prot · GO09125 · 2001-06-14 00:00:00 — Det får be-döma.Jag konstaterar bara att det stora hotet mot densvenska ekonomin och mot den tillväxt och godautveckling vi haft ligger fram-för allt i att vi skulle få tillbaka den typ av skattepoli-tik och ekonomisk politik som de borgerliga förde ibörjan av . Det ledde till ett samhällseko-nomiskt och statsfinansiellt haveri.Det är den stora risken för den framtida ekono-miska utvecklingen i vårt land.Det är inte bara frågan om att riskera stabiliteten iden ekonomiska politiken. Det är också en fråga omatt riskera att få tillbaka orättviseinslag av betydandemått. Jag är förvånad över att intemed ett ord vill beröra det faktum att om man läggerihop de olika moderata förslagen skulle ytterligareminst av arbetskraften bli arbetslös. 100 000-120 000 personer skulle bli utan sysselsättning. Det ärresultatet av den moderata politiken på olika områ-den.Man kan säga att folk får ta hand om sin egen si-tuation och ta egna initiativ och eget ansvar. Menutifrån min socialdemokratiska värdering är det intevärdigt ett modernt välfärdssamhälle att överge dearbetslösa på det sättet.Jag kan konstatera att har lyck-ats i ett avseende, nämligen att påverka sina kolleger ien del andra borgerliga partier så att de också omfat-tar en del av den här mycket aggressiva arbetsmark-nadspolitiken som radikalt skulle öka arbetslösheten iSverige om den kom till utförande.Anf. 57 () replik:Fru talman! Vi fick en mycket intressant demonst-ration av på att hade rätt när han sade att väldigt lite på vad oppositionen säger. Det ärnog bara att följa protokollet. Där kommer det attframgå.Jag blir också lite förvånad när att det är vi i som har tagit intryckav den aggressiva arbetsmarknadspolitiken.I vanliga fall är vi i de här debatterna vana vid attfå höra att det är vi som är värst. I så fall är det kan-ske vi som har influerat i den delen.Det intressanta med vår aggressivitet när det gäl-ler arbetsmarknadspolitiken är att nutidshistorien handen att också majoriteten här är åtminstoneganska aggressiv. I budgetpropositionen föreslår regeringen 63 miljarder till arbets-marknadspolitiken. I vårpropositionen har det sänktstill 59 miljarder. Därmed har man faktiskt mer änhalvvägs gått oss till mötes i aggressivitet. Är inte detlite intressant?Sanningen är väl att regeringen inte är helt omed-veten, även om det låter så i debatten, om att det finnsmycket stora problem på arbetsmarknaden, även omvi inte hör någonting om det i denna debatt. Väldigtmånga människor står utanför. Systemen stänger ute istället för att släppa in. Det är där som vi vill föränd-ra. Vi vill inte bita oss fast i myndighetsstrukturer,utan vi vill se till att det blir en sådan ordning att demänniskor som behöver hjälp för att komma in påarbetsmarknaden också kan få det.Ringholm exemplifierade med glesbygden. Jagkan ta ett storstadsexempel och nämna ,där arbetsförmedlingen flyttade. Man tyckte väl inteatt de som bodde i var tillräckligt intres-santa. Det blev då en marknadslösning i form av attdet kommunala bostadsföretaget betalade fören privat arbetsförmedling. Det fungerade mycketbättre än den statliga arbetsförmedlingen någonsinhade gjort. Sådana exempel finns det på punkt efterpunkt efter punkt.Jag skulle vilja fråga : Är det såatt allting fungerar perfekt? Finns det inte någotfog för att det på arbetsmarknadspolitikens områdefaktiskt behövs radikala förändringar?Anf. 58 Finansminister ():Fru talman! I takt med att den socialdemokratiskaarbetsmarknadspolitiken framgångsrikt bekämpatarbetslösheten, halverat den, har resurserna naturligt-vis kunnat anpassas efter olika insatser för de pro-gram som finns i arbetsmarknadspolitiken. Men det ärnågot helt annat än att, som gör, i ett lägedär vi vet att det finns en stor efterfrågan på arbets-marknaden från företagen när det gäller att få tag iyrkesutbildad arbetskraft dra ned framför allt på ut-bildningsplatserna. När företagen säger att de vill hamer kvalificerad arbetskraft drar undanresurser