prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — Hur fun-gerade rutiner, samband, jourlistor, instruktioner ochförordningar?För det andra ska utredaren se över för-utsättningar att bidra i det internationella samarbetet.På detta område pågår ett intensivtinternationellt lagstiftningsarbete t.ex. vad avser in-formation om bankkonton. Utredaren ska dock belysaom det alltjämt finns luckor i regelsystemet eller imyndigheternas förutsättningar att verka över grän-serna i extraordinära situationer.För det tredje ska utredaren se över om priorite-ringarna är optimala och resurstilldelningen tillräckliginom och mellan de många sektorer och myndighetersom berörs.För det fjärde ska utredaren överväga om det pånågra områden finns behov av en särskild lagstiftningvid extraordinära situationer. I har vi på fleraområden särskild lagstiftning som kan sättas i kraftvid krig och krigsfara. Något motsvarande regelsys-tem finns dock inte för andra extrema händelser. Börett sådant införas?För det femte ska utredaren översiktligt studeralagstiftning och centralt myndighetsarbete i någramed jämförbara länder. Särskilt bör upp-märksammas insatserna som vidtagits efter den 11september 2001. Vad kan vi lära av andra länder?Så långt det i regeringsförklaringen aviseradeuppdraget.Herr talman! Ingen vettig människa vill se bomberfalla. Ingen vettig människa vill att oskyldiga perso-ner ska komma till skada. De allra flesta av oss kän-ner stort obehag inför det som sker i Afghanistan.Jag förstår att många undrar hur FN kan sanktionerabombningar av ett land såsom nu sker. Jag tror att detär avgörande att vi lugnt och sakligt försöker benaupp de frågeställningar som är aktuella.Först: Alla länder har rätt till självförsvar - artikel51 i . har i två resolu-tioner bekräftat att denna rätt till självförsvar gälleräven vid storskaliga terroristattacker som den somdrabbade den 11 september.Rätten till självförsvar omfattar även militära me-del. Men - det tål att understrykas: En militär aktionmåste ske i överensstämmelse med folkrätten. Detbetyder att den måste vara riktad mot legitima ochavgränsade mål. Det betyder att varje insats måstevara proportionerlig i förhållande till sitt syfte. Detbetyder att den som genomför aktionen så långt det ärmöjligt måste se till att oskyldiga civila inte drabbas.Förenta staterna och bör nu åter-kommande rapportera till säkerhetsrådet på det sättsom man redan börjat med. har givit ett enhälligt stöd för de militära aktio-nerna. Enighet råder om att aktionerna står i överens-stämmelse med och de två säkerhetsråds-resolutionerna. Denna syn delas också av årets fred-spristagare generalsekreterare svensk utrikespolitik har folkrätten alltid variten hörnsten. Världen behöver ett regelverk som skyd-dar människors säkerhet i alla nationer, såväl smånationer som stora. Världen behöver regler som slårfast att den gemensamma utgångspunkten alltid måstevara alla människors lika värde.För detta finns FN och folkrätten. ärdet främsta rättesnöret för det internationella samfun-det. Den kom till i dåkonflikter var något som huvudsakligen förekommellan stater. Allt kunde inte förutses av FN-stadgansfäder. Hoten mot internationell fred och säkerhetförändras. Folkrätten måste följa med, utvecklas ochanpassas.Herr talman! Vem ska göra en sådan tolkning?Vem ska stå för att folkrätten ständigt förändras ochanpassas till sin samtid? Som jag ser det finns detbara ett svar: FN och dess säkerhetsråd. Detta är vadsom just nu sker. har givit sitt omdö-me. Vi har ett FN och ett säkerhetsråd som tarsitt ansvar, som fyller det tomrum och de oklarhetersom kan finnas i folkrätten.Naturligtvis gör FN mer än så. FN:s flykting-kommissarie har agerat snabbt för att minska dethumanitära lidandet i . Världssamfundetställer upp med resurser - drygt 300 miljoner kronorfrån svensk sida. har agerat snabbtför att stoppa tillflödet av pengar till den internatio-nella terrorismen och antagit nödvändiga resolutionersom nu tillämpas i nationell lagstiftning. FN:s