prot · GP0932 · 2001-11-22 00:00:00 — Man säger att det finnsfördelar med en allmänt hållen regel för bisysslor, så iden frågan står med bistånd frånMiljöpartiet ganska ensamma.Med anledning av det anförande som RolfÅbjörnsson höll kan jag nästan misstänka att det intehandlar om att uppdraget är förtroendeskadligt, utandet handlar om det faktum att uppdraget är bra betalt.Det låter mer som missunnsamhet än som förtroende-skadligt, tycker jag.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! Det är ju i och för sig beklämmandeom man för debatten på den här nivån. Domstolarnaär en av statsskickets viktigaste element. De är en avde tre komponenter som bygger upp statsskicket. Vitalar inte om någon missunnsamhet här. Det har varitflera inslag i medierna om detta där man har varitoerhört upprörd över dessa förhållanden.Att bara vifta bort det som någon slags allmännyttighetsfråga är det inte tal om. Det är fråga omallmänhetens tilltro till de högsta instanserna i landet.Utredningen sade ju mycket tydligt att man inteskulle tillåta justitieråden och regeringsråden att hajust dessa skiljemannauppdrag.Jag fick inte svar på vem som är arbetsgivare förledamöterna i landets högsta domstol. Det är ju fak-tiskt så att det är inte är någon som kan gå in och sägatill ett justitieråd: Du får inte ta det här uppdraget fördet tycker inte vi är lämpligt.Anf. 187 () replik:Fru talman! Jag tror att och visocialdemokrater är helt överens om att det är enväldigt viktig fråga att domstolsväsendet står obundetoch att vi har ett mycket högt förtroende för våradomstolar. har vi haft den lagstiftning som vi har , och det har inte varit några större be-kymmer för detta i samhället, bland allmänheten.Allmänhetens förtroende för domstolsväsendet ärfortfarande väldigt högt.Jag vill återigen påpeka att utredaren inte föreslårnågon lagändring. Utredaren föreslår ingen lagänd-ring när det gäller domstolarna eller domarnas bi-sysslor mer än i den del som vi också har tillstyrkt,nämligen att de själva ska ta initiativ till att tala omdet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Anslag som regeringen disponerar ochfördelarFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU5Anslag som regeringen disponerar och fördelar (förs.2000/01:RR14).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Redogörelse för behandlingen av riksda-gens skrivelser till regeringenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU6Redogörelse för behandlingen av skrivel-ser till regeringen (skr. 2000/01:75).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § arbetsformerFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2001/02:KU12Riksdagens arbetsformer (förs. 2001/02:RS1).Anf. 188 ():Fru talman! Detta är ett motionsbetänkande sombygger på de 40 motioner som lades fram under all-männa motionstiden . Dessutom behandlas riks-dagsstyrelsens förslag om ändringar av vissa ekono-miska villkor för ledamöter och för EU-parlamentariker.Alla dessa 40 motioner visar på ett stort intresseoch en stor vilja att förbättra möjligheteratt arbeta och att föra ut det som försiggår här i husettill svenska folket. Emellertid avslås samtliga motio-ner, inte så få med motiveringen att de inte hör tillkonstitutionsutskottets område utan egentligen skullebehandlas av talmannen, riksdagsstyrelsen eller någotannat organ.En motion som enligt min mening borde ha be-handlats välvilligare är den som handlar om ledamö-ternas placering här i salen. I stället för vara placeradei länsbänkar menar jag att vi borde vara placeradepartivis.Det är inte första gången som en likalydande mo-tion behandlas, och ofta har utskottet haft en välvilligskrivning. Så var det t.ex. 1987/88 - bara för att visahur denna fråga har kommit upp utanatt få en, enligt min mening, färdig behandling. Dåmenade man att partivis placering av ledamöternaskulle vara en markering av den framträdande rollsom de politiska partierna numera - eller "dåmera",får jag väl säga - spelar i . Man talade ocksåom