prot · GO09111 · 2001-05-15 00:00:00 — Man har dessa attityder somhar varit väldigt otrevliga.Jag vill vara med i den här interpellationsdebattenför att tala om dessa ändringar av polislagen som jagtycker att det var oerhört olyckligt att vi införde, ändå ska vara restriktiv i tolkningen av dem ochatt man ska föra en dialog med dessa demonstra-tionsledare som känner sitt ansvar och vill ha det.Anf. 18 Justitieminister ():Fru talman! Eftersom jag inte kan kommentera detsom hände i eller i , i varje fallinte på nuvarande stadium, vill jag bara kort lämnaföljande kommentarer.Jag tror att vi är helt överens om vikten av attmänniskor ska få uttrycka sin åsikt i en demonstra-tion. Det enda som jag därför vill framföra vad gällerändringen av bestämmelsen är att tanken är att manska kunna göra ett mindre ingripande än andra sakersom står till buds.Det är nu under prövning om man t.ex. gjorde rätti när man avlägsnade demonstranter långtbort. Vi får avvakta den prövningen. Det är en syn-nerligen viktig fråga, just om det är en inskränkning idemonstrationsfriheten som är mer än nödvändig. Detär bra att den frågan diskuteras.Hur mycket pengar vi satsar har ingenting att göramed regeringens ansvar, att lägga sig i olika sakersom regeringen inte får och inte ska lägga sig i. Densaken kan vi ändå inte göra någonting åt.Vi får avvakta de här olika utredningarna, och se-dan får diskussionen fortsätta.Anf. 19 ():Fru talman! Jag anser fortfarande att det inte ärnågot större fel på lagstiftningen, men jag vill än engång understryka att det är regeringens ansvar att manfrån samhällets sida har rätt attityd när det gällerdemonstranter och demonstrationer.Det går naturligtvis inte att gå in och styra i detaljhur en sådan här insats hanteras. Men det går att kriti-sera. Och det går att föra på tal när det, som i Malmö-fallet, är uppenbart att man har gått in i uppdragetutifrån aggressiva utgångspunkter, närmast med enhatisk inställning till demonstranterna. Då kan detinte annat än gå fel.Här måste regeringen ta ett ansvar, även om maninte går in och styr aktionerna i detalj.Anf. 20 (mp):Fru talman! Jag skulle vilja att justitieministernkommenterade just min andra åsikt, om dialogen meddemonstrationsledarna. Det här är ju folkrörelser,NGO:er, som vi alltid har månat om i - folk-rörelserna och demonstrationsrätten. De känner ocksåatt det är ett trendbrott, att det inte finns denna dialogoch att man inte tycker att folkrörelseverksamhetenska finnas kvar på detta vis. Därför finns det upprörd-het i leden.Jag skulle vilja veta om regeringen kommer att tainitiativ för att föra den här dialogen, främst införGöteborgsmötet.Anf. 21 ():Fru talman! Jag förstår att denna debatt baseras påhändelserna vid en demonstration nere i nyli-gen. Såvitt jag förstår finns det en utredning där tvååklagare arbetar intensivt med att ställa samman allaanmälningar. Jag hoppas att de eventuella fel sompåstås ha gjorts av polisledning eller av enskildapolismän blir klart och tydligt utredda och att man lärsig av de eventuella misstag som kan ha begåtts nere iMalmö.Samtidigt, fru talman, är det viktigt i det härsammanhanget att vi ger polisen vårt stöd. Polisyrketär ett av de mest utsatta jobb som man kan ha i ettdemokratiskt samhälle. Det finns säkert poliser sominte är lämpliga för sitt uppdrag. Det finns säkertpoliser som har varit poliser länge men som inteskulle ha blivit poliser om man tidigare hade haft deantagningskrav som man har . Det ställs högakrav på den utbildning som sökande till Polisskolanska ha, och det ställs höga krav på att de ska kunnafölja med i och klara utbildningen. Det är alltså verk-ligt duktiga poliser som blir utexaminerade.Ibland kan man fråga sig hur det är möjligt att för17 000-18 000 få folk som uppfyller de här kraven attta ett sådant här jobb, som faktiskt är ganska utsatt.Sedan kommer jag in på frågan om demonstratio-ner. Det är alltid frågan om när en polis ska ingripa.Ska han avvakta