motsvarande 50 000 utbildningsplatser. Vadär det för besked till näringsliv, till Sverigeföretagare? Det är verkligen så mycket antitillväxtpo-litik som man kan tänka sig!Vad vi behöver är ju mer tillväxtpolitik föratt se till att vi får en bra sysselsättningsutvecklingsom har ett egenvärde därför att fler människor kan fåjobb men som också ger mer utrymme just för derättvisereformer som tydligen inte pånågot sätt vill kännas av.Jag frågade förut om tycker att det ärrimligt - vilket tycker - att en högin-komsttagare ska ha tio gånger så stor skattesänkningsom låginkomsttagaren. Vidare undrar jag om denplatta skatt - dvs. helt borttagen statsskatt för högin-komsttagarna - som förespråkar numeraockså är linje. har ju iolika sammanhang tagit avstånd från det men det ärnu ett tag sedan. Jag har inte hörtnågon deklaration vare sig från ellerfrån , om det nu är så att man efter dengemensamma borgerliga reservationen kring skatte-politiken har ändrat kurs.Det är viktigt att komma tillbaka till Folkpartietsidé om att man i glesbygden kan privatisera arbets-förmedlingen och låta marknaden ta hand om arbets-förmedlingen där. Det tycker jag är ett hån mot storadelar av vårt land som har stora arbetslöshetsproblemoch som definitivt skulle få mycket mindre resurserför att motverka arbetslösheten.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag tror att vi ska vänta med den de-batten det finns tydliga förslag att dis-kutera i denna kammare. Vad vi nu gör är att vi dis-kuterar hypoteser. Det är precissom i 20-frågorsleken - vi förvän-tas ge svar om hur vi ställer oss till förslag som fak-tiskt inte finns ordentligt utarbetade. I vårpropositio-nen tar vi ju inte ställning till en enda av alla de s.k.rättvisereformer som här räknar upp.Därför har vi ingen aning vare sig om vad de konkretinnehåller eller om de över huvud taget blir av. Detär nog bättre att sköta den typen av debatter när vi vetvad förslagen innehåller.Vi kommer, även i denna kammare, att myckettydligt redovisa exakt hur det här ska gå till men detär inte det som vi nu fattar beslut om. Dessutom räck-er inte min talartid till för det. På samma sätt är det såatt min tid i de här debatterna väl inte räcker till atttala om inte bara vad vi tycker utan också vad vi intetycker. Här verkar det vara väldigt märkligt. Detverkar ju inte räcka med att man en gång talar om vadman inte tycker, utan det måste man upprepa medjämna mellanrum.Nej, det finns inget förslag från oss om att avskaf-fa statsskatten. Något sådant har heller inte tillkommitunder mellantiden. Vi tycker nämligen inte att stats-skatten ska avskaffas. behöver intefråga mig om det kanske elleri morgon, utan det kan vi kanske vänta med ett tag.Vad jag i stället skulle vilja fråga är följande: Serinte några stora problem i att denriktiga arbetslösheten är mycket hög och att företa-gandet sjunker? När här pratar omarbetslöshet handlar det om ifall man är i eller utanförarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vår poäng är genom en omläggning av arbetsmarknadspoliti-ken och företagarpolitiken ska kunna gå från arbets-löshet till jobb. Det är själva poängen, inte att manska kunna gå in i och ut ur öppen arbetslöshet ellerarbetsmarknadsåtgärder.Anf. 60 Finansminister ():Fru talman! Vad som skett under de senaste årenär just att hundratusentals människor har gått frånöppen arbetslöshet till jobb. Det är just det som ärresultatet av den socialdemokratiska ekonomiskapolitiken. Inte minst gäller det de insatser som vi hargjort via arbetsmarknadspolitiken och . Utbildning först och sedan att kunnaerbjuda företagen kvalificerad arbetskraft har detmånga gånger handlat om. Där, , finnsdet utomordentligt goda resultat att redovisa.Jag uppskattar mycket tydliga be-sked om att ni i inte vill ha Moderaternasskatteförslag där man helt avskaffar statsskatten förhöginkomsttagarna. Det är bra med ett så tydligtbesked. Sedan säger att vi kan väntaoch se därför att det inte finns några utarbetade för-slag. Jag förstår att