prot · GO09110 · 2001-05-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:110Måndagen den 14 majKl. 12.00 - 15.43Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 7 och 8 maj.2 § Svar på interpellation 2000/01:417 om ga-rantiersättningenAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migvarför regeringen inte utsträckt höjningen av garanti-ersättningen till att omfatta samtliga i för-äldraförsäkringen.Föräldrapenning utges till båda föräldrarna undersammanlagt och kan tas ut till dess barnetfyller eller avslutar sitt första skolår. Under360 dagar motsvarar ersättningen förälderns sjukpen-ninggrundande inkomst, och motsva-rar ersättningen garantinivån per dag. För för-äldrar som saknar inkomst, har låg inkomst eller inteuppfyller kvalifikationskraven inom försäkringenmotsvarar föräldrapenningen garantinivån.Fr.o.m. kommer föräldrapenning att utgesunder sammanlagt , varav enligtsjukpenninggrundande inkomst. Regeringen har ivårpropositionen föreslagit att garantinivån för dessa390 dagar höjs i flera steg för att den 1 januari 2004uppgå till per dag.Regeringens bedömning är att förlängningen avföräldraförsäkringen med en månad tillsammans medhöjningen av garantinivån gör föräldraförsäkringentill en mycket bra försäkring. Försäkringens kon-struktion med ersättning för inkomstbortfall och attreservera tid för båda föräldrarna är viktig i regering-ens arbete för jämställdhet. Den utsträckta tiden medföräldrapenning ger föräldrar en reell möjlighet attkombinera förvärvsarbete med föräldraskap.De är annorlunda till sin ka-raktär. Den ersättning som utgår för ärlika för alla och ersättningen utgår inte efter inkomst-bortfallsprincipen. är särskilt viktigagenom den rätt till ledighet som är knuten till dagar-na.Jag vill i detta sammanhang framhålla att garanti-dagarna också skiljer sig från de övriga föräldrapen-ningdagarna genom att man kan välja nivå på ersätt-ningen. När en förälder arbetar högst tre fjärdedelarav normal arbetstid kan föräldern välja att ta ut för-äldrapenning på hel, tre fjärdedels, halv eller en fjär-dedels nivå. har också beslutat ominförande av ny förmånsnivå i föräldraförsäkringenoch motsvarande rätt till ledighet.Den nya nivån motsvarar en åttondels förmån ochträder i kraft . Med den nya för-månsnivån kan en förälder arbeta högst sju åttondelarav normal arbetstid och få ersättning förgarantidagarna. Detta innebär att en förälder kananvända garantidagarna som ersättning vid arbetstids-förkortning. En förälder som minskar sin arbetstidmed kommer i princip att kunnafå sin inkomstförlust ersatt genom att ta ut föräldra-penning motsvarande hel garantinivå.Regeringens arbete inriktas nu på att öka rättvisanoch sysselsättningen i samhället. Utgångspunkten förförslagen i vårpropositionen har varit omtanken omdem med sämst ekonomiska förutsättningar. De för-delningspolitiska avvägningarna har således varitavgörande för regeringens förslag. Den höjda garan-tinivån för de innebärframför allt en förbättring för dem med sämst ekono-misk situation, bl.a. föräldrar som har en svag ställ-ning på arbetsmarknaden och studerande föräldrar.Anf. 2 ():Herr talman! Jag skulle gärna vilja tacka statsrådetThalén för svaret på min fråga om varför man inte harhöjt garantiersättningen i föräldraförsäkringen samtli-ga de . Tyvärr, herr talman, tycker intejag att jag har fått svar på den frågan. Jag tycker per-sonligen att det är ganska förvånande att statsrådetvalt att inte svara på denna ganska självklara frågasom också kan vara mycket viktig för många föräld-rar i utsatta situationer.