gene-ralsekreterare har agerat snabbt för att förbereda åter-uppbyggnaden av ett demokratiskt och fritt Afghani-stan och utsett den förre algeriske utrikesministernBrahimi som ansvarig för arbetet. Listan kan göraslängre.Säkerheten i världen är beroende av alla de verk-samheter FN ägnar sig åt. Framför allt är vår gemen-samma säkerhet beroende av ett starkt FN. Kampenmot terrorn ökar nu sammanhållningen i världen. Detär inte en kamp mot en religion, mot muslimer. Det ären kamp mot mördare och mot terrorister. Det är denkampen som förenar. Det är en kamp för demokratioch för människovärdet.En helt ny koalition har vuxit fram mellan nästansamtliga världens länder. Sida vid sida står i dagstater som vi vant oss vid att se på som bittra fiender.Där står och ; där står och Pa-kistan. Det är en helt ny situation som mitt i oroninger hopp. Hoppingivande är också att tendensenmot ett allt svagare amerikanskt engagemang i FN nuviker. närmar sig åter FN.Vi har ett väsentligt starkare FN än på länge.Detta ska vi värna, inte undergräva genom att ifråga-sätta säkerhetsrådets rätt att tolka folkrätten. Om man hamnar i en situation där man ifrå-gasätter säkerhetsrådets rätt att tolka folkrätten blirdet också möjligt att ifrån denna talarstol göra lik-hetstecken mellan det som sker i ochdet som sker och har skett i . Att vi alltidhar tagit avstånd från det ryska övervåld som sker iTjetjenien är ju ett uttryck för just vår anslutning tillfolkrätten. kampanj i har ingetstöd av . Det är ett våld som inte ärproportionerligt i förhållande till sitt syfte. Men förden som inte utgår från folkrätten blir det lätt att sättalikhetstecken mellan självförsvarsaktionen i Afghani-stan och övervåld i . Jag varnarför en sådan hållning.FN fungerar på många sätt precis som vi i ett litetland som önskar: med kraft i sitt agerande,med stark uppslutning från medlemsländerna ochmed förmåga att värna freden, demokratin och män-niskovärdet.Herr talman! I denna internationella, storpolitiskatid, som ju så direkt påverkar vår vardag, blir detväldigt svårt att i en sådan här debatt plötsligt växlaspår till att tala om skattelagstiftningen för svenskaföretag eller till att diskutera vägbyggen i Norrlandsinland eller till att föra samtal om betygssystemetskonstruktion i den svenska skolan. Allt sådant ärviktigt. Det engagerar oss. Vi brinner för det. Mensamtidigt, i som denna, förstår vi att det just nuockså finns andra och större saker att samlas omkringän det som för tillfället är stridsfrågorna i svenskinrikespolitik. Därför ville jag, herr talman, användadenna partiledardebatts första inlägg till att göra den-na principiella deklaration om hur vi ser på folkrättenoch FN:s betydelse.(Applåder)Anf. 41 BO () replik:Herr talman! Det är en styrka för att detfinns en så bred enighet när det gäller synen på dettragiska som inträffade i och ,vad som måste ske och hur folkrätten ska tolkas. Detär bra att är så tydlig i det avseendet.Det har ju lett till att vi reservationslöst från moderatsida har kunnat enas med regeringen i detta ställ-ningstagande. Jag uppskattar att togden tid han gjorde för att utreda just folkrättens storabetydelse och hur man ska tolka den. Därom finnsinga som helst delade meningar oss emellan.Det är kanske bra att det emellanåt blir den typenav debatter som bär en mer allvarlig prägel. Jag kanhålla med ; jag har också funderat litegrand kring vad man tar upp, hur viktigt det än är,med det som till en del har funnits med i debatten.Men som själv sade finns det yt-terligare utrymme. En mycket allvarlig sak som ärmer övergripande är synen på den ekonomiska ut-vecklingen, alldeles oavsett hur den påverkas av vadsom skedde . Jag känner ett mycketstort bekymmer över att vi går in i lågkonjunkturen,en lågkonjunktur som kan bli mycket djupare ännågon egentligen har förutsett, då fler kan tappa job-bet och färre får en chans att få ett nytt. Och jagmåste be statsministern att använda den förhållande-vis korta tid som finns till att försöka förklara rege-ringens