prot · GP0936 · 2001-11-28 00:00:00 — Vi draralltså inte nytta av alla de fördelar som vi har.Synar man siffrorna bakom forskningssatsningar-na visar det sig att näringslivet står för tre fjärdedelarav forskningssatsningar, vilket motsvarar ca3 % av BNP. Av denna forskning står fem företag för80 %, nämligen , , ABB, ochPharmacia . Den resterande delen svarar ihuvudsak de övriga storföretagen för. Mindre ochmedelstora företag har en mycket begränsad forsk-ning och utveckling.Enligt är mindre bra på att överfö-ra kunskap via teknik till nya företag. liggerpå 14:e plats i detta hänseende. Vårt land klarar dåligtatt stimulera företag som är teknologibaserade.Här spelar de fria forskningsinstituten en viktigroll. Den tillämpande forskningen i världen sker iförsta hand, precis som i , i industrin. Somgod tvåa kommer de fristående industriforskningsin-stituten. Den svenska industriforskningssektorn ärliten jämfört med omvärldens.Kunskap och kompetens är av strategisk betydelseför företagens konkurrenskraft, och behovet av stän-dig kompetensutveckling ökar. Industriforskningsin-stituten har en mycket viktig roll som nätverksbygga-re mellan företag och mellan universitet och högsko-lor. Forskningsinstituten är särskilt viktiga för de småoch medelstora företagen som inte har möjlighet atthålla sig med egna teknikavdelningar.Regeringens hantering av frågan om medel tillden industrirelaterade forskningen har kännetecknatsav kortsiktighet och ryckighet. Statens agerande ska-pade stor oro i Forskningssverige vid omvandlingenav myndighetsstrukturen. Frågan är om det över hu-vud taget gjordes någon konsekvensanalys.Innovationspolitiken hamnade i kris innan den ensbörjat. kom alarmerande signaler om atten minskning av anslaget till industrirelaterad forsk-ning och innovationsskapande verksamhet för mindreföretag och för europeiskt forskningssamarbete riske-rade medföra att viktiga delar av svensk industri-forskning skulle tvingas att monteras ned. Stor osä-kerhet rådde, och industriforskningsinstituten såg sinframtid direkt hotad.Efter alla oroande signaler beslutade näringsut-skottets utvärderingsgrupp, NUR, att försöka klargörafakta angående institutens finansiering. Efter ettganska snårigt arbete och med många motsägelsefullauppgifter kan jag bara konstatera att mycket av dettumult som varit hade kunnat undvikas om regeringenhaft bättre framförhållning och bättre planeringsför-måga.Vi moderater kritiserade regeringen för det oge-nomtänkta sätt på vilket man ändrade myndighets-strukturen. Det klargörande om industriforskningsin-stituten som regeringen äntligen kommit med i ochmed det förslag som är föremål för dagens debatt,borde ha gjorts före tillskapandet av den nya myndig-hetsorganisationen och Vinnova.Industriforskningsinstituten är viktiga, och demåste garanteras en långsiktig statlig grundfinansie-ring även efter . är förank-ringen i näringslivet en självklar grundförutsättningför institutens existens. Även forskningsinstitut ärutsatta för konkurrens. En kritisk massa av kluster ärvidare avgörande för att forskning ska kunna utnyttjasoch spridas mellan företagen och skapa ekonomisktillväxt genom produktion. Det krävs alltså både när-het och täthet.Den omstrukturering av instituten som regeringenföreslår är befogad, och ekonomiskt stöd i den pro-cessen behövs. Men det är inte statliga pekpinnar somska styra denna förändring. Detta klarar instituten ochnäringslivet av ren självbevarelsedrift. Omstrukture-ringsprocessen är för övrigt redan i gång. Fyra avSveriges största forskning harslagits samman.Målstyrningen mot de angivna forskningsområde-na bioteknik, informationsteknik, elektronik ochmaterialteknik samt kunskapsfrämjande projekt somberör svensk basindustri är vi överens om.Jag vill särskilt understryka det som vi också skri-ver i betänkandet om att detaljstyrning bör undvikas.Från statens sida, vid utformningen av regleringsbre-ven, måste detaljstyrning undvikas. Utskottet är ocksåhelt enigt om behovet av uppföljningar och