prot · GO09110 · 2001-05-14 00:00:00 — Då får jag ändra det jag sade tidigare,då jag tackade för svaret och sade att det kändes po-sitivt i många delar. Jag tycker att svaret var mycketpositivt. Jag tackar så väldigt mycket för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2000/01:451 om kli-matfrågan och skogssänkorAnf. 49 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att arbeta för att frågan om skogssänkor finnsmed i ett konstruktivt arbete för att motverka växt-huseffekten på nationell och internationell nivå.Frågan om hur s.k. sänkor ska beaktas och räknasär redan en fråga av stor betydelse i de internationellaförhandlingarna. Den kommer också att vara betydel-sefull i våra nationella ansträngningar för att minskavår egen påverkan på klimatet.Både inom EU och som EU-ordförande i de sam-tal som förts internationellt har jag konsekvent verkatför att i den mån sänkor ska räknas in ska det ske påett sätt som är rättvist och som ger varje land likabehandling. har jag understrukit att åtgär-der som leder till minskade utsläpp måste utgöragrunden i klimatarbetet och att verkliga emissionsbe-gränsningar måste komma till stånd om vi ska kunnastoppa klimatförändringarna.Jag ser det som avgörande i de fortsatta interna-tionella förhandlingarna att de regler som skapas försänkor inte underminerar drivkraften för industrilän-derna att vidta åtgärder som leder till minskade ut-släpp. måste också reglerna för upptaget avkoldioxid i sänkor klarläggas. , när de mångafrågorna om bl.a. mätmetodik och upptagens verkligastorlek är lösta, bör vi sträva mot ett system där allaupptag och utsläpp beaktas. Detta får då också påver-ka utsläppsåtagandenas storlek.Hur sänkorna ska hanteras i den nationella kli-matpolitiken kan slutligt läggas fast först när de inter-nationella klimatförhandlingarna slutförts. Som ord-förande i EU arbetar jag intensivt för att dessa för-handlingar ska kunna slutföras när parterna återsam-las i . Min förhoppning är att vi därefterska kunna diskutera koldioxidupptag i sänkor i denklimatproposition som regeringen avser att läggafram för i höst.Anf. 50 ():Fru talman! Jag ber att få tacka miljöministern försvaret. Jag tycker att det var positivt ur många syn-punkter. Jag ställde egentligen frågan utifrån denuppfattning som jag tror att väldigt många fick efterde globala förhandlingarna, att vår egen miljöministeroch även EU:s miljöministrar i övrigt var negativa tillatt diskutera sänkor i samband med de internationellaförhandlingarna. Därför tycker jag att ministerns svarnu är glädjande. De här frågeställningarna kom fram-för allt upp i samband med diskussionerna mellan EUoch USA.Jag tror att det är mycket angeläget att vi också tarmed frågan om skogssänkor i de här diskussionernaoch i det globala arbetet. Det gäller ju inte bara fråganom växthuseffekten, det gäller egentligen miljöarbeteti ett ännu vidare sammanhang.Internationellt sett minskar skogsresurserna. MenSverige går dessbättre en annan väg. Tillväxten ökar iSverige. första år ökade tillväxtenmed . Underslutet av hade ökningen blivit . Om vi ser in , under2000-talet, beräknar man att ökningen kommer att bli115 miljoner skogskubikmeter . Detta är ju enväldigt positiv utveckling om vi ser den ur svenskutgångspunkt, men även om vi ser det internationellt.Här tycker jag att det är angeläget att understrykaatt det inte enbart är de tropiska regnskogarna sommåste finnas med i de internationella diskussionerna.I Kyotoprotokollet har man, såvitt jag förstått, särskiltpekat på de tropiska regnskogarna. Det är ju positivt.Men vi måste också ta med skogarna i andra delar avvärlden, inte minst i , eftersom framför alltvårt skogsbruk är positivt i de här sammanhangengenom de skogsbruksmetoder vi har. Jag tror att detkan föra ganska långt i internationella diskussionerom vi verkligen pekar på den utveckling som vi harhaft i under de senaste åren.Varje skogskubikmeter beräknas lagra ungefär200 kilo kol. beräknar man attca har lagrats i biomassa