prot · GO09116 · 2001-05-29 00:00:00 — Men det som är intressant att få fram ärinte nivåer eller antal miljarder i subventioner ellerhöjda eller sänkta skatter, utan den principiella synenpå beskattning av boendet.Finansministern svarar inte i interpellationssvaretpå frågan varför man lägger både moms och kapital-beskattning på boendet. Varför väljer man båda spå-ren? Effekten blir att av kostnaden för nypro-duktion är skatter. Skattekvoten i hela den svenskaekonomin är . Det indikerar att det är någontinglurt. Vi överbeskattar boendet. Det är en viktig förkla-ring till att vi har ett lågt bostadsbyggande i Sverige.Vilken skattefilosofi ska vi ha för boendet? Omfinansministern sätter ned foten i den frågan kan visedan börja diskutera skattenivåer och liknande. Detkan vi föra en fruktbar debatt kring. Men för att få igång ett bostadsbyggande och för att få långsiktigtsunda spelregler behöver vi i grunden en rimlig skat-tefilosofi för boendet.Jag säger inte att andra partier är mer färdiga i si-na tankebanor på alla punkter. Men jag har upptäcktatt det finns något sjukt här i skattereformens tänkan-de. Det blev ett dubbelfel när man lade ihop två olikautredningar, bara i ivern att få fram pengar så att mankunde sänka inkomstskatterna. Det dubbelfelet hargjort att vi har legat oerhört lågt när detgäller bostadsbyggandet. Det beror inte bara på det,men det är en viktig förklaring.Frågan till finansministern kvarstår: Varför bådemomsbelägga och kapitalbeskatta boendet? Vilkaandra varor och tjänster i drabbas av dennadubbelbeskattning?Anf. 137 Finansminister ():Fru talman! Jag vet inte om vi kommer så mycketlängre. Jag har lämnat ett principiellt svar på StefanAttefalls fråga. Han upprepar frågan gång på gång.Jag kan fortsätta att upprepa svaret, att det finns ingenannan princip bakom bostadsbeskattningen än denbakom vårt övriga skattesystem.Man kan naturligtvis säga att man skulle kunnabefria bostadssektorn från en viss typ av beskattning.Det är en diskussion som förs när det gäller just fas-tighetsskatten, som jag också nämnde. Det förs endiskussion om man ska ha fastighetsskatt på hyres-hus. Vi har halverat fastighetsskatten på hyreshus.Det kostar ytterligare några miljarder kronor om manskulle ta bort den återstående fastighetsskatten påhyresbostäder. Det är en prioriteringsfråga som manfår ta upp i samband med andra skattefrågor fram-över.Erfarenheterna är att vi ficktill stånd ett oerhört omfattande bostadsbyggande.Det skedde också till priset av att kostnaderna förbostadsbyggande drevs upp ordentligt. Det är ingen-ting vi vill tillbaka till. Vi hade ettsystem som var ganska okänsligt för kostnadsnivånpå byggandet. Subventionssystemet var utformat så.Det var bra att skattereformen i början på 90-taletsopade undan en del av det gamla subventionssys-temet.Om man ska bygga upp något nytt ska det görasså som föreslås i vårpropositionen, så att man undvi-ker att bygga upp höga byggkostnader. Man sätter etttak på byggkostnaderna och ställer det som ett villkorför att få till stånd ett hyreshusbyggande. Jag ser medspänning fram emot om och andra kom-muner, som inte bygger några hyresbostäder,tänker anta den utmaning och det erbjudande somregeringen nu generöst lämnar till landets kommuner,inte minst de snabbt växande, att använda sig av de2,5 nya miljarderna.Det finns en rätt stor skillnad mellan Stockholmoch , . Förvisso byggs det dyralägenheter både i och i , exempel-vis på bostadsmässan i . Men det byggs ocksåvanliga hyreslägenheter i . Det byggs ingavanliga hyreslägenheter alls i . För något årsedan bidrog staten till ett särskilt projekt som vårbyggkostnadsdelegation höll i, där man tog fram ettstort bostadsprojekt med mycket rimliga hyror. Detskulle vara intressant om man kunde åstadkommanågot på samma sätt i . Staten är intresse-rad av att få till stånd ett sådant projekt. Men detförutsätter kommunens medverkan. Där bidrog detsocialdemokratiskt styrda och samarbetademed staten för att få fram vanliga lägenheter