att det troligen skulle ha fördelar ur kontakt- ochdebattsynpunkt.I senare betänkanden har man ibland tagit ett stegtillbaka och trott att positiva effekter skulle utebli.Ibland har man tagit några steg framåt igen. Men helatiden har det handlat om tro, och så har motionenvajat fram och tillbaka under åren.Vad som däremot varit en ständig återkommandefråga är hur man ska kunna göra kammardebatternamer livfulla och mer åskådliga. I nästan alla demo-kratier är ledamöterna placerade partivis. Vårt sätt attplacera oss, fru talman, är närmast en historisk kvar-leva från den tid då ledamöterna mer sågs som före-trädare för sin valkrets än som företrädare för riket.Alla vi som har varit ledamöter i kommunfull-mäktige eller har ju oftast erfa-renheter från partivis placering. Det gäller också förEuropaparlamentariker. Det finns alltså erfarenhetersom vi kan använda oss av, och vi vet att det fungerarbättre än här.När vi som sitter som russin i en mycket rus-sinsnål russinkaka är det ju praktiskt taget omöjligt attha ett givande utbyte med andra partikamrater underdebattens gång. Med en partivis placering finns detmycket som talar för att det kommer att bli åskådliga-re och tydligare för eventuella åskådare. Debattenkommer alltså att bli tydligare, liksom ställningsta-gandet. Debatterna kanske rentav blir roligare när visom är debattörer under resans gång kan få intryckfrån nära sittande meningsfränder som kan stödja,uppmuntra och komma med nya tankar och idéer. Detär en möjlighet som jag tycker att vi borde ta oss ikragen och äntligen yrka bifall till.Jag yrkar alltså bifall till reservation 1. Jag stårnaturligtvis också bakom andra reser-vation, men för tids vinnande nöjer jag mig med attyrka bifall endast till reservation 1.Anf. 189 ():Fru talman! Jag vill ta upp det här med ledamö-ternas placering - om inte annat så för att det ska blinågot liv i debatten. Vi sitter som russin i en russin-snål russinkaka - det var en härlig liknelse. Det är välmöjligt, men när vi nu sitter en per parti i kammaren,från ett parti ser jag två, skulle vi väl en sådan härkväll sitta ungefär lika glest även om vi sutte partivis.Det skulle inte vara fler russin i kakan då heller ensådan här afton. Det är klart att det är så.Det är klart att vi, som säger, hela ti-den tror i den här saken. Det gör vi ju. Men det är välockså en viss fördel, egentligen, att man träffas ochhar lite umgänge över partigränserna. Jag ser inte attdet är någon nackdel, och jag ser att det också harsina fördelar att man sitter länsvis. Det är något gott iden svenska traditionen också, i det här att vi kan sittabredvid varandra och ibland, utan att det stör mötes-förhandlingarna, viska, skämta och kommentera vadsom sägs i debatten med människor som inte tillhörsamma parti som vi själva.Möjligtvis leder det, som någon sade, också tilllite mer förtrogenhet med hur andra partier tänker.Det får vi visserligen i utskotten, kan man säga, menvi får det också tack vare att vi inte umgåsmed våra likasinnade. Jag tycker därför egentligen,om jag skulle säga något, att det är en lite sekteristiskmotivering som finns till det här att vi ska ändra riks-dagens placering. Därför intar jag en ovan - mendock - konservativ hållning och tycker att det härsystemet har sina fördelar, alltså att vi sitter som vigör.Som mycket riktigt sade gäller det härmånga angelägna frågor av stort intresse. Det åter-speglar sig dock inte i närvaron här i kammaren, mendet beror kanske på den sena kvällen.Vänsterpartiet har lyft fram två frågor i det härbetänkandet och reserverat sig för dessa. Den enaavser budgetprocessen. I för-slag, som Riksdagsstyrelsen sedan fört till riksdagenoch och som kammaren seder-mera godkänt, tas en del av budgetprocessen upp.Syftet med förslaget och beslutet är att vi ska minskaden budgetpolitiska fixering som delvis har präglatriksdagens arbete. Man arbetar mycket med budget-frågor både vår och höst, och beslutet har varit ägnatatt tona ned detta. Vårbudgeten får därmed