utvärde-ringar som ska delges riksdagen.Men kraftfulla åtgärder måste också till för attkomma till rätta med akilleshälar. Sverigeligger dåligt till när det gäller de mindre företagensforskningsandelar. Detta är ett problem som Vinnovamåste engagera sig i genom att utarbeta ett programför att öka de mindre företagens forskningsintensitet.Men detta är också ett allvarligt problem somstaten borde engagera sig i mer övergripande. Rege-ringen borde analysera orsakerna och genombenchmarking ta reda varför andra länders företagforskar mer än svenska. Varför förmår inteatt dra nytta av våra framsteg? Varför misslyckas vinär det gäller att omsätta en världsledande positioninom patentområdet till produktion? Vad är det somhindrar akademiskt entreprenörskap? Det är ju såvanligt förekommande i exempelvis USA.Är det de negativa attityderna till företagande ochentreprenörskap som socialdemokratin står för somspelar in? Är det brister i incitamentsstrukturen somskapats genom en långvarigt allmänt småföretagaro-vänlig politik som är orsaken? Är det de hämmandeskatterna och betungande regelsystemen som brom-sar?Teknikutveckling har varit och är den viktigastetillväxtfaktor såväl för som för vår omvärld.Det är därför oroande att är det enda land ivärlden där utbildningsnivån i naturvetenskap ochteknik sjunker. Bristen på utbildade lärare i skolsys-temet är alarmerande. Färre söker till tekniska hög-skolor. Dessa oroande fakta borde ge regeringenmardrömmar.Regeringen borde analysera svagheterna i detsvenska systemet och utarbeta en strategi för att stär-ka incitamentsstrukturen. Syftet ska vara att fler skafinna det mödan värt att bli entreprenörer och företa-gare och att redan verksamma företag ska vilja ex-pandera bl.a. genom forskning. Särskilt bråttom är detatt utarbeta en strategi för att få en större svensk andelav EU:s forskningsmedel. För att bädda för ett fram-gångsrikt svenskt deltagande i EU:s sjätte rampro-gram måste regeringen agera . Enligt upp-gift har flera institut och universitet av kostnadsskällågprioriterat förberedelserna inför det nya rampro-grammet.Det sjätte ramprogrammet kommer att bli mycketomfattande - under en femårsperi-od. Ska få ordentlig utdelning inom dettamåste arbetet i institut, universitet, högskolor ochföretag börja . Nätverk och Centers of Exellencebehöver byggas upp, och projekt behöver förberedas.Svenska institut, universitet, högskolor och företagmåste hitta sina EU-partner . Ska svenska företagkunna spela med måste medel för svensk motfinansi-ering i tillräcklig mängd också finnas tillgängliga.Den 1 januari 2003 ska förarbetet vara gjort. Detär bara fram till dess. Regeringen säger attstaten har en betydelsefull roll att främja deltagande iEU:s ramprogram, men här räcker det inte med vack-ra ord i en proposition. Regeringen och börhögprioritera denna fråga. Regeringen har ett ansvarför att ska kunna delta fullt ut. Dessutom harman ett ansvar för att uppdraget till gesrimliga förutsättningar att lyckas.Med detta yrkar jag bifall till den gemensammaborgerliga reservationen.Anf. 128 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillden borgerliga fyrpartireservationen.Alla är vi intresserade av och vill ha en god väl-färd, även om vi kanske definierar innehållet i be-greppet välfärd lite olika. Men oavsett det ska välfär-den betalas. Och vad vi än i det här huset beslutar såär det till slut de varor och tjänster svenska folketproducerar i gruvor, stålverk, sågverk och industrierliksom i kontor, forskarlaboratorier och tankesmed-jor som skapar de ekonomiska resurserna för oss attbetala för välfärden.I historiens backspegel kan vi se hur samhälletsresurser har växt från bondesamhällets naturahushåll-ning till det moderna samhällets alltmer sofistikeradesystem - på gott och ont. Vi ser att det är omkring demänniskorna som har förmågan att tänka nya tankar,de kreativa, de innovativa och entreprenörerna somdet har skapats resurser. Jag säger "demänniskorna", i pluralis, eftersom det vanligen är såatt forskarens