prot · GO0950 · 2001-01-16 00:00:00 — De har tittat på enskilda fall där enskil-da personer och företag har fått vända sig till rådet föratt få stöd och hjälp. Man har gjort förlikningar. Dehar föreslagit lämpliga avgränsningar där man re-kommenderar en väl avvägd gränsdragning för vilkaverksamheter som passar bäst för kommunala ellerprivata aktörer.Då kommunerna bedriver sin verksamhet är detinte bara konkurrenslagen som är ett viktigt instru-ment att rätta sig efter utan självfallet också lagen omoffentlig upphandling och kommunallagen. Jag delarden uppfattning som rådet skrev när man lämnade sinrapport till regeringen . Det viktiga och enmöjlig väg när det gäller att titta på en skärpning somunderlättar för bättre konkurrens är att gåvia en skärpning av konkurrenslagen.Det är det arbete vi bedriver just nu inom Nä-ringsdepartementet. När vi har kommit med ett för-slag ska det skickas ut på remiss tillsammans med detförslag som rådet presenterade för oss. Vi ska ta ställ-ning till de synpunkter som kommer in på de förslagsom nu finns är slut. Det är höga ambitio-ner, och det är i stort sett samma svar som har fått tidigare.Anf. 20 ():Fru talman! låter det ju mycket bättre. uppfattningarkunde hon väl ha skrivit det i svaret på en gång ochinte bara redovisat vad rådet tycker. Ett av problemenmed interpellationssvaret är just att det refererarKonkurrensrådets uppfattningar, tyckanden och ställ-ningstaganden, men det refererar inte statsrådetsuppfattningar och ställningstaganden mer än på ettfåtal punkter.Jag skulle uppskatta mycket om vi nu har ett stats-råd, en minister, som faktiskt är beredd att driva dehär frågorna - inte bara tillsätta nya utredningar ochskriva nya promemorior utan faktiskt gå från ord tillhandling. småföretagare behöver det.Vi har under en mycket lång rad år fått se rader avexempel på hur småföretagare har drabbats av kom-munal näringsverksamhet. Ofta har det skett i störstavälmening därför att kommunerna har sett det som enviktig uppgift att sysselsätta arbetslösa, och man harglömt bort eller inte tänkt på effekten att det kanskeslår ut delar av det lokala näringslivet. SAF redovisa-de en rapport där man bl.a. tog upp exempletBo Helgesson, som är bagare i . Han får därkonkurrera med det kommunala projektet. Han måstesälja sin bulle för eftersom han måste ha täck-ning för alla sina kostnader: personal, lokaler, råvaroroch skatter. Den kommunala bullen kostar . Manhar nämligen inte några personalkostnader, och del av de andra kostnaderna subventionernas medkommunala medel. Man behöver heller inte betalamoms på bullen.Det drabbar småföretagen oerhört hårt när de intebara ska betala sin egen verksamhet, sina egna kost-nader, utan med skattemedel betala för sinvärste konkurrents verksamhet.Jag tycker att vi måste få ett slut på detta. Det kaninte vara en rimlig användning av skattemedel attprivata småföretagare som sliter i sitt anletes svett föratt få sin verksamhet att gå runt slås ihjäl.Då vore det bra om statsrådet också kunde ge entydlig signal från talarstolen om att vi ska åtgärdadetta. Och det ska ske snabbt, inte bara i form av nyapromemorior. Det har vi sett många av under åren.Nu krävs det handling.Anf. 21 Statsrådet ():Fru talman! Som jag skrev i mitt interpellations-svar till delar jag den beskrivning avproblemen som gav i sin interpellationtill mig. Jag understryker gärna det igen. Vi ser be-kymmer, vi ser problem i gränslandet, vi ser gräns-dragninsproblem mellan olika typer av verksamheter.Det är min ambition att tydliggöra de gränsdragningarsom behövs för konkurrensen och för att konsumenterska få ut bästa möjliga av skattepengar och av deprodukter och tjänster som vi väljer att köpa. Det ärdärför vi nu ska skicka ut rådets rapport, tillsammansmed den promemoria vi arbetar med på Näringsde-partementet med förslag på hur man kan stärka kon-kurrenslagen, på en remissrunda.Det