prot · GP0932 · 2001-11-22 00:00:00 — Betyder detta att vi ska tolka texten ipropositionen så att det kommer, men det kommerinte nu?Anf. 105 ()replik:Fru talman! Vi förutsätter att ett sådant mål kom-mer att fastslås vid uppföljningen av miljökvalitets-målen.Anf. 106 () replik:Fru talman! Resonemanget om biffen visar attdetta med miljön inte är så enkelt. Det är ju faktiskt ibåde proposition och betänkande en ganska hög am-bition när det gäller bevarandet av ängs- och hag-marker. Det är då helt nödvändigt att vi har betandedjur.Jag tror att det är i som man har gjort enberäkning att det för att man ska klara det öppnakulturlandskapet där krävs ytterligare 2 000 betandekreatur. Man kan då fråga sig hur mycket det behövs ihela landet för att klara målsättningen i betänkandet.Jag är övertygad om att inte ens den mest hårdhu-dade vegan är beredd att gå ut och beta på ängar och ihagmarker för att ersätta de betande kreaturen, utandet behövs djur i de här sammanhangen, och ska vi hadjur behövs det också människor som äter biff. Iannat fall fungerar inte detta system. Jag medgergärna att detta är komplicerat.Beträffande frågan om ekologisk odling finns detju ingen forskning som entydigt säger att den ekolo-giska odlingen totalt sett är miljömässigt bättre änvettig konventionell produktion. Vi måste väl ocksåkonstatera att den biologiska mångfalden inte finnsenbart inom ramen för vad som biologiskt odlas ,utan det finns också inom ramen för de av om-rådena som odlas konventionellt.Jag delar uppfattning att vi inom all pro-duktion i jordbruket ska eftersträva miljömässigaåtgärder, och sådana vidtas också inom den konven-tionella produktionen.Anf. 107 ()replik:Fru talman! Vad gäller biff och veganer inser vi iMiljöpartiet naturligtvis att det finns ett behov avbetande djur i de marker som det gäller. Det behovetskiljer sig mycket mellan olika län beroende på hurmycket djur som finns i dem. Det är ju också så attdjuren ska vara ute och beta på de här markerna.Också vi inser att det här delvis finns en konflikt.Men faktum är att djurhållning och ätande av kött ärmer resursförbrukande än odling av grönsaker, efter-som man också måste utfordra köttdjuren med annatän det gräs som finns på marken som debetar. Det är odlat någonstans, och vid överföringenförloras energi.Vad beträffar ekologiskt lantbruk och miljö finnsdet många undersökningar som visar att ekologisktlantbruk är bra för miljön, inte minst på områdetbiologisk mångfald. Såvitt jag vet visar inga under-sökningar på tvetydigheter när det gäller att ekologiskodling bidrar till en ökning av den ekologiska mång-falden i förhållande till vid konventionell odling.Anf. 108 () replik:Fru talman! Jag tror att vi lite grann måste nyanse-ra debatten om den ekologiska odlingen som den bedrivs i förhållande till konventionell odling.Det finns också forskning som tyder på att totalt settär inte den nuvarande ekologiska odlingen mycketbättre än konventionell odling som bedrivs inomramen för kunskap, kompetens och ansvar. Det gälleratt få all produktion i det här sammanhanget inriktadpå miljömässighet, både den ekologiska och denkonventionella odlingen. Jag tror att det är angelägetatt understryka det i detta sammanhang.Det finns också när det gäller produktionsvolymeranledning att understryka att om vi utgår från att vi har av marken i ekologisk produktion, lig-ger volymen av den produktionen på endast mellan 2och . Vi måste också se till förhållandet mellan åena sidan arealvolym och å andra sidan produk-tionsvolym när det gäller att klara den framtida för-sörjningen. Det gäller inte minst i ett globalt perspek-tiv. Behovet av ett bra jordbruk och en god livsme-delsproduktion finns inte bara i utan givetvisockså inom EU och i hela världskollektivet.Anf. 109 ()replik:Fru talman! Jag kan bara hålla med om det sist-nämnda. Det finns stora behov av att öka utbudet avekologiska produkter och ekologiska livsmedel. Detfinns också en stor efterfrågan från konsumenterna,både i och i andra länder, som