mera enkoncentration på övergripande långsiktiga ekonomis-ka frågor, medan vi ska ha det mera kon-kreta budgetarbetet. Det är en viktig inriktning, somdet också har varit en god enighet kring.Men det finns en hel del andra frågor som ärkomplicerade. Vi har t.ex. utgiftstak i budgetsystem-en, men det kom vi i referens-grupp för budgetprocessen i realiteten aldrig in på.Frågan är vidare hur vi ska behandla inkomster.Man varnar ju med utgiftstaken för att vi måste varamedvetna om våra utgifter, och man kan inte vidtillfälligt goda ekonomiska lägen binda upp sig förutgifter som på lång sikt överstiger vad som är sam-hällsekonomiskt sunt. Det är klart att vi måste hanågot sådant makroekonomiskt styrinstrument, mendet måste man egentligen också ha för inkomsterna.Staten skaffar sig ju ibland tillfälliga inkomster, t.ex. isamband med utförsäljningar. Risken är då att manbetar av dem. Det borde finnas något slags symmetrimellan hur utgifter och inkomster behandlas.Det har också gjorts en hel del utvärderings- ochutredningsarbete inom ramen för Riksdagskommit-téns arbete och även , och analysenbehöver kanske ytterligare kompletteras. Också andrafrågor har varit aktuella. Kd påpekar i en, som jagtycker, bra motion att anslag och anslagsvillkor för etthelt utgiftsområde antas i ett enda klubbslag. Det ärnågot som kan vara ägnat att minska maktoch möjligheter att påverka på ett mera konkret planhur staten använder sina pengar. Det har att göra medden komplexa frågeställningen om relationerna mel-lan riksdag och regering. Vi vill i reservation 3 attprocessen med utvärdering av budgetsystemet skafortsätta, och jag yrkar bifall till denna reservation.Vi har också avgivit en annan reservation, somavser registreringen av ledamöternas ekonomiskaintressen. Vi tycker att det är viktigt för förtroendetför riksdagsämbetet att det sker en sådan registrering.Ett sextiotal ledamöter har inte låtit sina intressenregistreras. Vi tycker nog att detta borde göras obli-gatoriskt, vilket också framhållits i en motion sombehandlas i detta betänkande. Jag vill göra dennamarkering och hoppas att vi ska kunna lösa dennafråga efter hand i politisk endräkt, så att vi får ensådan obligatorisk ordning. För tids vinnande, somdet brukar heta, fru talman, för jag dock inte frågantill votering den här gången, men vi avser att åter-komma.Anf. 190 () replik:Fru talman! Jag håller med om attdet just inte skulle bli särskilt stor trängsel inågon av våra partigrupper, även om vi satt på ettannat sätt. Men alla debatter följs inte av så få kam-rater i kammaren som just den här. Dessutom vet viinte om en annan placering hade gjort debatten merrolig och spännande och kanske också mer innehålls-rik, så att den hade lockat fler.Jag tycker att argumentet att man ska idka um-gängesliv i kammaren låter lite torftigt. Jag kan vis-serligen erkänna att jag under den förra mandatperio-den satt bredvid en av närståendekamrater, och vi hade så mycket meningsutbyten ochförtroliga samtal att talmannen nästan för jämnan gavoss svarta ögon och hyssjade åt oss. Det var trevligtför mig, men kanske hade det inte varit så lyckat omalla hade så roligt med sin bänkkamrat som jag hade.Men den här frågan har faktiskt en seriös under-ton. Det är viktigt att debatterna här i kammarenfångar mångas intresse. Det här är ett sätt som vimoderater vill föra fram och föreslå, och ingen annanhar kommit med något annat förslag för att göra de-batterna sådana att de kan upplevas som värdefullaför en vidare krets. Det är det som vi tycker är viktigt.Anf. 191 () replik:Fru talman! Det är klart att det är trevligt att manhar roligt i kammaren, och jag tycker inte att det är ettdåligt argument. Jag hör att nu kallar allaledamöter i kammaren kamrater, och då har samvaronmed andra än partikamrater haft någon effekt.Jag tror nog att intensiteten i debatten trots allt haratt göra med det innehållsliga och det inflytande somriksdagen tar sig i samhällsutvecklingen. Jag tror attdet har mycket mindre att