är min ambition att också använda de syn-punkter som kommer in genom den remissrundan såbra som möjligt. Jag tror att det är oerhört viktigt attså småningom lägga fram ett förslag som har en bredförankring i alla läger, som har en hög trovärdighet,som uppfattas som en gränsdragning som är riktigtgjord och som kan gälla för lång tid framöver.Anf. 22 ():Fru talman! Jag välkomnar verkligen om det bliren skärpning av konkurrenslagen. Jag skulle ocksåvälkomna om det blir en skärpning av kommunalla-gen så att det blir möjligt för medborgarna att prövaom den verksamhet som garanteras med deras egnaskattemedel är laglig eller olaglig. ser vi mångaexempel på att kommuner i bolagsform bedriververksamhet som är solklart olaglig, men där man somföretagare i kommunen inte har någon möjlighet att fåen prövning av detta. Olagligheterna kan fortgåostraffat, oprövat. Det tycker jag är fel.Sedan tycker jag att det vore bra om vi ocksåkunde få någon typ av tidsangivelse. Kan vi förväntaoss att vi får ett lagstiftningsförslag under innevaran-de år? Det borde inte vara omöjligt att efter en re-missrunda skriva lagförslag somsedan skulle kunna föreläggas under hös-ten. Företagen behöver en skärpning av konkur-renslagen. Företagen ska inte behöva vänta flera årtill, med osund konkurrens från offentliga näringsid-kare. 23 Statsrådet ():Fru talman! Som jag skrev i svaret är det min am-bition att återkomma med konkreta förslag innan åretär slut. Om det är möjligt att t.o.m. presentera enkonkret förändring i lagstiftningen som är förankradoch accepterad blir ingen gladare än jag. Jag kommeratt göra vad jag kan för att vi ska lyckas med det.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2000/01:80 om upp-handlingens betydelse för byggkostnaderAnf. 24 Statsrådet ():Fru talman! har frågat stats-rådet vilka åtgärder han avser vidta föratt dels synliggöra och eliminera informella hinderför utländsk konkurrens, dels i övrigt öka konkurren-sen och sänka byggkostnaderna.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Jag delar syn att konkurren-sen inom byggbranschen behöver förbättras. Detdåliga konkurrenstrycket inom branschen har visats iflera olika rapporter, nu senast i en studie utförd avKonkurrensverket, och Kommerskollegium.Dessa myndigheter konstaterar bl.a. att de svenskapriserna för byggmaterial är höga i en internationelljämförelse och att ökad import av byggmaterial för-svåras. Det konstateras i rapporten att importen ärobetydlig eller förmedlas genom redan etableradekanaler för försäljning av byggmaterial. Mycket tyderpå att det finns flera samverkande orsaker till detdåliga konkurrenstrycket. Flera olika åtgärder för attkomma till rätta med problemen är pågång, såväl i som på EU-nivå.En grundläggande fråga är att få en bättre balansmellan produktion och efterfrågan. Som det nu ärmöts efterfrågan på bostäder inte av en produktionsom konsumenterna önskar och kan betala för. Detkrävs en större variation i pris och omfattning för attmöta den efterfrågan som finns på ökat byggande.Olika åtgärder vidtas för att hantera detta. I syfte attfå fram orsakerna till att kommunernas självkostnaderpå detta område varierar så mycket har regeringennyligen givit och Byggkostnadsforum iuppdrag att granska kommunernas taxor och avgifter.Inom ramen för Öresundssamarbetet förbereds vidareett parallellt byggprojekt i och , bl.a.i syfte att identifiera skillnader av betydelse för kost-nadsutvecklingen på byggområdet.Den begränsade omfattningen av den svenska im-porten av byggmaterial, trots avsaknad av egentligahandelshindrande regleringar, tyder på att informellahinder som försäljningsstrukturen har en stark inver-kan. Dessutom väger troligen traditioner, kulturskill-nader och attityder in vid kundernas val av byggmate-rial och styr därmed vad försäljningskanalerna väljeratt importera. Jag vet att man inom EU på olika sättarbetar