prot · GO0971 · 2001-02-22 00:00:00 — Och skriver de förtvivlade brevfrån i - - och från i ochtalar om att den här möjligheten går till spillo.Jag vill återge vad chef i norr har sagt:I stället för att prioritera bärighetshöjande arbete harpengarna fördelats lika över hela Sverige.Detta är ju precis tvärtemot den beställning somriksdagen och trafikutskottet så tydligt gjorde.Nu vill jag ha ett besked av näringsministern. Av-ser han att göra om det här och tydligt styra pengarnatill de områden som faktiskt måste ha pengarna för attse till att vi har farbara vägar i hela landet?Anf. 52 Näringsminister ():Fru talman! Som jag sade fördelas de här pengar-na i första hand till skogslänen. Det är de län som hartjälskadorna och de stora skadorna. Det innebär alltsåatt det handlar om , ,. Det handlar också om de norra länen,som jag nämnde. Därför tycker jag att den här diskus-sionen och det här ifrågasättandet är lite besynnerligt.Detta framgår faktiskt väldigt klart i reglerings-brevet.Mänskliga rättigheter i TurkietAnf. 53 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsministerLena Hjelm-Wallén.I december månad ajournerades rättegången motden assyrisk ortodoxa prästen i Turki-et. Han anklagas för att han har sagt att det är bra attfolkmordet på armenierna i har erkäntsav den amerikanska kongressen och att detta erkän-nande också borde omfatta assyrier, syrianer ochkaldéer.I dag fick vi information om att den rättegång somskulle hållas också är inställd. Den skulle habevakats av tre riksdagsledamöter från Sverige.Vi har också fått information om att barn mellan 9och har blivit fängslade under vidrigaomständigheter. De kommer också att hotas av långafängelsestraff.Vad avser då den som EU-ordförande att göra när det gäller dessa tydliga brottmot mänskliga och demokratiska rättigheter?Anf. 54 Vice statsminister ():Fru talman! Som bekant är varken ellerEU tillfreds med situationen vad gäller mänskligarättigheter och rättsstatens situation i . Det ärklart att vi därför följer olika typer av rättegångar ochanklagelser. Exempelvis är det för mig totalt obegrip-ligt hur det som den här prästen har uttalat kan ansesvara ett brott och hur man kan starta en process pågrund av den typen av uttalande.Det här måste man förstå i . Man måsteändra sig och leva upp till europeiska värden om manska kunna bli medlem i EU så småningom.Anf. 55 ():Fru talman! Det pågår flera rättegångar. Det ärtydligen också en kurd-svensk författare, MehmedUzun, som åtalats för uppvigling och som är iTurkiet. Det kommer flera sådana rapporter om justbrott mot mänskliga och demokratiska rättigheter iTurkiet.Min följdfråga: Är regeringen beredd att kalla påden turkiska ambassadören för att protestera motdessa brott?Anf. 56 Vice statsminister ():Fru talman! Jag vill inte uttala mig å utrikesmi-nisterns vägnar i de konkreta fallen. Man får bestäm-ma sig för vilka processer och fall som är de allraviktigaste, och man ska inte överutnyttja ett instru-ment som diplomatiska protester.Jag tror att det viktigaste för oss är att vi har endialog med om mänskliga rättigheter och attden demokratiska oppositionen i som arbetarmed de här frågorna ska känna att de har vårt stöd, såatt vi på det viset positivt kan påverka utvecklingen.Regeringen i ska vara på det klara med att viföljer detta väldigt noga och att det är ett mycketstarkt hinder för att bli en av medlemmarna iunionen, som man ju faktiskt så gärna vill bli.Apoteket . 