passivitet i denna fråga, därför att lika mycketberöm som jag kan ge i det som före-nar oss, lika mycket kritik har jag anledning att ge förden passivitet som regeringen trots allt visar när detgäller det viktiga för var och en att kunna få jobb ochatt känna att ekonomin kan växa bättre även i enlågkonjunktur. , varför vill regeringeninte gå ut till med förslag som kan ökatillväxten och skapa möjligheter till fler jobb?Anf. 42 Statsminister ()replik:Herr talman! fråga är naturlig. Dentillhör naturligtvis skyldighet och rätt attdiskutera.Jag ska villigt erkänna att jag känner mig osäkerpå den ekonomiska utvecklingen. Jag är nog inteensam där. Jag tror att vi alla just nu söker efter teck-en: I vilken riktning går det?Min bedömning är den att vi går in i en fas avavmattning som ändock har förutsättning attvända uppåt. Så tror vi från regeringens sida att detkommer att utveckla sig. Där är vi en del i en ganskastor internationell kör. Det är en samfälld bedömningjust . Men vi vet inte.Men då är det viktigt att man för en politik sommedger nya initiativ och som också lämnar utrymmeför att möta en nedgång som kan bli kraftigare än densom vi nu ser.Vi har med stöd av en riks-dagsmajoritet byggt upp marginaler i svensk offentligekonomi. Vi är inte trängda statsfinansiellt. Nästa årstimulerar vi t.o.m. den svenska inhemska efterfråganmed ca och har ändå ett överskotti de offentliga finanserna. Det är ett styrkebesked.Det var dit vi ville komma, att i lite sämre tiderkunna säga till barnfamiljer, pensionärer och andra attvi står för en politik som också i sämre tider syftar tillutjämning. Vi tror att den trygghet som ligger i rättvi-san är en drivkraft också för ekonomiska initiativ. Vihåller fast vid den politiken.Därutöver gör vi, som ni alla vet, en omfattanderegionalpolitisk satsning, en omfattande satsning påinfrastrukturen samt en omfattande satsning på hög-skola och forskning. Det är en politik som jag upp-fattar som offensiv. Men jag skulle aldrig drömmaom att säga att det är en politik som i alla lägen göratt jag känner mig lugn. Det kan ingen statsministergöra någonstans i världen i dag.(Applåder)Anf. 43 BO () replik:Herr talman! Det är självfallet bra att vi har kom-mit ur den kniptång som gångna decennier har sattSverige i. Men det som bekymrar mig är att när deoffentliga marginalerna, åtminstone för tillfället, kansynas betryggande - det finns tendenser även där somär oroande och som vi måste vara medvetna om - ärde privata marginalerna alltför små.Statsministern säger att han är oroad över denekonomiska utvecklingen. De prognoser som nulämnas visar på en stark nedgång och en möjligåterhämtning . Jag gissar att de flesta är be-redda att skriva under på att det finns en större risk attdet blir sämre än att det blir bättre. Vi ska alltid hop-pas på att det blir bättre, men det finns en sådan risk.Nu går det ju inte att bara hoppas och tro. Man måsteockså göra någonting konstruktivt.Den debatt som vi har haft i den för oss övergri-pande och dominerande frågan om FN:s roll, omfolkrätten, om synen på terroristbekämpning har visatatt regeringsunderlaget verkar något splittrat i denfrågan. Det innebär en möjlighet för frigöra sig också i andra avseenden, från den in-låsning som har lett till svårigheter att vidta de åtgär-der på skatteområdet och på andra områden som kange oss en starkare krona, som kan vända flödena såatt kronan blir starkare och inflationsrisken blir mind-re och som kan göra så att inte välståndet urholkas pådet sätt som redan har skett.Den stora frågan är: Är regeringen beredd attöverge den vänsterallianspolitik som har gjort att vigår in i en lågkonjunktur med den högsta arbetslös-heten någonsin? Är man beredd att vidta de åtgärderför småföretagare som inte bara vi moderater utanockså de andra borgerliga partierna har lagt framförslag om på bord? Är statsministernberedd att låta finansutskottet gå ifrån de gränser somfinns?