tills ett brott har begåtts? Eller skapolisen eller polisledningen basera det på yrkeserfa-renheten när de misstänker att någonting är på väg atthända? Jag vägrar att tro att det är så, som det står iMalmötidningarna, att många poliser generellt be-traktas som banditer och slagskämpar. Jag tror inte attpolisen - jag hoppas att jag inte har fel - vill provoce-ra fram bråk. De är säkert, som alla andra, måna omatt ha en så bra arbetsmiljö som möjligt.Det är en naturlig sak att alla som blir tagna avpolisen - det är ingen människa som gillar det - oftahar synpunkter på polisens agerande. Det är naturligt,och det får vi leva med.Till sist, fru talman, vill jag inte ha det läge som vihade i när polisen gömde sig i port-gångarna och i polisbilarna under en demonstrationdärför att man skulle ligga lågt. Då har vi verkligengivit makten åt de grupper som inte utgörs av desöndagsskoledemonstranter som har beskrivits ibland,för det är människor som har förakt för vårt demo-kratiska samhälle. Det är faktiskt polisens jobb attäven skydda allmänheten från de mer eller mindremaskerade demonstranter som dyker upp vid de flestademonstrationståg.Anf. 22 Justitieminister ():Fru talman! Det är riktigt att jag inte besvaradefrågan om dialogen. Jag vill i stället göra det . Jagvill då säga till att det förekommerdialog mellan regeringen och demonstrationsgrupper.Det förekommer dialog mellan polisen och demon-stranter, men jag ska framföra det som har sagt på torsdagens regeringssammanträde.Jag delar uppfattning att det äroerhört viktigt att ha rätt attityd. Jag vill också anslutatill det säger om att polisen har ettoerhört svårt jobb när den ska bemästra och utföralagligt våld, vilket man faktiskt får göra, även om detnaturligtvis inte ska vara mer än nödvändigt.Polisen har mitt hundraprocentiga stöd. Det haroroat mig att fel som eventuellt - vi får vänta och se -har begåtts av en eller ett par polismän i skadrabba 16 089 poliser i . Vi tolererar integenerell skuldbeläggning i något annat sammanhang.Vi ska inte göra det med poliser heller.Anf. 23 ():Fru talman! Det är alldeles utmärkt att justitiemi-nistern ska ta upp detta på torsdagens regeringssam-manträde. Jag vill också tala om att jag har läst , där ledningen för aktionerna iGöteborg ger sin syn på det hela. Följer man detschema som är redogjort för där kommer det att gåbra i . Det vet vi inte, men det tycks vara enhelt annan attityd i än i . Det ärnaturligtvis ett problem i sig.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:440 om poli-sens utrustningAnf. 24 Justitieminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta för att polisen ska gesmöjlighet att använda modern teknik för att bättre ochsäkrare klara sina uppgifter.Interpellationen gäller situationer när polisen skastoppa en bilburen misstänkt brottsling. För poliseninnebär dessa situationer, precis som påpekar, en svår avvägning mellan uppdraget attgripa misstänkta brottslingar och undvikaatt därmed framkalla farliga situationer för andratrafikanter.En utgångspunkt för polisens arbete är att det skabedrivas på ett säkert sätt och inte onödigtvis bidratill att framkalla farliga situationer där människor kankomma till skada. Det gäller också vid händelser itrafiken. måste polisen naturligtvis ha möj-lighet att i vissa situationer bryta mot trafikregler. Isammanhanget vill jag också nämna att jag nyligentagit initiativ till en utredning som ska överväga omdet finns skäl att ytterligare reglera polisens arbets-metoder.Justitieombudsmannen har ut-talat sig om polisens agerande vid situationer medundflyende bilister. JO har i besluten betonat betydel-sen av behovs- och proportionalitetsprinciperna. Föratt polisen alls ska anses ha rätt att förfölja en flyendebilförare på sådant sätt att dennes körning kan antasbli påverkad av polisens agerande måste bilförarengenom visad brottslighet eller av annan anledningvara att betrakta som farlig för andra människor. Iannat fall