prot · GO09122 · 2001-06-11 00:00:00 — Och såvitt jag har förstått så är alla partiereniga om att de vill göra en del förändringar.Att jag blev så besviken på regeringens stånd-punkt i denna fråga beror på att man faktiskt i direkti-ven till säger att manska se över bestämmelserna i indelningslagen, ska lägga fast förutsättningarna för att genomfö-ra en indelningsändring samt att man ska föreslå deändringar som kan anses motiverade. Kommittén skadärför se över hur de procedurer som har sambandmed kommunindelningar kan underlättas.Kommittén ska i sitt arbete också beakta denkommunala självstyrelsens betydelse för den svenskafolkstyrelsen och i sina förslag till åtgärder ta hänsyntill kommunernas ansvar för att utveckla den lokalademokratin.Detta är ju väldigt tydliga saker. Därför hade jagväntat mig väldigt annorlunda tongångar från rege-ringen när det gäller detta ärende. Hur långt vi kom-mer med detta betänkande är ett tillkännagivande omatt börja utreda den när frågan och en liten anvisningom vad riksdagsmajoriteten vill att det ska leda till.Jag tycker faktiskt att Socialdemokraterna ochVänsterpartiet i detta fall är lite efter. Jag hoppasdärför verkligen att det leder fram till något helt an-nat.Göran säger ju mycket riktigt att detalltid kan diskuteras vem som ska fatta beslut omindelning. Det är denna diskussion som vi vill påbörjapå detta sätt.Anf. 150 ():Fru talman! Om det ankommer på mig så klarar videt.Jag vill till säga att om dettabetänkande hade handlat om ett tillkännagivande omHeby kommun, då hade jag föreslagit en återremissför att detta skulle granskas utifrån konstitutionellutgångspunkt. Det vågar man ju inte göra, även omutskottsmajoriteten i sin brödtext skriver så. Heladetta bygger på att det ska vara en utredning. Menefter att jag har lyssnat på denna debatt kan jag kon-statera att det tydligen inte heller är mycket värt meden utredning, eftersom det här sägs att om Hebykommun kommer in med en ansökan så börregeringen ta ställning till den utifrån vad möjligtvisen majoritet säger. Då är ju inte heller en utredningvärd någonting, utan det handlar egentligen om endemonstrationspolitik utifrån att man vill sätta käppari hjulet för regeringen.Egentligen är de frågor som ställt de allvarliga. Man skriver ju i utskottsmajo-ritetens text att regeringens beslut i fråga om Hebykommun inte är acceptabel ur en demokratisk syn-vinkel. har ju utifrån den lagstift-ning som regeringen har haft att rätta sig efter frågatflera här om det är rätt eller fel enligt gällande lag-stiftning.Man kan då bara konstatera att majoritetstextenhänvisar till att det beslut som regeringen har fattattidigare strider mot demokratiska principer. Då skullejag egentligen vilja ställa en fråga till . Om det vore på detta sätt enligt majoritetensutgångspunkter, vore detta då inte ett fall för konsti-tutionsutskottet att granska om regeringen har handlaträtt enligt den lagstiftning som den har att följa?Fru talman! Jag kan bara konstatera att detta ärmycket av en demonstration. Det har varit mångaturer. Man har inte kommit fram till det som manhade önskat att göra, nämligen att fatta beslut omHeby kommun, som inte har att fatta beslutom.Med utgångspunkt i den diskussion som vi harhaft här tidigare och med utgångspunkt i den reserva-tion som vi socialdemokrater har tillsammans medVänsterpartiet så yrkar jag bifall till reservationen.Anf. 151 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga ,som också har varit ute i världen och lyssnat på de-mokratifrågorna: Tycker att vi harkommit tillräckligt långt i när det gäller att pånationell nivå lyssna till medborgarna ute i landet, tillenskilda människor?Anf. 152 () replik:Fru talman! Svaret är nej.Anf. 153 () re-plik:Fru talman! Tack så mycket, . Detvar ett ärligt svar. Nej, vi har inte kommit tillräckligtlångt. Min nästa fråga är hur vi ska göra för att detska bli bättre. Kan dela min åsikt attindelningslagen måste förändras?Jag tycker att vi ska ta bort frågan om regeringenhar gjort fel. Regeringen har inte gjort något fel. Menindelningslagen är så formulerad att regeringen skabestämma. Regeringen har inte gjort något fel. Det äringenting att diskutera. Vad vi bör diskutera är hur viska kunna förbättra, så att människor