medvanliga hyresnivåer för vanligt folk. Det finns intespår av ett intresse för något sådant i Stockholmsstadshus.Anf. 138 ():Fru talman! Finansministern försöker föra in de-batten på en diskussion om . Jag kan kon-tra med att säga att det inte byggdes några hyreslä-genheter när socialdemokraterna hade makten iStockholm. har det dragits i gång en mängd pro-jekt. Jag sitter själv med i det kommunala bostadsbo-laget . Vi har nyproduktion på gång iolika områden. Men det tar tid attgenomföra.Tillbaka till finansministerns svar. Finansminis-tern för, som jag sade i inledningsanförandet, ett i ochför sig principiellt logiskt resonemang om varför manska momsbelägga och ett lika logiskt resonemang omvarför man ska kapitalbeskatta boendet men svararinte på frågan varför man ska lägga ihop och dubbel-beskatta boendet.Finansministern har inte heller svarat på frågan:Vilka andra varor och tjänster förutom sprit, tobakoch energi extrabeskattas på detta sätt i ?Vilken annan vara och tjänst beskattas med bådemoms och kapitalbeskattning? Vad jag är ute efter,finansministern, är ett grundläggande sunt synsätt påhur man ska beskatta boendet.Om man har en sund skattefilosofi och skaparvettiga spelregler så kommer man också när mansänker skatter på boendet - vilket jag välkomnar, omfinansministern går på den linjen - att sänka på ettriktigt sätt. Men börjar man rycka i olika skattesatser,olika bidrag och liknande saker och gör det utan engenomtänkt filosofi får man ett mischmasch ochosunda spelregler på bostadsmarknaden.Vad bostadsmarknaden behöver är långsiktighetoch stabilitet. För det krävs i grunden en sund syn påhur man ska beskatta boendet. Effekten av nuvarandesynsätt är att vi beskattar boendet från två olika hålloch dubbelbeskattar boendet. Det gör vi inte mennågra andra varor och tjänster i Sverige.Varför extrabeskatta boendet? Vi behöver alla enbostad för att kunna leva. Boendet dubbelbeskattas iSverige. Det är inte rimligt.Anf. 139 Finansminister ():Fru talman! Boendet beskattas inte i påannat sätt ändra andra typer av varor och tjänster sombeskattas. Det har jag redovisat i mitt interpellations-svar. Vi kommer inte längre i den diskussionen.Jag vill däremot på en punkt mycket bestämt rättaStefan Attefall. Han säger att under den socialdemo-kratiska regimen i under den förra valpe-rioden byggdes heller inte några hyresbostäder. Dåmåste ha glömt rätt ordentligt. Detbyggdes faktiskt ganska mycket hyresbostäder.Det var inte minst en del omstridda projekt därsocialdemokraterna fick mycket kritik för att manmaximerade hyran, dvs. att man såg till att man ficken låg hyresnivå. Det har varit en nagel iögat det borgerliga styret i att det blev förlåga hyror.Den kritiken tycker jag socialdemokraterna nogkan tåla, om det är så att man från moderat och ävenfrån kristdemokratiskt håll tycker att hyrorna var förlåga i de bostäder som byggdes under socialdemo-kratisk tid.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på interpellation 2000/01:437 omlotterilagenAnf. 140 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att bringa klarhet irättsläget beträffande lotterilagen (1994:1000).Frågan har ställts mot bakgrund av att Hovrättenför i beslut gjortbedömningen att den ändring i 6 § lotterilagen somskedde borde ha anmälts till Euro-peiska gemenskapernas kommission innan den antogsav riksdagen.Jag har på tidigare fråga från förkla-rat att om vi riskerar en bestående osäkerhet somhotar grunden för de lagar stiftat kommerregeringen givetvis att agera på lämpligt sätt. Jag hardärefter noga bevakat utvecklingen på spel- och lotte-riområdet.Det har kunnat konstateras en vissosäkerhet om huruvida lotterilagens bestämmelser ärtillämpliga i vissa delar. Denna osäkerhet har visat sighos både marknadens aktörer och rättsvårdande myn-digheter och tydliggjordes i en skrivelse från Lotteri-inspektionen . Hovrättens för Västra Sve-rige beslut är ett annat exempel på denna osäkerhet.Regeringskansliet anförde i ett yttrande till att vissa