upptäckt måste vidareförädlas till enprodukt som kan tillverkas och säljas och på så sättskapa resurser för finansiering av den gemensammavälfärden. Vårt lilla land behöver ta till vara hela denmångfald av begåvningar som vi har i form av teore-tiker såväl som hantverkare, enstöringar såväl som"klusterbegåvningar" för att vi ska kunna hävda oss ien alltmer globalt medveten värld.Fru talman! Vi ska fatta beslut om förutsätt-ningarna för viktiga delar av våra möjligheter attförenkla kontakterna, rentav överbrygga ett gap, försmå företag att ta del av forskning och utveckling.Ofta bedrivs denna i en för många småföretagarefrämmande akademisk miljö. Industriforskningsin-stituten har här en mycket viktig funktion. I reserva-tionen diskuteras detta. Vi påpekar att "öppna ochkreativa mötesplatser där forskare, entreprenörer ochbeslutsfattare kan mötas måste skapas".I kommittémotion tar vi uppfrågan om att de mindre instituten, som det heter ipropositionen, bör omstruktureras "med målet attskapa en flexibel och effektiv struktur med ett färreantal starka institut som är konkurrenskraftiga inter-nationellt och har en stark förankring hos näringsli-vet".Vi har inget emot större och starkare institut i sak,men det goda får inte bli sin egen fiende. Jag vill härvisa på det faktum att ett litet forskningsinstitut somt.ex. i med sina 16medarbetare faktiskt leder glasforskningen i Europa.Medlemsföretagen finns över hela och överhela världen, och chefen, , är adjunge-rad professor vid universitet.I GLAFO har de små medlemsföretagen ettmycket aktivt kunskapsutbyte med de stora koncer-nerna i branschen och därmed runtom i stora delar avvärlden, detta trots att den statliga grundfinansiering-en till GLAFO upphörde . I stället för attslå ihop detta lilla men aktiva forskningsinstitut mednågot annat borde staten ge det en långsiktig årliggrundplåt för dess verksamhet, en grundfinansiering.Det finns fler industriforskningsinstitut som är i enliknande situation.Det är bl.a. det här som ligger bakom hemstäl-lanspunkterna 1 och 2 i den kristdemokratiska motio-nen N 9, som innehåller motiveringen till reservatio-nens avslag på regeringens förslag om den huvudsak-liga inriktningen av omstruktureringen av industri-forskningsinstituten. Det synes oss att det goda kan-ske kan bli sin egen fiende.Jag vill också påminna om ännu ett förhållande,som berör svenska företags deltagande i EU:s FoU-program. Vi skriver i reservationen: "Skall det sjätteramprogrammet, som kommer att omfatta drygt 17miljoner euro , ge ordentligutdelning för svensk del, måste arbetet i institut, uni-versitet och företag börja . Det nya rampro-grammet startar . Nätverk ochkunskapskluster (Centres of excellence) behöverbyggas upp, och projekt måste förberedas långt dess-förinnan. Svenska institutioner, institut, högskoloroch företag måste hitta sina partner . "Regeringen lägger inte fram några förslag i propo-sitionen om hur denna viktiga fråga ska hanteras. Densamlade borgerligheten kräver därför att regeringenomgående presenterar en strategi för hur svenska småoch medelstora företag ska kunna medverka i EU:skommande sjätte ramprogram för forskning och ut-veckling.Fru talman! Jag vill understryka denna brist i re-geringens proposition genom att påminna såväl rege-ringen som om en konferens som gick avstapeln i Liége i och där forsknings-kommissionären uttalade an-gelägenheten av att varje enskilt land ställer upp medförstudiemedel i anslutning till det sjätte rampro-grammet.Ett viktigt skäl är att det nu gällande EU-programmet för förstudier inte kommer att finnasmed i nästa ramprogram.Ett annat viktigt skäl är att mindre och medelstoraföretag och forskningsinstitut inte har egna resursertill förstudier av denna art.Vad avser regeringen att göra åt detta, och när skadet ske?Den konferens som jag syftar på hade som temaThe Place of SME:s in Research Areaand the New Framework Programme.Anf. 129 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationen.Betänkandet behandlar förslag