57 PER ():Fru talman! Jag har en fråga främst till näringsmi-nistern.Rättssäkerheten på mindre och medelstora företaghar ju blivit alltmer uppmärksammad den senastetiden, då kanske inte framför allt kriminaliteten utanrättssäkerheten gentemot statsmakten. Det har rört sigom miljöbalk, skattelagstiftning och konkurrenslagar.Nu senast är det ju det helstatliga apoteksmono-polet som ger sig in på att med monopolets makt taupp konkurrensen i den konkurrensutsatta partihan-deln med läkemedel.Jag skulle vilja veta vilka instruktioner regeringenhar gett till Apoteksbolaget för att ge sig in på enkonkurrensutsatt marknad och vilken policy man harmed avseende på konkurrenslagens tillämpning.Anf. 58 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att det kan-ske inte vore rimligt om jag uttalade mig i detta en-skilda fall eftersom det nu prövas av Konkurrensver-ket. Men jag kan ändå göra det konstaterandet attnågon enskild minister inte har deltagit i denna pro-cess, utan företaget självt, dvs. Apoteksbolaget, hargjort sina egna bedömningar och sagt: Det här vorerationellt. Det här är bra för våra kunder. Det här ärbra för bolaget. Och sedan har man gjort sitt ställ-ningstagande.Det skulle ha sett väldigt illa ut om jag eller någonannan minister hade lagt oss i ett aktiebolags bedöm-ning som har gjorts på affärsmässig grund.Anf. 59 PER ():Fru talman! Om ett helstatligt monopol ger sig inpå en konkurrensmarknad och konkurrerar med mind-re och medelstora privata företag, då tycker jag nogatt det är en ägarfråga, en policyfråga.Jag vill faktiskt ställa frågan till näringsministern,som har talat mycket om statlig ägarpolicy: Finns detingen sådan när det gäller statliga monopol som gersig in på att konkurrera på ett, som jag tycker, minstsagt tveksamt sätt med privata mindre och medelstoraföretag?Den andra frågan: Är det en tillfällighet att de eta-bleringar som Apoteksbolaget ska göra är på ortersom , , och , dvs.där det pågår regementsnedläggningar?Anf. 60 Näringsminister ():Fru talman! Ägarfrågorna är vi från den statligaägarens sida tydliga med i den meningen att vi själv-klart vet vad vi vill med våra företag - vad det skavara för avkastning, vad det ska vara för resultat osv.Men det är ändock så att många av våra bolag arbetarpå en öppen marknad, och de måste göra sina bedöm-ningar med utgångspunkt från denna marknad somalla andra företag gör. Sedan har vi konkurrensmyn-digheter och andra som gör prövningar och bedöm-ningar, och så kommer man att göra också i detta fall.När det sedan gäller frågan om den strukturellaförändringen av försvaret är det självklart att vi medglädje ser att man med utgångspunkt i företagseko-nomiska bedömningar anser att det är lämpligt attlägga det här i , , och påandra orter.Våra matvanorAnf. 61 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till jord-bruksminister . Den handlar ommaten, våra måltider och vad vi äter. Debatten i daghandlar ju mycket om vad vi äter, men då handlar detfrämst om galna ko-sjukan. Det är väl en viktig debatti sig, eftersom den handlar om våra livsmedel. Menjag tycker också att det är viktigt vad vi stoppar i ossutifrån kostcirkeln, alltså hur helheten ser ut underhela dagen.Jag kan känna en viss oro när jag möter ungdo-mar, och även läser i tidningen när ungdomar svararpå frågan om vad de äter, över att de hoppar överlunchen och i stället tar en gräddbulle. Det kan ocksåvara så att de inte äter något alls eller, som mångaflickor gör, bara äter en sallad och sedan ingentingmer . Vi vuxna äter kanske också alltmerhalvfabrikat och glömmer bort kokkonsten, våragamla traditioner.Det här känner jag stor oro för, och jag undrar vadjordbruksministern kan göra för att påverka detta.Anf. 62 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar helt uppfattning omatt det är viktigt att vi också politiskt fokuserar påmat. Det gäller inte bara att maten ska vara säker utanockså att den ska vara god, en njutning både för ögaoch mun. Jag kan säga att i den politiska prioriteringsom jag och vi på har gjort,har vi satt upp de unga konsumenterna som en viktigmålgrupp. Framför allt gäller det barn och ungdom.Man får fundera på hur man kan nå dem. Det gör mangenom förskolan, genom skolan och den mat somman får där, men också naturligtvis genom föräldrar-na. Föräldrarna har trots allt huvudansvaret, menskolan och förskolan är ett komplement när det gällerföräldrarnas ansvar.Vi försöker på olika vis lyfta fram skolmåltiden.Vi försöker lyfta fram personalen och få dem att kän-na att de faktiskt är väldigt viktiga i skolan. Vi gör detpå olika vis, t.ex. med