änd-ringar i lotterilagen som satts i fråga inte kunde ansesha inneburit någon förändring av gällande rätt vadbeträffar bl.a. sådant automatspel som spel på lycko-hjul. Lagändringarna berörde inte heller automaternaskonstruktion eller vinsternas beskaffenhet. Rege-ringskansliet ansåg därför att lagändringarna inte varsådana föreskrifter som behövde anmälas till kom-missionen.Regeringskansliet vidhåller denna uppfattningmen har ansett det angeläget att undanröja denosäkerhet som uppstått. Att invänta ett prejudice-rande domstolsavgörande var, med hänsyn till den tidett sådant avgörande regelmässigt tar, inte ett rimligtalternativ. Mot denna bakgrund har Regeringskanslietupprättat förslag till ändringar i lotterilagen som äridentiska med de lagändringar som trätt i kraft den 1januari 1997 respektive . Regerings-kansliet uppdrog åt Kommerskollegiumatt anmäla förslaget till kommissionen, dvs. redaninnan hovrätten meddelade sitt beslut. Jag anser detför närvarande inte nödvändigt att vidta några ytterli-gare åtgärder för att bringa klarhet i rättsläget.Anf. 141 ():Fru talman! Jag ber att få tacka finansministernför svaret. Det tillhör väl tyvärr den politiska retori-ken att inte erkänna ett begånget fel.Det pågår inte längre några rättsprocesser. Deprejudicerande domar som har slagit fast att lotterila-gen, i de delar vi nu diskuterar, har införts i strid medEU-rätten och därför inte gäller har vunnit laga kraft.Trots detta talar finansministern fortfarande om atträttsläget är oklart. Rättsläget är faktiskt inte oklart.Det är glasklart. Lagen gäller inte i dedelarna. Men sent ska syndaren vakna.Jag välkomnar att finansministern har tagit itumed den notifieringsprocess som bör föregå det sena-re införandet, eller återinförandet, av lagen. Det åter-står dock några högst väsentliga frågor att lösa innanden här soppan är ordentligt utredd och uppklarad.Under den tid som förevarit, då rättsläget har varitoklart, har många privata företagare lidit en stor ska-da. Uteblivna investeringar och vinstmöjligheter harskapat stora förluster. Vad avser finansministern attgöra för att kompensera de entreprenörer och småfö-retagare inom nöjesbranschen som lidit skada avdenna, milt uttryckt, olyckliga hantering av införandetav lotterilagen? Det är min första fråga.Vidare har Lotteriinspektionen och ,som båda två lyder under , underlång tid ägnat sig åt att på egen hand tolka lagen ochsprida tvivelaktiga påståenden om rättsläget. FörSvenska Spel har det givetvis handlat om att skaffasig konkurrensfördelar.Vore det då inte rimligt att t.ex. Lotteriinspektio-nen, som har varit snabb med att argumentera för attlotterilagen i de aktuella delarna faktiskt gällt, är likasnabb med att informera om det nya rättsläget? Denlägger t.ex. ut alla domar som rör spelfrågor på sinhemsida. Men ingen av de domar som rör den härfrågan har publicerats. Inte heller har den i sitt ny-hetsbrev informerat om det rättsläge som gäller i dag.Vad kan ministern göra för att tillse att Lotteriinspek-tionen behandlar den här frågan på samma sätt somliknande frågor?Svenska Spel har å sin sida gått ut med informa-tion till sina ombud om att automatspelen, som dettaberör, är olagliga. Det har t.o.m. gått så pass långt attSvenska Spel har hotat en del spelombud med att deska mista sitt ombudsskap för och detar in de aktuella privata automaterna i sina butiker.Nu när det har visat sig att automaterna inte är olagli-ga borde väl informera sinaombud om att den tidigare givna informationen harvarit felaktig. Kan ministern tillse att även detta lösespå ett rimligt sätt?När nu lagen ska införas på nytt undrar jag om fi-nansministern också kan utlova en rimlig övergång-speriod, t.ex. , för att gjorda investeringarinte ska förstöras och gå om intet. är denperiod som t.ex. enligt ett utrednings-förslag ska få som övergångsperiod om de ska minskapå antalet spelformer, vilket har föreslagits. Fyra årvar också den övergångsperiod som gällde då man år1995 förbjöd lottautomater