hävdar att man inte har resurser för att levaupp till detta.Nu arbetar en utredning för att se över länsstyrel-sernas tillsynsverksamhet och se till också att detfinns resurser. Vi kommer att i direkta överläggningarmed de länsstyrelser som har nämnts här diskuterahur vi ska se till att länsstyrelserna kan leva upp tillkraven.Anf. 54 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Jag hållermed socialministern om att det naturligtvis måstevara kommunerna som har yttersta ansvaret. Det ärmärkligt att man inte kontrollerar utan skickar i vägmänniskor långt hemifrån, som det verkar, där maninte alls har någon insyn.Jag menar att det då är ännu viktigare att länssty-relsen som den nuvarande tillsynsmyndigheten ocksåkan sköta uppgiften.Folkpartiet har tidigare när det gäller just dennafråga tyckt att det hade varit lämpligare om Socialsty-relsens regionala enheter, som kanske har en störrekompetens, hade skött detta. Det kanske finns anled-ning att fundera på det också.Anf. 55 Socialminister ():Herr talman! kommer att göraen översyn över dessa hem. Det är viktigt. Socialsty-relsen har det övergripande ansvaret när det gällertillsynsfrågorna på detta område. Men jag tror att detär viktigt att länsstyrelserna också finns med i bildenoch att de tar sitt tillsynsansvar på allvar.Glöm inte bort att denna tillsyn inte bara handlarom att se till i någon sorts ytlig mening. Man harfaktiskt möjligheten att beordra fram förändringar.Man har också möjlighet att stänga de hem som intelever upp till anständiga krav. Tillsyn handlar intebara om att skaffa information. Man har faktiskt in-strument för att ingripa.Om det är så att länsstyrelserna inte anser sig haresurser för detta ska vi se till att de får de resurserna.Det här är otroligt viktigt.Det paradoxala är att de kommuner som försökergöra någonting åt situationen är de som blir lurade iförsta hand. De har faktiskt betalt. De har köpt uppdessa tjänster, och sedan visar det sig att de som lovaratt leverera tjänsterna inte levererar den kvalitet dehar utlovat.Vi ska i direkta kontakter med de berörda länssty-relserna diskutera problemet för att försäkra oss omatt tillsynen kan fungera.LandsarkivAnf. 56 ():Herr talman! Jag vill ställa min fråga till kultur-ministern.Det landsarkiv som är placerat i har tilluppgift att betjäna hela norra . Den uppgiftjag har fått är att arkivet i börjar bli fulltoch har problem med att ta emot handlingar bl.a. frånNorr- och och därför skulle behövabyggas ut.Men ligger ju på lite avstånd frånNorrbotten. Bara för att belysa avståndet kan jag sägaatt det från till är ungefärsamma avstånd som från både och Göteborghit till . Då förstår ni vad avstånden bety-der.Det är framför allt för forskningen som jag tyckeratt ett arkiv skulle byggas eller iordningställas i Norr-botten. En förträfflig ort där skulle kunna vara Boden.Där finns gott om ändamålsenliga lokaler med tankepå att sjukhuset har flyttat och de strukturförändringarsom har gjorts i Försvarsmakten. Här skulle det varaen vinna-vinna-situation för alla inblandade.Jag vill fråga kulturministern om vi kan emotse ettarkiv norr om . 57 Kulturminister ():Herr talman! När det gäller planeringen för nyalandsarkiv är det en uppgift som faller på Riksarkivet.Det är som har att avgöra frågor somdessa.Samtidigt har vi tillsatt en utredare avarkivväsendet. Som av en händelse är det landshöv-dingen i , nämligen , som ärsärskild utredare och har detta uppdrag. Han kommersäkert också att titta på just lokaliseringsfrågorna,även om huvuduppdraget inte handlar om landsarki-vens lokalisering utan mer allmänt om tillgängliggö-randet av vårt intellektuella kulturarv. Det är faktisktdet arkiven utgör.I första hand gäller det att göra denna del av kul-turarvet