prot · GO0950 · 2001-01-16 00:00:00 — Jag tror att vi kan konsta-tera att vi är mer än väl framme i jämförelse med deländer som nämns här.När det sedan gäller detta med alternativa drivme-del kan jag konstatera att det finns hinder som måsteövervinnas, och de ska övervinnas. Men man måsteockså se dessa hinder. Låt mig nämna tre.Det finns tekniska hinder när det gäller produk-tion, distribution och användning av drivmedel.Det finns acceptansfrågor. Folk vill ha bilar medlika bra prestanda som dagens teknik erbjuder, ochdet ska vara lätt att få tag på drivmedel.Det tredje hindret handlar om kostnader. På siktmåste kostnaderna för alternativen av egen kraft varakonkurrenskraftiga med den konventionella tekniken.I den situationen finns ett starkt inslag av hönanoch ägget. De som skulle kunna producera nya driv-medel tvekar så länge det inte finns fordon som kananvända bränslet och en efterfrågan på bränslet. For-donstillverkare utvecklar inte fordon för bränslen sominte är lätt tillgängliga och efterfrågade på markna-den. Människor tvekar att välja nya typer av fordonoch drivmedel så länge man inte är övertygad om attde fungerar lika bra som konventionella bensin- ochdieseldrivna bilar i vardagen.Jag tycker att man måste ha detta framför sig.Därför måste vi vara oerhört progressiva. Vi måste gåföre alla andra. Vi måste hitta ny teknik etc., och detgör vi. Men vi måste också inse att det inte går atthoppa över något av de här hindren. De måste hante-ras, annars kommer vi inte att nå någonstans. Därförska vi här, som i många andra fall, driva detta medkraft. Men om det går för fort, i den meningen att viinte riktigt har klarat ut vad detta leder till, kan detfaktiskt bli en backlash. Jag tycker faktiskt att vi gören riktig bedömning här.Sedan finns det flera fordonsflottor för alternativ inormal trafik . Vi har t.ex. etanolbussar i Stock-holm och naturgasfordon i . Det finns ävenelbilar och personbilar för etanol och biogas.Jag menar att vi faktiskt ligger i spetsen i Europahär, men vi kan göra mycket mer. Detta är någontingsom vi måste driva inom EU, och jag ska återkommai nästa inlägg till vad vi ska göra under vår ordföran-deperiod. Dessutom måste vi självfallet göra mycketmer nationellt än vad vi har gjort.Sedan tas skatten på fossila bränslen upp här. Vihar en energipolitik som innebär att vi har väldigt högskatt på fossila bränslen därför att vi ska kunna sti-mulera användning av andra bränslen på marknaden.Det är själva poängen.Anf. 90 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga: Välkom-men till , näringsministern! Jag tycker ab-solut att han ska göra ett studiebesök. Jag ska tala omvarför.Det är precis som näringsministern säger att mankan göra mycket mer. kan vara en miniatyrsom kan ge en väldigt bra bild av hur läget är, vadman vill och vad som är möjligt i det fortsatta arbetesom vi efterlyser. Det finns ett väldigt stort intresse iVärmland för att starta en etanolfabrik. Det finnsockså möjligheter att ta sig runt i Värm-land med etanolbilar. Det finns ett företag som harmackar på fem ställen. Det är naturligtvis inte möjligtatt ta sig fram överallt, men det är en god början.Därutöver har vi något intressant. Man har för av-sikt att starta ett projekt där arbetslösa ska jobba medatt bygga om befintliga fordon för att de ska kunnaköras på etanol.Det är naturligtvis intressant vad etanolen i sigkostar. Annars är det här inte möjligt att genomföra.Det är därför vi lägger så stor vikt vid att man skamedge skattelättnader för etanolbränsle.Under hösten skilde det mellan priset på eta-nol och priset på bensin. Det är för lite för att få män-niskor motiverade att verkligen satsa och även kännaatt det är en långsiktig satsning.Det som företrädare för etanolbranschen i Värm-land efterlyser är en strategi, som jag tidigare påpe-kade. Det har även andra efterlyst. Man hävdar attregeringen säger en sak, menar något annat och görnågot tredje. Med de förutsättningarna är det klart attdet är få som verkligen vågar ta steget och