Äntligen har vi ju här i kommit överensom att höja garantinivån i föräldraförsäkringen. Deborgerliga partierna har länge försökt att få till stånden höjning av garantinivån men mötts av ett kompaktmotstånd från regeringen och de samverkande parti-erna. I stället för att värna de sämst ställda föräldrarnahar man först prioriterat utökningen av föräldraför-säkringen med en månad till dem som har ersättningöver garantinivån. Detta tycker vi moderater är felprioritering.Nu kan man tro att regeringen tänkt om, men ty-värr är det bara delvis. En förälder som inte omfattasav föräldraförsäkringen utan är hänvisad till garanti-nivån - man kan t.ex. vara arbetslös, studerande elleregenföretagare utan försäkring - med ett barn som är13 månader har endast och per dag attförsörja sig och sitt barn på när skatten är dragen viden ersättning på per dag. Är det rättvist, måstejag fråga statsrådet , att man, när barnet är 13månader, ska behöva vara hänvisad till en sådan er-sättning?Även om man jobbar är den här ersättningen långtunder minimiersättningen för timarbete inom de flestayrken. Jag ser att har kommit in ikammaren. Han kan kanske kommentera det i andrainterpellationsdebatter. Man kan inte leva på itimmen efter skatt. Är det en rättvis bedömning avvärdet att ta hand om sina små barn med en ersättningpå och ? Det är de mest utsatta jag talarom här, herr talman. Jag tycker att det är de som skaha mest stöd från samhällets sida. På mig verkar detsom om regeringen inte vill se detta problem. Ellerhar jag missuppfattat den inställningen?I dag diskuteras höjningen i föräldraförsäkringen.Taket diskuteras högt, brett och ljudligt i tidnings-spalter. Men garantinivån har gått ganska ljudlöstförbi. Jag skulle vilja fokusera på denna fråga.Nu tror jag att det finns en lösning. Statsrådet sä-ger ju i sitt svar att man vill inrikta regeringens arbetepå att öka rättvisan i samhället. Och det behövs verk-ligen en ökad rättvisa när det gäller barn till föräldrari en utsatt ekonomisk situation.Anf. 3 Statsrådet ():Herr talman! Det handlar naturligtvis alltid om enavvägning. Vi vet att också och CeciliaMagnusson gör den avvägningen. är det väldigtpopulärt att diskutera garantinivån, men i andra sam-manhang handlar det i stället väldigt mycket om attdra ned på de områden som rör barn och föräldrar.Min inställning är denna. När beslutet i riksdagenverkställs har vi 13 månaders föräldraförsäkring, dvs.13 månaders inkomstrelaterad ersättning. Vi höjerockså garantinivån för dem. Sedan har vi tre månaderdärefter, och de är lika för alla. Det är klart att det ären avvägning om man kan höja ytterligare för alla,men jag menar att den kostnad som detta medförmåste vägas i förhållande till andra viktiga insatserman gör just för föräldrar.Det hindrar inte att man kan återkomma i ett sena-re skede när man ska göra nya prioriteringar. I vår-budgeten och i förslaget som rör föräldraförsäkringeni den här omgången valde vi att också höja ordentligtför kommande år. Det innebär att vi tar ett steg ,och därefter ytterligare ett för att, som framgår avmitt svar, komma per dag år 2004.Min grundläggande inställning är den - och denkommer naturligtvis att vägleda mig i kommandeprioriteringar - att jag vill fortsätta att bygga ut för-äldraförsäkringen i första hand . Detinnebär en inkomstrelaterad ersättning ,och det innebär naturligtvis också en förlängd högregarantinivå . Det utrym-met har vi inte ännu, men det är min politiska ambi-tion att skapa ett sådant ekonomiskt utrymme att detblir möjligt. Det är också ett ställningstagande somSocialdemokraterna har gjort på sina partikongresser.Anf. 4 ():Herr talman! Det är avvägningar och prioritering-ar som gäller. Jag förstår statsrådets inställning till enviss del. talar statsrådet om att man siktarmot 15 månaders föräldraförsäkring för dem medersättning från föräldraförsäkringen, inte för dem medgarantinivån.Det är det frågan gäller. Varför satsar man på demsom har möjlighet att försörja sig på och 20 öreper dag? Varför inte satsa på de svagaste i samhället?Varför inte i första hand ta samtliga i för-äldraförsäkringen?Statsrådet nämnde att det ofta gäller att dra ned.Jag ska belysa vårt förslag, "Låt föräldrarna bestäm-ma!". Vi kopplar ett barnkonto efter föräldraförsäk-ringen. Man kan ta ut , totalt40 . Som föräldrar kan man när man vill varahemma längre med sina barn få ut en ersättning på167 kr per dag . Det motsvarar efter skattungefär , och