tillgänglig för många fler än med hjälpav t.ex. ny teknik. Men jag vill inte utesluta att hanäven kommer att ta upp frågor om lokalisering avframtida landsarkiv.Anf. 58 ():Herr talman! Om man skulle placera ett arkiv iNorrbotten skulle man med fördel också kunna göraett bildarkiv och ett fotomuseum. Jag kan bara upply-sa om att det finns ett mycket stort antal bilder som ärav kulturhistoriskt värde och som skulle behöva beva-ras för eftervärlden. Jag vet inte om det i direktivenför utredningen framgår någonting om att man skullekunna utöka verksamheten vid ett arkiv i en sådanriktning.Anf. 59 Kulturminister ():Herr talman! Det finns inte med något sådant idessa direktiv, utan de är helt inriktade på att till-gängliggöra det som och landsarkivensysslar med . Det handlar om att öppna arkivenför fler, både för allmänhet och för forskare.När det gäller bild- och filmarkiv finns det andraförslag, dock inte i denna utredning. Och det ärmånga som är intresserade av att få lokaliseringar avsådana arkiv, inte bara Boden.Tryggheten i skolanAnf. 60 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillskolministern.Jag besöker ofta skolor. Vid ett besök i engymnasieskola gick jag förbi ett uppehållsrum. Jaghörde då ett språk som var djupt kränkande, främstför flickorna. Jag tog efteråt upp det härmed en av lärarna. Han sade: Vi säger alltid ifrån närvi hör sådant här, men det hjälper tydligen inte.Risken är att man vänjer sig vid en hårdare ochhotfullare miljö. Mellan ett kränkande språkbruk ochhot och misshandel är steget inte alltid särskilt långt.BRÅ, , säger att 50 000högstadieelever utsätts för våld . avlärarna på högstadiet drabbades 1999 av våld eller hotom våld.Då blir min fråga till skolministern: Hur ska vikomma till rätta med de elever som hindrar sina kam-rater från att ha en lugn och trygg tillvaro i skolan?Anf. 61 Statsrådet ():Herr talman! Att skapa en trygg arbetsmiljö påskolan är ett ansvar som är gemensamt för föräldrar,elever och den personal som arbetar på skolan.Låt oss börja med föräldrarna. tarupp hur barn och ungdomar talar. Språket grundläggsnär man träffar sina föräldrar och i umgänget medsläktingar. Där sätter vi basen. Ställningstagandet närdet gäller vilket språk vi använder och markeringenav att ha ett vårdat språk gör föräldrarna. De måsteockså markera det. När barnen sedan kommer tillförskolan och skolan ska givetvis all personal strävaefter att vi ska tala på det sätt som vi vill att andra skatala till oss.Ett kränkande språk är en del i en kränkandehandling. Skollagen är mycket tydlig när det gäller attvi klart ska ta avstånd från detta. Det kräver tid tillsamtal. Och det krävs att man ständigt uppmärksam-mar och understryker det här om vi ska kunna värnaom ett bra språkbruk. Det gäller att uppmärksammapå det språkbruk som finns i filmer och som finns iden information som man får via t.ex. IT. Det gällerockså att kunna göra analyser och dra slutsatser iskolan.Anf. 62 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Jag har ioch för sig inget att invända mot vad säger, men hon kom inte riktigt till slutet påsitt svar på min fråga.Den gemensamma värdegrunden är vi överensom. Den är bra. Men det intressanta är ju när denprövas i verkligheten. En del skolor har inte gjortsärskilt mycket; de reagerar . Andra reagerarkraftfullt och målmedvetet. Däremellan finns det engråzon av snällhet och konflikträdsla, som det står ien större morgontidning . Men risken är att manvänjer sig vid ett språkbruk som är oacceptabelt i vårtsamhälle och som också jämnar marken för det somär allvarligare, våld och hot om våld.Jag vill upprepa frågan: Hur ska man egentligenkomma till rätta med de elever som har gått så långtatt de tillgriper våld? Då