och dåframför allt i skogen. Om man ser det i ett perspektivav att vi i samband med förbränning av fossilabränslen har släppt ut ungefär kol,är det ansenliga reduceringsmängder som finns med idetta sammanhang.Jag delar ministerns uppfattning att det här inte fårinnebära att vi inte arbetar för att motverka utsläpp,utan denna viktiga faktor måste givetvis också finnasmed.Jag skulle vilja fråga om miljöministern kommeratt ännu hårdare driva frågan om skogssänkorna i dekommande förhandlingarna. Ministern hänvisar tillBonnförhandlingarna, och jag tycker mig se mycketpositivt i de beskeden.Anf. 51 Miljöminister ():Fru talman! Det är viktigt att inte förneka detfaktum att skogssänkor, och för den delen också jord-brukssänkor, har en betydelse för klimatpåverkan.Det är en annan sak att nu säga att vi ska ta hänsyntill alla de skogssänkor som kan finnas när vi räknarfram vilken målsättning vi ska ha för utsläppsreduk-tioner . Min bestämda uppfatt-ning är att de länder som har skogssänkor att räknamed i så fall skulle ha haft betydligt större löften omutsläppsreduktioner för att kunna räkna med betydligtmer av skogssänkor än man gör för närvarande.Sverige är ett intressant exempel. Vi har genomden s.k. bubblan inom EU fått ett utrymme för att ökakoldioxidutsläppen fram till den här perio-den. Om vi dessutom skulle lägga på den fulla ök-ningen av våra totala skogssänkor, som man nu kanuppskatta dem, skulle vi ha utrymme för oerhört storaökningar av utsläppen.Om man ser den här situationen på en mer globalbas innebär det att hela åtagandet från världens in-dustriländer om att minska utsläppen skulle försvinnaoch att vi i stället skulle få möjligheter för totala ut-släppsökningar. Därför måste vi vara väldigt restrik-tiva under den första åtagandeperioden med att släppafram sänkor om vi menar allvar - och det gör vi bådatvå - med att vi också måste ha en inriktning på attminska utsläppen av koldioxid. Den restriktivitetenhade jag på Haagmötet tillsammans med mina EU-kolleger, och den restriktiviteten kommer jag att fort-sätta att ha, utan att förneka det grundläggande sam-bandet.Till det hör också att vi har ytterligare problemhär. Det är problemen med storleksordningen, skal-problemen, som ligger i att man kan räkna fram såoerhört stora sänkor. Det skulle alltså minska värdetav utsläppsåtagandena.Vi har också det vetenskapliga problemet med atträkna exakt hur sänkorna påverkar kolbalansen mel-lan vegetationen och atmosfären. Där finns det fortfa-rande väldigt mycket okunnighet.Vi har slutligen problemet med att veta vad det ärför sänkor som innebär en additionalitet, alltså ettökat tillskott i magasineringen av kol i naturen jäm-fört med vad som annars skulle ha ägt rum. Där har viockså mycket kvar att fundera över.Därför tror jag att den enda miljömässigt ansvars-fulla positionen under den åtagandeperiod vi nu ärinne i är att ha en stark restriktivitet när det gäller attsläppa in sänkor i tillämpningen av Kyotoprotokollet,men att arbeta för att skapa större veten-skapliga möjligheter att använda sänkor i en följandeåtagandeperiod. Det får då också läggas till grund förstörre åtaganden om utsläppsreduktioner än vi annarsskulle ha möjlighet att gå med på.Anf. 52 ():Fru talman! Miljöministern hänvisar till att manmåste utreda mätmetoder och möjligheter när detgäller upptagningens storlek. Jag skulle vilja fråga:När bedömer miljöministern att man på internationellnivå kan ha klarlagt de här frågeställningarna? Jag ärockså medveten om att här finns en rad olika fråge-tecken, inte minst vetenskapliga, som det är viktigt attklarlägga. För att vi ska kunna stå på en riktig veten-skaplig grund är det angeläget att vi så snabbt sommöjligt får fram dessa fakta.Jag tror att det också är angeläget att EU:s miljö-ministrar erkänner sänkorna som en viktig faktor. Jagär inte säker på att man ska bortse från detta underden första perioden. Därmed delar jag fullständigtmiljöministerns uppfattning att det inte får bli så atttalet om