vi kan vänta , och det är braom vi kan vänta i många årtionden på det där utarbe-tade förslaget om avskaffad statsskatt därför att detförutsätter att skulle hamna i regerings-ställning och behöva utarbeta ett sådant mer detaljeratförslag. Men det kan vi väl bespara oss för framtiden.Karin är den enda av de borgerliga före-trädarna som inte talar om fastighetsskatten. Jag vetinte om det fanns en tanke bakom det. ställerjag frågan, och det finns kanske skäl att ställa denockså här: Varför har vi fastighetsskatten över huvudtaget och vad finns det för motiveringar?Jag har roat mig med att ta fram därhon säger: Valet av skattesatsen har ansetts ståi överensstämmelse med kraven på en likformig ka-pitalbeskattning.Sedan säger hon: Ett motiv för att ta ut fastighets-skatt har varit att denna ersätter en inkomstbeskatt-ning av det i fastigheten nedlagda kapitalet. Fastig-hetsskatten för privatbostäder i form av småhus kansåledes ses som en skatt på, i princip, avkastning påeget kapital motsvarande den tidigare schablonintäk-ten.Det var en argumentering som an-förde för fastighetsskatten. Det är väl bra om Folk-partiet fortfarande står för den. Jag förstår att det ärskälet till att det är skälet till att idagsläget inte ville beröra fastighetsskatten.Skillnaden är att vi nu har sänkt fastighetsskattenfrån till - det var ju under denborgerliga tiden.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att tacka finansmi-nistern för ett gott samarbete i samband med den härbudgetpropositionen. Men jag vill också blicka fram-åt. ser vi en backlash när det gäller jämställd-heten. Skillnaden mellan mäns och kvinnors lönerökar.Vi har ett konkret förslag till hur denna backlashska minskas när det gäller kvinnors situation på ar-betsmarknaden. Det handlar då om att införa antidis-krimineringsklausuler vid offentlig upphandling, omatt använda statliga medel för att minska diskrimine-ringen av kvinnor och även av invandrare på arbets-marknaden. Jag undrar hur finansministern ser på ettgenomförande av det här förslaget.En annan oroande sak är den ökade stressen isamhället och de ökade sjukskrivningarna. Vi ser nuökade utgifter - nästan en tredubbling av kostnadernaför sjukskrivningar . Som vi ser saken är detbåde ekonomiskt och mänskligt viktigt att genomföraen arbetstidsförkortning. Jag vill återigen - den härdiskussionen är ju gammal - fråga finansministernom hans inställning i fråga om att sänka normalar-betstiden.En annan fråga är konsumenternas ställning påmarknaden. Vi hade ganska en konsument-politisk utredning som tog fram ett antal väldigt braförslag när det gäller att stärka konsumentens ställ-ning. Tyvärr återfinns inte de förslagen, nästan ingaav dem, i den proposition som kommeratt lägga fram om konsumentpolitiken. Kan social-demokraterna tänka sig att ta initiativ - det kostar litepengar - för att stärka konsumenternas ställning påmarknaden?Anf. 62 Finansminister ():Fru talman! På den sista fråga som ställer, om konsumentpolitiken, vill jag svaraatt vi självfallet är oerhört intresserade av att stärkakonsumentens roll. Jag har haft anledning att belysakonsumentens roll i exempelvis bank- och finans-sektorn. Det finns en hel del att göra på det området,och jag ser fram emot ett fortsatt arbete för att stärkakonsumentens position.Det första som tog upp gälldeupphandlingsdiskussionen och lönebildningen. Vi harför närvarande ett betänkande som handlar om upp-handling. Det får vi tillfälle att studera ochvinter och återkomma med förslag. Det är naturligtvisoerhört viktigt att vi kan använda den del av verk-samheten som handlar om upphandling för att ställamiljökrav och andra krav som vi kan föra in i det härsammanhanget. Det tror jag också är ett viktigt sam-arbetsområde som jag kan se framöver i tiden.Anf. 63 () replik:Fru talman! Jag ställde en fråga i mitt huvudanfö-rande. Då var inte finansministern inne. Det var medanledning av att vi i tycker att det ärviktigt att sätta vård, skola och omsorg före skatte-sänkningar. I , som