räcker det inte längre medatt samtala, utan då måste man tillgripa andra medel.Anf. 63 Statsrådet ():Herr talman! Låt oss då hoppa över det förebyg-gande arbetet, som ändå är det som vi måste arbetamed för att kunna nå en god miljö i fortsättningen.Jag kan ta upp ett exempel. Där lyckas man just med de elever som förtillfället absolut inte kan fungera tillsammans medsina kamrater. Där har man hittat en speciell skola förde här eleverna. Där samverkar man mellan social-förvaltning och skola, men med föräldrarna. Det vardet som var det viktiga.Man hade insett att om man skulle kunna få de häreleverna att ändra sitt uppträdande var man tvungenatt också stärka föräldrarna i deras roll gentemoteleverna. Egentligen handlar det om att elevernasaknar ett självförtroende; det är därför de agerar påett sätt som vi inte vill acceptera.Man hittade en skolform. Det var en mindregrupp. Det handlade om att mycket personal sattes inför de här eleverna, men målet var att de skulle tillba-ka till sina klasser. Man har fått ett mycketpositivt resultat av sin verksamhet. Svaret är alltså attvi behöver mer personal i skolan med specialistkom-petens.AnhörigstödetAnf. 64 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministerLars Engqvist.Tusentals människor vill inget hellre än attarbeta med sina sjuka anhöriga, och de gör ett ovär-derligt arbete. Många av dem är oroliga för morgon-dagen, och många av dem behöver hjälp. Det handlarom korttidsplatser. De behöver stöd och hjälp.Det finns också många bland de här människornasom känner sig helt utslitna. Med anledning av attSocialtjänstutredningen också har uppmärk-sammat behovet av att göra något mer vill jag frågasocialministern om regeringen håller på med den härfrågan och aktivt vill föreslå en förbättring på områ-det för dem som vårdar sina anhöriga.Anf. 65 Socialminister ():Herr talman! Som jag nämnde alldeles kom-mer regeringen att lämna ett förslag till enny socialtjänstlag. I anslutning till behandlingen avden kommer också frågan om anhörigstödet upp. Vikommer då att redovisa hur vi ser på den här frågan.Anf. 66 ():Herr talman! Människor kände en glädje över attden här frågan lyftes fram i Socialtjänstutredningen.Nu har det gått , och det ären när man vårdar en närstående. Kan dessamänniskor se fram emot en positiv behandling avbetänkandet Socialtjänst i utveckling?Anf. 67 Socialminister ():Herr talman! ställer samma frågaen gång till. Problemet är alltså att vi alldeles straxska redovisa en proposition för . Vad deninnehåller och vilka avvägningar vi gör där förbehål-ler jag mig rätten att presentera då. Så jag har dess-värre inget alldeles bra svar att ge , men jag lovaratt ska få svaret när propositionenpresenteras.Vården av psykiskt sjukaAnf. 68 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Även jag har en fråga till socialmi-nistern. Den gäller också vården.Jag såg också de här inslagen som har varit i TVkring psykiskt sjuka som förvaras och drogas ned ivårt land och blev naturligtvis oerhört upprördöver att psykiatrireformen inte har fungerat och att vifortfarande har en sådan situation för människor i vårtland.Men jag tror att bilden är bredare än så. Det här ärväl lite grann av det som vi kan se inom hela vård-sektorn, nämligen vårdens kris. Det finns inte längrepersonal i tillräcklig utsträckning som är kunnig,kompetent och villig att arbeta inom vården.Min fråga är: Hur ser ministern på vårdsektorn istort när det gäller personalresurser framöver?Anf. 69 Socialminister ():Herr talman! I debatten om psykiatrin likaväl somi debatten om sjukvården eller vården och omsorgenöver huvud taget finns det en risk att problembildernatar överhanden.När det gäller psykiatrireformen finns det anled-ning att påpeka att