olika typer av anslag.Anf. 63 ():Fru talman! Jag tackar för det. Det låter positivt,tycker jag. Just nu är det också ett gyllene tillfällemed tanke på den debatt som finns i alla generationerangående våra livsmedel.En annan sak handlar ju om den kunskap somman bär med sig genom livet. När man möter alltflerunga människor som hoppar över lunch osv. kännerman också en viss oro över att de här ungdomarna omnågra år kommer att vara föräldrar och över vad de iså fall förmedlar vidare till sina barn.Jag var ute på ett politiskt möte för några veckorsedan och träffade då en 40-talist och en 50-talist. Detog upp frågan utifrån att de kände stor oro för hur detblir när de själva ska bo på servicehem. Vad kommerman att servera för mat då? Har vi glömt bort dengamla husmanskosten så att vi bara får ny, modernmat?Anf. 64 Jordbruksminister ():Fru talman! Det kan vi nog vara många som fun-derar på bland oss som är födda och ärväldigt bortskämda, alltså hur det ska gå när vi blirgamla.Men skämt åsido kan jag också berätta att delvis fokuserar om sig. De fokuserarmycket på maten, mycket på unga konsumenter ochmycket på barn. Men de fokuserar också mycket påblivande föräldrar. När de går in och tittar på vilkensida på deras webbplats som är mest läst är det densida som heter Graviditet. Där handlar det väldigtmycket om vad man bör äta och hur man bör bete sigunder graviditeten. Det gäller förstås framför alltkvinnor. Det är lite intressant att det är en period ilivet då kvinnor och män är mycket påverkbara ochtar till sig kunskap och synpunkter. Denna omfokuse-ring mot måltiderna och konsumenterna kommer såsmåningom också att avspegla sig i Livsmedelsver-kets styrelse.Ersättningsjobb till HässleholmAnf. 65 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn . i min valkrets i Skånefick i en skrivelse från regeringen den 29 november1999 löfte om 215 statliga ersättningsjobb med an-ledningen av strukturomvandlingen inom Försvar-smakten. Kommunen trodde sig då ha fått ett löfte omatt jobben skulle komma i form av en polishögskola,men det blev inget av det. Sedan talades det om ettnytt sydsvenskt fängelse till , men detblev inget av det heller. Sedan, sent , avisera-des det att det statliga Apoteksbolaget skulle förläggaen distributionscentral till , men också idet fallet har det gått grus i maskineriet. Det senastebudet är att en myndighet för den s.k. kvalificeradeyrkesutbildningen ska förläggas till . Detberäknas ge mellan 15 och 20 nya arbetstillfällen.Min fråga till näringsministern är: När får hässle-holmarna se de andra omkring 200 arbetstillfällensom utlovats?Anf. 66 Näringsminister ():Fru talman! I fängelsefrågan är den informationjag har fått att inte ville ha detta. När det gäller detta med apoteksaktiebo-lag är det ändå ett beslut från bolaget självt att manska lägga sig där, och jag förutsätter att så kommer attske. Sedan har man också fått det här med den nyakvalificerade yrkesutbildningen. Den nya myndighe-ten kommer att läggas där. Är det så att det sedanvisar sig att vi inte har stått för löftet att tillsätta såmånga arbeten som vi har sagt kommer vi att se tillatt det blir så - även i Hässleholm.Anf. 67 ():Fru talman! Jag får tacka för det svaret. Samtidigtskulle jag vilja ställa ytterligare en fråga som hör ihopmed det här. Den frågan lyder: När ska det andralöftet till infrias, nämligen det generösalöftet om att kommunen ska få överta garnisonsområ-dets byggnader och mark till ett just och hyfsat pris?Anf. 68 Näringsminister ():Fru talman! Har vi givit det löftet ska vi självklartstå för det. Jag kan inte exakt svara på vad som harhänt i den processen. Men har vi lovat det här så skavi göra det.Jag vill också tillägga något om den förändringsom nu sker med anledning av att vi har skurit nedoch i vissa fall lagt ned försvaret i olika kommuner.Det innebär inte att vi ska skapa jobb på det viset atten arbetsplats ska ersättas av en annan. Det handlarom att tillse att vi får en ny struktur på näringen, ensådan struktur som innebär att det nya näringslivet iHässleholm, eller vad det gäller för någon kommunsom har drabbats av försvarets omstrukturering, kanväxa självt. Det gäller att finna sig till rätta med ut-gångspunkt från den historia som finns i respektivekommun. Det är alltså inte bara ett jobb mot ett annatjobb, utan det ska helst vara ett jobb mot flera jobb.FastighetsskattenAnf. 