behandladeskatter och offentlig konsumtion med sikte på 2015,antar man att den offentliga konsumtionen kommeratt växa med i genomsnitt och hushållens dispo-nibla inkomster . I praktiken innebär det attden dominerande delen av tillväxten tas ut i privatkonsumtion, bl.a. genom skattesänkningar.Då undrar jag om finansministern delar Vänster-partiets uppfattning att det är viktigt att det ökadeekonomiska utrymmet för vård, skola och omsorg skagå före framtida skattesänkningar.Anf. 64 Finansminister ():Fru talman! Den linje som den socialdemokratiskaregeringen har haft har ju varit attjust välfärdssektorn, som vi kallar vård, skola ochomsorg, ska gå först. Vi har lagt ned mycket resurser,framför allt , på att förstärka statsbidragentill kommuner och lansting för att just kunna bygga utvälfärdssektorn. Den värderingen finns fortfarande, såpå den punkten har vi en gemensam uppfattning.De skattesänkningar som har genomförts de tvåsenaste åren har varit i allra högsta grad riktade tillgrupper med låga och medelstora inkomster. Jag serdem som skattereformer i rättvisans tjänst. De harökar utrymmet för enskilda individer som i övrigt harhaft ganska små ekonomiska omständigheter. Bak-grunden är naturligtvis, som är väl bekant, att vi un-der tvingades införa en del skatteskärp-ningar som ett led i budgetsaneringen. Det är rimligtatt vi också återför de här resurserna, framför allt tilllåg- och medelinkomsttagarna, när det finns ekono-miskt utrymme.Anf. 65 ():Fru talman! Just nu går det en väldigt tydlig skil-jelinje mellan å ena sidan oss moderater, som vill attmänniskor ska kunna bo kvar i sina hus och inteskattas bort från sitt boende, och å andra sidan fi-nansministern, som här i kammaren ägnade viktigrepliktid och anförandetid åt citera Grönköpingsveckoblad i stället för att redovisa vilka förslag hanavser att lägga fram för att folk ska kunna bo kvar isina hus.I brev till uppretade, ledsna och besvikna villaäga-re har han försökt motivera fastighetsskatten med attom man väljer att hyra ut kan man ta ut en månadshy-ra som överstiger driftskostnaderna. säger fi-nansministern att man slipper detta mervärde. I ställethar man en inkomst i form av det egna boendet. Detär en halsbrytande logik. Är det den logiken sommotiverar fastighetsskatten för finansministern, så blirdet än svårare att hur socialdemokraterna kan försva-ra de höga fastighetsskatterna.De allra flesta har ju inte ett hus för att hyra ut hu-set utan för att själva bo där. Det blir inte rimligt omman har ett ordinärt hus. Det gäller t.ex. lokförarenLars i , som jag träffade för någraveckor sedan. Han betalar för år iskatt på sitt boende. beräknas skatten för fastig-heten bli . Det påstås att det ska komma enbegränsningsregel. Om den begränsningsregeln skullevara utformad ungefär i enlighet med departments-stencilen skulle skatten minska till 25 500 för attsedan nästa år öka till 28 000 igen.Hela agerandet kring fastighetsskatten gör att detfinns anledning att rikta skarp kritik mot regeringen.Först häver man frysningen av taxeringsvärdena ochskatten tillåts skjuta i höjden. Sedan börjar man attfundera på begränsningar. är påriksmötet, och det finns fortfarande inget lagförslagom den begränsningsregel som faktiskt ska påverkamänniskors inkomster . Kanske kommer det tillhösten.Även om fattar beslut någon gångframme kommer många enskilda med-borgare inte att veta exakt vilken boendeskatt de skabetala för förrän 2002.Begränsningsregeln bygger på att hushållens sam-manlagda inkomst är känd. Det vet man rimligenförst när inkomståret är slut. Självklart borde rege-ringen först ha lagt fram ett förslag om begränsnings-regler och justeringar. Sedan kunde man, om man nuär så förtjust i att höja fastighetsskatten, göra detefteråt.Nu antydde finansministern någonting här ,fru talman. Förutom detta med begränsningsregelnsade han något om eventuellt ytterligare åtgärder. Detskapar alltså ytterligare osäkerhet. Kanske finns deten förhoppning men inga tydliga besked. Det ärverkligen