i livsmedelsbutiker.Det här fallet är unikt. Det vore väl rimligt att fi-nansministern här och kan ge ett löfte om att allade problem som har förorsakats på grund av denfelaktiga hanteringen av införandet av lotterilagenockså löses. Jag undrar också om finansministern kanutlova en rimlig övergångsperiod när nu reglerna pånytt ska införas, den här gången i korrekt ordning.Anf. 142 Finansminister ():Fru talman! Jag har lämnat två svar av principiellbetydelse i mitt interpellationssvar. Det ena är attregeringen inte har ändrat uppfattning när det gällerden lagstiftning som vi har på detta område. Det and-ra är att regeringen för att undanröja den osäkerhetsom kan uppstå både bland myndigheter och blandprivata aktörer har vidtagit de åtgärder som jag harredovisat för att få en notifiering av ärendet.Anf. 143 ():Fru talman! har vi två prejudicerande domarsom har slagit fast att lotterilagen i dessa delar harinförts i strid med , och därmed gäller intelagen. Oavsett vad finansministern, med förlov sagt,anser om rättsläget torde det vara klarlagt. Domarnahar vunnit laga kraft, och de har heller inte överkla-gats.Då återstår frågorna om den oklarhet som jag troratt finansministern och jag kan vara överens om. Dethar rått en oklarhet beträffande rättsläget. Då är frå-gan om finansministern är beredd att vidta de övrigaåtgärder som jag nämnde för att ställa till rätta deproblem som oklarheten har medfört, oavsett om vianser att lagen gäller eller inte. Hovrätten i ochBlekinge och Hovrätten i anser att deninte gäller på den punkten.Slutligen tycker jag att finansministern ganskaenkelt borde kunna utlova att när nu lagen på nyttinförs ska det ges en rimlig övergångsperiod, precispå det sätt som man har gjort tidigare och på det sättsom en statlig utredning föreslår att skafå om man ska minska antalet lotterier till två.Anf. 144 Finansminister ():Fru talman! Det pågår nu en hantering inom Eu-ropeiska kommissionen efter den anmälan som ärgjord från sida, och regeringen avvaktarsjälvfallet utgången av detta förfarande. Det finnsingen anledning för mig att på det här stadiet gå in påolika följd- och konsekvensfrågor, utan jag vill av-vakta den hantering som sker inom kommissionen.Sedan får regeringen återkomma på vanligt sätt.Anf. 145 ():Fru talman! Jag får nöja mig med det svaret be-träffande om finansministern är beredd att utlovanågon rimlig övergångsperiod. Jag hoppas att fi-nansministern är beredd att ge de entreprenörer somverkar på den här marknaden samma möjligheter somSvenska Spel när man ska ställa om och ta bort en delspelformer.Då återstår ändå frågan om finansministern är be-redd att tillse att Lotterinspektionen och SvenskaSpel, som båda sorterar under ,åtminstone klargör vilket rättsläge som gäller ,eftersom de har varit väldigt snabba att in-formera om motsatsen. och Lotteriin-spektionen borde väl nu gå ut till berörda parter meden korrekt information om vilket rättsläge som gäller.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på interpellation 2000/01:438 omfolkrörelsernas möjlighet till egenfinansieringAnf. 146 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att underlätta folkrörelsernas egen-finansiering. Interpellanten har också frågat vad jagavser att göra för att underlätta för folkrörelserna attta eget ansvar för värdeautomatverksamheten.Som interpellanten mycket riktigt påpekar har re-geringens utredare i betänkandet Föreningslivet påspel- och lotterimarknaden (SOU 2000:9) övervägtatt låta folkrörelserna med ensamrätt få ta över driftenav spelet med värdeautomater från AB Svenska Spel.Utredaren menar bl.a. att ensamrätten skulle ge ef-fekten att folkrörelsernas engagemang för speletstärks. Bidragsberoendet skulle härigenom ocksåminska . Folkrörelserna skulle också på dettasätt få tillgång till ett datornät som kan bidra till ut-vecklingen av andra produkter.Det framgår dock av betänkandet att överlägg-ningar med den tänkta huvudmannen för driften avspelet med värdeautomater, Folkrörelsernas