69 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till finansminis-tern. Den handlar om fastighetsskatten. Finansminis-tern har sagt beträffande procentsatserna att det skavara en inkomstrelaterad begränsning när det gällerfastighetsskatten. Det kan man i och för sig ha mångafunderingar omkring eftersom det blir en ny form avmarginalskatt. Men det finns ytterligare funderingarman kan ha. Hur kommer förmögenheterna att räknasin vid fastställande av fastighetsskatten?Anf. 70 Finansminister ():Fru talman! Svaret på frågan är att det sker påsamma sätt som . Jag nämnde tidigare i ett frå-gesvar att den ändring som sker av fastighetsskattenfrån inte innebär att staten får in några nyaskatteinkomster. Det är lika mycket skatteinkomsterfrån fastighetsskatten som . Däremotsker det en viss omfördelning så att stora grupper påolika håll i får sänkt fastighetsskatt medanmånga i storstadsområdena får höjd fastighetsskatt.För att framför allt skydda låginkomsttagare ochpensionärer inför vi en begränsningsregel från den1 januari som gör att dessa grupper får en väsent-ligt lägre skatt än de i annat fall skulle ha haft.Men förmögenhetsskatten hanteras alltså på sam-ma sätt som tidigare när det gäller basen för beskatt-ningen. Däremot har vi ändrat reglerna för förmögen-hetsskatten på ett sådant sätt att det är 200 000 perso-ner mindre som kommer att betala förmögenhetsskatti år jämför med förra året.Anf. 71 ():Fru talman! Med andra ord tolkar jag finansmi-nisterns svar så att de personer som råkar bo i attrak-tiva områden också kommer att drabbas av en extrahöjning av fastighetsskatten och skatteuttaget, efter-som det totala skatteuttaget är oförändrat och en storgrupp också har fått sänkta skatter. Det innebär attpersoner som råkar bo i attraktiva områden kommeratt straffbeskattas av regeringen.Anf. 72 Finansminister ():Fru talman! Det är nog tvärtom. Jag troratt en väldigt stor del av de 200 000 personer sominte betalar förmögenhetsskatt jämfört med förraåret är sådana som bor i just storstadsområdena. Denändringen gjordes för att lindra effekterna av de höjdataxeringsvärdena. Vi försökte åstadkomma dettagenom att dels minska nivåerna på fastighetskattenfrån 1,5 till , dels höja det s.k. fribeloppet iförmögenhetsskatten. Jag tror att en väldigt stor delav dem som har befriats från förmögenhetsskattbor just i storstadsområdena.Integrationen i ÖresundsregionenAnf. 73 ():Fru talman! Vid en tidigare frågestund ställde jagen fråga om olika hinder för kontakterna över Öre-sund. Då hänvisade statsrådet mig till minis-tern för nordiska frågor . Därför villjag passa på att fråga statsrådet om vilka initiativ somregeringen planerar för att förenkla de vardagligakontakterna över Öresund.Några exempel på problem är t.ex. kostnader förresor. Många människor tycker att det är konstigt har avdragsrätt för arbetsresor över bron. Ettannat problem är att man betalar skatt där man jobbar,dvs. att kommun har höga utgifter för barn-omsorg som man betalar skatt i Köpen-hamn. Sedan har vi socialförsäkringarna. Man kanarbeta i , flytta hem till och inteha rätt till någon ersättning för föräldraledighet.Det är ett helt komplex av frågor som berör fleradepartement. Jag har förstått att statsrådet detta, men det berör ju flera departement.Vi som bor nere i väntar med spänning påvilka initiativ som kommer från regeringen i de härfrågorna.Anf. 74 Statsrådet ():Fru talman! Det är sant att jag samordnar de härfrågorna. Det var rätt av att hänvisafrågorna till mig.Faktum är att vi jobbar på ett mycket brett områdeinom hela regeringen med många av de här frågorna,inte minst skattefrågorna som ju står i centrum fördetta. Problemet