kolsänkor är någonting som man gömmer sigbakom när det gäller andra åtgärder. Utsläppen är judet farliga och det allvarliga i detta sammanhang.Jag noterar att synen på skogen och skogstillväx-ten som miljöfaktor är så viktig också i andra sam-manhang globalt att om EU:s miljöministrar förnekardetta när det gäller växthuseffekten och i detta per-spektiv, kan det innebära att man uppfattar det somatt man förnekar det också när det gäller andra fråge-ställningar. Jag kan peka på t.ex. råvarutillgången.Om vi kan utnyttja skogsråvaran på ett bättre sätt iförhållande till andra material kan det också innebäraväldigt positiva effekter. Det är där jag menar attmiljöministrarna har ett stort ansvar när det gäller attpåvisa skogens positiva betydelse för miljön, bådenationellt och globalt.När tror ministern att det kommer att finnas mät-metoder och att man kommer att ha frågetecknenuträtade utifrån vetenskapliga belägg när det gäller deproblem som man nu måste lösa? Det är ju det som ärangeläget i detta sammanhang.Anf. 53 Miljöminister ():Fru talman! Jag vet att det pågår en hel del forsk-ning på det här området. Jag hoppas att vi kommer attha betydligt mer solida resultat från forskningen in-nan vi slutför arbetet med nästa åtagandeperiodsåtaganden. Jag delar nog inte optimismen om att viska kunna få fram vetenskapligt grundat materialredan under denna åtagandeperiod.Om vi i dessutom, som jag sade, hadekunnat räkna in sänkor på ett annat sätt än vad vi nuräknar med att göra, skulle vi naturligtvis ha haft etthelt annat åtagande om nettoeffekten av sänkor ochutsläpp än plus . De som tror att man kan köpaSverige fritt från att vidta åtgärder som är inriktade påatt minska utsläppen genom att öka de svenska sän-kornas betydelse missräknar sig. Så enkelt fungerardet inte.Som en illustration av vad det är vi talar om härkan jag berätta att i lade fram ett förhand-lingsförslag som innebar ville räkna sänkor som nästan på promillen närskulle motsvara de i åtagande om utsläppsre-duktioner som den industrialiserade världen gjorde iKyoto. Det är klart att vi då inte skulle ha några reellaminskningar av själva utsläppen av aktiv klimatpolitik. Det var väldigt svårsmältför EU:s miljöministrar, och självfallet också för mig.Nu vet vi att om vi vill ha en politisk uppgörelsepå Bonnmötet - om det ens är möjligt, med tanke påatt svårigheterna att få ett resultat i har ökatdrastiskt i och med agerande - måste vi räknamed att acceptera en del sänkor. Där måste vi, somjag sade tidigare, vara restriktiva för att inte urholkahela den miljömässiga integriteten i Kyotoprotokollet.Anf. 54 ():Fru talman! Jag vill inte köpa fritt genomatt vi utnyttjar skogssänkor. Jag tror att det är få somvill göra det. Jag tycker inte heller att ska ha denmöjligheten.Vad som skulle vara intressant i det här samman-hanget är att om något land skulle öka beskogningenganska radikalt på ett sådant sätt att det vore positivtför miljön, kunde man inom ramen för den tidigareperioden ha med det i dessa resonemang så att maninte enbart skjuter den här frågan . Det ärotvivelaktigt så att skogssänkorna har betydelse förklimatpolitiken.När vi ska diskutera den framtida klimatpolitikenoch växthuseffekten är det viktigt att vi har med alladessa olika bedömningsgrunder, så att vi uppnår bästamöjliga resultat inom ramen för globala överens-kommelser.Anf. 55 Miljöminister ():Fru talman! Vi har lite olika uppfattning om vadman kan åstadkomma under denna åtagandeperiod.Min bedömning är att de samlade åtagandena när detgäller minskningar av koldioxidutsläppen eller växt-husgaserna är så få att utrymmet för att räkna medsänkor är litet. Det gäller särskilt som vi fortfarandehar väldigt svårt att avgöra vilka utökningar av sän-korna som i så fall ska räknas som additionella, dvs.som ett tillskott till de förändringar som annars ändåskulle ske.Problemet försvåras ytterligare av att det i så gottsom samtliga länder med utsläppsåtaganden är enpositiv tillväxt av skogen och skogssänkorna, vilketgör att nästan alla de länderna skulle kunna få räknasig till godo sådana ökade sänkningar på ett sätt somskulle minska trycket på oss alla att genomföra reellaminskningar av växthusgasutsläppen.