göra med hur vi sitter.Jag tror inte heller att vi kan jämföra oss medfullmäktigeförsamlingar e.d., där man träffas kanskevar eller en gång och nästan allaär på plats och lyssnar på de debatter som förs underden kvällen eller dagen. Det är en annan sak.Jag tycker i och för sig mycket om russinkaka,men jag tror inte att russinen hade varit så mycket fleren sådan här kväll även om vi hade haft en annanplacering. Jag tror inte heller att den mediala upp-märksamheten kring vår mycket tänkvärda debatthade blivit så mycket större. Så jag är ledsen, men jagövertygas inte riktigt av den moderata argumentatio-nen på den här punkten.Anf. 192 ():Fru talman! Det har talats om russin i kakan här,men det finns också en annan bild som man skullekunna använda: Att söka efter en kamrat är som attleta efter en nål i en höstack.Det brukar sägas att det inte finns några riktigtkonservativa partier i , men då har man inteträffat partierna i riksdag när vi ska diskute-ra arbetsformer. Det är oerhört konserva-tivt.Vi har stött den moderata motionen om placering-en i kammaren, och det kan, som sä-ger, vara roligt att sitta bredvid en trevlig kamrat.Helena och jag träffas t.ex. i alla möjligaolika sammanhang och sitter bredvid varandra ikammaren. Men det finns också praktiska skäl för attha en partivis placering.Det är egentligen mycket som borde åtgärdas ikammaren. Man har varit inne på hur debatten funge-rar när vi sitter utspridda. Man skulle mycket välkunna ordna en förtätad situation vid debatter omman vill. Mastodontkammaren skulle utan vidarekunna göras om till en mycket bättre kammare.För ett par år sedan var jag i den nya tyska För-bundsdagen i . Trots att den är större än densvenska har man verkligen lyckats hitta enbra placering. Trots att det är väldigt många ledamö-ter blir det ändå en förtätad situation. Där har vi nogmycket att lära.Det är en oerhörd konservatism i arbetet att förnyariksdagens placeringar och olika arbetsformer. Vihade vildsinta planer på att göra olika förändringar.Men det stupade på enveten konserva-tism, revirtänkande osv.I politiken handlar det mycket om de små stegen.Men när det gäller arbetsformer och sättatt fungera handlar det om att ta pyttesmå steg, utom ivissa fall. Man lyckades t.ex. få igenom en ny bud-getmodell. Det var ett mer radikalt grepp.Även där går man inte fullt ut. Man analyserarinte de olika problemen. Jag hade förmånen att ävensitta i referensgruppen om budgetprocessens olikadelar tillsammans med . Vi kom väl enbit på vägen.Ett problem som återstår är det som jag har tagitupp i en motion. Vi har här nöjt oss med ett särskiltyttrande om det. Det gäller budgetprocessens andrasteg. Det tenderar att förvandlas till en meningslöshet.Det kan man också se på hur utskotten hanterardet. Det visar sig att väldigt många utskott justerarsina betänkanden på dessa områden innan riksdagenhar fattat sitt rambeslut, som vi gjorde i går. De juste-rar sina betänkanden innan de vet vad harsagt. De vet att det blir så.Hela processen blir en meningslöshet. Man kaninte justera i smådetaljer även om det skulle finnas enmajoritet i utskotten, eftersom varje parti vill visa uppsin helhetsbild. Där finns mycket att göra framöverför att förändra den situationen. Det gäller att öka,som också var inne på, riksdagensmakt, även om det bara kan vara i småfrågor, och atthitta framkomliga lösningar. Det går om man vill.Fru talman! har redan yrkat bifall tillreservationen. Jag avstår från det i detta samman-hang.Anf. 193 () replik:Fru talman! Vi har ingen anledning att upptakammarens tid med meningsutbyte om budgetproces-sen men däremot i frågan om arbetsfor-mer.Jag har visserligen bara varit ledamot i riksdagensedan 1994. Men jag har arbetat här så att jag närmarmig att vara ett inventarium i huset. Jag började somriksdagsgruppssekreterare som enkammar-riksdagen började. Inom parentes sagt skrev jag somspökskrivare motion nr 1 om övergång till republikför den nya enkammarriksdagen.Under denna tid har det skett