är att vi är två länder som har attsamarbeta och bli överens om efter vilka principer viska dela på skatteinkomsterna. Vi har ett avtal medDanmark som inte är det allra bästa ur svensk syn-punkt. Vi har kommit överens med danskar om att vikontinuerligt ska följa hur integrationen i Öresunds-området påverkar utfallet av det här avtalet. Vi kom-mer kanske att kunna omförhandla det ,men vi är inte där ännu.Vi jobbar med konkreta frågor när det gäller ar-betsmarknaden, t.ex. områden som taxiresor, hurbusschaufförer ska kunna arbeta på båda sidor, hurarbetslösa ska kunna delta i arbetsmarknadsutbildningpå båda sidor osv. Det är en stor mängd frågor.Men det viktigaste arbetet är ändå det som bedrivsav näringslivet och av regionen, kommuner ochlandsting. Där skulle jag önska att arbetet var likaaktivt som det är på den statliga sidan.Anf. 75 ():Fru talman! Vi uppskattar naturligtvis det arbetesom görs. Men ibland undrar man ändå om mångapolitiker i övriga riktigt har förstått hur näraKöpenhamn och känns . Det tarlängre tid att åka till arbetet för en människa somarbetar i än för en som arbetar i Köpen-hamn. Då känns det väldigt märkligt att det ska varasådana skattemässiga barriärer. Man har inte möjlig-het att göra avdrag osv. På samma sätt är det för densom arbetar och sedan kommer hem och tar föräldra-ledigheten hemma i . Det känns också märk-ligt.Vi tycker egentligen att många av de här frågornaborde ha varit lösta innan bron byggdes. Jag vill frågaen gång till: Kan vi förvänta oss några konkreta initi-ativ från svensk sida för att lösa problemet med detkonstiga nordiska skatteavtalet? Det gäller även av-dragsrätt och andra frågor.Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! Jag beklagar den nuvarande ordning-en som innebär att det är dansk skattelag som avgörom den som bor i och behöver åka övertill sitt arbete i har reseavdrag eller inte. Jagskulle gärna se att det var svensk lag som gällde ochatt vi kunde stå här i riksdag och bestämmavad som var en bra eller en dålig ordning. Men nuråkar det vara dansk lag som gäller. Det är kanskeföga meningsfullt att vi står här och har synpunkterpå det. I har vi den ordningen att man har rätttill avdrag för resor till och från jobbet. Men för densom arbetar i är det dansk lag som gäller,och där har man inte ett sådant avdrag som vi är vanavid.Detta är en fråga som vi får fortsätta att behandlamed våra danska vänner. Än så länge är detta en saksom inte har gått framåt. Det finns många andra frå-gor där vi är oeniga. Jag vill också peka på att alla visom vill ha mer integration i regionen också bordevända våra blickar mot andra aktörer. Varför är detdyrare att ringa från till änfrån till ? Varför tar det längre tidoch är svårare att få en lön utbetalad från Helsingörtill än från till ?Det förstår inte jag. Där borde vi arbeta gemensamtför att få näringslivet att bli mer integrationsvänligt.Relationen Sverige-LettlandAnf. 77 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till vice stats-minister . Har debatten , en film om sexindustrin iLettland, påverkat relationer till ?Vad betyder det i vårt arbete som ordförandeland iutvidgningsprocessen?Anf. 78 Vice statsminister ():Fru talman! Som representant för regeringen villjag inte uttala mig om en enskild film. Jag har intesett den, men av det medierna säger har jag förstått attjag inte delar den bild som där ges. Jag ser positivt påutvecklingen i . Vi har väldigt goda förbin-delser med . Vi deltar i deras reformarbete påolika sätt. Det finns svårigheter också, och dem ska vinaturligtvis diskutera. Jag tror inte att en sådan härenstaka film ska påverka våra relationer negativt. Jagtror att man även i förstår att det här är enenskild filmares åsikt om . Det är inte svens-ka folkets eller regeringens åsikt.Anf. 79 ():Fru talman! Men man måste ju säga att filmarenPål Hollender visar på ett mycket stort och synligtproblem, sexindustrin och sexhandeln i öst. Vad görSverige för att få stopp på detta och påverka så att detså småningom försvinner?Anf. 80 Vice statsminister ():Fru talman! Det är sant att prostitution och sex-handel är ett stort problem i hela Öst- och Centraleu-ropa och att det sker med hjälp av många västeuropé-er. Det är en stor fråga som vi arbetar mycket seriöstmed. I det arbetet ska naturligtvis också lettiska myn-digheter delta. Jag hoppas att den debatt som är iLettland inte ska blockera en nödvändig diskussionom de här frågorna och de nödvändiga åtgärder sombehöver vidtas.Kommunala folkomröstningarAnf. 