satsa ka-pital i en fabrik när man inte riktigt vet var det slutar.Därutöver är etanolframställning arbetskraftsin-tensiv. Det bidrar till höga kostnader genom löne-kostnaderna.Men det ger också många jobb. I har nuva-rande etanolproduktion redan skapat 190 000 jobb.Jag tycker att det är lite oroande att höra att manfortfarande är på forskningsstadiet här i närdet finns många andra länder som redan har kommitså långt att man har en omfattande etanolproduktion.Så till de här hindren, acceptansen och prestandan.Hindret är de politiska besluten. När det gällerprestandan och acceptansen är jag övertygad om kan få människor att köpa det om nivån skullevara något lägre eftersom de vet att det är en godinsats för miljön.Återigen till kostnaden. Det är den som sätterstopp för det hela. Det är för dyrt att enbart satsapå etanol. Priset måste ned.Jag tycker att det är beklagligt att regeringen sägernej till att bevilja fler pilotprojekt för att lansera detgröna bränslet med hänvisning till skattebortfallet.Återigen lyser det igenom att det är de ekonomiskaaspekterna som väger tyngst. Men miljökostnadernakommer förr eller senare om vi inte gör något åt dethär nu.Anf. 91 PER ():Fru talman! Ja, näringsministern, problemen ärglobala. Men de är också regionala och lokala. Detvar därför jag nämnde E 6 genom . Vi hardär kraftiga effekter på vår natur - den är oerhörtkänslig - precis som man har i ochSchweiz. Den tål inte mer. Den har fått mer än vadden tål. Dessutom tillkommer bullernivåer för demänniskor som bor omkring, men det är en annanaspekt på problemet.Näringsministern nämnde här att man måste tahänsyn till alla aspekter, framför allt ekonomiska,sociala och ekologiska aspekter. Javisst ska man det.Men man måste också göra en prioritering. Vad är detsom är viktigast?Näringsministern räknade upp några hinder: detekniska hindren, acceptansen, kostnaden.Javisst, men det är ju bara att sätta rätt pris påvarje sak. Det är ju att sätta det rättvisa priset. Vadkostar det i längden i ett ekologiskt hållbart samhälle,i ett socialt hållbart samhälle, att inte prissätta på rättsätt nu?Politik är förvisso att vilja, men det är också atthandla därefter. Det är där knuten ligger. Vet vi vaddet är som behövs måste vi handla därefter. Vi måstesätta utsläppen från fossila bränslen, användandet avtunga transportbilar i relation till det andra vi har,nämligen alternativen. Och så ska vi sätta priserna pådet sättet att människor automatiskt inser att det härär så förödande för vår framtid att vi måste välja detandra. Och det ska också löna sig kortsiktigt, intebara långsiktigt.Därför menar jag att när det gäller att gå föremåste regeringen visa att man vill och kan handla,inte bara avvakta och vänta.Anf. 92 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med etanolen. Vi har enanläggning i , Agro - alltså jordbrukspro-dukter. Vi har också, utan att nu föregå detta, en an-sökan om ett pilotprojekt som handlar om skog. Dettror jag är väldigt intressant. Vi för en diskussioninom . Var vi hamnar vill jag ännuinte säga. Men vi håller i alla fall på att pröva detta.Som jag sade tidigare kommer regeringen att tafram en strategi för alternativa drivmedel. pilotprojekt och möjligheterna till befrielse frånenergiskatt och koldioxidskatt på bränslen som an-vänds i viss försöksverksamhet är naturligtvis enviktig del i detta arbete. Strategin är till för att skapaden tydlighet som efterfrågas. Där får vi vänta lite. Vikommer med den. Jag hoppas att vi ska kunna klaraut det under det här året och därmed kunna tydliggöradetta. Det var vi inne på i en tidigare interpellations-debatt här.Så till frågan om EU. Låt mig kort ta de frågor vikommer att prioritera. Toppmötet i skainnehålla fyra till fem prioriteringar där arbete inledseller kommer att fortsättas . Det är vårtsätt att göra den här strategin mer operativ.Det handlar om att analysera hur strategin kanimplementeras för att uppnå ett hållbart transportsys-tem som kombinerar förutsättningar för naturensbegränsningar