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2000/01:452 omöversvämningarAnf. 56 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder, utöver översyn av vattendomar, som jag ärberedd att vidta för att förhindra översvämningar.Hon har också frågat mig vilka åtgärder jag avser attvidta för att kompensera de privatpersoner som drab-bats av översvämningar och ännu inte fått någonersättning. Frågorna ställs mot bakgrund av de över-svämningar som drabbade framför allt området kringVänern under vintern.Jag vill inledningsvis framhålla att jag självklartförstår den oro som känner för att viåterigen ska stå inför en situation med stigande vat-tenflöden med översvämningar som följd. Förrasommarens översvämningar är också orsaken till attjag tog initiativ till en översyn av bestämmelserna omomprövning av vattendomar, vilket resulterat i attregeringen beslutade om tilläggsdi-rektiv till Miljöbalkskommittén.Enligt tilläggsdirektiven ska kommittén gå ige-nom sådana vattendomar som kan ha betydelse förriskerna för översvämningar. Avsikten med genom-gången är att få fram ett relevant underlag för attdärefter kunna analysera om bestäm-melser om omprövning är tillräckliga för att förbättramöjligheterna att förebygga och begränsa riskerna föröversvämningar. Kommittén ska också analysera omersättningsreglerna och bestämmelserna om rätte-gångskostnader lägger hinder i vägen för angelägnaomprövningar som syftar till att förbättra t.ex. damm-säkerhet och minska risker för eller skadeverkningarav översvämningar.Den översyn av omprövningsbe-stämmelser som fått i uppdragatt genomföra omfattar således mer än en ren översynav vattendomar. Kommittén ska också föreslå deändringar i lagstiftningen som denna översyn geranledning till. I sammanhanget vill jag också fram-hålla den möjlighet till ingripande enligt rädd-ningstjänstlagen som själv pekat på.Det är möjligt att det kan finnas situationer när det ärönskvärt att öka tappningen i ett tidigare skede än vadräddningstjänstlagen medger, något som översyn får ge svar på.Den viktigaste regleringen för att förebygga över-svämningar är den som ges i bestäm-melser om vattenverksamhet. Den nyssnämnda över-synen syftar ytterst till att anpassa och förbättra möj-ligheterna att inom ramen för dessa bestämmelserförebygga översvämningar. går det inte attbortse från att en framgångsrik klimatpolitik på fram-för allt global nivå i ett långt perspektiv kan ha storbetydelse för att minska förekomsten av svåra väder-förhållanden som leder till översvämningar. Rege-ringens hållning och strävanden i den frågan är välkända, och jag ska därför inte tynga dagens debattmed att redogöra för dessa. Däremot finns det skälatt uppmärksamma och diskutera samhällets känslig-het och sårbarhet inför klimatförändringar. Som jagframhöll i ett frågesvar avser jag ta initiativ konferens som närmare belyser samhällets sårbar-het när det gäller klimatförändringar.När det sedan gäller frågan om ekonomisk kom-pensation till privatpersoner som drabbats av över-svämningar och ännu inte fått någon ersättning fram-höll jag i en interpellationsdebatt den 27 novemberförra året om översvämningar att staten har ett ansvarför att behandla alla privatpersoner lika. Att statenjust i dessa fall skulle gå in och täcka de självriskersom de drabbade fått vidkännas på sin försäkringskulle kunna få långtgående konsekvenser. En annanväg är den som regeringen valde efter förra somma-rens översvämningar, nämligen att ekonomiskt kom-pensera de kommuner som drabbats av stora kostna-der för de räddningsinsatser enligt räddningstjänstla-gen som kommunerna vidtagit. För det ändamåletavsattes till kommuner somdrabbats av kostnader för räddningstjänsten underöversvämningarna.Anf. 57 ():Fru talman! Jag får tacka för detinledande