om en omfattandeomstrukturering och stora organisatoriska förändring-ar. Vi får hoppas på en god funktionalitet och effekti-vitet. Det finns redan vissa tvivel om detta, varför enutvärdering bör göras inom en inte alltför avlägsenframtid.Vi vill från sida hålla fram trepunkter.För det första måste de aktuella stöden vara lång-siktiga, kraftfulla och överblickbara. Det räcker inteatt det ges bara några nådeår i taget, som ärfallet inom en del forskningsområden.För det andra måste en statlig grundfinansieringfinnas även efter . Det måste garan-teras den industrirelaterade forskningen.För det tredje är det, som framhålls i reservationenoch även har sagts länge och väl, viktigt att kontaktermellan forskare, entreprenörer och beslutsfattaremåste bli bättre. Nya mötesplatser behöver skapas.Fru talman! Betänkandet innehåller många viktigaforskningsområden. Ett av dem är materialtekniken. allmänna beskrivningen av detta område nämnsstål- och metallindustri men inte ett ord om träforsk-ningen. Trä är ju ett biologiskt förnybart material medalla de fördelar som detta ger. Trä är också ett komp-lext material, mycket mer komplext än de flesta kon-kurrerande material. För att vi bättre ska lära oss vilkamöjligheter som träet kan ge oss behövs mer kunskapom trä. För detta krävs också forskning.Stora belopp satsas på forskning om andra materi-al. Man får ibland intrycket att satsningen på trä ute-blir därför att trä inte är tillräckligt nytt och spännan-de. Sanningen är ju den att om något material skabetecknas som framtidsmaterial, är det trä. För att påbästa sätt utnyttja detta komplexa material används i industrin mycket sofistikerade maskiner som ärresultat av forskning, exempelvis mätutrustning medavancerad laser och bildbehandlingsteknik. Utrust-ning för högtemperaturtorkning med ånga är ett annatexempel.För bättre utnyttjande av dessa verktyg behövsspetskompetens i företagen. Denna kompetens skapasi högskolemiljö där forskning bedrivs inom dessaområden.Ett annat område är rekrytering av unga och kvali-ficerade medarbetare, som också behöver stärkaskraftfullt, och ungdomar satsar, som ni vet, helst påen bransch som utvecklas tekniskt och ekonomiskt.Den trämekaniska branschens lönsamhet har längevarit låg, vilket medfört att satsningar på forskningoch utveckling har kommit i andra hand. Endast deriktigt stora företagen orkar satsa på egen forskning.För att även de små och medelstora företagen skakunna ta del av utvecklingen krävs att forskningenbedrivs av ett gemensamt, delfinansierat, organ, ex-empelvis Trätek. Ett sådant organ behövs som sam-ordnare och drivkraft. Många av oss vet också att deflesta projekt som Trätek genomför även delfinans-ieras på projektnivå av deltagande företag, dvs. sta-tens satsning är både absolut och relativt en ganskaliten del.Ökad användning av trä är bra, bl.a. för miljönoch för ekonomi. Forskningen kan bidra tilldenna ökning genom att finna nya och utveckla kändaanvändningsområden för trä, exempelvis massivträ-byggande, träbroar och värmebehandling.Fru talman! I betänkandet sägs allmänt att det ärviktigt att exempelvis området materialteknik komp-letteras med kunskapsfrämjande projekt som berörsvensk basindustri och att basnäringarna är viktiga.Från sida delar vi den uppfattningen.Men vad är malmen, stålet och skogen om inte basnä-ringar? Och visst finns det materialteknik inom dessautomordentligt stora näringar? Svaret är självfallet ja.Jag konstaterar att verkligheten och skriften inte serlikadana ut.Staten har för avsikt att minska sin finansierings-del i Trätek, vilket vi säger bestämt nej till från Cen-terpartiet. Trätek finns i , i ochi . Verksamheten har en utomordentligt storbetydelse för utvecklingen av vidareförädlingen avvårt mycket viktiga material trä, som man här harpåpekat. En positiv utveckling av vidareförädlingenhar också en avgörande betydelse för utvecklingen imånga regioner i vårt land.Med detta yrkar jag bifall till reservationen.Anf. 130 ():Fru talman! Jag tänker börja med att