gör det möjligtatt få avsättning för en betydligt större mängd ekolo-giska produkter.Det som säger om den ekologiskaodlingens miljökonsekvenser stämmer inte riktigt.Det finns många undersökningar som visar att ekolo-gisk produktion är bättre för miljön än den konven-tionella, och det gäller inte minst på giftområdet ochbeträffande bekämpningsmedel. Men det finns ocksåviss ekologisk produktion som har tagits fram på såsätt att man har fått t.ex. förluster av näringsämnensom har motsvarat de förluster av näringsämnen somfinns inom konventionellt lantbruk. Det beror dock påde metoder som man använder. Förutsättningarna föratt nå längre på miljöområdet är inom ekologisktlantbruk mycket mera positiva än inom det konven-tionella, även när det gäller frågor av typen närings-förluster.Anf. 110 ():Fru talman! kom jag ut pågatan i min hemstad och fann att bilarna sågut som om någon hade hällt lervälling över dem. Detregnade, och bilrutan blev inte ren som den brukar,utan den blev bara smutsigare. Det hade varit storm över ,och sanden hade drivit med vindarna upp till södraSverige.För några år sedan när det snöade här över Stock-holm var snön rödfärgad redan när den föll ned. Detvar jord från en storm över Ukraina.DDT-halterna i sjunker inte i den taktde borde. Misstankar finns att giftet kommer medvindarna långt härifrån där DDT fortfarande används.Detta är bara tre exempel på att frågor om mil-jöpåverkan i allra högsta grad är ett globalt problemsom måste lösas med internationella överenskommel-ser. Det behövs också en genomtänkt struktur i ettglobalt angreppssätt. Den strukturen började utformaspå svenskt initiativ vid i Stock-holm 1972. Det var i som begreppethållbar utveckling fastställdes. På så sätt har FN blivitnormgivande för hur jordens länder och folk skabearbeta hållbarhetsfrågorna.Angreppssättet fick en struktur. Rioöverenskom-melsen är nog det FN-beslut som har fått störst ge-nomslag utöver säkerhetsrådets resolutioner. EU harunder senare år varit den internationella kraft somvarit pådrivande för att föra hållbarhetsfrågorna fram-åt inte minst på klimatområdet.Med det betänkande som vi nu debatterar skaparvi nu vår nationella struktur för hur vi ska angripamiljöproblemen och skapa det hållbara samhället iRiodeklarationens anda. Man kan också säga att viinrättar ett signalsystem med de 15 miljömål vi fast-slagit och utvecklar med delmål. Vi anger vart vivill nå inom givna tidsperioder. Inom en generationska vi ha uppnått miljökvalitetsmålen, och de delmålsom vi nu ska fastställa ska vara uppnådda tidigare.Men det räcker inte bara med ett signalsystem.För att arbetet ska bli framgångsrikt fordras också endelaktighet av hela befolkningen. I det sammanhangetspelar miljömålspropositionen, detta betänkande ochdenna debatt en stor roll. Vi anger vad som ska upp-nås, och tillsammans med övrig information spridervi kunskap. Men vi lämnar i de flesta fall metodernafria. Det är ett upplägg som vi har använt , ochdet har visat sig vara framgångsrikt. Med ökade insat-ser för miljöforskningen ges också mer kunskap somkan tas till vara när metoderna sedan ska utvecklas.På detta sätt har mycket miljöteknik utvecklats ilandet. Den är och kan bli en stor tillgång både förmiljöåtgärder här hemma och som exportvara för densvenska industrin. Den ökade kunskapen om dentydliga målstrukturen stimulerar också det s.k. frivil-liga miljöarbetet. Det är nog så att kunskapen ommiljön, tillfredsställelsen att göra en positiv insats ochi vissa fall möjlighet att tjäna pengar på miljöarbetetär viktiga drivkrafter i detta sammanhang. Svenskmiljöteknik har en stor möjlighet att utvecklas, ochdärmed skapas fler arbetstillfällen.Det utförs också mycket värdefullt miljöarbete avmiljöorganisationerna. För detta ska de ha både be-röm och stöd. Utan organisationernas hjälp hade detvarit betydligt svårare att uppnå den miljökunskapsom finns. Det bränsle till miljödebatten som organi-sationerna bidrar med är viktigt också för att ökaengagemanget hos