Är socialdemokraterna beredda att utnyttja möj-ligheterna att här i skapa en bred alliansockså för en politik som motverkar lågkonjunkturen,som innebär mindre regleringar och mindre byråkrati,som leder till att det blir lättare att anställa och somgör att man kan slopa överbeskattningen för företa-gen?(Applåder)Anf. 44 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag sätter värde på Bo Lundgrenserkännande att vi nu har kommit ur den kniptång närdet gäller offentliga finanser som har befun-nit sig i under en mycket . Ja, det har vi gjortoch det ska vi tacka den här och dess före-gångare för. Det har varit ett hårt och tålmodigt arbe-te. Men vi har skaffat oss en frihet. Det är bra attvi alla ser den. Vi behöver den om vi ska klara destora åtaganden som vi har på välfärdsområdet.Sedan är det ingen hemlighet för Bo Lundgreneller för någon annan att det samarbete som vi harmed och omfattar inteutrikespolitik, säkerhetspolitik och Europafrågor. Jagtror inte att jag behöver fördjupa mig i varför vi hargjort det valet. Det är säkert ett naturligt ställningsta-gande från alla tre partier.Däremot har vi inte kommit så långt som vi skulleha önskat med det samarbete som vi har haft om denekonomiska politiken, om sysselsättningspolitiken,om miljöpolitiken och om jämställdhetsfrågorna. MenSverige är i alla avseenden i ett läge då vi harbättre förutsättningar än vad vi hade i motsvarandekonjunkturfas vid tidigare tillfällen. Samarbetet kannaturligtvis ta åt sig en del av äran för detta.Om bjuder in till ett brett samarbeteär jag alltid öppen för ett sådant. Men låt mig göra ettklarläggande på en punkt.Det är tre saker som går igenom i de borgerligapartiernas gemensamma ekonomiska politik: massivautförsäljningar av statliga företag, stora skattesänk-ningar med dålig fördelningspolitisk profil utöverdem som regeringen redan gör och dessutom en fi-nansiering av skattesänkningarna som ofta innehållerdet som vi trodde att man hade kommit bort ifrån,nämligen s.k. dynamiska effekter, dvs. att de finansie-rar sig själva.En sådan politik är vi inte beredda att samarbetaomkring. Den har lett oss in i fördärvet tidigare. Viska inte tillbaka dit en gång till.(Applåder)Anf. 45 () replik:Herr talman! stöder regeringenstolkning av folkrätten reservationslöst, och regeringenstöder bombningar i reserva-tionslöst.Det finns andra tolkningar av folkrätten. Vi är heltöverens om att det är FN och folkrätten som ska gäl-la. Det är alldeles riktigt att länder har rätt till själv-försvar enligt artikel 51. Men, precis som statsminis-tern sade, finns det också regler för hur den rätten skaanvändas. Det finns även en restriktion som innebäratt man kan använda sig av den rätten i avvaktan påatt säkerhetsrådet fattar de nödvändiga beslut somkrävs för att upprätthålla fred och säkerhet. Ett beslutom en ny resolution med konkreta förslag fattadesockså i FN den 28 september.Jag är inte ensam om att hävda att frågan i ochmed detta borde föras tillbaka till säkerhetsrådet. Jagär inte ensam om att hävda att det går att tolka folk-rätten så att det är säkerhetsrådet som ska ta ställningtill bevisen och som ska diskutera vad som ska göras.Sverker och har fram-fört samma tolkningar, och det finns många fler, intebara i utan också i andra länder.Det är inte att försvaga FN och FN:s nutida ochframtida roll att föra en aktiv diskussion om folkrät-ten och tolkningen av den utifrån att vi befinner oss iett nytt läge. Detta har aldrig hänt . ska vidiskutera hur vi ska förhindra att det händer igen.Det är också många, som i likhet med mig, ser hurvåldsspiralen trappas upp, och de varnar för att demilitära insatserna och bombningarna i själva verketspelar terroristerna i händerna.Anf. 46 Statsminister ()replik:Herr talman! Reservationslöst stöd för rättatt försvara sig - självförsvarsrätten är ett fundament ifolkrätten. Men när försvarar sig ska den rättenockså utnyttjas på ett sådant sätt att den står i över-ensstämmelse med internationell lag, och då har jagtalat om vad som gäller. Det är oerhört viktigt att inseatt det finns två led i resonemanget. Det