det är väl en schyst timersättningi de flesta yrken. I vissa yrken är det en mycket bratimersättning.Det är det här frågan gäller. Varför vill inte stats-rådet och regeringen öka rättvisan för alla? Det vikti-gaste, tycker jag, är att de som är sämst ställda i sam-hället faktiskt får en möjlighet att utöva sitt föräldra-skap på ett bra sätt. Det är dem vi måste värna om.Jag skulle vara tacksam om statsrådet lite närmarekunde beröra den fråga som gäller de föräldrar sominte har någon inkomst att falla tillbaka på. Hur skade på ett bra sätt kunna försörja sig och sina barnmedan de är hemma och tar hand om dem?Anf. 5 Statsrådet ():Herr talman! Jag vet inte om jag missförstår varandra. I argumentationen somCecilia ger får man intrycket att garanti-nivån inte kommer att bli per dag. Det är ju detsom är min poäng. Det kommer att bli per dagi garantinivå . Enligt min och Social-demokraternas uppfattning ska detta byggas ut till attomfatta 15 månader när vi får ett sådant ekonomisktutrymme. Vi följer den tid som inkomstrelateradersättning erbjuder.Sedan finns det en poäng som jag tycker att Ceci-lia tappar bort. Den poängen har oerhörtmånga unga människor lyft fram. Det är fördelen avatt kunna kombinera studier med ett senare arbete ochatt kunna kombinera arbete, familj och barn för bådeunga kvinnor och unga män. Föräldraförsäkringenskonstruktion är otroligt viktig för att skapa det stödet.Inte minst nu när vi tillhör och diskuterar inomramen för den europeiska gemenskapen kan jag i dethär sammanhanget nämna att av alla de förmåner somfinns i det svenska samhället till nytta för våra med-borgare är nog föräldraförsäkringen den som de allraflesta övriga länder lyfter fram som den strategisktviktigaste. Det gör man därför att den är kopplad tillinkomstbortfallsprincipen och - och detmenar jag är viktigt - till en rimlig garantinivå somockså följer med inkomstbortfallsprincipen.Anf. 6 ():Herr talman! Kan jag tolka statsrådet så attde längre fram ska tas bort, efter-som statsrådet inte diskuterar frågan om de 90 dagar-na med en ersättningsnivå på per dag? Det mot-svarar ju inte ens en schyst timlön. Jag kan tänka attdet är en bra utveckling att ta bort en ersättning somegentligen inte ger något stöd till de föräldrar somlever på den och att utöka föräldraförsäkringen. Detär i så fall en bra utveckling. Det skulle jag gärnavilja att statsrådet svarade på.Så till det här med att kombinera arbete med attvara småbarnsförälder. Det är viktigt och angelägetatt vi arbetar för detta. I det sammanhanget skulle jaggärna vilja ha statsrådet kommentar till denincident vi hörde talas om strax före . - jag tror det var - vägrade attskriva avtal med om att höja ersättningsni-vån i föräldraförsäkringen och om att arbetsgivarenskulle betala av arbetsinkomsten närnågon var hemma och tog hand om barn. Man vägra-de att gå med på en sådan överenskommelse.Är det ett bra sätt att kombinera föräldraskap ocharbete, eller finns det andra sätt att göra det? Jag troratt det är viktigt att vi uppmuntrar arbetsgivare attvara med i processen och underlätta för föräldrar attvara föräldralediga. Från samhällets sida är det vikti-gaste att faktiskt stötta dem som har sämst förutsätt-ningar.Anf. 7 Statsrådet ():Herr talman! Frågan om att ersätta de 90 garanti-dagarna, de tre månaderna, med en förlängd föräldra-försäkring har vi inte tagit ställning till. Vi har sagt attvi ska bygga ut föräldraförsäkringen - nu talar jag omdet socialdemokratiska partiets ställningstagande -. Därutöver bör det finnas tre måna-ders garantidagar för att skapa ett flexibelt utrymmeför unga föräldrar att kombinera arbete eller studiermed ledighet med sina barn.När det gäller den andra frågan vill jag inte gå in ien diskussion om kollektivavtalens tecknande. Rentgenerellt tycker jag att det är bra om arbetsgivare kanskapa förutsättningar för unga pappor men ocksåunga mammor att vara lediga med en bra kompensa-tion. vet jag att i det här fallet handlar detom helheten på den delen av branscharbetsmarkna-den.