allmänheten.Den tredje byggstenen i strukturen är att användaen strategi som träffar fler av de uppställda målen.Regeringen föreslår tre strategier som ska vara vägle-dande. Den första är att minska energianvändningenoch transporter. Då minskas utsläppen som rör fleraav de uppställda målen. Den andra strategin är attinföra giftfria och resurssnåla kretslopp, och dentredje är en strategi för hushållning med mark, vattenoch bebyggd miljö.Den sista byggstenen, som jag nu tänker beröra, äruppföljningen. Det är viktigt för delaktigheten att varoch en vet hur långt vi har kommit. Framgångar gerstimulans, och motgångar kan mötas med nya åtgär-der. En rad indikatorer ska användas på både regionaloch central nivå, och ska få enrapport om hur arbetet fortskrider. skaen djupare utvärdering göras så att man kan klarläggaom ytterligare styrmedel behöver tillföras eller ommål rentav behöver korrigeras. När den första fördju-pade utvärderingen ska göras kommer frågan om ett16:e miljömål som handlar om biologisk mångfaldupp.Fru talman! Jag vill tacka ochMiljöpartiet för ett konstruktivt samarbete. Det harinte handlat om vem som är duktigast att klä sig isäck och aska. Tyvärr har ibland miljödebatten präg-lats av tankesättet att den är miljövänligast som iförsta hand kan föreslå åtgärder som drabbar männi-skors levnadssätt och inte bygger på att skapa attrak-tiva alternativ till dåliga miljöval. En sådan strategigör att drivkraften för ett allmänt och konstruktivtengagemang försvinner. Det går inte att kommenderafram en hållbar utveckling. Den måste växa fram medkunskap, stimulanser och positivt tänkande.Fru talman! Till betänkandet har fogats 89 reser-vationer, och av mängden att döma kan man tro attdet råder en djup splittring. Jag skulle nog vilja påståatt det är en större splittring mellan de borgerligareservanterna än mellan majoritetens ställningstagan-de och reservanternas. När det gäller målstrukturenfinns inga delade meningar. Sedan finns det de somvill gå fortare fram än regeringen och samarbetsparti-erna, och de finns de, främst , som villavvakta och bromsa.Fru talman! Levande skogar är ett av miljökvali-tetsmålen som vi redan fastställt. När vi följer upp detmed delmål och blir mer konkreta är vi inte helt eni-ga. Skogen är en mycket stor tillgång för landet bådemiljömässigt och produktionsmässigt. Den betyderväldigt mycket för vår gemensamma välfärd genomde stora inkomster den ger och de miljömässiga upp-levelserna. Målet att produktion och miljö ska vägalika tungt ligger fast.Moderaterna, anser att utskottet går för långt när det vill skydda900 produktiv skogsmark till år 2010.Meningarna är delade om de sista 100 000 hektaren.Vi behandlar nu delmål för att uppnå generationsmå-let om levande skogar. En del nyckelbiotoper ochstora naturvärden kan försvinna. Det är då bättre attså att säga vara framtung i denna fråga.Det är sant som sägs i några av reservationerna attskogsnäringen och skogsbrukarna tar ett stort ansvar,och det sker många frivilliga insatser. Det hör ocksåsamman med de informationsinsatser som gjorts, ochen del av dem har gjorts med statliga pengar. Det ärprecis som jag sade i inledningen. När kunskapenökar om vilka värden som finns på markerna ökarockså vården och omtanken om dem.I utskottets betänkande säger vi inte något omförhållandet mellan rennäringen och skogsbruket. Detinnebär att utskottet delar regeringens bedömning attavvakta den rennäringspolitiska utredningen och denberedning som följer av den.När det gäller målet om begränsad klimatpåver-kan pågår just nu beredning av en särskild propositionpå detta område i . Den kommer tillriksdagen . Då kan vi särskiltdebattera dessa frågor. Vi tar debatten och ställ-ningstagandet när vi har helheten på bordet.Moderaterna och har på sedvanligtsätt en reservation om strandskyddet. Det är väl fåbevarandefrågor som är så tydliga som denna. Harman en gång tagit stränderna i anspråk för bebyggelseså blir miljön förändrad . Vi är unika iSverige med vårt strandskydd. Det