citera:"Viktig vändpunkt för instituten - inom institutssek-torn har vi med stort intresse tagit del av regeringensproposition /02:02, FoU och samverkan i inno-vationssystemet. Propositionen är en viktig vänd-punkt för den nyttodrivna forskningen och industri-forskningsinstituten i . "Artikeln avslutas så här: "Det engagemang somregeringen visar för att utveckla en svensk industri-sektor av världsklass till gagn för tillväxt i samhälletoch industrins konkurrenskraft är för oss en mycketviktig signal för framtiden. "Så står det, fru talman, att läsa i Nyhetsbrev nr 5från från , som är en paraplyor-ganisation för de svenska industriforskningsinstituten.Ett brev med liknande innehåll har skickats till ut-bildningsminister , näringsutskottet,utbildningsutskottet, Per , generaldirektör förVinnova och på IRECO AB.En lika positiv artikel går att läsa i -- under rubriken newsabout Swedish research policy.Fru talman! Jag vet också att harbesökt ett antal institut och även holdingbolagetIRECO och att man där också har varit positiv tillpropositionen. Tyvärr kan inte varamed i debatten beroende på att han inte befinnersig i landet. Men jag vet att han är väldigt intresseradav dessa frågor och gärna skulle ha velat närvara.Propositionen innebär öronmärkta pengar, en tyd-lig inriktning och ett klart långsiktigt ansvarstagande.Det är därför svårt att förstå den kritik och den jäm-merdal - nästintill - som den borgerliga majoritetenger uttryck för.När jag hör här inte minst och Ha-rald vill jag också betona att skillnadernaär ganska stora mellan vad man säger och vad manskriver i reservationen från olika håll. Det gör migförvånad eftersom det bara finns en reservation, mentydligen tolkar man den väldigt olika på olika håll.Fru talman! Jag tycker att det först och främst ärviktigt att framhålla det positiva utgångsläge somSverige faktiskt har, och inte falla in i en negativitet,vilket tyvärr sker i sådana här debatter.Jag citerar ur den borgerliga reservationen som ärbifogad betänkandet: "Det återstår mycket att göra föratt rätta till försumligheter i den politik som har be-drivits ." Sedan hänvisar mantill olika forskningsinsatser.Jag vill ändå ge ett erkännande föratt hon i inledningen av sitt anförande tog med positi-va saker som också belyses i landet och i övriga län-der.Sverige tillhör de länder som i förhållande till sinstorlek satsar stora offentliga resurser på forskningoch utveckling. ökadedessutom de statliga anslagen till forskning och fors-karutbildning med en och en halv miljard kronor.Tillsammans med det faktum att svenskt näringsliv ärmycket FoU-intensivt innebär det att totaltsett satsar av BNP på FoU-verksamhet,vilket är mer än vad något annat land i världen gör.Sverige är enligt det land i världen som in-vesterar störst resurser i kunskap. Med investeringar ikunskap avser de samlade offentliga och pri-vata utgifterna för FoU, högre utbildning och pro-gramvara, s.k. software, i procent av BNP.Näst efter har världens högstagrad av examination i forskarutbildning. har det årliga antalet forskarexaminerade, licen-tiater och doktorer, fördubblats i . Antalet harökat från knappt 1 500 till 3 000 forskarexamina perår. Vi har som mål att fördubbla examinationsgradenytterligare i forskarutbildningen även under de kom-mande åren.Studier gjorda av och att och vi som bor här är bra på att ut-veckla, ta till oss och använda ny teknik. hardet högsta indexvärdet vid en sammanvägning av de17 faktorer som lyfte fram somviktiga för ett lands innovationsklimat och konkur-renskraft. Exempel på faktorer som ingår i indexet ärbefolkningens utbildningsnivå, andelen anställdainom teknikintensiva företag, storleken på FoU-insatser och antalet patentansökningar. ham-nar över EU-genomsnittet för 15 av de 17 olika indi-kationerna.Sverige är också världens största producent avvetenskaplig kunskap per invånare. intar entätplats vad gäller antalet publicerade artiklar perinvånare. Även antalet ofta citerade artiklar är stortom vi jämför med övriga