skrämmande att ha en sådan attityd tillmedborgarna.Nu tycker jag att systemet med begränsningsregelär fel. Det tar inte hänsyn till förmögenhetsskattenoch inte till fritidshus. Det är allmänt komplicerat ochoförutsägbart. Jag skulle gärna vilja fråga ArneKjörnsberg, som kommer upp senare i denna de-battrunda, hur denna begränsningsregel stämmeröverens med intentionerna i vårbudgeten. Där stårdet: "På alla skatteområden är det därför angeläget attmotverka undantags- och särregler för att undvika attskattebaserna urholkas. "Mina andra fråga till är: Närkommer människor att kunna veta vilken boendeskattde ska betala för ? Det är ett anstän-dighetskrav att kunna ge ett tydligt besked på depunkten nu när vi närmar oss halvårsskiftet.Om vi moderater hade fått bestämma här i kam-maren hade skatten för varit . Halvamarkvärdet hade tagits med i underlaget. Sambe-skattningen hade varit slopad och taxeringsvärdenafrysta. i hade i stället för25 behövt betala ca i boendeskatt. Vimoderater kommer naturligtvis att fortsätta arbeta förlägre boendeskatter här i , det kan jag för-säkra. Ett uttryck för att vi tycker att det är angelägetär ju att flera talare har tagit upp den här frågan underdagen.Fru talman! När det sedan gäller skattepolitikensinriktning i generella termer kan man konstatera attregeringen är mycket sökande. I den vårproposition vinu behandlar finns inga skarpa förslag på skatteområ-det. Det finns inte heller några tydliga indikationer påvad som ska komma i budgetpropositionen. Jag vetinte vad som motiverar denna vänta-och-se-politik -eller snarare är det kanske så att jag tror mig veta det.Regeringen vill till varje pris undvika nödvändigaskattesänkningar. Exemplet med vinskatten kan tjänasom vägledning för hur regeringen tänker. Först näryttre omständigheter blir tvingande börjar man rörasig lite grann i Finansdepartementet.Medborgarna är i behov av en inkomstskattere-form som bl.a. syftar till att skatten ska tas ut efterförsörjningsbörda. Våra förslag när det gäller skatte-lättnader för barnfamiljer är ett exempel på detta.Med vår politik får barnfamiljerna betydligt bättremöjligheter att klara sin vardag.? Det höjda grundavdraget gör att upp till 36 000kr av en inkomst blir skattefri.? Förvärvsavdraget leder till ett ökat arbetsutbud.En extra ansträngning lönar sig.? Grundavdraget för barn gör att i en kommun medgenomsnittlig kommunalskatt får familjen cirka400 kr mer och barn att leva för. Detbetyder mycket för dem som lever på margina-len. Begreppet skatt efter försörjningsbörda fårett värde.Genom att kombinera skatteförslagen med bl.a.barnkonto och rätt till avdrag för styrkta barnom-sorgskostnader kommer barnfamiljerna efter valet2002 att uppleva både valfrihet och ekonomisk trygg-het i vardagen.Fru talman! Det finns tre övergripande skäl för attminska inkomstskatterna:Medborgarnas frihet och möjligheten att bestäm-ma själva ökar, välståndet i landet ökar genom bättretillväxt och som land ökar i attraktionskraft.Med den inriktning av skattepolitiken som finnsredovisad i reservation 11 lägger vi fram konkretaförslag på en rad områden för de närmaste tre åren.Samtidigt pekar vi ut färdriktningen på längre sikt.Regeringens strategi är fortsatt höga skatter.Statsministern har ju uttalat sig i den riktningen förett par veckor sedan. Medborgarna får räkna med att itilltagande grad vara beroende av det offentligas stöd.Men vi börjar närma oss sommaren , fru tal-man, och jag hoppas att socialdemokraterna användersommaren till att förbereda budgetpropositionen väl.Jag hoppas att det blir ett dokument som kommer attinnehålla konkreta och genomgripande förslag för enbättre struktur på skattesystemet. Om budgetproposi-tionen bl.a. innehåller följande finns det anledning attse hösten an med tillförsikt:Varje skatteförslag ska prövas utifrån nyttan för iförsta hand medborgarna, inte för staten.Vi behöver fler generella och lättbegripliga skat-tesänkningar och färre undantags- och reduktions-regler.Vi behöver sänkta boendeskatter, så