81 ():Fru talman! Diskussionen om omhändertagandetav nationens använda kärnbränsle har åter aktualise-rats i . Det har skett trots att folkom-röstningar hållits i två kommuner, den senaste 1997.Folkomröstningarna har avvisat ett fortsatt deltagandei processen. Trots detta har kommunerna nu valt attgå vidare. har efter framstötningar frånde här två kommunerna understödda av ett antal riks-dagsledamöter från länet valt att tillsätta en arbets-grupp.Frågan som jag riktar till vice statsminister rör inte frågan om kärnavfallet utan är snarareen fråga om demokrati. Jag skulle vilja veta vilkensyn vice statsministern har på kommunala folkom-röstningars roll i den svenska demokratin.Anf. 82 Vice statsminister ():Fru talman! Det finns ju möjlighet att ha kommu-nal folkomröstning, men problemet är ju om den skaanvändas i frågor som har nationell bäring. Då är denaturligtvis inte särskilt lämpliga. Man kan ju pejlastämningen i en kommun. Det kan man göra påmånga olika sätt, men sedan måste man ju göra ensammanvägning.Anf. 83 ():Fru talman! Den uppfattningen delar jag. Detfinns svårigheter med kommunala folkomröstningar.Men trots allt finns de som demokratiskt instrument.Den fråga som aktualiseras rör något slags giltighet itid - en färskvarudeklaration eller ett bäst-före-datumpå kommunala folkomröstningar.En följdfråga blir då om vice statsministern anseratt respekten för kommunala folkomröstningar, när dehålls, är viktig för politikerförtroendet och om honanser att de äger en giltighet även i tid.Anf. 84 Vice statsminister ():Fru talman! Om man bestämmer sig för en folk-omröstning och det sedan visar sig att det av olikaskäl inte går att fullfölja den innebär det alltid ensvårighet i den kommun som har försatt sig i densituationen. Det kan vara nog så besvärligt. Det blirdå ett legitimitetsproblem.Det tycker jag att alla som frestas att ta till folk-omröstningar skulle behöva tänka på. Det är ju inte ialla frågor som man kanske vill ha en folkomröstningeller som några vill ha en folkomröstning, inte i allade frågor där man faktiskt har det sista avgörandeordet.Utredning om de djurförsöksetiska nämndernaAnf. 85 ():Fru talman! Min fråga går till jordbruksministerMargareta Winberg.I december 1999 fattade regeringen beslut om attgöra en översyn av förutsättningarna för djurförsök-setisk prövning. Bakgrunden är att nämndernas verk-samhet hade kritiserats mycket, både av enskildanämndsledamöter och i pressen över huvud taget.Det hade hänt så allvarliga saker som attnämndsledamöter hade trakasserats av andra, att yr-kanden inte hade behandlats och att djurens lidandehade fått väldigt liten vikt i nämndernas arbete.Jag undrar: Vad händer nu med den utredningsom skulle tillsättas?Anf. 86 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att vi har diskuterat hur vi ska kunna komma tillrätta med de problem som vi upplever finns i de djur-försöksetiska nämnderna. Vi har också sedan dessutarbetat riktlinjer för en utredning.Mitt lilla problem har varit atthitta en lämplig utredare. Så fort det är gjort kommerutredningen att sättas i gång.Anf. 87 ():Fru talman! Utredningen ska ju egentligen varaklar , så det verkar vara rätt brådskan-de att få fram en utredare.Vad kan det vara som har gjort att det har tagit sålång tid?Anf. 88 Jordbruksminister ():Fru talman! Det har delvis att göra med att ämnet,området, är både kontroversiellt och svårt. Det harockså varit det, antar jag, som har gjort att de perso-ner som vi har tillfrågat att bli utredare inte har velatacceptera det.