bör polisens agerande stanna vid s.k. efter-följande, vilket mer har karaktären av spaning. Om ettförföljande är motiverat måste riskerna vid genomfö-randet stå i rimlig proportion till intresset av att bilfö-raren grips eller omhändertas. I sammanhanget villjag nämna att så sent som den 1juli 2000 uppdaterade sina föreskrifter och allmännaråd om vilka hjälpmedel som får användas för attstoppa fordon enligt 10 § 5 polislagen. Där finnsregler bl.a. om förföljande av undflyende fordon ochom användningen av tekniska hjälpmedel.Det är som ansvarar för att po-lisen har effektiva verktyg i kampen mot brottslighe-ten. Om styrelsen i sitt utvecklingsarbete finner attdet behövs beslut av riksdag eller regering kommerdet att anmälas på sedvanligt sätt. Jag har därför inteför avsikt att vidta några åtgärder.Anf. 25 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Tyvärr gav svaret en skrämmande bild av inställning-en till denna typ av brottslighet från justitieministernssida, framför allt med tanke på att det i andra länderfinns nationella kommissioner mot tillgrepp av bilar.Spanien är ett sådant exempel. I vårt land tycker jagatt man borde kunna kräva att Justitiedepartementetoch dess chef ser allvarligare på denna typ av brotts-lighet än vad justitieministern verkar göra.Enligt statistiken över brott som anmäls till poli-sen står tillgrepp av fordon för en tredjedel av brotts-ligheten. Det är ett stort reellt problem som mångamänniskor kan vittna om. Bara under de senaste da-garna har jag fått information från två personer i minnärhet som har blivit utsatta. I hela anmälsdet över 50 000 biltillgrepp . I , somjag kommer ifrån, anmäls det över 10 000 sådanabrott . För att göra det mer begripligt kan jagtala om att det i närpolisområde anmäls 10biltillgrepp året runt. En annan mycketkonkret och förskräckande siffra är uppgiften frånAngereds närpolisområde, där 54 bilar anmäldesstulna . Det är två stulnabilar per dag i månaden.Till detta ska läggas att mörkertalen är väldigt sto-ra vad gäller denna brottstyp.Detta är en stor del av den vardagsbrottslighet omvanliga människor utsätts för. Jag är förvånad överjustitieministerns ljumma inställning till problemetnär det finns så mycket att göra.Nu till svaret som jag fick av justitieministern.Kan ministern vara snäll att utveckla svaret om utred-ningen av polisens arbetsformer, som statsrådet tagitinitiativ till? Är den tillsatt? Vad har den fått för di-rektiv? När ska den vara klar?När det gäller föreskrifter omvilka hjälpmedel som får användas för att stoppafordon är det korrekt att dessa uppdaterades i juni2000. Men inte blev de ett bättre verktyg för polisenför det. De tekniska hjälpmedel som anvisas här ärspikmatta och fasta hinder. Användandet av dessahjälpmedel är väldigt krångligt, så krångligt att desom har att använda dem säger att reglerna är så till-vridna att de inte är tillämpliga i verkligheten.Jag ska läsa om spikmatta: För polisinsatser medspikmatta bör den från trafiksäkerhetssynpunkt mestlämpliga platsen väljas. Det är väldigt enkelt. Mötan-de trafik bör om det behövs av trafiksäkerhetsskälledas till annan väg. Mellan spikmatta och den polis-man som stoppar mötande trafik bör det inte finnastillfartsvägar eller skrymmande backkrön. Platsen förspikmatta bör väljas så att den är synlig på ett avståndav . Dessutom ska man helst varna den somhar stulit bilen för att man har spikmatta innan manfår stoppa honom.Anser justitieministern att polisen har tillfreds-ställande hjälpmedel för att komma till rätta meddenna brottslighet?Anf. 26 Justitieminister ():Fru talman! När man läser interpellationen serman att det i en inledningsrad står om tillgrepp. Sedanhandlar hela interpellationen om biljakter. Det ärdärför inte så konstigt att jag inte har svarat på vilkeninställning jag har till biltillgrepp.Självklart är det oerhört allvarligt. Det är nämli-gen så att biltillgrepp tillsammans med cykelstölderär något som försämrar