med möjligheten att stimulera ekono-misk tillväxt och skapande av nya jobb och investe-ringar.Det handlar om vidareutveckling av både lång-och kortsiktiga indikativa mål för transportsektorninom miljöområdet.Det handlar om att utveckla en europeisk strategiför alternativa drivmedel och en ny teknik inomtransportsektorn.Det handlar om att säkerställa en långsiktig rap-portering från miljöbyrån i Köpenhamn.Det handlar om att förespråka och underlätta föranvändning och utveckling av tekniska instrument föravgiftssystem som bättre tar till vara internaliseringenav kostnader inom transportsektorn, för att ta någrapunkter.Om vi nu ska klara av detta, något som i alla fallvi tre är överens om, måste vi gå den här vägen. Föratt repetera vad jag har sagt tidigare tycker jag än-dock att vi i har lyckats väldigt väl.Avslutningsvis till etanolen. Den har ju ocksåklimateffekter beroende på vilken råvara vi har iprocessen. Det är ju inte bara så att man säger attetanolen är ren och bra. Det beror på vad vi har förråvara som kan få mycket olyckliga konsekvenser förmiljön.Det här med att satsa på vedråvara, som det finnsmycket av, är en process som ekonomiskt kan blimycket effektiv, som passar vårt land och som ävenkommer att påverka miljön mindre än andra processerdär man har andra råvaror än etanol. Det är ocksåviktigt när man gör bedömningar. Där är jag tillbakavid att vi nu ska ta fram en strategi där vi ska kunnabeskriva den tydlighet som efterfrågas.Anf. 93 ():Fru talman! Till näringsministern vill jag avslutamed att säga att det har tagit tid. Det tror jag att allakan instämma i. Det är ju vi fattadebeslut om att det skulle vara ett etappmål vad gällerkoldioxidutsläppen. skulle vi befinna osspå nivå. Det är oroande att vi inte alls enshar påbörjat arbetet med att nå det målet.När det gäller en omställning i transportsektornhandlar det om en övergång till ett miljövänligtbränsle. Men det handlar naturligtvis också om enomställning till ett miljövänligare transportslag. Där-för är det verkligen oroväckande, precis som det harpåpekats tidigare, att tågets andel av transporternasjunker . Vi kan se att biltrafiken ökar, ochvi ser också att flygtrafiken ökar mycket. Vi kännerockså till att det har stor påverkan på miljön.Även kraven på hög transportkvalitet är i farozo-nen. Inte heller dem kommer man enligt attkunna motsvara. Till viss del bidrar den dåligavägstandarden till detta.Sammanfattningsvis går transportpolitiken, bådevad gäller person- och godstrafik, helt enkelt åt felhåll. Vi måste vara överens om att vi inte ska låtadessa handlingar bara bli ytterligare dokument till deövriga. Låt oss ta steget att göra någonting av detta.Jag tror fortfarande på att forskningen har kommit sålångt att man kan våga satsa på detta. I stora ländersom och är etanolen beprövad på bredbasis och fungerar, även om den inte utvinns urskogsråvara.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på interpellation 2000/01:141 omjärnvägens roll i det framtida transportsystemetAnf. 94 Näringsminister ():Fru talman! har ställt två frågor:Vilka åtgärder avser jag att vidta för att järnvägenska kunna bibehålla och utveckla sin roll i transport-systemet?Hur avser jag att agera för att de fastställda lång-siktsplanerna för transportinfrastruktur ska kunnafullföljas?Jag vill börja med att besvara frågan om att full-följa gällande infrastrukturplaner. Jag håller medBirgitta om att det är bekymmersamt att vi förnärvarande ligger efter i genomförandet av de natio-nella infrastrukturplanerna. Infrastrukturområdet harfått ge sitt bidrag till den budgetsanering som rege-ringen framgångsrikt genomfört. Min bedömning äratt det fortfarande finns goda möjligheter att slutförade gällande planerna , som är det sista åreti planerna.Vad gäller stomnätsplanen ligger av investe-ringsvolymen under den tioåriga planens första fyraår. Det medför att eftersläpningen framstår sommycket stor nu när har gått. Regeringen klar-gjorde emellertid redan i budgetpropositionen för år1999 att en