svaret. Jag kommer från , och jaghar levt med dessa återkommande översvämningar imånga decennier. , när jag bodde längre upp iKlarälvdalen, hade vi flera översvämningar på grundav att man inte reglerade vattnet . Jag har själv engång också varit drabbad av att ha haft vatten i en källare, så jag vet hur det känns. Jaghar haft turen att inte ha blivit drabbad,men väldigt många människor runtomkring mig harblivit det.Jag bor numera i , och där har vi gott omvatten . Jag vill faktiskt påstå att mereller mindre hela stan är uppdämd med runt-omkring.Det allmänheten ständigt och jämt diskuterar ärvarför detta sker. Man informeras och får väderpro-gnoser. Allmänheten upplever att man, trots och ständigt stigande vattennivåer ialla tillrinningsområden - vattnet rinner så småning-om ut i - inte har gått in och åtgärdat i tid.Det har varit rekordnoteringar både förraåret och . Även nu är vattnet onormalthögt. Det ligger långt över tidigare medelvärde.Då återkommer jag till min interpellation och frå-gan där. Jag kan också knyta an till svaret jag fick,där miljöministern hänvisar till att det har tagits initi-ativ till en översyn av vattenreglerings-bestämmelser och även räddningstjänstlagen. Dettycker jag är jättebra. Jag har också i min bänk allde-les tagit del av det som finns inskrivet iförsvarsutskottets betänkande. Där står t.ex. att detvingande bestämmelserna i en nödsituation inte kla-rar ut förhållandena innan en nödsituation uppståreller när den är nära förestående. Det är det som visom lever nära dessa översvämningsdrabbade områ-den tycker är så onödigt. Skadan ska egentligen hauppstått innan man får gå in och åtgärda någonting.Vi har följt detta. i haft ansvaret för tappningen , men tyvärröverläts ansvaret åter till vattenkraftsbolagen den 7april. är vi återigen i situationen att man har dragitned på tappningsmängden trots att det fortfarande ären hög vattennivå i och även uppe i Arvikat-rakten.Det är återigen så att detta oroar många. Det oroarbåde privatpersoner och småföretagare. Jag har varitute och besökt markägare i Kristinehamnsregionenvars marker fortfarande står vatten.Det har blivit stora insjöar. Det är klart att de ser pådetta med bävan. Varken privatpersoner eller småfö-retagare har fått några ersättningar. För en småföreta-gare är konkursen nära om han inte kan leva på in-täkterna som han får en merkostnad. Det ärett otroligt svårt läge för många av dem.Jag anser att man måste se över vattendomar. Mendet handlar väldigt mycket om när i tiden man åtgär-dar någonting. Efter diskussion och dialog medmånga inom och med andra som ärsakkunniga på området har jag förstått att det kommeratt ta enormt lång tid.Det är väl därför man söker andra vägar för attkunna lösa detta och arbeta förebyggande. Man villkunna nyttja lagen innan vi har kommit till klarhetom vad som bör ändras i vattendomarna. Man villhelt enkelt ge vattenkraftsbolagen skyldigheten attöka tappningen för att undvika skador.Jag har läst i den räddningstjänstlag som gäller , efter några ändringar som gjordes 1999. När manläser den lagstiftningen kan man ändå tycka att detfinns en lag som man kan luta sig mot och som manockså kan tillämpa. I § 2 står det nämligen att medräddningstjänst avses i lagen de räddningsinsatsersom staten eller kommunerna ska svara för vidolyckshändelser och vid överhängande fara förolyckshändelser för att förhindra och begränsa skadorpå människor, på egendom eller i miljön. Men det härkan alltså ändå inte tillämpas i dag.Jag tycker att det är beklagligt att vi har så mångalagar och en så omfattande lagstiftning men ändå intekan ingripa för att förebygga stora samhällskostnader.Det är ju inte bara privata utan även stora statligaextrakostnader som följer på den lagstiftning som vihar . Jag hoppas verkligen att man ingriper ochkommer fram till att man kan göra någon åtgärd un-der tiden, innan vattendomen har setts över, för det ären akut fråga framöver. Man befarar ytterligare över-svämningar runt inför årets