är, och det kom-mer att bli, en stor tillgång för oss. Tänk efter när niär ute och reser i världen! Då kommer man inte näravattnet, och i de fall som man kan komma nära så ärmiljön långt ifrån vad den en gång har varit. Vilkaturister vill hämta naturupplevelser påsådana platser?Det finns en tendens till alltfler översvämningar.Det borde tala för att vi inte ska ta områden i anspråkdär byggnader kan bli förstörda. Jag har en fråga: Harni pengar till att betala ersättning till dem som ni nuvill anvisa strandmark till för bebyggelse?Frågan blir än mer obegriplig när man läser Mo-deraternas reservation om vindkraftsanläggningar. Niskriver att de politiska målen att främja alternativaenergikällor inte får prioriteras framför medborgarnashälsa och välbefinnande med syftning på vind-kraftsanläggningar. Slutsatsen av detta blir att detmänskliga välbefinnandet äventyras om det står envindkraftspark ute till havs, som man får ta båt ut föratt se, men inte av bebyggelse och minskad tillgäng-lighet till stränder.Kristdemokraterna anser att större resurser än vadregeringen föreslår bör anslås till kalkningsinsatser.Det är också en standardmening, som vi kan kännaigen . Anslaget till kalkningsinsatserhar ökat under en lång rad av år, och genomförskalkningsinsatserna efter den kalkningsplan somNaturvårdsverket har upprättat.Verksamheten är viktig som tillfällig medicin föratt lindra naturens smärtor av det för stora sura ned-fallet. Det är viktigast i de områden i landet som haren liten buffringsförmåga mot det sura nedfallet.Kalkningen får aldrig bli ett mål, för den löser ingalångsiktiga problem. Därför är åtgärderna för att upp-nå målet om bara naturlig försurning det viktigaste.I en reservation, nr 61, anser att detär orealistiskt att andelen hårdgjord yta i tätorter och itätortsnära områden inte ska öka. Ni moderater hänvi-sar till att det behövs fler bostäder och vägar.Jag kommer från i ,där man förutom verkligen måste letaordentligt för att finna något som är bevuxet medgrönt. Jag är övertygad om att större delen av densvenska befolkningen inte vill bo i områden med barabetong. Därför ska vi anstränga oss mycket för attbevara grönområden i våra tätorter och låta våra barnväxa upp där det också finns växtlighet. Det är tillmycket stor del en planeringsfråga hur våra tätorterska se ut . Det går att minska transporter-na, vilket är ett annat delmål, så att behovet av vägarminskar. Det går också att sanera mark som är för-orenad och använda det som redan är ianspråktagettill nya angelägenheter.I reservation 16 skriver ni att det är för ambitiöstatt marksanering ska vara inledd i minst 100 priorite-rade områden . En av anledningarna till dettaär att det är nödvändigt att komma i gång medmarksaneringen av förorenad mark just av skälet attspara grönområden. Jag har förstått att vi nog harsamma uppfattning här som ochCenterpartiet.Fru talman! Det finns 89 reservationer fogade tillbetänkandet. 88 av dessa kommer från de borgerligapartierna. Läser man dem noga så märker man att despeglar ytterligheterna i svensk miljöpolitik. Folkpar-tiet är i flera frågor, främst om bevarandet av denbiologiska mångfalden och skyddet av kollektivmark, ambitiösare än majoriteten medan övriga bor-gerliga partier står på andra sidan och anser att detbehövs mindre. Var finns det borgerliga alternativet imijöpolitiken? Det visas inte i alla fall.Fru talman! Detta är ett för framtiden mycket vik-tigt betänkande som kommer att få stor betydelse förmånga generationer framför oss. Jag är övertygad omatt de kommer att känna en stor tacksamhet för att vi tar dessa steg mot ett ekologiskt hållbart samhäl-le.