är inte frågaom ett reservationslöst stöd för olika typer av insat-ser, utan om ett reservationslöst stöd för rättatt försvara sig. Det var det första.Jag hade hoppats att skulle tatillfället i akt att rätta till sitt misstag om Tjetjenien.Det är faktiskt så att vi alla har protesterat mot Ryss-lands oproportionerliga våld i . Det ärorimligt att använda som någonting som ären parallell till det som sker i , såvidaman inte helt bortser från folkrätt. Passa på, GudrunSchyman, att använda den sista repliken till att fak-tiskt inte hamna i den positionen!Sedan är det på det viset, herr talman, att det initi-ativ som jag talade om med om ettbrett svenskt samarbete för en rättvisare värld kom-mer vi socialdemokrater alltid att utgå från. Dettasamarbete måste bygga på en uppslutning kring inter-nationell folkrätt, annars är det meningslöst.(Applåder)Anf. 47 () replik:Herr talman! Självklart ska vi sluta upp kring deninternationella rätten. Det är därför som vi också idetta läge ska se till att den inte missbrukas. Det ärdärför som vi ska se till att det blir fullständigt klartatt enskilda länder inte kan ta den internationellaordningen i egna händer.Jag vill gärna höra av hur han serpå möjligheten, om tycker att det finns terroror-ganisationer i andra länder, att utvidga de militärainsatserna - man har talat om det - till att också gällaandra länder. Tycker att det är säker-hetsrådet som ska fatta beslut om en sådan utvidg-ning? Eller har rätt att göra det på egen hand föratt det sedan ska diskuteras och bedömas i säkerhets-rådet? Vem ska ha initiativet - det är det fråganhandlar om - är det en enskild stat eller är det säker-hetsrådet?När det gäller handlade frågan om attdet då var fullständigt klart för var och en att militäramedel inte är något sätt att bekämpa terrorismen på,och det var därför jag tog upp den. Det var en klarhetdå, men tydligen inte nu.Anf. 48 Statsminister ()replik:Herr talman! Den här debatten har handlat omfolkrätt. För man in en jämförelse mellan Tjetjenienoch i debatten har man nog anledning attnyansera och precisera sitt resonemang. Det vore juohyggligt dystert om vi i riksdags kammarehade partier som folkrättsligt hamnade i läget attRyssland hade rätt att bomba i men attUSA och inte hade rätt till självförsvari . Tänk igenom detta ordentligt!Sedan folkrätten återigen. Är det så att ,eller andra ser att det pågår ett arbetesom syftar till att stödja terrorister, har FN sagt attalla de som stöder, finansierar, härbärgerar interna-tionell terrorism är delaktiga av terrorismen. Själv-försvarsrätten gäller också där. Då ska man kunnaförete tydliga bevis och göra det mycket troligt att dethänger ihop på så sätt. Den aktuella situationen, somjag har läst den, är inte av det slaget att något sådantandra land är aktuellt. Men skulle det vara aktuelltska det också prövas enligt folkrättens regler, ingen-ting annat. Allt annat leder ut i ett tillstånd där vi somlitet land kommer att finna att vi ärrättslösa.Anf. 49 () replik:Herr talman! Det var utomordentligt välgörandeatt så entydigt redde ut vad folkrättentillåter och inte tillåter. anförande varju ett utomordentligt skarpt vidräknande med de tvåstödpartier som regeringen har i en lång rad frågor.Göran nämnde att här står och Pa-kistan sida vid sida och och sida vidsida och att hela säkerhetsrådet är enigt. Det skulle dåha tett sig utomordentligt konstigt om inte vi skullekunna få till stånd ett samförstånd över den s.k.blockgränsen i vårt land. Det är sällsamt attett par av partier ska förfäkta de stånd-punkter som man har gjort här i dag.Jag tycker också att det är utomordentligt bra attdet förbereds ett arbete i regeringen som handlar omhur ska kunna förbereda sig för eventuellaaktioner av något nära nog otänkbart slag i en fram-tid.Jag tror också att det är viktigt - politik handlar juockså om opinionsbildning, det tror jag att vi alla äröverens om - att vi talar om hur tryggheten kan för-stärkas runtom där vi verkar och finns - i familj, iskola, på