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 2000/01:455 ombredbandssatsningenAnf. 8 Näringsminister ():Herr talman! har ställt följandefrågor:Vad tänker jag göra för att, som det, komma till rätta med kommunstödet?Vad avser jag att göra för att upphäva prismono-polet på accessnäten?Hur ämnar jag följa upp ambitionerna att helalandet ska få tillgång till bredband ?När det gäller den första frågan löper införandetav de olika stödformerna tidsmässigt enligt de inten-tioner som redovisades i den s.k. IT-propositionen(prop. 1999/2000:86). Av propositionen framgick attstöden först skulle konkretiseras. Vidare framgick avpropositionen den tidpunkt när stöden avsågs börjagälla. Skattereduktionen och ett av de stöd som läm-nas till kommuner har därför utretts, remitterats ochriksdagsbehandlats. En lag om skattereduktion förutgifter för vissa anslutningar för tele- och datakom-munikation trädde i kraft i januari 2001.Lag om kreditering på skattekonto av stöd tillkommuner för anläggande av lokala telenät och för-ordning om stöd till kommuner för anläggande avtelenät trädde även de i kraft . Det andrastödet som kan lämnas till kommuner, till ortssam-manbindande nät, har remissbehandlats ochde synpunkter som framförts bereds för närvarande.Någon förordning för detta stöd har inte trätt i kraftännu eftersom remissbehandlingen just avslutats.Vissa remissinstanser har framfört att kraven påkommunal medfinansiering bör sänkas, en synpunktsom jag tar på stort allvar. Detta gäller även denförsta förordningen om stöd till kommuner, den somträdde i kraft i januari i år.Johnny säger också att staten inte ska sty-ra val av teknik, vilket jag instämmer i. Staten börinte i detalj peka ut tekniska lösningar.Det är för tidigt att dra några slutsatser av hur stö-den kommer att nyttjas. Ett av stöden har ju dessutominte trätt i kraft . Svaret på fråga är därför att jag tar remissinstansernassynpunkter på stort allvar vid utformningen av för-ordningarna.Mitt svar på andra fråga är attTelias accessnät redan har öppnats genom den EG-förordning som trädde i kraft /01.EG-förordningen om local loop unbundling tar översvensk lag. Regeringen har utsett Post- och telestyrel-sen till tillsynsmyndighet för frågan i Sverige.Slutligen när det gäller tredjefråga, om hur jag ämnar följa upp ambitionerna atthela landet ska få tillgång till bredband ,kommer jag att noga följa de åtgärder som vidtagitsför att se att de får avsedd verkan. Det är enligt minmening för tidigt att redan nu dra några slutsatser avhur de olika stöden kommer att nyttjas. Skulle detsenare visa sig att åtgärderna inte haft avsedd verkan,får en förnyad analys göras.Sammanfattningsvis fortsätter regeringens arbetemed att stimulera IT-infrastrukturutbyggnaden ochkonkurrensen. Därmed kan vi närma oss visionen ombredband för alla till ett rimligt pris.Anf. 9 ():Herr talman! Jag tackar ministern för svaret, ävenom jag tycker att en IT-minister i ett än så länge le-dande IT-land borde kunna ge ett tydligare svar påhur han ämnar arbeta vidare med visionen bredbandtill alla.Sverige ska ju som första land bli ett informa-tionssamhälle tillgängligt för alla. Det föreslog rege-ringen i IT-propositionen , och riksdagenställde sig bakom detta mål.I propositionen prioriterades tre områden: tillitentill IT, kompetensen att använda IT samt tillgänglig-heten till informationssamhällets tjänster. Kristdemo-kraterna delade i stora drag inriktningen i propositio-nen. Det viktigaste är enligt vår mening att slå fast attIT är till för människan, inte tvärtom.Min interpellation fokuserar på bredbandstill-gängligheten. Utan snabb dataöverföring utvecklasinte nya tjänster. Även om många svenskar har tillgång till bredband utgör dessa personerändå en liten del av befolkningen. I tidningen presenterades enundersökning enligt vilken i hela Nordenberäknas ha bredband. väntas den siffran hastigit till . I hela beräknas 10miljoner hushåll ha bredband, vilket motsvarar 14 %av befolkningen. Vi