det har skett väldigt mycket imånga kommuner i enlighet med psykiatrireformensavsikter.Jag har varit ute och besökt en rad kommuner somfaktiskt kan visa på lysande resultat. De har levt upptill ambitionen att ta ansvar - det handlar alltså omdet kommunala ansvaret - för att se till att vi har enpsykiatri som fungerar. Det intressanta med de kom-muner som redovisas i TV-programmen är att detär kommuner som uppenbart har förstått att de har ettansvar och att de ska göra någonting, men sedan harde köpt tjänster som inte motsvarar deras förvänt-ningar. Då gäller det för oss att ha instrument för det.Jag tror således inte att de problem som beskrivs iTV:s program egentligen handlar om att kommunernainte vill ta ansvar eller om att de inte vet att de har ettansvar, utan det handlar helt enkelt om att de har fåttfel uppdragstagare eller om att det har blivit fel be-ställningar.Allmänt sett har vi i svensk vård - sjukvård likaväl som äldreomsorg och psykiatri - ett underskott påpersonal. Men det redovisas i en rad andra samman-hang hur vi ska kunna tillgodose personalbehovet iframtiden.Anf. 70 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Man kan alltid fundera över omkommunen med sitt ansvar verkligen kan få skickamänniskor långt bort från deras närmiljö, för jagtrodde att lite grann av ansvaret i psykiatrireformenvar att vården skulle ske i närmiljön där människorkänner sig trygga.Det finns två olika bilder, tyvärr, av psykiatrin.Man får en bild när man pratar med anhöriga tillpsykiskt sjuka som upplever att den inte fungerar ochatt de inte får hjälp och stöd i den utsträckning somde skulle behöva. Sedan finns det fina delar i psykiat-rin som verkligen fungerar. Jag tror att om man frågarett antal människor som behöver vård får man nogväldigt olika bild av hur vården fungerar i dag.Jag är oerhört orolig för patientsäkerheten. Kan enpatient känna sig säker och trygg inom vården?Har vården tillräckligt med kompetent personal för ska kunna känna sig trygg? Om detta borde detfaktiskt göras någon form av utredning, nu när detdels är så mycket personal som är utbränd, dels per-sonal som slussas runt via vårdföretag och man intehar tillräckligt mycket fast anställd personal längre.Anf. 71 Socialminister ():Herr talman! Nej, jag tror inte att man kan säga attsjukvården lever upp till alla de krav som vi har an-ledning att ställa på sjukvården eller patientsäkerhe-ten så länge det råder personalbrist.I den sjukvårdsplan som antogs av ihöstas anvisas hur staten för till resurser till sjuk-vårdshuvudmännen och till kommunerna också för attklara uppdraget när det gäller psykiatrin. Här handlardet i hög grad om att skapa resurser för att anställapersonal för att kommunerna och landstingen skakunna leva upp till de krav som vi ställer på dem. Jagär inte alldeles säker på att den resursförstärkningenräcker för att vi ska känna oss trygga. Men vi fårmöjlighet att återkomma det närmaste året till diskus-sionen om hur vi kan se till att landsting och kommu-ner kan leva upp till kraven på patientsäkerhet och engod vård.Sedan detta med de kommuner som har uppmärk-sammats. Nej, jag säger inte att de har valt rätt. Helapsykiatrireformen bygger ju på att man ska söka stödi närmiljön, det är riktigt. Till skillnad mot de kom-muner som inte har gjort någonting - det finns sådanaexempel också - har dessa kommuner ändå försökt attgöra någonting, men sedan har det blivit helt fel.Jag tycker att de kommuner som har tagits upp idet här reportaget ska se över vad det är för avtal dehar tecknat. Och alla kommuner som utnyttjar entre-prenörer ska ställa mycket höga krav på kvalitet.Den svenska öppenhetenAnf. 