för att minska dessa företeelser och öppna uppmarknaderna för att därigenom öka handeln övergränserna. Arbetet med EU:s byggproduktsdirektivgår långsamt, och den avser attverka för att detta direktiv utvecklas så att den inremarknaden snabbt skapas på området.Den agerar på flera fronter föratt föra in ett nytt tänkande i byggprocessen. En ef-fektivare byggprocess kan uppnås genom ökad kon-kurrens kring pris och kvalitet. Omvänt är det även enförutsättning för ökad konkurrens att byggprocesseneffektiviseras. Kundens önskemål om pris och kvali-tet ska stå i centrum. Regeringen har därför gett destora statliga verken på området i uppdrag att sam-verka omkring kompetensutvecklingsfrågor och ävenatt ta initiativ till att ett byggsektorns kvalitetsrådbildas. Vidare har regeringen inrättat ettbyggkostnadsforum med uppgift att bl.a. förmedlakunskaper till byggherrar och främja utvecklingsar-bete och innovationer.En central uppgift i mitt ansvar för konkurrensfrå-gorna är att med kraft motverka allvarliga konkur-rensbegränsningar, t.ex. priskarteller. I det arbetetspelar konkurrensreglerna och Konkurrensverketsövervakning centrala roller. Regeringen har tillsatt enutredning som ska överväga om man kan göra desvenska konkurrensreglerna ännu effektivare för attunderlätta möjligheter att spåraupp och ingripa mot allvarliga konkurrensbegräns-ningar bl.a. inom byggsektorn.Därutöver pågår ett fortlöpande arbete där Nä-ringsdepartementet med hjälp av Konkurrensverketoch andra berörda myndigheter söker att ta fram yt-terligare underlag om konkurrensförhållandena inombyggbranschen. Dessa utredningar omfattar bl.a.marknadsstrukturer, kostnads- och prisnivåer såvälnationellt som internationellt, etableringsförutsätt-ningar m.m. Mitt arbete för att skapa en fungerandekonkurrens inom byggmarknaden kommer hela tidenatt drivas vidare mot bakgrund av det faktaunderlagsom presenteras genom bl.a. dessa utredningar.Anf. 25 ():Fru talman! Jag vill först tacka statsrådet för det seriösa svaret på min interpellationom byggupphandling. Enligt EU-statistik byggdes1999 endast 1,3 bostäder per 1 000 invånare i Sverigemot 6,1 i EU-länderna i snitt. Bostäder har inte enoändlig livstid utan måste successivt förnyas. Viunderlåter att göra de investeringar som krävs för attvi ska kunna lämna efter oss ett bra bostadsbeståndoch skapar därmed en bostadsskuld till våra barn.Tidigare har bostadsområdet tillförts miljardsummor,men har pendeln svängt och vi tar ifrån de boende23 miljarder i fastighetsskatt och de byggande 17miljarder i byggmoms. Genom att använda boendetsom mjölkkossa för staten bygger vi upp ett jätteliktinvesteringsbehov som kommer att innebära storasamhällsekonomiska påfrestningar framöver.Jag har valt att i denna debatt koncentrera mig påupphandlingsfrågan, även om jag också skulle kunnatala om PBL, fastighetsskatter, hyreslagstiftning ochmycket annat. kommer jag att diskuterabyggmomsen med finansminister har tillsatt ett byggkostnadsforum i regi i syfte att "främja konkurrens, prispressoch ekologiskt nytänkande". Vi kristdemokrater haren annan åsikt och anser att regeringen måste geKonkurrensverket en större roll, något som vi fram-höll i vår motion. Vi vill ge 2 mil-joner extra , alltså sammanlagt 6miljoner kronor, som bl.a. berör byggbranschen. Attkommuner tvingas inrätta bostadsförmedlingar mins-kar inte bristen på bostäder. Dagens bristfälliga kon-kurrenssituation inom byggbranschen måste innebäraen stärkt och utvidgad roll för saknar de verktyg som krävs för en effektivbevakning av byggbranschens konkurrenssituation.Inte minst gäller detta för uppgiften att bevaka bygg-kostnaderna. Rekryteringen till branschen måste ökaskraftigt under de närmaste åren.Fru talman! Statsrådet lyfter i svaret framen studie utförd av , ochKommerskollegium som visar att de svenska prisernaför byggmaterial är höga i en internationell jämförel-se