har alltså väldigt långt kvar tillvisionen bredband till alla.Om ska vara först får staten inte ge felsignaler till företag och konsumenter. Jag menar attdet gick fel i starten av bredbandsloppet. I en jämfö-relse med ett 100-meterslopp skulle man kunna sägaså här:Först fick löparna vänta vid startlinjen tills de blevtrötta. Precis före starten satte man in häckar på ba-nan. När starten gått förlängdes loppet från 100 metertill 200 meter.Det säger sig självt att man inte kan göra så inomfriidrottens värld, men i politikens värld är alltingmöjligt. Först funderade väldigtlänge på vilka spelregler som skulle gälla för mark-naden. Hur mycket skulle staten engagera sig? rekommenderade en mycket omfat-tande statlig satsning på fibernät. Regeringen funde-rade, och marknaden väntade. När äntligen den förse-nade IT-propositionen kom, dvs. när startskottet gick,blev det inte alls så som rekom-menderat. Det blev ingen jättelik statlig satsning ochinte heller en renodlad marknadslösning, utan någon-ting mitt emellan.Vidare lyckades regeringen inte ge klara beskedom accessnätet, vilket gjorde att 100-metersloppetförlängdes. Det blev svårare för operatörer att säljasina tjänster till den enskilde konsumenten. Det ärdessa punkter som min kritik bygger på.Jag tycker att regeringen väntade för länge ochgav fel signaler till marknaden, och regeringen harfortfarande inte rett ut frågetecknen. Ministern kankanske utveckla sina svar något i den kommandedebatten.Anf. 10 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig börja med att ändå göra detkonstaterandet att vi helt följer tidsplanen enligt för-slagen i den proposition som framlades här i riksda-gen. Vi var en månad för sena med att lägga frampropositionen, och som kanske erin-rar sig tog det lite tid i skatteutskottet, eftersom manytterligare ville utreda hur förslaget skulle se ut. Ävenriksdagens behandling drog alltså ut på ett sätt som viinte hade räknat med.Man kan dock inte påstå att vi på något sätt harhanterat denna fråga fel tidsmässigt i förhållande tillvad vi uttalade i propositionen. Det handlar om att vilade fram denna en månad för sent.Sedan vill jag säga att det var frågaom att marknaden skulle sköta detta. Kristdemokra-terna, Socialdemokraterna, ansåg att detta inte kan göras enbart av mark-naden. Det fanns partier i som ansåg att dethär helt skulle skötas av marknaden. Det fanns vidarepartier som mer anslöt sig till de diskussioner somfördes i om att staten skulle ta ettkraftigt grepp över detta. Det talades då om 60-80miljarder.Vad vi sade i propositionen - vilket såvitt jag kanerinra mig anslöt sig till - var:Marknaden ska styra detta, och marknaden ska ha ettvitt utrymme, med utgångspunkt i avreglering osv.Detta levde också marknaden upp till. Ingen annanpart byggde ut så snabbt som marknaden.Men vi sade även, vilket var viktigt, att markna-den inte kommer att bygga ut allt detta. Jag talar nuteknikneutralt. Det kan gälla bredband i form av op-tokabel, i form av radioteknik eller i form av andratekniker. Det var viktigt att konstatera. Men det ärockså viktigt att vi därtill satsade ungefär 8 miljarderkronor. För att få ut dessa 8 miljarder måste kommu-ner, individer och andra intressenter på marknadeninvestera ungefär 9 miljarder. Det innebar en satsningpå ca 17 miljarder på de områden där marknaden integår in. Jag tycker faktiskt att det var en utomordent-ligt bra modell.Resultatet av detta är ännu svårt att avläsa. Vadgäller exempelvis , som ska byggaut svartkabel till samtliga kommuner, vet vi att merän hälften av kommunerna har klarats. Man har hållitpå med detta ungefär , och vi har sagt att det skavara klart efter två år.Sedan är det klart att också de förändringar somnu har skett på marknaden, så att det inte finns sam-ma intresse och kraft på marknaden, påverkar det här,men jag menar att regeringen eller inte kanta helt ansvar för detta. Man får se vad det får föreffekter och om andra åtgärder måste vidtas. Jagmenar att det är viktigt att