72 ():Herr talman! Jag har en fråga till demokratimi-nistern.Regeringen har ju gjort öppenhet till en paradfrå-ga under ordförandeskapsåret - en öppenhet som jagtrodde utgick från samma grundinställning, att med-borgarna måste ha insyn i vad vi politiker och tjäns-temännen i allmänhetens tjänst sysslar med. Jag trod-de i min enfald att uppdraget också var att Sverigeskulle exportera öppenheten och inte importera slut-enhet och hemlighetsmakeri.Min fråga till demokratiministern är: Hur förhållerdet sig egentligen med arbetet för att öppna EU?Kämpar inte demokratiministern längre för att öppen-heten också ska vara huvudregeln i EU?Anf. 73 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror inte att det finns någon endafråga som jag har ägnat mer tid åt än frågan om attjust försöka exportera den svenska öppenhetsprinci-pen till Europasamarbetet.Självfallet handlar regeringens arbete på den härpunkten om att skapa möjligheter för med-borgare att granska makten och de beslut som fattasinom den europeiska unionen. Självfallet är det inteså att regeringens arbete handlar om att minska öp-penheten i Sverige.Anf. 74 ():Herr talman! Kommer den svenska regeringenoch demokratiministern att acceptera någon form avinskränkning i den svenska offentlighetsprincipen?Anf. 75 Statsrådet ():Herr talman! Svaret är mycket enkelt: Självfalletinte.TV-listanAnf. 76 ():Herr talman! Jag vänder mig till kulturministern.Jag tycker att det skulle vara intressant att få mi-nisterns syn på en fråga som vi i och för sig behand-lade här i för, tror jag, ett och ett halvt årsedan ungefär. Det gäller utvecklingen av den s.k.TV-listan.I mediedebatten i går spekulerades det om riskenför att public service-TV och inte får sändnings-rätten till och . Det harockså uttalats från Fifa att viktiga matcher - viktigamatcher för , uppfattar jag att det är - skavisas i allmän TV.Jag tycker att det råder oklarhet och förvirring idebatten om hur det ska gå till och till vilket pris.Därför blir frågan: Vem ska agera? Avser regeringenatt göra det?Anf. 77 Kulturminister ():Herr talman! Precis som lämnade vi från regeringens sida till riksdagenför ungefär ett förslag som gällde möjlig-heten att upprätta en s.k. sportlista i enlighet medEU:s TV-direktiv. Det ledde till vissa konvulsioner idenna riksdag. kom det ett beslut frånriksdagen som såg något annorlunda ut än regering-ens förslag. Man ville då ta hänsyn till en del intres-sen som framför allt och kanskeockså andra förbund i hade fört fram.Regeringen har under hand undersökt möjlighetenatt göra en kraftfull sportlista med utgångspunkt fråndet beslut som fattade. underhandsbesked är att vi sannoliktkommer att ha mycket små möjligheter att införa ensådan sportlista. Det kommer kommissionen inte attacceptera.Det behöver inte betyda att läget är helt dystert.Däremot kan det vara väldigt svårt för regeringen ochockså för att agera i detta läge. Jag hoppassjälvfallet att vi ska kunna få se fotbolls-VM 2002och 2006 i de TV-kanaler som når i princip helasvenska folket. Allt annat vore till stor skada förframför allt idrottsrörelsen, för fotbollen men natur-ligtvis också för TV-kanalerna som når en stor pu-blik.Vi får lita till - så verkar det vara just nu -till att börja med. Men vi undersöker naturligtvismöjligheten att agera också politiskt.Anf. 78 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag har ingen följd-fråga utan mer ett konstaterande att detta är läget nu.Blatter är alltså Fifas ordförande, och det är han somhar gjort det här uttalandet.Tack för svaret.Högskolornas vårdutbildningAnf. 