och att ökad import av byggmaterial försvåras avnationella särregler och frivilliga typgodkännandenpå byggprodukter. konstaterar ocksåatt ett brett spektrum av åtgärder är nödvändigt.Att regeringen ger ökade resurser för återställandeav förorenade områden för byggnation är endast attvälkomna, men vid en granskning av kommunernastaxor och avgifter framstår utfallet närmast som ettlotteri. I storstäderna blir det av den totala pro-duktionskostnaden och i landet som helhet , men it.ex. , där man skänker tomten och ger ettstartbidrag, bygger ändå ytterst få. Det går inte att fåbelåning från bankerna.Jag håller med om att det i bygg-branschen finns starka traditioner, kulturskillnaderoch attityder. Jag har en känsla av att de stora bolagentrissar upp priserna och att de mindre företagenkommer i kläm. Jag har erfarit att de får tangera mar-ginalerna och att när de säljer till stora bolag tar dessamellanskillnaden.Jag vill fråga : Vad tänker statsrå-det göra för att ge de mindre byggföretagen rättvisaförutsättningar att konkurrera på byggmarknaden?Jag tror att en orsak till den obefintliga konkurrensenkan vara de stora byggbolagens monopolställning.Det finns endast tre, fyra bolag på marknaden.Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Det är helt riktigt, som Ulla-BrittHagström säger, att den efterfrågan på nya bostädersom finns i en del av städer inte allsmotsvaras av den produktion som vi ser. Det ärklart att det är ett bekymmer inom de områden därmänniskor efterfrågar fler lägenheter, framför allt atthyra. Man upplever ofta hyresrätter som en stor fri-het.Vi har gett ökatanslag. Det fick 5 miljoner extra till sin ordinarieverksamhet, och det skedde naturligtvis utifrån vårambition att stärka som konsu-menternas verk vad avser viktiga konkurrensfrågor påmarknaden. Parallellt därmed gör vi också den över-syn av konkurrenslagen som jag nämnde i mitt svarpå interpellationen. Vi ska bl.a. se efter om det ärmöjligt att införa vitesförelägganden och avslöjaeventuell kartellbildning på marknaden, olagligt pris-samarbete och mycket annat.SCB har visat att de svenska konsumentprisernapå byggmaterial låg högre än isamtliga andra EU-länder. Jag tror att det är uppen-bart för alla och envar att man både i lagstiftningsar-betet och inom branschen bör fundera över på vilketsätt de frivilliga överenskommelser som finnsinom byggsektorn försvårar importmöjligheterna. Ärdet rimligt att ha denna typ av överenskommelser, omde betyder att vi får betala ett betydligt högre pris förde produkter som vi som konsumenter behöver?Riksdagen har skärpt konkurrenslagen påett sätt som gör att vi ska bevaka på vilket sätt storabolag och branscher eventuellt kan missbruka sinställning på marknaden. Skärpningen av konkur-renslagen innebär att det ska bli lättare för små verk-samheter att agera. Det är vår tro att konsumenternatjänar på att det finns många aktörer på alla markna-der, t.ex. på byggmarknaden som vi debatterar här idag.Anf. 27 ():Fru talman! Allt som görsär bra. Jag tycker bara att det är synd att det blev ensplittring och att inte på ett heltannat sätt kunde få ta ett helt annat helhetsgrepp. Jagtror att vi då skulle ha kunnat få ut mer.När köpte material direkt från tillverka-ren i stället för att gå via entreprenörer blev företagett.o.m. utsatt för bojkott. Det finns mycket som behö-ver redas ut. Byggkostnadsdelegationens betänkandeFrån byggsekt till byggsektor visar att nettopriset oftainte är bekant för konsumenten. Det finns mängder avrabattsystem, med en djungel av rabatter på mellan 30och . Det gör att det är fullständigt omöjligt attfå en överblick över marknaden.Det är inte ovanligt att priset på en rörbit ökarmed från tillverkning till dess att den säljs. Detär viktigt att priserna, både på byggvaror och tjänster,blir synliga och riktade direkt till konsumenten. Detär också viktigt att byggsektorn utvecklas