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet och av-slag på samtliga 89 reservationer.Anf. 111 () replik:Fru talman! I har vi för vana att utredasaker och ting. gör vi det i parlamentariskautredningar. Vi brukar ha som målsättning att kommafram i de utredningar som vi gör på ett någotsånärenigt sätt. Vi vill få en samsyn på saker och ting. Detgäller inte bara oss politiker och politiska partieremellan, utan för att uppnå det brukar vi också plockain organisationer och företrädare för parter som harmed en viss sak att göra. Så har man gjort i detta fall.Men jag tycker att det nu börjar bli en vana att re-geringen väljer att frångå de utredningar som görs därman har samspråkat och kommit fram till en samsynpå saker och ting. I detta betänkande ser vi flera ex-empel på detta, vilket i sig leder till ett stort antalreservationer. Vi står ju bakom våra representanter ide utredningar där vi har möjlighet att tillsätta sådana.Min fråga till blir: Kommer detta attbli någon vana från er sida? Ska ni frångådet som man har pratat sig samman om och försöktatt uppnå enighet omkring?Jag vill också ställa en annan fråga till . Han talar sig varm, precis som jag, för de frivil-liga krafterna. Varför väljer ni då i detta sammanhangprecis som i andra, t.ex. i budgetsammanhang, att inteanslå den peng som de frivilliga organisationernabehöver för att kunna bedriva det arbete som de görpå ett mycket förtjänstfullt sätt?Anf. 112 () replik:Fru talman! Om - vilket han sä-kert vet - studerar systemet med utredningar, remis-ser osv. så finner han att det inte skulle vara någonstörre mening med att skicka utredningar på remissom man så totalt skulle strunta i vad remissinstanser-na säger.Jag kan ta ett av de exempel som jag misstänkeratt syftar på. Det handlar ommarksanering. Där ansåg tre mycket tunga remissin-stanser att det inte var riktigt realistiskt att nå dithänsom kommittén hade föreslagit. Därför gjordes enkorrigering just utifrån remissinstansernas synpunk-ter.När det gäller frivilligorganisationer och deras in-satser så är jag mycket väl medveten om att EskilErlandsson yrkar på lite pengar utöver vadregeringen yrkar på. Det är väl ungefär med det an-slaget som med kalkningsanslaget - oavsett vad rege-ringen föreslår blir det några tusenlappar mer. Det serjag mer som en markering än som någonting annat.Anf. 113 () replik:Fru talman! Det är i och för sig rätt som AlfEriksson säger - jag åsyftade marksaneringen.Men framför allt åsyftade jag den höjning av av-sättning av skog som ni tycks ha kommit överensmed ett par andra partier här i kammaren om. Det haregentligen inget företräde alls i kommittén, och likalite bland de remissinstanser som har yttrat sig överdetta. Framför allt har det inget företräde inför ochfrån dem som direkt berörs - de 2 000 gårdsägaresom blir av med sin brukningsvärda skog.Hos dem har ni ingen acceptans för den höjda ambi-tion som ni nu vill driva igenom här i kammaren.Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag tror nog att jag har rätt, . Det brukar jag ha. Jag har också rätt i attdet inte bara är 2 000 markägare som berörs. Vi kaninte betrakta skogen och marken på ett sådant sätt attdet bara är markägarna som berörs. Det här handlarom en del i en hållbar utveckling.Det har hänt en del saker sedan kommittén ladefram sitt betänkande. Jag ska nämna två. Den ena äratt har gjort en undersökning,SKA 99, med fyra olika scenarier där man tog olikamiljöhänsyn i vart och ett. Även det scenario där mantog den största miljöhänsynen visade att vi har enkraftigt ökad tillväxt av skog . Sedan avtar det, men vi har fortfarande en ökadtillväxt . Det är en tillväxtsom också skulle öka virkesutbudet för produktion.Det andra som har hänt, , ska visnart behandla, nämligen köp. Där frigörsen del mark som är möjlig att använda som utbytes-mark för att lösa problemen för en del markägare somkan få bekymmer. Jag tror inte att en ökning med100 är så avgörande i den här frågan.