ute i landetkänner tilltro till oss politiker. Tyvärr gör de inte det idag.Anf. 154 () replik:Fru talman! Det handlar inte enbart om indelning-slagen. Mitt svar att vi inte har kommit tillräckligtlångt innebär att vi ständigt måste arbeta för att ut-veckla demokratin på livets olika områden.Anf. 155 () re-plik:Fru talman! Jag reagerade när sa-de att vi vill sätta käppar i hjulet för regeringen ochatt vi har bedrivit demonstrationspolitik. Det har viinte. Vi har gjort det lika lite som när det gälldeTorslanda kommun. Där ansåg vi att det som folkettycker ska träda igenom. Vi vill att demokrati skaråda.Jag nämnde i mitt anförande fem olika saker somhar skett i fallet med . Det var bl.a. enfolkomröstning, Kammarkollegiet har sagt ja och enutredning har sagt ja. Det har också funnits andrasaker. Ändå säger regeringen nej. Det är det vi reage-rar så starkt emot.Om vi vill att demokratin ska kunna fortsätta, omdet ska finnas tilltro till demokratin i måste vilåta människorna påverka. Det har de gjort i Heby.De gjorde det i . Det fanns en majoritet iTorslanda. Det finns en majoritet här också. Mensocialdemokraterna säger nej och vill intedetta. Vill ni inte demokrati? Vill ni inte att männi-skorna ska påverka utvecklingen i sin kommun?Anf. 156 () replik:Fru talman! Folkomröstningen om har ioch för sig inte med det här betänkandet att göra.Men vi kan konstatera att en majoritet av de somröstade i folkomröstningen i kommunen sade nej egen kommun i Torslanda.Anf. 157 () re-plik:Fru talman! Okej, då lämnar vi . I Hebykommun finns däremot en majoritet som är för. Detvar i folkomröstningen. Gäller inte den majo-riteten?Anf. 158 () replik:Fru talman! Demokrati handlar om att göra en av-vägning mellan olika intressen. Det har varit rege-ringens utgångspunkt, som ni ifrågasätter ur demo-kratisk synvinkel. Ni menar att man har handskatsfelaktigt med ärendet ur demokratisk synvinkel. Detär ganska allvarligt.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! Det är naturligtvis inte odemokratisktatt ha en annan uppfattning än ,eller någon annan i majoriteten.Man kan ha olika uppfattningar i demokratins namn.Lennart för ett resonemang om KU-granskning. Vi har planerat den administrativagranskningen från KU . Jag har då föreslagit attvi skulle titta på regeringens sätt att handlägga indel-ningsfrågor, för att se om regeringen har förbrutit sigmot lagen. Efter uttalande kanskeman inte behöver göra det. Hon säger att regeringeninte har gjort något fel.Den intressanta frågan uppstår , hurmajoriteten i den här frågan kommer att hantera ettregeringsbeslut som går emot en ny ansökan frånHeby, om det nu kommer någon. Då är det väl lägeför en KU-anmälan mot beslutsfattande statsråd, kanjag tänka mig, om man nu menar allvar med resone-manget om hur regeringen ska fatta beslut i indel-ningsfrågan.Anf. 160 () re-plik:Fru talman! Utan att göra några som helst anspråkpå att undervisa i exegetik vill jag säga följande. Detsom föreslås av utskottet är att tillkännagerför regeringen som sin mening vad utskottet anför.Utskottet lämnar förslaget med anledning av motio-nerna 2000/01:Bo302 och 2000/01:Bo303. Det somutskottet har anfört i en central mening dessförinnanär att det enligt utskottet bör undersökas om det finnsnågra bärande invändningar mot den skisserandeordningen.Efter förslaget gör utskottet också en kommentarsåtillvida att man utgår från vissa konsekvenser, be-roende på att har uttalat sig om en opinion.Där skulle man möjligen med ordkunna fråga sig om det formellt är en nullitet.Anf. 161 () replik:Fru talman! Det är inte säkert att i mor-gon fattar det beslut som står för.Vi får se huruvida det blir som majoriteten föreslåreller som vi reservanter föreslår. kan intefatta beslut om att ska tillhöra Uppsalalän. Det är en regeringsfråga. Regeringen ska kommatillbaka till riksdagen.Vi måste vara överens om att det handlar om ettutredningsförslag som ni inte tycker är något värt.Regeringen ska ju säga ja till att överförs tillUppsala län oavsett vad som händer med utredningen.Det tycker jag är illavarslande.Anf. 162 () re-plik:Fru talman! Det är möjligt att uttalandet inte ärnågot värt för bostadsutskottets vice ordförande.Likväl är det ett förslag om ett tillkännagivande