i jämförelsemed industrisektorn och att det byggs lägenheter ochvillor i olika prisklasser. Det måste finnas konkurrensi värdekedjans samtliga led.Om jag ska gå och köpa en bil kan jag välja denbil jag har råd att betala, även en ny bil. Men boendetär så statiskt. Har funderat på efter-frågan på ny- och ombyggnad i olika prisklasser? Kanden diskussionen föras? Hur stimulerar man samver-kan och bryter det monopol som finns inom byggs-ektorn?Statsrådet vet också att det dyra byggan-det för med sig att stora summor läggs på svartjobb,som förstör hela byggbranschen. Om det hade funnitsklara spelregler för t.ex. mindre reparationer ochombyggnader, så att man kunde betrakta vissa delarsom hushållsnära tjänster och ge subventioner, skulledet också kunna öka skattemoralen. Men regeringenhar tagit bort ROT-avdrag och annat, som skullekunna ge stimulans. Man kan också undra varförsvenska byggföretag kan bygga bostäder i sombara är hälften så dyra som de svenska bostäderna.Vi kristdemokrater tycker att uppväxtmiljön ärotroligt viktig för våra barn. Barnfamiljer kaninte få uppleva charmen i att planera och bygga enegen bostad. I tillväxtorterna blir det stopp därför attnyanställda, studenter och barnfamiljer måste slåssom lägenheterna. Jag var i för attstudera de hemlösas förhållanden. hartagit upp dem i mycket bra artiklar. De har skräm-mande angett att det saknas 9 000 bostäder med förs-tahandskontrakt bara i Malmö.De bostäder som byggs, bl.a. i samband medBo 01 är så dyra att lågavlönade inte klarar att hyradem. Jag fick veta att den stora hemlösheten beror påatt många grupper slåss om de befintliga lägenheter-na. Det måste finnas lägenheter till studenter, barn-familjer och ensamboende med barn. Det är en be-gynnande inflyttning från osv. Det är heltklart att vi måste få mer effektiva svenska konkur-rensregler. Regeringen har kommit i gång sent medatt skapa en fungerande konkurrens inom byggverk-samheten. Jag ser det verkligen som en utmaning förstatsrådet att komma vidare snabbt idenna fråga.Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! De höga boendekostnaderna är oftaett resultat av det pris man får betala för själva bygg-nationen, byggmaterial och mycket annat. Vi kanvara överens om att priserna för byggmaterial ochbyggnation generellt sett är höga i , precissom jag skrev i mitt interpellationssvar. Men det finnsändå en del variationer i kostnader mellan olikakommuner. Det kan vi också dra lärdom av, vad detär som gör att en del kommuner lyckas pressa prisetlite mer än andra kommuner.Under det halvår som är ordförande i också vara värd för som handlar omkonkurrens, i . Detär tredje gången som EU ordnar en s.k. konkurrens-dag. Syftet med den dagen är att man ska diskuterakonkurrensfrågor ur konsumenternas perspektiv,frågor som ligger konsumenterna nära. Vår förhopp-ning från är att byggmaterial och byggpro-duktion ska vara en sådan fråga. Vi är inte riktigtsäkra , men det är vårt önskemål.Som jag nämnde pågår också ett samarbete i Öre-sund kring ett byggprojekt. Det projektet kommer jagatt följa med intresse. HSB bygger på den svenskasidan av sundet. Det danska bolaget /S byg-ger på andra sidan sundet. Det gör man för att kunnautvärdera kostnaderna och samarbetet i byggbran-schen mellan våra olika länder. Jag tror att vi kommeratt lära en del av det och också dra slutsatser av varkonkurrensen fungerar och var den inte gör det.Ulla-Britt nämnde det som ibland kallasför trohetsrabatter. Enligt vad jag har förstått är det ettområde som nu ska titta på. Manhar möjlighet att göra det i och med högre anslag.Anf. 29 ():Fru talman! Det här blir mer och mer spännande.Det är synd att man har så få minuter på sig. Det vorehelt fantastiskt om regeringen också kunde ta uppforskningen när det ska arrangeras om konkur-rens. När det gäller byggforskning kan man göramycket gemensamt inom EU-arbetet, för att