rimlig målsättning var att genom-föra investeringar på en nivå som motsvarar den ge-nomsnittliga nivån i stomnätsplanen. För de förstafyra åren ligger vi sammanlagt strax under dennagenomsnittliga nivå.Det pågående genomförandet av järnvägsåtgärderi stomnätsplanen och i länsplanerna för regionaltransportinfrastruktur är ett viktigt bidrag för att bibe-hålla och utveckla järnvägens roll i transportsystemet.För att besvara den andra frågan vill jag också nämnanågra andra viktiga insatser.Den 14 december beslutade regeringen att uppdraåt att planera för en utbyggnad av spårka-paciteten genom centrala . Utbyggnaden ärett av landets mest angelägna järnvägsprojekt. Denkommer att få positiva effekter på resmöjligheternatill och från , men även följdeffekter i formav färre störningar i andra delar av landet. Plane-ringsarbetet bör genomföras så att en utökad spårka-pacitet kan tas i drift senast år 2011.Fru talman! Jag arbetar aktivt för en förnyelse,vitalisering och harmonisering av det europeiskajärnvägssystemet inom EU. Jag är övertygad om attjärnvägssektorns utveckling i EU är av avgörandebetydelse för möjligheterna att skapa konkurrens-kraftiga och kundorienterade järnvägstransportlös-ningar även i . En väl fungerande internatio-nell godstrafik på järnväg är betydelsefull för ex-portinriktade företag som är verksamma i . Enstark utveckling av järnvägen i ger möjlighetför tillverkarna att utveckla och erbjuda nya effektivafordon och annan utrustning till lägre priser.År 1970 utfördes av transportarbetetinom EU-medlemsländerna med järnväg. År 1998hade denna andel sjunkit till . Ävenpersontrafikens andel på järnväg har minskat. Järnvä-gens utveckling har hämmats av att det finns mångaolika tekniska system och standarder som medför atttågen blir tekniskt komplicerade och kostsamma.Andra hinder för utvecklingen är olika administrativasystem och olika avgiftssättning för att utnyttja järn-vägsinfrastrukturen. Inom EU arbetar vi för att kom-ma till rätta med detta.Efter flera års diskussioner nåddes i november2000 förlikning mellan parlamentet och rådet om dets.k. Förlikningen innebär bl.a. att ettsärskilt nät, TERFN, definieras, där alla järnvägsfö-retag ska ha rätt att utföra internationell godstrafik.Denna rätt utvidgas till att gälla unionens hela järn-vägsnät efter paketets ikraftträdande. Detta ärett steg på vägen mot öppna järnvägar.Under det svenska EU-ordförandeskapet kommerkommissionen att lägga fram förslag till unionensframtida transportpolitik. Jag avser att ta vara pådenna möjlighet att driva en diskussion om hur vi skakunna åstadkomma väl fungerande, effektiva ochlångsiktigt hållbara transporter. Självklart har dåjärnvägarna en viktig roll. Jag ser också positivt på attkommissionen aviserat att den avser att lägga framytterligare förslag till åtgärder inom järnvägsområdeti . Det är angeläget att ta ytterligare steg motett modernt järnvägssystem i Europa.Regeringen kommer att lägga fram en infrastruk-turproposition . I den blir det viktigt att konkre-tisera och föra vidare den svenska transportpolitik fören hållbar utveckling som beslutades . En frågasom är intressant i det sammanhanget är t.ex. hur manpå ett samhällsekonomiskt effektivt sätt kan vidgaarbetsmarknadsregioner med nya järnvägsförbindel-ser.Anf. 95 ():Fru talman! Tack för svaret, näringsministern! In-frastrukturplanerna - ja, det är mer än bekymmersamtmed dem. Näringsminister verkar för detmesta vara väldigt optimistisk och lovar saker somsedan inte riktigt håller. Förhoppningarna om attkunna slutföra gällande planer till 2002 är nog liteöveroptimistiska. Enligt generaldirektörkommer investeringarna vid utgången av 2002 attligga 7 miljarder efter stomnätsplanen. Generaldi-rektör säger i tidningen : Slutsatsenav detta är att stomnätsplanen inte kan fullföljas.Näringsministern säger i interpellationssvaret attmålsättningen är att genomföra investeringar på ennivå som motsvarar den genomsnittliga nivån i stom-nätsplanen. Detta verkar inte tro på. del av investeringsbudgeten