arbetsplatser - och vågar samtala om de härfrågorna och fundera över hur tryggheten förstärks ivår miljö där vi dagligdags befinner oss.Herr talman! Jag tyckte att det var tilltalande attGöran med sådant allvar strök under de härfrågorna. Det var bara synd att , närhan sedan tog upp inrikespolitiken, sopade med enkvast som inte var särskilt seriös då han talade om attborgerligheten ska sälja ut en enorm mängd och attborgerligheten sysslar med dynamiska effekter, fördet var ju inte korrekt.Anf. 50 Statsminister ()replik:Herr talman! Vad glad jag blir om jag har fel. Dåkan väl berätta för mig vad det är förförsäljningsintäkter som har i sinbudget på och som är till utför-säljning av statliga företag. Vad är det för någonting?Är det som ska säljas? Vad står på listan,? Detta är det första.Det andra är att man talar om att man ska finansi-era stora skattesänkningar för de bäst ställda genomatt höja produktiviteten i vård och omsorg. Det inne-bär att de som arbetar ska göra lite mer eller attde som arbetar ska bli några färre men att ar-betsuppgiften ska vara lika stor. Det är vad som me-nas med produktivitet om det i den andra kolumnenstår att det ska sparas . Utvecklagärna det där! Jag tror inte att det där är möjligt. Jagtror att när det möter verkligheten finns det ingensådan rimlig politik att lansera, och då finns inte be-sparingen. Men vi vet ju att den stora skattesänkningsom är utlovad kommer att genomföras, och sedanförsätter man sig i ett läge som vi har sett förut. Detvar detta som jag upprördes över och kallade fördynamiska effekter.Trygghet är att veta att också den som är diabeti-ker är försäkrad vid arbetslöshet och sjukdom.Trygghet är att veta att alla är med i de skyddsnätsom vi bygger upp.Trygghet är att barn och gamla står i centrum förvåra ansträngningar.Trygghet är att växer och utvecklas.Låt oss tala om trygghet. Det är ett fantastiskt ord,en stark signal i en orolig tid som rymmer allt avkonstruktiv politik. Men svara gärna på frågan omutförsäljningar och dynamiska effekter.(Applåder)Anf. 51 () replik:Herr talman! kan vara glad, för hanhar fel. Hoppas att glädjen håller i sig ett tag.När vi pratar om produktionsökning så behöverinte börja tala om sjukvård och of-fentlig sektor. Tala om svenskt näringsliv! De behö-ver få förbättringar, inte minst småföre-tagsamheten. Det nämnde jag i mitt anförande, ochdet skulle förvåna mig om inte också ,åtminstone , kommer till insikten attdetta är nödvändigt för att vi ska hålla uppe de siffrorpå ekonomisk tillväxt som regeringen för närvarandetvingas skriva ned - , höll jag på attsäga.Göran kommer sedan in på trygghet. Mendet är väl ändå inte så att har monopolpå trygghet? När föreslår skattesänk-ningar är det alltid korrekt. När före-slår utförsäljningar, för har ju så små-ningom kommit fram till att det är en görlig metod, ärdet alltid den korrekta nivån. Det här monopoliseran-det som ständigt håller på med när vikommer in på inrikespolitik är inte riktigt trovärdigt.Det är inte så att regeringen har monopol på all klok-skap och på alla idéer som lanseras här, idéer somGöran inte så sällan tar till sig efterhand, ochofta för sent.Tiden har naturligtvis gått ut nu för att vi ska kun-na fortsätta och resonera om vad som står i Kristde-mokraternas budgetmotion, men jag vill med be-stämdhet påstå att har läst den alldelesför lättvindigt - om han över huvud taget har läst den.(Applåder)Anf. 52 Statsminister ()replik:Herr talman! Det var ju synd att inte kommentera det enkla faktum att Kristdemo-kraterna ska sälja statliga tillgångar för 40miljarder kronor. 2003 ska man sälja för ytterligare60 miljarder och 2004 för ytterligare 60 miljarder. Jagpåstår, , att ni tänker sälja ut Vattenfall.Det är vad det handlar om. Eller så tänker ni sälja utdet som finns kvar av , jag vet inte vilket, om niska upp i den typen av tal. Dessutom finns ju sammasiffror hos , så det är uppenbarligen sam-ordnat.Låt mig bara göra klart en sak. Vi vill ha ett stat-ligt ägande också i svenskt näringsliv.