sommar-säsong. Men miljöministern kan kanske förtydliga litemer. Tack så länge!Anf. 58 ():Fru talman! Den här interpellationen berör ju kli-matsituationen. Det är en säkerhetsfråga, och dethandlar om väldigt mycket pengar.Nu säger miljöministern att han tog initiativet tillden här översynen av vattendomarna efter det regnsom föll . Ja, det är sanning så långt att vi hadeen debatt här då miljöministern lovadeatt igångsätta ett arbete. Det har i och för sig nu ut-mynnat i tilläggsdirektiv, men det är klart att det inteär någon tvekan om att regeringen blev tagen påsängen. Om det skulle upprepas tror jag inte att mil-jöministern skulle förorda en sådan hantering som nuhar skett.Det här med att gamla vattendomar inte har settsöver och att den statliga kontrollen inte har skett ärväldigt illa. Jag har varit med och sett länssty-relsebrev där man säger: har regeringen dragit nedvåra statsanslag i största allmänhet, så vi har ingapengar till sådant här, så det kan vi inte göra. Med ettsådant torftigt svar är det klart att man måste ändåsäga att det är ett statligt ansvar som inte har upp-fyllts. Det är bra att tilläggsdirektiven har kommit,men det är sent.Sedan gäller det en annan fråga som jag tog upp ien interpellationsdebatt med räddningsminister vonSydow, nämligen samarbetet mellan länsstyrelserna.Det är ju så att i ett krisläge tar de över. Och fannsdet i alla fall en underlig bestämmelse om att detmåste vara särskilda regeringsbeslut för att de skullekunna verka över länsgränsen. Jag skulle vilja få ettbesked här av miljöministern om den frågan är ut-redd, så att man i akutlägen, t.ex. eller sön-dag, inte står handfallen inför att regeringen inte justdå sammanträder.Sedan gäller det det ekonomiska perspektivet. Detär ju stora förluster och utgifter som kommuner ochenskilda men också offentliga servicegivare råkar utför. Jag tänker på mitt hemlän. harfått de största skadorna sedan, tror jag, kanalen bygg-des för långt . Det handlar kanskebåde om 15 och 20 miljoner, och min fråga blir: Ingårdet i det här anslaget om 100 miljoner som sägs gåtill kommuner? Det här är ju indirekt ett kommunaltansvar, eftersom både kommuner och län är huvud-män i det här aktiebolaget. Det skulle vara intressantatt få det beskedet därför att detta företag har en såutsatt situation att man inte har utrymme för en sådanhär kraftig investering. Eller ska vi säga rehabilite-ring? Visst handlar det väldigt mycket om force ma-jeure när det här väldiga regnet kom, men det är inteutan statligt ansvar, och enligt min mening, fru tal-man, skulle detta kunna hanteras betydligt skickligareoch klokare än vad som skedde.Sedan är jag också nyfiken på den fråga som in-terpellanten väckte här, nämligen vad det är som göratt man nu har lämnat över till vattenföretagen attsköta just den gängse tillsynen.Anf. 59 Miljöminister ():Fru talman! Som jag har sagt så ti-digare förstår jag mycket väl den oro som den härtypen av översvämningar och naturkatastrofer orsakarhos människor. Det var naturligtvis också därför somjag ganska snabbt begav mig upp till för att påort och ställe visa den oro som jag, och naturligtvisregeringen med mig, känner i sådana här situationeroch det deltagande som vi ville uttrycka. Jag tyckerockså att vi reagerade ganska snabbt på den situatio-nen. Jag lovade ju redan i att göra en översynav vattendomarna, i medvetande om att det är ettoerhört komplicerat arbete att göra detta. Jag harsedan följt upp med tilläggsdirektiv till när det gäller ett antal andra frågor. Detgäller inte själva översynen utan vilken lagändringsom den här översynen och de erfarenheter som vi nuhar fått bör ge upphov till. De direktiven har utred-ningen fått att arbeta med, och där ingår ju även frå-gan om vilka möjligheter samhället ska ha att fattabeslut i den här typen av situationer.Det är klart att den fråga som framför allt ViviannGerdin tar upp inte är helt okomplicerad. De här vat-tenmängderna representerar naturligtvis ett väldigtstort ekonomiskt värde.