kommande år bestårav pågående projekt där pengarna redan är inteckna-de. Det innebär att många nya projekt är uppskjutnaminst tre år.Den lista som jag har sett innehåller 21 uppskjutnaprojekt.Att man då ska kunna "bibehålla och utvecklajärnvägens roll i transportsystemet", som ministern såoptimistiskt svarar på min fråga om hur de långsiktigatransportplanerna ska kunna fullföljas känns orealis-tiskt. Det oroar mig verkligen att jag inte har fåttbättre svar på den frågan. Svaret är egentligen bara ennulägesrapport, och det var inte det som jag hade bettom. Men jag kan kanske vara lite behjälplig medlösningar.Fru talman! PPP-projekt är kanske en lösning närpengarna tryter. Vi har ju en hel del goda exempel pålyckade PPP-projekt, t.ex. , som inne-bär att transporttiden från har blivit ned tredjedel av den tid som åtgår med buss eller bilunder rusningstid. Tid är viktig, och kan vi förenaförkortad restid med miljövänligare transportmedelhar vi mycket att vinna.I min interpellation har jag frågat om möjlighetenatt utveckla transportsystemet. I svaret kan jag läsa endel visioner som jag hoppas att näringsministern skalyckas med. Bl.a. avser ministern att driva en diskus-sion med om framtida transport-politik. Det blir nog en grannlaga uppgift, att få gehörför ett modernt järnvägssystem i . På konti-nenten visar de sig ha större benägenhet att fraktagods på långtradare. Det har vi pratat om i tidigaredebatter . Med dagens snitthastighet pågodståg i EU kan man förstå det. Transporterna medbil bör gå betydligt snabbare. Snitthastigheten förgodstågen inom EU ligger i timmen.Även inom vårt eget land är det en ganska svåruppgift att utveckla järnvägens roll i transportsystem-et. tappar till åkerierna. Åkerier-na har ökat . vattentetrorna som sedan placeras ut i person-tågen.Prognoser visar att godstrafiken med lastbil kom-mer att öka med . Det är visserligen positivt för åkerinäringen,men knappast för miljön. Hur mycket ökar utsläppenav koldioxid av det? står lastbilarna för20 % av koldioxidutsläppen i EU. Hur påverkas kli-matet av det? Vi måste lära oss av allt det regnandesom varit . Om mycket av det förorsa-kades av uppkomna klimatförändringar gäller det attsnabbt överföra transporter till miljövänligare alter-nativ. Dessutom är det viktigt att avlasta våra vägartung trafik så långt det är möjligt.Anf. 96 Näringsminister ():Fru talman! säger att jag lovar ochlovar. Jag tycker att det är lite fräckt. Hon får faktiskttala om vad jag lovar och inte håller.Birgitta tar upp frågan om investeringar.60 % av investeringarna i plan ligger defyra första åren, dvs. planen är framtung. Det var detjag försökte beskriva. Därför tror jag, utan att behövabli beskylld för att lova och lova, att vi ändå kommeratt klara av det enligt den plan vi har . Detvar det jag försökte uttrycka. Jag kräver faktiskt enviss respekt i det avseendet.Regeringens ambition efter budgetsanering harvarit att genomföra av planen , alltså ca40 % . Sedan ska vi försöka hämtahem det andra. Detta vill jag säga i all ödmjukhet. Detär inte att lova, utan det är vår ambition. Jag trorockså att vi ska klara av det.När det gäller järnvägsutveckling prioriteras höjdbärighet och utökad lastprofil för godstrafiken påjärnväg. Dessutom skapas förutsättningar för samver-kan och ett effektivt tågsystem i och påSjælland genom att förberedelse för elektrifiering avBlekinge kustbana pågår, så att elektrifiering kanstartas år 2004.Banverket sköter nyinvesteringarna, som sker påmånga ställen. Låt mig nämna några, förutom elektri-fieringen av Blekinge kustbana. Nyinvesteringarpågår t.ex. på , Kallhäll-Kungsäng-en, , , Helsing-borg-Kävlinge och höjning av maximal axellast till30 ton på . Bara för att tala om vår kreati-vitet kan jag nämna att vi klarade av Malmbanandärför att fick låna ut pengar. Vi har gjortmånga sådana lösningar när det gäller just industrin,för att ta upp detta med PPP-lösningar.Flera större nysatsningar planeras också, t.ex. attöka kapaciteten , Eskilstuna-Fol-kestad och