åtskilligt när detgäller arbetsformer. Somt har varit till detbättre, och somt har varit till det sämre. Jag erinrarmig att det var fler människor somlyssnade på debatter . Då var det voteringefter varje debatt allteftersom ärendena betades av.Det kunde sitta ledamöter både till och 4 påmorgonen vid , som det var då, ochtrycka på knapparna.Det är klart att det har skett stora förändringar idebattregler, i debattordningar och med förekomstenav särskilda debatter osv. Däremot sitter vi länsvis.Det är därför att vissa gamla traditioner vi har i dethär landet är goda traditioner. Jag tycker inte att detär något fel att man inte bara markerar partireviretoch det partivisa i sittandet.Det finns något i att människor från samma lands-ända sitter ihop. De kan därigenom få en kontakt överpartigränserna som kanske eljest skulle vara lite tun-nare. En del s.k. länsbänkar har sina länsbänksmötenosv. Det finns något gott i detta. Därför är det dumtatt ändra just det. Annars tycker jag inte att man skavara konservativ.Anf. 194 () re-plik:Fru talman! Det finns konservatism i olika sam-manhang. Det finns de som konservativt håller fastvid gamla ståndpunkter fast de egentligen är obsoleta.Det finns kanske hos i en del frågor.Vi kan väl komma överens om att det finns vissagoda traditioner som man inte bör slopa. Men detfinns också andra som är inte så väldigt bra. Det ärklart att om nu har ett 40-årigt per-spektiv på arbete kan han se förändringar.Det är en erfarenhet om man har hållit på med politikväldigt länge att det sker förändringar. Men det skeribland i väldigt små steg.Vi behöver t.ex. åtgärda utskottsorganisationen iriksdagen. Men vem mäktar genomföra en sådanförändring? Det är en bra fråga.Anf. 195 () replik:Fru talman! var det förstås inte . Vi skainte överdriva min ålder, även om en del tycker attden börjar bli ansenlig. Det är ett 30-årigt perspektivjag har.Jag vill ändå hävda hänt väldigt mycket med riks-dagens arbetsformer. Somt har varit väldigt bra ochhar underlättat för många ledamöter att kunna fungeramed ett socialt liv vid sidan av , osv. Somthar jag riktat kritik mot. Det ska jag inte ta upp i dethär sammanhanget.Att göra kopplingen att tro att vi får livfullare ochmer innehållsrika och stimulerande debatter beroendepå hur vi sitter är att skjuta fel. Det är viktigare attriksdagen diskuterar hur inflytande i sam-hället kan öka.Vi ska inte frånhända oss inflytande över sam-hällspolitiken och t.ex. acceptera ökad användning avramlagar eller t.ex. det budgetsystem vi har. Där harvi en likartad kritik. Det kanske överför för mycketmakt till regeringen. Det gör att värdet av riksdagsde-batterna minskar. Det upplevs ibland som att vi barapratar men att makten finns på andra ställen.Vi borde ha ett samtal om hur återtarbetydelse och blir centrum för samhällsdebatten ochför den framåtsyftande debatten i samhället. Det viborde ägna oss åt att är att diskutera innehållet i riks-dagen på ett allmänt plan och vad som sägs underdebatterna. Det har väldigt lite att göra med hur visitter.Anf. 196 () re-plik:Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag gjordeKenneth äldre än han möjligtvis kan vara. Jagtror att han är av en ganska god årgång. Det handlarom lite över 30 år.Kenneth säger här att närheten mellan män-niskor inte spelar någon som helt roll för hur debattenutvecklas. Det är en mycket intressant socialpsykolo-gisk iakttagelse som förmodligen inte har något störrestöd i forskningen. Det finns alltså vissa fördelar.Det finns ett slags konservatism. Det har varit såhär, och så ska det alltid vara. Det finns ofta ett så-dant tänkande hos oss. Vi kan inte tänka i nya banor.Anf. 197 ():Fru talman! Det finns uppenbart ett mycket stortintresse hos oss riksdagsledamöter för hur vi skabedriva vårt arbete här i . Det märks inteminst av de 40 motioner som har väckts. om de viktiga frågorna hur vi är placerade iplenisalen, budgetprocessen, den allmänna motionsti-den, utskottsindelningen och en massa annat.Vi