göra det konstaterandet.Räknar man både med uppgraderad kabel-TV ochmed ADSL kommer en mycket stor del av hushålleninom att få möjlighet till anslutning med högkapacitet. Det finns utredningar som har sagt att inteså många människor kommer att vara anslutna tillbredbandskapacitet, men det är ändå viktigt att sägaatt de frågor som har ställts till dem är: Vill du varakopplad till en sådan? Då har många sagt nej. Vi haraldrig menat att man ska anslutas kollektivt till detta.Man ska ha möjlighet till anslutning om man önskaren sådan, men man ska inte tvingas till bred-bandsuppkoppling.Anf. 11 ():Herr talman! För att konkretisera bredbandsde-batten och lyfta ned den till vardagen vill jag läsahögt ur ett mejl jag fick alldeles innan jag gick hit tillkammaren. Det är från en ung svensk enskild företa-gare, som skriver så här:I höstas köpte jag hus på landsbygden. Jag trivsfantastiskt bra med allt utom en sak - min Inter-netuppkoppling. Innan hade jag ISDN. har jag ettvanligt modem som aldrig kommer över 42 bitar persekund och kopplas ned.Jag har letat desperat efter alternativ, men detfinns inte någonting. Tele 2 hade bredband via satellitinnan, men det har de lagt ned. Jag måste nu skaffakontor i stan i stället för att använda de utrymmen ihuset som hade varit lämpliga. Som det ser ut i inga tecken på att marknaden kommer att tillgo-dose bredband på landsbygden . Inteheller statens IT-pengar kommer att skapa bredbandpå landsbygden. Konsekvensen av det blir att tjänste-och IT-företag måste lämna landsbygden.Det här mejlet visar att det finns ett stort intressehos många att använda bredband. En företagare somvill flytta ut sin verksamhet och sköta den från landetskulle mycket väl kunna göra det, om han hade fåttchansen.Tillbaka till mina konkreta frågor. Regeringen harutrett kommunstödet. Det är ännu inte färdigt hur densista förordningen till kommunerna ska utformas. Designaler som har getts är att kommunerna inte har rådatt betala alla dessa miljarder för att bygga fibernät.Tänker inte ministern ändra på inriktningen av stö-det?Ministern tog upp olika partiers inriktning i frå-gan. Det är riktigt att vi kristdemokrater menade attmarknaden kan bygga det mesta av infrastrukturen åtoss, om vi ger tydliga signaler, avreglerar och sätterupp bra konkurrensregler. Det menar vi fortfarande.Men för glesbygden, dit marknaden inte når, måstestaten ta ett särskilt ansvar. Vi har föreslagit en annanmodell än ministern vad gäller skattereduktion förenskilda hushåll. Vi menar att är mycket attbetala för en installation i sitt hem. Vi hade hellreföreslagit ett avdrag på mellan 1 000 och 8 000 kr.Det tror vi hade gynnat utvecklingen betydligt mer.Min andra fråga gäller accessnätet. Visst är detbra att ministern deklarerar tydligt att EG-förordningen gäller och att accessnätet ska vara öp-pet. Ministern har ansvar för ,som är tillsynsmyndighet. Hur bevakar ministern attdet inte förblir ett prismonopol på accessnätet?Min tredje fråga gällde visionen om bredband tillalla. Regeringen har inte varit teknikneutral, trots attministern säger det. Det talas om ett fiber-nät. Det ska byggas fiber överallt. utvecklas annanteknik också mycket snabbt, bl.a. när det gällerkoppartråd och elkabel. Ministern får gärna utvecklasvaret.Anf. 12 Näringsminister ():Herr talman! Den företagare som har skrivit mej-let till kan söka skattereduktion. Fö-retagaren kan också vända sig till kommunen när detgäller stöd, med utgångspunkt från de 8 miljardersom staten delar ut i olika stöd. Jag skulle tro att detblir mycket billigare och bättre för företagaren att hanskaffar ett kontor i stan.Vi har lämnat mycket tydliga signaler. Vi har talatom vilka frågor vi stöder. Resten får marknaden klaraav. Det kan inte ha ifrågasatts av marknaden. Arbetethar heller inte stoppats upp efter det att vi lade frampropositionen. Att det har stoppats upp inom IT-branschen har mer att göra med andra mark-nadsförändringar.Det är som handlägger frå-gan om accessnät. Den ser över frågan .