somyrkar på en utredning och därtill en kommentar omvad kan komma att förvänta sig genom sittopinionsbildande uttalande.Anf. 163 () replik:Fru talman! Man ska ta utredningar på allvar. Menhär sägs att kommer att göra en nyansökan . Det är sommar , även om detinte ser så ut. Det betyder att en utredning inte ärnågot värd för dem som driver frågan om Hebykommun, eftersom man anser att regeringen ska sägaja oberoende av vad en utredning kommer fram till.Anf. 164 ():Fru talman! Genomgående i debatten har det varitkonstitutionella frågor och system mot människor. Ifrågan om Hebys länstillhörighet kan vi se alla ingre-dienser. Det finns en folkvilja som säger ja till attbyta län. Kommunfullmäktige säger ja. Kammarkol-legiet säger ja. Men systemet säger nej. De har all rätt att säga nej. Men man kanfrån moralisk utgångspunkt fundera i demokratiskatermer. Det tillsätts demokratiutredningar därför är orolig över det demokratiska underskottet,över att människor hoppar av sina politiska uppdragoch över att många människor känner förakt motpolitiker och de beslut som vi fattar.I känner man en mycket stor frustra-tion.När regeringen sade nej blev vi förvånade. Ingen ibostadsutskottet, anser jag, trodde att regeringenskulle säga nej. Det ser man när man läser ut-skottstexten. Vad kunde vi göra? Tyvärr hade vi intekunskap för att stifta en lag. En ren Hebylag var detinte riktigt konstitutionellt möjligt att stifta.Därför sade vi - en majoritet i - att vivill få till stånd en förändring av indelningslagen. Nuär det mer ett uttalande, precis som inne på, därför att det är ganska komplicerat. Menvi anser att det borde till synnerliga skäl för att rege-ringen ska säga nej om tre kriterier är uppfyllda - enpositiv folkopinion, en positiv kommunfullmäktigeoch ett kammarkollegium som säger ja.Vi har begärt denna utredning. Om det kommer insådana ärenden igen tycker vi, utifrån vad man kankalla ett moraliskt ställningstagande, att regeringenska fundera över vad denna folkopinion och vadfullmäktigeopinionen betyder. Borde man inte kunnata sig en funderare när det gäller att ändra sitt beslut?Man bryter inte mot någon lag om man ändrar sittbeslut. Det har man all rätt till.Det är ändå så att en majoritet i skullevilja fördjupa demokratin och synen på demokratin.Jag tycker att man måste ta det på allvar. Regeringenfattar vilket beslut den vill, men jag hoppas - det ärbara en förhoppning - att den ändrar sig.Anf. 165 ():Fru talman! Nej, regeringen har inte hanterat frå-gan om länsbyte för på ett formelltfelaktigt sätt. I folkomröstning har medborgarna sagtatt de vill byta län, men omröstningen är rådgivande.Medborgarna vill byta. Kammarkollegiet har föresla-git byte. Regeringen har att göra en helhetsbedöm-ning.Men vilka är då skälen till regeringens nej närman har gjort denna helhetsbedömning? Jag har för-sökt finna dem. När jag inte fann dem i samband medbeslutet tänkte jag att jag skulle hitta dem i reserva-tionen från Socialdemokraterna och Vänsterpartiet.Där måste jag väl ändå hitta några skäl till att man viddenna helhetsbedömning säger nej.När jag läser i reservationen finner jag bl.a. föl-jande: Det är enligt vår mening tveksamt om riksda-gen över huvud taget bör göra ett uttalande av dennainnebörd i ett förvaltningsärende. Motionerna börsålunda avstyrkas redan på denna grund.Något mer sägs inte med substans i i reservatio-nen. Det är det här som är så skrämmande. Man skagöra en helhetsbedömning, men anför egentligen intenågra som helst skäl till sitt nej. Detta visar, fru tal-man, nödvändigheten av att söka former för att ökamedborgarnas inflytande över länsindelningar.Särskilt tydligt blir det när jag lyssnar på GöranMagnusson. talade bl.a. om folk-omröstning utlyst av annan - jag hoppas att jag hördefel, men så uppfattade jag det - än den som har attbesluta. Vad är detta för syn på medborgarinflytande?Fru talman! Medborgarna har sagt sitt, och det ärtydligt vad de vill. Kammarkollegiet har sagt sitt. Omdå regeringen vid helhetsbedömningen skulle hastarka skäl för att säga nej skulle jag kunna accepteradet, men det har inte angivits. Därför, fru talman,yrkar jag bifall till utskottets förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition2000/01:136 betänkande2000/01:SkU25 