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Jag tvingas tyvärr konstatera - och dethar visat sig i den här debatten, och det har visat sig iandra miljödebatter - att det bara finns ett bor-gerligt miljöparti, nämligen Folkpartiet.Alf talade också om vikten av uppfölj-ning. Jag vill återkomma till det. De fall då vi inte nårupp till målen och nya åtgärder behöver vidtas berörsinte i propositionen. Kommer man då att införa någotslag av sanktioner i de fall man inte arbetar för att nåupp till de här målen?Fru talman! Låt mig också passa på att yrka bifalltill reservationerna 39 och 67.Anf. 116 () replik:Fru talman! Uppföljningen är ju ett mycket värde-fullt instrument. Det är kanske det instrument som äravgörande för om det här ska bli lyckosamt eller inteefter morgondagens beslut.Vilka instrument som ytterligare behövs vid dehär uppföljningarna är ganska svårt att ta ställning tilli dag. Det kommer att visa sig när de årliga uppfölj-ningarna görs, och i synnerhet när den fördjupadeuppföljningen görs . Då kan det varadags att välja ytterligare instrument om så behövs ochgöra korrigeringar på både det ena och det andrahållet.Anf. 117 () replik:Fru talman! Först vill jag säga att det inte är frå-gan om att vi bromsar. Vi har lite olika uppfattningarom vilka metoder vi ska använda. Jag tycker att viska respektera varandra för det.Beträffande strandskyddet är det så att vi i Sverigedessbättre har väldigt stor tillgång till olika strandom-råden. Vi har sagt att vi i vissa sammanhang ska kun-na utnyttja de värden som finns i samband med vårastrandområden. Det är någonting som också har uttalat med anledning av problemenute på landsbygden. Vi ska utnyttja dessa värden. Detinnebär inte att vi ska bebygga alla stränder. Detinnebär inte heller att vi ska stimulera bebyggelse påsankmarker och områden som riskerar att översväm-mas. Vi behöver inte avsätta några särskilda medeltill översvämningsåtgärder. Man bör givetvis ha litesunt förnuft i de här sammanhangen.När det gäller vindkraftverken har vi sagt att vivill ha konsekvensanalyser beträffande de effektersom storskalig vindkraftsutbyggnad får, och det trorjag inte att vi är ensamma om. Det kan gälla inommarina områden, men det kan också gälla områdennära bebyggelse och liknande. Det har inte särskiltmycket att göra med att ro i eka ut till vindkraftver-ken, utan det är frågan om vilken påverkan det kan haför växtlighet, biologisk mångfald och enskilda män-niskor.Sedan har jag en fråga beträffande hårdgjord yta.Det står klart angivet i propositionen att andelenhårdgjord yta inte får öka. Det har vi vänt oss emot.Det innebär inte att man därför ska bebygga grönom-rådena i storstäderna. Det har vi aldrig uttalat. Jagskulle vilja fråga hur man ska klarabostadssituationen om man inte får ökaandelen hårdgjord yta över huvud taget. Ska man intefå asfaltera gator och vägar och motsvarande områ-den i de nya bostadsområden som vi bygger? Vad ärdetta för mål? Vi har sagt att vi måste ha realistiskamiljömål. Detta är bl.a. en sådan faktor som vi harpekat på när det gäller brist på realism.Anf. 118 () replik:Fru talman! talar om realism ochbebyggelse på sankmark. Vad jag förstår är markernainom ned till strandlinjen vid de allra flestasjöar och vattendrag sanka. Väldigt många av demhar översvämmats . Det pågår en över-syn av strandskyddsbestämmelserna hos . Vi får väl återkomma till de här frågorna såsmåningom. Jag känner inte att det finns någon am-bition att lätta på strandskyddsreglerna i någonnämnvärd omfattning. Problemet med strandskyddetär ju de vildvuxna dispenser som ges. De ges jufaktiskt inte ute i glesbygden i så stor omfattning somi tätortsområdena. Det är där som det finns väldigtstora bekymmer. Om man skulle bygga någon ensta-ka anläggning långt ute i glesbygden må det väl varahänt, men det får vi återkomma till.Anf. 119 () replik:Fru talman! Vi har sagt att vi i stället vill attkommunerna ska få en större möjlighet att bedömavilka platser man kan utnyttja för bebyggelse närmarestränder och vattendrag. Då kommer vi ifrån det somAlf kallar vildvuxna dispenser. Då har man istället större möjligheter att planera eventuella explo-ateringar i närheten av strandområden. Det innebärgivetvis inte att man tar i anspråk sådana områdensom riskerar att översvämmas. Det finns ju förnuftäven i kommunala planeringssammanhang.Min fråga till kvarstår. Ska man inteha realistiska mål?