brottsstatistik avse-värt. Det är ett mycket stort problem.Jag ska inte - det gör jag i så många andra sam-manhang - upprepa alla de satsningar som regeringengör på polisen. De har naturligtvis sin betydelse, mennär det gäller biltillgrepp tror jag att det krävs mycketmer än så, inte minst i brottsförebyggande syfte.Jag kan uttrycka min förvåning över att man medalla de tekniska framsteg som görs på alla områden,inklusive rymdfärder, fortfarande inte kan bygga bilarsom inte går att stjäla . Det är för migobegripligt när det handlar om priser på flera hund-ratusen. Där tror jag att man har en mycket stor sakatt göra.Men det här kan inte regeringen göra så mycketåt. Däremot kan man göra de här satsningarna påpolisen, vilka också görs.När det gäller vilken teknik polisen ska användaså är det och inte regeringen somavgör det. Jag har inte för avsikt att ta något initiativpå det området. När det gäller utredningen om poli-sens arbetsmetoder är direktiven ännu inte skrivna.Tanken är alltså att man ska ge ett bättre stöd och attdet ska bli klarare vad polisen får göra. Jag kan intenu, när direktiven inte är skrivna, närmare redogöraför det, men tanken är alltså att det ska vara klararevad polisen, både den öppna polisen och säkerhets-polisen, ska kunna göra när det gäller olika arbets-metoder. Det kan då kanske handla om brottsprovo-kation, bevisprovokation och andra arbetsmetoder,t.ex. det här eller fotografering som också har disku-terats i tidigare interpellationsdebatter.Med det ber jag att få återkomma. Jag hoppas attvi är klara med det här så fort som möjligt. 27 ():Fru talman! Jag börjar med nivå när detgäller biltillgrepp. ligger väldigt högt i denstatistiken jämfört med bara EU-länderna. Jag tyckeratt det är lite synd att justitieministern då lägger an-svaret på bilindustrin även om jag också många gång-er har förvånat mig över varför man inte kan få framsäkrare bilar.Men tekniken finns. har inte polisen möjlig-heter att använda effektiva verktyg i sitt arbete på dethär området. Det är bara det att manska kunna få använda den. Jag tycker att det voredags med en nationell strategi för användandet avicke-dödliga vapen. I andra länder finns det sådanastrategier, och man skulle kunna komma långt. Det ärkanske någonting för justitieministern att skriva in isina direktiv till den här utredningen.I är vi, som sagt, långt framme tekniskt.Jag har här en rapport som FOA presenterade i de-cember 1999 som heter Icke-dödliga vapen - läges-rapport . Där säger man att man på bara någramånader skulle kunna få fram en färdig produkt somskulle kunna användas i arbetet. Man gjorde 1994verifieringsprov med ett civilt fordon. Proven varframgångsrika, och en svensk försvarsindustri har pådet underlag som FOA har tillhandahållit undersöktrealiserbarheten. Man fann att all teknik som erford-ras är s.k. hyllvara och att utvecklingstiden är någramånader. Nyckeln till framgång ligger inte i direkthög-puls-effekt utan snarare i vad man kallar en smartstörsignal.Om polisen hade den här utrustningen till sinhjälp skulle man alltså kunna hindra en biltjuv genomatt helt enkelt stänga av bilens elektronik, så att bilenstannade. Det skulle inte vara någon fara för vare sigden som kör, polisen eller allmänheten. Och minfråga är: Varför tar inte ellerRikspolisstyrelsen - för kan ju intejustitieministern svara - tillvara de möjligheter somfinns?Ett annat verktyg som man skulle kunna användaär ju pepparsprej som används i många andra ländermed god verkan. Det gäller bl.a. som vi bru-kar föra fram som ett mycket bra land att hämta idéerfrån. Man kan då använda pepparsprejen utifrån tvåfunktioner. Man kan spruta en sprej på kort avstånd,och man kan spruta en sprej på långt avstånd. Det härär ganska enkel teknik som är väl beprövad. Menvarför får inte polisen möjlighet att använda den härutrustningen, som finns utvecklad, och varför tar intejustitieministern initiativ i den här frågan när dethandlar