Vissa frågor inför den allmänna fas-tighetstaxeringen 2003, m.m.Näringsutskottets betänkande2000/01:NU11 Statens ägande i ABKonstitutionsutskottets betänkanden2000/01:KU23 inför 2000-talet2000/01:KU26 Ändrade regler om koncessionsavgiftpå televisionens områdeFinansutskottets betänkanden2000/01:FiU29 Utvecklingen inom den kommunalasektorn2000/01:FiU27 Tilläggsbudget 1 för budgetåret 20012000/01:FiU28 Utvärdering av statens upplåning ochskuldförvaltning av statsskulden /96-2000Justitieutskottets betänkanden2000/01:JuU26 tillträde till om utlämning2000/01:JuU27 tillträde till FN:s konventionom bekämpande av bombattentat och terrorister2000/01:JuU29 Reformeringen av domstolsväsendet2000/01:JuU30 Internationella brottmålsdomstolen2000/01:JuU31 Behandling av personuppgifter inomkriminalvårdenTrafikutskottets betänkande2000/01:TU16 Beslutsunderlag för investeringar ivägar och järnvägar13 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 7 juni2000/01:1352 av () till fi-nansminister /01:1353 av () till fi-nansminister /01:1354 av () till statsministerGöran PerssonKärnavfall till Ryssland2000/01:1355 av () till statsrådet /01:1356 av () till utrikesmi-nister fiskevatten2000/01:1357 av () till socialmini-ster mot narkotika2000/01:1358 av () till justitieministerThomas BodströmInsyn på fängelser2000/01:1359 av () till justitieministerThomas BodströmBrottsbekämpning2000/01:1360 av () till utbildningsmi-nister till skadeståndden 8 juni2000/01:1361 av () till utbild-ningsminister för rymdfysik2000/01:1362 av () till social-minister för barn2000/01:1363 av () till justitieministerThomas BodströmTvångsäktenskap2000/01:1364 av () till justitie-minister /01:1365 av () till statsrå-det svåra situation2000/01:1366 av () till statsrå-det /01:1367 av () till miljöminis-ter och miljöhänsyn2000/01:1368 av () till finansmi-nister investeringsbanken2000/01:1369 av () till socialmi-nister på allmänläkareden 11 juni2000/01:1370 av de ()till försvarsminister /01:1371 av () till justitieministerThomas BodströmEftervård för ungdomsbrottslingar2000/01:1372 av de ()till miljöminister på rovdjur i Norge2000/01:1373 av de ()till näringsminister 732000/01:1374 av de ()till statsrådet för offentliga tjänster2000/01:1375 av () till statsrådetIngela ThalénFöräldrapenningen2000/01:1376 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallTillämpning av utlänningslagen2000/01:1377 av () till utri-kesminister rättsprocess mot de röda khmerernaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 18 september.14 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 6 juni2000/01:1304 av () tilljustitieminister på människohandel2000/01:1318 av (m) till justitiemi-nister 7 juni2000/01:1284 av () till justitieministerThomas BodströmStraffsatser för innehav av kat2000/01:1291 av () till justitieministerThomas BodströmSäkerheten på landets anstalter2000/01:1295 av () till miljömi-nister på järnväg2000/01:1299 av () till näringsmi-nister /01:1300 av () till försvarsmi-nister till minröjning2000/01:1305 av () till miljömi-nister för produktion av etanol2000/01:1306 av () till miljömi-nister om förnybara drivmedel2000/01:1307 av () till miljömi-nister transport- och miljöteknikden 8 juni2000/01:1297 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonSpråkundervisningen i gymnasieskolan2000/01:1302 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonStatistikunderlag för gymnasiebidraget till friskolor2000/01:1303 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonPensionskostnader för friskolor2000/01:1316 av () till utrikesministerAnna LindhAssyriers/syrianers och kaldéers rätt att besöka Tur-kiet2000/01:1326 av () till utri-kesminister rättigheterden 11 juni2000/01:1317 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallDublinkonventionenSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 18 september.15 § Kammaren åtskildes kl. 18.05.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 4 § anf. 2 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 29(delvis),av förste vice talmannen därefter till ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 84 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 129(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.