OECD-länder.Sverige har en stor andel anställda inom kunskap-sintensiva företag. Andelen personer på arbetsmark-naden som är anställda inom högteknologiska indust-riföretag är större i än i , och heladet övriga EU-området med undantag för Tyskland.Andelen sysselsatta som arbetar med kunskapsinten-siva tjänster är den största inom hela EU-området.Vi är som sagt bra på att skaffa oss nya patent -något som lägger grunden för en fortsatt god utveck-ling också av svenskt näringsliv. erhöll Sve-rige fler EU-patent i förhållande till befolkningensstorlek än något annat land inom . Även antaletUSA-patent var större i i förhållande tillbefolkningens storlek än i andra förut-om och Japan.Fru talman! Jag vill med detta säga att vi har ettalldeles utomordentligt utgångsläge. Det som jag nuhar försökt redovisa tycker jag markerar detta väl.Det är väl lite magstarkt att då, som reservanternagör, tala om försumlighet när det gäller forsknings-verksamheten.Däremot, fru talman, ska man naturligtvis visaödmjukhet och aldrig slå sig i ro ellerslå sig för bröstet och tycka: Hurra vad vi är bra. Detgäller att gå vidare.Det är nödvändigt, i den konkurrensvärld vi be-finner oss i och med anledning av vårt positiva ut-gångsläge, med en fortsatt bred utveckling som ocksåär en förutsättning för en stark drivkraft för svensktillväxt, en tillväxt som ska vara ekonomiskt, ekolo-giskt och socialt hållbar. Självklart är målet att viäven fortsättningsvis ska vara en ledande forsknings-nation. För det krävs omstruktureringar, bättre sam-ordning, tillvaratagande av forskningsresultat etc.som också redogörs för i propositionen och i betän-kandet.Ett viktigt komplement till den forskning som be-drivs vid landets universitet och högskolor är detmera industrinära FoU-arbete som bedrivs vid indust-riforskningsinstituten. Instituten är t.ex. ett viktigtstöd för mindre företag som är i behov av nya kun-skaper. Institutens FoU-verksamhet måste känneteck-nas av hög kvalitet och relevans, bidra till att nyaväxande områden utvecklas och stödja förnyelse avtraditionella branscher. Det är också angeläget att viintensifierar samarbetet med universitet och högsko-lor.I propositionen framhålls att omstruktureringen avindustriforskningsinstituten måste fortsätta. Ett syftemed det är att skapa färre men större institut medstörre ämnesmässig bredd. Ett annat är att öka insti-tutens internationella konkurrenskraft för att därige-nom förbättra deras möjligheter att erhålla EU-medel.Ett tredje syfte är att öka omfattningen av näringsli-vets aktiva ansvarstagande, vilket också är ett bramått på kvaliteten och relevansen i industriforsk-ningsinstitutens verksamhet.Fru talman! Det som gläder oss socialdemokrater inäringsutskottet speciellt i den avlämnade propositio-nen är att man nu har avsatt öronmärkta nya pengartill forskningsinstituten. Förutom de 70 miljonerkronor i höjda anslag som redan fått tillbioteknik och IT får myndigheten ytterligare 70 färs-ka miljoner för att långsiktigt stärka indust-riforskningsinstituten. Ytterligare 30 miljoner, sam-manlagt alltså 100 miljoner, ska alltså avsättas fördenna verksamhet som permanenta medel för att manska stödja och utveckla denna viktiga verksamhet.Staten och har slutit ett förnyat avtalom parternas respektive stöd till industriforskningsin-stituten . Det är också vik-tigt att betona att för att utveckla och stärka industri-forskningsinstituten krävs näringslivets aktiva delta-gande. Bedömningen är att näringslivets insatser förindustriforskningsinstituten bör kunna uppgå till 25 %av de medel som staten och gemensamtsatsar för kompetensutveckling av instituten. Attstaten härmed tar ett långsiktigt ansvar för industri-forskningsinstituten och den verksamhet som därbedrivs borde det inte råda något tvivel om med an-ledning av den proposition som ligger till grund fördet betänkande som vi nu debatterar.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till förslaget ibetänkande nr 5 och avslag på reservationen.Anf. 131 () replik:Fru talman!