riksdagsledamöter har ju en väldigt speciell ar-betssituation i det att vi är arbetskamrater med vårapolitiska motståndare, med vilka vi också ska samar-beta i många frågor. Därför menar jag att det är braatt vi sitter som vi gör i plenisalen, dvs. länsvis, sidavid sida över partigränserna. Jag har ingen förståelseför den moderata och kristdemokratiska reservationendär man vill att vi ska sitta partivis i kammaren.Tvärtom - precis som uppskattar attsitta bredvid mig så uppskattar jag att sitta bredvidIngvar . De informella kontakterna överpartigränserna är nämligen ofta mycket värdefullaoch kan ge intressant information. Vi har ju också frirörlighet här i kammaren. Vi är inte bundna till vårplats. Om jag känner att jag vill diskutera en frågamed någon partikamrat som sitter någon annanstans -tyvärr är de väldigt sällan här när jag pratar, menändå - så har jag alltid möjlighet att förflytta mig tillhonom eller henne. har det hänt att jag har gåttöver till moderater och pratat osv. Vi har ändå denhär möjligheten.Både och var inne pådet där med russin och nålar osv. Det är ett problematt vi sitter så glest. Det föresvävar mig att man skullekunna pröva samma modell som man numera har iinterpellationsdebatter även i den här typen av debat-ter, dvs. att man får komma närmare och sitta näratalarstolen. Då är det också lätt att komma fram tilltalarstolen. Det finns anledning att överväga detta i ensituation när vi ska tala till varandra och det är ettstort fysiskt avstånd.Jag har erfarenheter från en kommunfullmäktige-församling som gick över från att sitta som blandadepartier till att sitta partivis, och jag kan inte konstateraatt det gjorde vare sig till eller från för debatten.Fru talman! Jag har i andra sammanhang föresla-git att medlemskap i också ska görassynligt här i genom användning av EU-flaggan. Jag återkommer till det i en kommande de-batt. Men vill jag yrka bifall till Folkpartietsreservation nr 2 rörande EU-parlamentarikernas del-tagande i riksdagsdebatterna. Det är enligt Folkparti-ets mening viktigt att EU-frågorna blir mer angelägnaoch förs närmare medborgarna. Därför måste ocksåEU-parlamentarikernas roll bli mer tydlig, och detkan den bli just i den här kammaren. Därför bör deallihop ha möjlighet att delta i särskilda debatter här ikammaren.Detta är inget påhitt av oss från , utanvi vet att det förekommer i och atterfarenheterna därifrån är mycket goda. Detta bordeman väl kunna pröva i riksdag! Det liggernågot i det som tog upp om konser-vativt tänkande. Vi ska komma med nya idéer, ochdetta tycker jag vore en utmärkt idé att pröva.Jag är övertygad om att detta skulle öka medbor-garnas känsla för att de är medborgare också i EU ochöka deras engagemang i Europafrågorna.Fru talman! En annan sak och en viktig förutsätt-ning för att öka människors politiska engagemang -och det är vi ju alla här överens om att vi verkligenvill - är att förse dem med lättillgänglig information.Det gäller i hög grad arbete. Bra informa-tion underlättar för medborgarna att föra de politiskadebatterna och följa den politiska beslutsprocessen.Många människor har som vi ofta får höra ett stortoch aktivt intresse för politik, men de vill tyvärr inteengagera sig i partipolitiken.Riksdagshuset, informationscentrumoch ligger alla här i närheten. Föratt göra verksamhet mer tillgänglig föralla behövs det regionala riksdagskontor. Det förstabör man naturligtvis inrätta i landets näst största stad- i . Där ska det finnas tillgång till storbilds-TV som visar riksdagsdebatter, frågestunder, inter-pellationsdebatter och allt annat som är intressant frånriksdagen. Här ska det också naturligtvis finnas per-sonal som kan svara på frågor och hjälpa medborgar-na att hitta rätt i fantastiska datasystem.Jag utgår också från att vi riksdagsledamöter själv-fallet också kommer att träffa medborgarna i Göte-borg i detta riksdagskontor.Detta är en viktig demokratifråga för att ge med-borgarna runtom i landet tillgång till bra informationom verksamhet.