om en brottslighet som är vardag för såmånga människor och som man då skulle kunna fåned till stor del?Anf. 28 Justitieminister ():Fru talman! För att inte något ska kunna missupp-fattas vill jag säga att det självklart är statsmakternasoch myndigheternas ansvar med brottsbekämpningennär det har skett biltillgrepp och andra brott. Däremotkrävs det i det brottsförebyggande arbetet, om manska vara framgångsrik, mer än bara ett stort antalpoliser. Då har t.ex. bilföretagen ett stort ansvar, ochmed tanke på att det läggs ned miljarder på forskningär det faktiskt svårbegripligt att man inte kommerlängre med det. Sedan behöver inte och jag försöka tävla om vem som är mest oroligför biltillgrepp, utan jag tycker att vi kan enas om attvi båda anser att det är ett stort problem.När det gäller det elektroniska chip som nämnsvill jag bara säga att arbetar i EU med attförsöka få till stånd en juridisk möjlighet att lägga inelektroniska chip i körkort. Om förslaget blir verklig-het blir det möjligt att i framtida körkort införa ensådan möjlighet som efterfrågar.Vi får vänta och se, men det är alltså ett pågåendearbete.Slutligen gäller det alternativa vapen. Det finns ettpågående arbete i . Jag kan bara,utan att det är regeringens fråga, säga att jag ocksåtycker att det är väldigt positivt att försöka utvecklaflera metoder, och kanske vapen, mellan batong ochpistol. Jag tycker att det är positivt, men vi får väntaoch se vad kommer fram till.Tack!Anf. 29 ():Fru talman! Det som justitieministern anförde omutvecklandet av de elektroniska chipen var ju väldigtpositivt. Men det skulle vara intressant att höra närman kan se det här i verkligheten och om det somjustitieministern kallar elektroniska chip är sammasak som det som jag refererade till i den här . Jag hoppas att det är samma sak. Detskulle vara en ovärderlig utrustning för polisen somman skulle kunna använda i stället för de hopplöstföråldrade vapen som annars står till buds, som spik-matta, träd och betonggrisar. Det här ser jag verkligenfram emot. Jag skulle önska att justitieministern ochjag kunde hjälpas åt att snabbare få fram de härverktygen för polisen, så att de skulle kunna effekti-visera sitt arbete i den här delen.När det gäller det brottsförebyggande arbetet ärdet jätteviktigt att alla goda krafter hjälps åt. Men polisen och rättsinstanserna har ju en storuppgift, och man måste ju återkomma till att det be-hövs fler händer där poliserna gör en stor insats. Deskrämmande uppgifter som jag har fått vid mina be-sök på närpolisstationerna i visar att poliseni dag inte har möjlighet att vara ute och bedrivabrottsförebyggande arbete på skolor och förskoloroch i samhället i allmänhet. Så den här frågan bråds-kar verkligen. Tack, fru talman!Anf. 30 Justitieminister ():Fru talman! Det förefaller som att och jag blir mer överens ju längre vi debatte-rar. Det är positivt.Det går naturligtvis inte att säga någon exakt tid-punkt. Det kan man inte göra i fråga om nationelltarbete, men det gäller kanske ännu mer internationelltarbete, såsom EU-arbetet.När det gäller polisens resurser är det , tror jag,väl bekant att det faktiskt är den största satsningennågonsin i . kommer 400poliser att examineras. En ny polishögskola kommeratt öppnas . Vi har gått från en till tre.Och detta har skett trots att harhaft fler poliser per invånare än både och Fin-land, så det är inte riktigt så akut som andra har sagt.Men med den här satsningen kommer vi att liggaoerhört bra till. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2000/01:446 om poli-ser i civil krishanteringAnf. 