att folk inteska drabbas av groteska skattehöjningar.Vi behöver ett skattesystem där barnfamiljer fårbetydligt bättre ekonomiska möjligheter och samti-digt frihet att välja.Vi behöver en förutsägbarhet i skattesystemet, såatt det inte blir en överraskning hur hög skatten blirnär slutskattsedeln kommer.Förmögenhetsskatten och specialregler för be-skattning av småföretagen måste bort.Vi behöver en anpassning av vissa punktskatter,t.ex. alkoholskatter och kapitalskatter till internatio-nella förhållanden, innan skattebaserna i gårförlorade.Låt inte budgetpropositionens skatteförslag be-gränsa sig till förslag om införande av skattereduktionför fackföreningsavgifter, utan se till att det blir enproposition med förslag av något mer banbrytandekaraktär, om jag får uttrycka mig försiktigt.Jag hoppas att utskottsmajoriteten använder som-maren till att fundera i dessa banor.Anf. 66 ():Fru talman! Har regeringens skattepolitik upp-hört? Den frågan kan man ställa sig efter att ha stude-rat årets vårproposition.Förutom att man aviserar förslag om stöd till sjö-farten föreslås inte en enda skatteförändring. I de nioekonomiska propositioner som lämnats till riksdagensedan den nya budgetprocessen startade har detaldrig tidigare hänt att det inte finns en enda förslags-ruta i kapitlet om skattepolitiken; detta trots att beho-vet av reformer på skattepolitikens område är stort.Sverige har stora offentliga utgifter som andel avBNP, vilka finansieras med hjälp av ett av världenshögsta skattetryck, vilket i sin tur gör att Sverigesekonomi är mycket konjunkturkänslig. Och med enavtagande tillväxttakt i omvärlden är det bråttom medreformerna.Sverige har världens högsta inkomstskatter förlåg- och medelinkomsttagare, vilket gör att mångainte kan leva på sin lön när skatten är betald utan ärberoende av olika former av bidrag. Jag vill därförinstämma i den fråga ställde i förmiddags:Hur länge ska vanliga låginkomsttagare behöva bi-drag för att betala sin skatt?Den s.k. familjeutredningen konstaterar i sitt slut-betänkande, som man kallar Ur fattigdomsfällan, attsärskilt höga marginaleffekter drabbar familjermed låga inkomster. Bland samtliga barnfamiljer ärmarginaleffekten och bland dem somhar bostadsbidrag . Det innebär att av eninkomstökning på får man behålla ungefär 30kr. Även om bostadsbidraget alltså bidrar med 20 %av den samlade effekten, står skatten ändå för denstörsta delen av dessa marginaleffekter.Det är lätt att förledas att tro att progressiviteten iinkomstskatteskalan leder till en utjämning mellanhög- och låginkomsttagare, men en svensk undersök-ning visar att endast ungefär en tredjedel av skatternaär synliga. När det gäller den verkliga skatten framgårdet att en höginkomsttagare betalar iskatt och en låginkomsttagare endast 10 procenten-heter mindre.Internationella jämförelser visar på att skillnadenskulle vara ännu mindre och att både hög- och lågin-komsttagare betalar i skatt. Inter-nationellt sett har vi, sett till effekterna av alla skatter,nästan ingen progressivitet i skattesystemet alls. Detär nämligen nästan omöjligt att i ett högskattelandutnyttja skattesystemet för att utjämna skillnadermellan dem med höga och dem med låga inkomster.Därtill krävs en beskattning av höginkomsttagare pånivåer som inte ens socialdemokraterna här i Sverigehar lyckats med, även om de gjort tappra försök.Min fråga till majoriteten blir naturligtvis om detinte är besvärande att låginkomsttagare i praktikenbetalar i stort sett lika mycket skatt som höginkomst-tagare.Fru talman! Utgångspunkten för den skattereformsom vi kristdemokrater anser att behöver ärjust att medborgarna ska få ökad beslutanderätt översina inkomster och att de val som människor villgöra, t.ex. att öka eller minska sin arbetstid, inte skapåverkas negativt av kombinationen av offentligaskatte- och bidragsregler. Med det regelverk somgäller blir människors val alltför ofta en frågaom hur de offentliga reglerna fungerar i stället för hurman själv vill gestalta sitt liv.