Samar-betsorgan för Spel- och Lotterifrågor, FSL, inte varberedd att ta på sig ett sådant ansvar. Däremot önska-de FSL att tidigare beslut skulle fortsättaatt gälla, dvs. att överskottet från värdeautomatspeletska tillföras idrottens ungdomsverksamhet och annanungdomsverksamhet vid Ungdomsstyrelsen.Jag vill i detta sammanhang nämna att år 2000gav värdeautomaterna en vinst på 250 miljoner kro-nor, vilket är mycket glädjande för föreningarnasungdomsverksamhet.Utredaren föreslår vidare en rad åtgärder för attstärka föreningslivets ställning på den svenska spel-och lotterimarknaden. Betänkandet har remissbe-handlats och bereds nu inom Regeringskansliet.Anf. 147 ():Fru talman! Jag får börja med att tacka finansmi-nistern för svaret.Oavsett om FSL nu tackat nej eller inte, undrarjag vad det är som gör att just när det gäller värdeau-tomater måste det finnas ett i lag fastställt monopolpå spelmarknaden. Det enda som kan motivera dettaär ju ett socialt hänsynstagande, och efter vad jag kanförstå är det inte detta som kännetecknar SvenskaSpels verksamhet med värdeautomaterna.Statistik från Lotteriinspektionen visar också enmycket högre andel lagöverträdelser för värdeauto-materna jämfört med varuautomaterna.Svenska Spel gör också reklam för sina värdeau-tomater. Grundtanken är att värdeautomaterna skavara ett komplement i restaurangverksamhet och intelocka in människor på restauranger för att spela.Varför infördes möjligheter att fördubbla sin in-sats om det är ett socialt hänsynstagande som skakänneteckna verksamheten? Detta innebär att mankan spela för mycket högre belopp än det i lagenangivna utrymmet . och är kritiska mot hurverksamheten med värdeautomater sker i dag.Hur är det möjligt att just är sålämpligt att bedriva värdeautomatverksamhet, när detligger utanför dess ordinarie organisation? be-driver ju en lotteriverksamhet, trisslot-terna, som saknar åldersgränser.Jag vill därför fråga: Vad anser finansministernom Svenska Spels sätt att bedriva verksamheten medvärdeautomaterna? Driver värdeauto-materna i överensstämmelse med regeringens inten-tioner för sina statliga bolag med avseende på högtställda krav på moral och etik? Det jag särskilt vändermig mot är den omfattande reklamen i TV för ett ökatspel från Svenska Spels sida.Anf. 148 Finansminister ():Fru talman! Huvudskälet till att Svenska Spelshantering av värdeautomater har en social bakgrundär naturligtvis att intäkterna går till föreningslivet ochfolkrörelserna. Jag tycker också att det är oerhörtviktigt att på så vis kunna bidra till att främja att folk-rörelsernas andel av lotterimarknaden kan växa. På entioårsperiod har den också vuxit från ungefär 17 till27 %. Det har varit mycket framgångsrikt.Det finns skäl att i samband med den propositionsom ska hanteras under det närmaste riksdagsåretkring spel- och lotterifrågor se till att vi kan stärkafolkrörelsernas roll i fortsättningen. Jag tror inte ska frånta det ansvar som de har påområdet, som på ett utomordentligt sättockså har använt sig av och som harvarit mycket framgångsrikt, både för folkrörelsernaoch för att ge stadga och stabilitet på spelmarknaden.Svensk spelmarknad är i stor utsträckning enmarknad som domineras av statliga aktörer och avfolkrörelserna, och där det inte finns någon anledningatt släppa in privatintressen - de är oerhört marginel-la. Det handlar om att låta staten och folkrörelserna setill att vi har en sund, korrekt och bra spel- och lotte-rimarknad och att avkastningen kan användas imycket stor utsträckning just för folkrörelsernas verk-samhet, inte minst ungdomsverksamheten. Jag hop-pas att vi kan fortsätta en sådan linje i samband medhöstens propositionsarbete på området.Anf. 149 ():Fru talman! Det är klart att jag har tagit del avSvenska Spels argumentering i brev till Finansdepar-tementet. Det är bara en av elva punkter som berörjust den sociala hänsynen och åtagandet mot spelbe-roendet.Låt mig få ställa frågan på detta sätt. Enligt 27 § ilotterilagen kan tillstånd för