31 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag avser vidta för att polisorganisatio-nen ute i landet ska ha tillräckligt många poliser, såatt rekrytering till internationella insatser kan säkras.Anna Lilliehööks fråga är föranledd av det arbete sombedrivs inom EU vad gäller poliser i civil krishante-ring.Som själv konstaterar är arbetetmed att driva utvecklingen av EU:s förmåga till civilkrishantering en prioriterad uppgift under vårt ordför-andeskap i . I fokus står främst att förverkli-ga det kapacitetsmål på 5 000 poliser somsattes upp vid i Feira. Det är en storutmaning för medlemsstaterna att uppfylla detta målmed nationella bidrag. För vår del har det varit myck-et glädjande att ha kunnat framhålla svensk polishöga profil i dessa sammanhang för övriga länder iEuropa.Som vet har svensk polis en långtradition av deltagande i fredsfrämjande verksamhet.Redan år 1964 deltog svensk polis i FN:s fredsfräm-jande mission på . I takt med att antalet inter-nationella konflikter ökat har deninternationella efterfrågan på svenska poliser i freds-främjande insatser också ökat. Antalet svenska poli-ser som verkat i fredens tjänst inom Polisens utlands-styrka har uppgått till ca 150poliser. Detta antal ligger i linje med det antal polisersom utredaren till betänkandet Polis i fredens tjänst(SOU 1997:104) ansåg att bör vara berett attställa till förfogande för internationella fredsfrämjan-de insatser under tillfälliga perioder. Det svenskapolisbidraget till internationella insatser har alltsåkommit att motsvara av den nationellapolisstyrkan, och detta har kommit att bli ett riktmär-ke som även använts för att förmå andra länder attöka sina bidrag.Regeringen menar att behöver fler poliser.Det är därför glädjande att polisorganisationen redan ijuni kommer att förstärkas genom att nära 400polisaspiranter påbörjar sin praktik vid polismyndig-heter. Dessutom öppnas en tredje polishögskola iVäxjö , vilket ytterligare ökar utbild-ningskapaciteten av poliser. Sammantaget kommeromkring 900 poliser att kunna utbildas varje årfr.o.m. 2004.I fråga om polisens resurser vill jag framhålla attregeringen fortsätter att satsa på polisen. I den eko-nomiska vårpropositionen föreslår regeringen attpolisen tillförs ytterligare redan iår. Det innebär att polisen med den redan nu besluta-de höjningen på får närmare1,i resurstillskott. Utöver de sats-ningar på 2002 och 2003 som redan beslutats skapolisen dessutom tillföras ytterligare 600 miljonerkronor 2004. Sammantaget är det här den störstasatsningen på polisen som en svensk regering någon-sin har gjort.Det är viktigt att uppfyller sitt internatio-nella åtagande att delta i fredsfrämjande verksamhet,men jag vill också framhålla att svensk polis delta-gande i fredsfrämjande missioner också tillför denegna organisationen en kompetenshöjning. Det bördock betonas att användningen av denna resurs tillförfogande ytterst avgörs av aktuella utrikes- ochsäkerhetspolitiska prioriteringar. Denna verksamhetfinansieras genom särskilda anslag för detta områdeoch alltså inte med polisens ordinarie budget för detnationella arbetet.Regeringen kommer att fortsätta att följa rättsvä-sendets verksamhet och, efter analys av vidtagnaeffektiviseringsåtgärder, återkomma till riksdagenmed de ytterligare insatser som krävs för att fullföljastatsmakternas intentioner för utvecklingen av rätts-väsendet.Anf. 32 ():Fru talman! Jag vill tacka justitieministern försvaret. Som justitieministern påpekar har vårt landvarit pådrivande för att EU:s militära krishanteringska kunna kompletteras med civil konflikt- och kris-hanteringsförmåga. Vi har fått andra med oss. Sverigeses som ett föregångsland. Eftersom vi har varit såpådrivande menar jag att vi har påtagit oss ett stortansvar för att arbeta för att lösa kriser och konfliktermed civila resurser.Ofta innebär förebyggande krishantering att skapaordning och att få rättssystemet att fungera så attkriser inte ska vidareutvecklas till allvarligare lägen.Att fullfölja en fredsframtvingande åtgärd med mili-tärt ingripande innebär att bygga upp söndertrasadesamhällen. Den civila delen av utlandsinsatsernainnebär behov av poliser för att upprätt-hålla ordning och respekt för mänskliga rättigheteroch utbildning av lokala poliskårer. När läget väl ärstabiliserat måste civila institutioner byggas upp.