i , dubbelspår i ,bangårdsombyggnad i och resecentrum iGävle. När det gäller större projekt från länsplanernakan jag säga att det genomförs elektrifiering ochspårupprustning Malmö-Ystad-Simrishamn,spårupprustning och banupprustningKristianstad-Gullberna samt Lycksele-Storuman.Med detta menar jag att det görs mycket.Jag målade upp en svart bild av järnvägsutveck-lingen. Låt mig avslutningsvis i detta inlägg få ge ennågot ljusare bild. Man kan nu konstatera att person-trafiken på järnväg har haft en mycket positiv ut-veckling i . Den har ökat under hela 90-talet.Under 1999 ökade tågresandet mätt i personkilometermed . Enligt var tågresandet 1999det högsta som någonsin noterats. Det är väl i alla fallganska positivt. Det finns fog för att säga att densvenska järnvägspolitiken varitframgångrik.Utvecklingen inom EU har, som vi har sagt, intevarit lika positiv. problem på kontinentendrabbar också svenskt näringsliv. Det finns därförstarka skäl för den att driva på öppnar järnvägen, har rimliga banavgifter etc.för att framför allt få ned godstrafiken med lastbil.Anf. 97 ():Fru talman! vill jag inte gå in pådet som sagts om att lova. Det är inte järnvägsfrågorjag tänker på, utan andra saker.Det är positivt att tågresandet för personer harökat. Det jag här vill lyfta fram är godstransporterna.Näringsministern nämnde många projekt som är igång. Jag har en lista på 21 projekt som inte kommeratt verkställas utan skjuts upp . Det finnsockså stora bekymmer och problem att lösa.Det är precis som näringsministern säger när hansvarar på mina frågor, att man måste skaffa en kon-kurrenskraftig och kundorienterad järnvägstransport-lösning i . Det borde väl inte vara så svårt. är det mer lönsamt att frakta med bil än med tåg.Jag har t.ex. talat med en som driver en mekaniskverkstad. Verkstadsområdet ligger frånjärnvägen. Jag frågade hur mycket de fraktade medjärnväg. Inte en skruv, blev svaret. Det är sådant vibehöver få att fungera bättre.Det är billigt att frakta med lastbil. Om vi ska för-flytta oss härifrån till järnvägsstationen är det billiga-re att ta en lastbil än en taxi. Kostnaden beräknas till100 kr per mil, i stället för som med taxi permil. Det är rätt märkligt.Fru talman! Näringsministern säger att det är in-tressant hur man på ett samhällsekonomiskt effektivtsätt kan vidga arbetsmarknadsregioner med nya järn-vägsförbindelser. När man investerar i nya järnvägarså gäller det att man bygger så att det inte uppstårflaskhalsar.Jag kommer från . Där hållervi på att få en ny järnväg, . När - ellerjag kanske ska säga om - den blir färdig skapar detstora möjligheter för med transpor-ter. Dessvärre kommer det, som det ser ut , attskapas en flaskhals längs , sträckan frånNyland till . Om inte tillräckligt med pengaravsätts för upprustning av den kommer Botniabananantagligen inte att kunna utnyttjas till fullo. Dessutomär det viktigt att banan upprustas och står klar ungefärsamtidigt med . I annat fall kommerlastbilar att fortsätta att sköta om transporterna iNorrland.Jag sade om blir klar. Det kansketarvar en liten förklaring. Under den senaste veckanhar det varit stora debatter. Jag vet inte om närings-ministern har tagit del av dem. Vd:n för miljöminister är nämligen i dispytvad gäller miljöhänsyn. Miljöministern har gått ut ochsagt att han funderar på att stoppa bygget. Jag vill gedet som en information. Det är ett orealistiskt ochoansvarigt uttalande. Man har börjat satsa pengar, ochsedan kan en minister säga på det sättet.När det gäller skulle PPP-projekt varaen bra lösning för att få i gång upprustningen. INorrland finns råvaror som har stor betydelse för helalandets ekonomi. Miljön är också ganska bra. Menvägarna är dåliga. Se därför till att värna miljön ochminska belastningen på våra vägar, så kan vi i norraSverige även minska på koldioxidutsläppen. Då kanvi med råge leva upp till Kyotoprotokollets mål.Anf. 98 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker ändå att jag skulle få vetanågot om alla löften jag givit men inte hållit.