kommavidare med byggproduktdirektivet och hitta billigarematerial som ändå är miljövänliga.Byggforskningen formas nu tillsammans medmiljö- och jordbruksforskning. Det finns en risk föratt experimentbyggande och riskforskning för attkunna sätta in rätt åtgärder i innemiljön för människoråsidosätts. Det står tydligt i byggforskningens syftenoch mål att man vill lyfta fram experimentbyggandet,men det arbetet har inte tilldelats några resurser. Härfinns ett bra område där man kan samarbeta.Ett hus ska ha en lång livslängd. Ett led i upp-handlingen kan vara att upphandla entreprenader pålivscykelkostnader och inte bara på investeringskost-nader. Det ökar också trycket på säljaren att levererarätt kvalitet till den kostnad som gagnar beställarenbäst långsiktigt.Små byggherrar ska kunna stimuleras till gemen-sam upphandling. Det lönar sig att ta en lastbil ochåka ned till och hämta kakel. Det lönar sigatt handla vitvaror från ett annat land. Ytterst handlar det om att byggbranschenska kunna ge bra bostäder till våra medborgare.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2000/01:110 omturistnäringens framtidAnf. 30 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att utveckla densvenska turistnäringen i de svensk-norska gränstrak-terna. Jag vill inledningsvis poängtera att turistnä-ringens utveckling påverkas av beslut inom mångapolitikområden - förutom skatte-, småföretags- ochregionalpolitik som närmast berörs i denna fråga ävent.ex. infrastruktur, natur- och kulturmiljö, utbildningoch forskning.T.ex. är den sänkta mervärdesskatten på kollek-tivtrafik från till som beslutats avriksdagen betydelsefull för turismen. Transporter ärju en förutsättning för turism.I slutet av 1999 tillsatte regeringen den s.k. Fram-tidsgruppen för att stärka tillväxten i rese- och tu-ristindustrin. I den finns representanter för turistnä-ringen, Turistdelegationen, och . Syftet är att analy-sera de faktorer som kan främja näringens tillväxtsamt ta fram underlag för en nationell strategi för densvenska turistnäringen. ska Framtids-gruppen lämna ett samlat förslag på åtgärder till mig.Turistnäringen är en utpräglad småföretags-bransch med stor betydelse för sysselsättningen imånga regioner. Turistföretagen har likartade pro-blem och möjligheter som småföretag har i andranäringar. De olika åtgärder som regeringen vidtar föratt underlätta och förenkla för småföretagen gällersåledes även turistföretagen.Det arbete med regionala tillväxtavtal som pågårruntom i landet syftar t.ex. till att på ett bättre sätt tatill vara varje regions specifika förutsättningar förtillväxt. Turistsektorn är i detta sammanhang ettmycket väsentligt område som av flera regioner sessom en betydelsefull källa till nya arbetstillfällen.Staten medverkar i marknadsföringen av Sverigesom turistland på vissa utlandsmarknader och anslårårligen till internationell turist-marknadsföring. Regeringen har dessutom för 2001anslagit ytterligare till SverigesRese- och Turistråd för insatser som stärker turistnä-ringens utveckling i regionalpolitiskt prioriteradeområden.Turismen utgör även en betydelsefull mottagareav medel inom ramen för EG:s strukturfondsprogram.Härutöver har regeringen anslagit bety-dande medel till särskilda projekt som kommit turis-men till godo.Viviann tar också upp frågan om reduce-rade arbetsgivaravgifter i skogslänen. Näringsminis-tern har i tidigare fråge- och interpellationssvar redo-gjort för bakgrunden till det stopp som gäller för stödformen nedsättning av soci-alavgifter.Den fördjupade prövning av stödformen som inledde , med anledning avregeringens anmälan om fortsatt stödgivning, är nuavslutad. Kommissionen har fattat ett negativt beslut.Jag vill dock klargöra att regeringen under de senasteåren har lagt ned mycket arbete för att få behållastödformen, och hade jag per-sonligen överläggningar med den ansvarige kommis-sionären i frågan.