79 ():Herr talman! Jag vill ställa min fråga till utbild-ningsminister har hört att det pågår diskussioner i regeringenom fördelningen av nya utbildningsplatser vid hög-skolornas vårdutbildningar. Det gäller läkare, sjuk-sköterskor m.fl.Det lär inte finnas en enda ny plats i . Befolkningsandelen i Stockholmsregionenskulle ge oss som bor där 200-300 nya platser. Debefintliga platserna i är de som flest harsökt till, och det är den enda ort där alla utbildnings-platser på alla linjer inom vården är övertecknade.Jag vill fråga utbildningsministern: jag hörträtt? Varför är det i så fall på det sättet?Anf. 80 Utbildningsminister ():Herr talman! måste ha en väl-digt centralt placerad position på mitt departement,för jag känner ännu inte till hur den fördelningenkommer att falla ut. I den meningen kan jag nog lug-na som är viktigt och väldigt positivt är att vi ärpå väg att lösa en fråga som vi har slitit med i 20-25år; vem som ska ha ansvaret för vårdutbildningarna iden högre utbildningen, inte minst sjuksköterskeut-bildningen. har vi en överenskommelse medLandstingsförbundet som ska konfirmeras av lands-tingen. Och vi har en möjlighet att lägga fram enproposition till om ett förstatligande avvårdutbildningarna, så att de kommer in i högskole-och universitetsvärlden. Det höjer statusen och kva-liteten, och vi kan bygga ut sjusköterskeutbildningar-na mycket kraftigt. Jag räknar med att den utbyggna-den kommer att ske över hela landet, för behovet avsjuksköterskor finns över hela landet.Men jag återkommer. Och om jag behöver hjälp,vänder jag mig gärna till för attbereda ärendet vidare.Anf. 81 ():Herr talman! Man ska ju inte efterforska källor.Jag kan väl säga att jag känner mig aningen lugna-re just för stunden. Men jag hoppas att det som stats-rådet framför också är något som står sig i den fort-satta beredningen.Vi har ju från betonat hur viktigt det äratt resurserna följer efterfrågan. Det handlar inte baraom sjuksköterskor. Det handlar i väldigt hög gradockså om läkare. Låt pengarna, när man fördelar heladen nationella kakan till den här typen av utbildning-ar, följa efterfrågan. Om det är så att man kan få allaplatser fyllda i är det klart att detär i man också ska ha det mestaav resurserna.Då ser jag med tillförsikt fram emot den fortsattaberedningen av det här ärendet.Anf. 82 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att delsstudenternas söktryck avgör, dels också riksdagensönskemål som representanter för svenska folket. Detär naturligtvis så att vi här har ett samlat ansvar förutbildningen i hela landet. Skulle vi ha använt HelenaBargholtz metod för att fördela platser skulle vi inteha fått de fantastiskt fina effekter som vi har fått istora delar av landet, där man har byggt upp nya,starka högskolor som är med och omvandlar helaregioner och gör att vi faktiskt kan se framåt med litetillförsikt även i regioner som inte har hafthögskoletradition.Så visst måste det vara en kombination. Det skavara studenternas intressen men också riksdagensönskemål om att vi ska se till att ha en bra högreutbildning över hela landet. Det gäller i högsta gradäven , som är en mycket viktig del av lan-det.FolkhögskolornaAnf. 83 ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministern.Folkbildningen är ju ett viktigt inslag i demokratin ivårt land, och vi hänvisar ofta till den i de texter somfinns i betänkanden och propositioner här i riksda-gen. Jag har besökt många olika folkhögskolor i lan-det, och det jag har sett och hört bekräftar vad vi harskrivit. Få institutioner i samhället har lyckats så bramed integreringen av olika samhällsgrupper som justfolkhögskolan.När man besöker folkhögskolorna tas nästan alltidmedelstilldelningen upp till diskussion. Det manfrämst ifrågasätter är att nytillkommande folkhög-skolor innebär att redan existerande skolor får mot-svarande minskning i sin tilldelning. Ser kulturmi-nistern detta som ett problem eller kanske rentav somen nyttig konkurrenssituation?Anf.