värdeautomater endastges "till ett spelföretag som ägs av staten". Frågan ärom detta är förenligt med EG-fördragets regler om frirörlighet av tjänster och även fördragsreglerna ometableringsfrihet. Kan finansministern klargöra någotpå den punkten? Har ni prövat eller notifierat fråganom man kan ha en lag utformad på det sättet medhänsyn till EG-fördraget?När lagen trädde i kraft kundetillstånd ges till ett folkrörelseägt spelföretag medstatligt inflytande: Om särskilda skäl föreligger fårtillstånd i stället lämnas till ett annat folkrörelseägtspelföretag eller till ett spelföretag som ägs av staten.Lagen ändrades därefter till den nuvarande for-muleringen, vilken trädde i kraft den 1 januari 1997.Motiveringen var endast att lagen skulle anpassas tillverkligheten, enligt vad jag har hört.Kan det fastställda monopolet vara motiveratav sociala hänsyn när lagstiftningen tidigare tillätandra spelföretag än statliga att få tillstånd? Det fannsju inte heller någon hänvisning till socialt hänsynsta-gande när lagen ändrades den 1 januari 1997.Som jag har skrivit i min interpellation, ville juregeringens egen utredare gekoncession för värdeautomaterna till folkrörelserna.Anledningen till att det inte blev så var att Folkrörel-sernas Samarbetsorgan för Spel- och Lotterifrågor,FSL, tackade nej, som finansministern svarade. Anserfinansministern att det fortsättningsvis bara är ettstatligt bolag som kan bedriva verksamhet med vär-deautomater med vederbörlig social hänsyn? Det ärden återkommande frågan.Slutligen undrar jag vilken tidsplan som gäller.När kommer det här förslaget på bord?Finansministern sade att det skulle ske det kommanderiksdagsåret. Kan det möjligen bli kan-ske? Det är min fråga.Anf. 150 Finansminister ():Fru talman! Mitt svar på fråga äratt min bedömning är att staten och folkrörelserna,som de största och dominerande aktörerna på spel-och lotterimarknaden, är de viktigaste sociala fakto-rerna för att vi ska kunna upprätthålla en seriös spel-och lotterimarknad. Jag tycker att man tar vederbör-ligt socialt hänsyn, både från Svenska Spels sida ochfrån de olika folkrörelser som är aktiva på det härområdet. Därför anser jag att det även i fortsättningenär staten tillsammans med folkrörelserna som skavara de helt dominerande på den här marknaden.Den utredning som hargjort har ju haft som huvuduppgift att se hur man kanstärka folkrörelsernas situation i fortsättningen. Vihar haft en utredning som handlar om självalotterilagstiftningen. Det är naturligtvis viktigt att vihar förslag som också ligger i linje med EG-rätten närvi återkommer till under kommande riks-dagsår. Det är min bedömning att den lagstiftning vihar och den vi arbetar med ska kunna följa EG-lagstiftningen. Därför handlar det om ett förfarande itvå steg. Vi arbetar mot EU, och kommer slutligenmed ett förslag till . Det kommer att skenågon gång under nästa riksdagsår. Det är inte möj-ligt att nu precisera tidpunkten eftersom vi inte vethur kommissionen behöver på sig för att görasina bedömningar av de förslag som vi kan kommaatt ha.Anf. 151 ():Fru talman! Jag noterar att den nuvarande lageninte är notifierad i EU. Den nu gällande lagen är integodkänd i EU, om jag har uppfattat det rätt.Min andra fråga gällde den omfattande reklamsom bedriver. Jag blir berörd av den.Den omfattande reklam som statliga Svenska Spelbedriver i TV är ju häftiga . Det är en omfattan-de reklam som verkligen fångar. Är det bra ochlämpligt att ett statligt bolag i så hög grad gör reklamför ökat spel? Det är en mycket konkret fråga. Fi-nansministern har säkert någon personlig åsikt om deti alla fall.Det statliga monopolet delas ju inte av någon. Detär ett statligt monopol för denna spelverksamhet.Folkrörelserna är ju inte med på samma plan.Mina frågor är alltså: Är nuvarande lag notifieradeller inte? Vad säger finansministern om den mycketomfattande reklam för ökat spel som det statliga bo-laget bedriver? Det är ju i högsta grad ett rent statligtmonopol.Anf. 152 ():Fru talman!