prot · GO0996 · 2001-04-19 00:00:00 — Den generella välfärdspolitiken är grunden ochbasen i alltihop, i att hålla samman så attklyftorna, arbetslösheten och segregeringen inte ökar.Det är grunden och basen. Men sedan krävs det na-turligtvis också riktade insatser.Riktade insatser försöker bl.a. de lokala brotts-förebyggande råden och att arbeta mednär man jobbar med de ungdomar som är på väg atthamna snett. Det finns många projekt, många exem-pel på hur man jobbar med ungdomar som börjatstjäla bilar eller som börjat med narkotika. BRÅ hargett anslag till en stor del av de projekten, till riktadeinsatser, så det krävs båda delar.Men gemensamt för båda delar är att det krävs enhel del skattepengar. Man kommer inte undan det.Alltihop beror i huvudsak på att vi har ork och möj-lighet att ta ut skatt. Här är i sam-ma läge som . Hon ska sänka allaskatter ihop med , som hon skahöja alla utgifter ihop med oss. Det hänger inte ihop.Det hänger faktiskt inte ihop.När det sedan gäller : Krypinte bakom det! Det är en helhet, alltihop. Lika välsom kan ta upp frågan om skolanoch om att eleverna inte klarar kunskapskraven i endel fall, lika väl kan jag ta upp bostadspolitiken gene-rellt sett. Det är ett mycket allvarligt problem och detetablerar nya fakta, en ny social struktur som innebäratt låginkomsttagare inte kommer att ha en möjlighetatt bo i och i de attraktiva yt-terområdena. Det ökar segregeringen.Ragnwi Marcelind har en chans till på sig. Talaom för oss: Har ni fått kalla fötter i den här frågan,eller har ni inte det?Anf. 12 () re-plik:Herr talman! Tyvärr, , kan jaginte svara på den frågan. Jag är inte så insatt i vadsom sker i att jag kan svara på om de harfått kalla fötter. Mina känns väldigt varma med an-ledning av det har retat upp migpå i olika frågor i sitt inlägg.Jag tycker att det är märkligt att kan tala så ordrikt om vilka insatser vi gör förungdomar i kommunerna. Tyvärr är det så att vi göralldeles för lite. Inte minst den hearing vi hade medSocialstyrelsen visade på bristande insatser för attförebygga att unga människor hamnar i en konstantkriminalitet.Visst behövs det skattepengar. Visst behövs detresurser. Visst behövs det prioriteringar. Det är viberedda att göra. Men i min hemkommun där social-demokraterna har haft makten vill man inteprioritera insatser för att hjälpa barn till missbrukare.Man vill inte prioritera insatser för att se till att barnsom växer upp i misshandlande familjer får den hjälpoch det stöd de vill ha. Jag har kämpat föratt få loss pengar till den verksamheten. Man är yt-terst sparsam därför att man ser att det inte ger någrakortsiktiga vinster. Men på lång sikt, , menar jag att det här har stor betydelse.Till sist undrar jag om hållermed mig om det som och säger, att vi måste medvetandegöra för-äldrarna om deras betydelse när det gäller att överföravärderingar och normer till barnen. Varför har intesocialdemokraterna anammat vårt försök att medve-tandegöra föräldrarna genom en landsomfattandekampanj eller genom att driva de här frågorna för attge föräldrarna det medvetandet? Det skulle jag gärnavilja ha svar på.Anf. 13 () re-plik:Herr talman! Jag tror att de flesta föräldrar kännertill vilket ansvar de har för sina barn. Problemet är attde föräldrar som inte gör det - de föräldrar som bris-ter i ansvar - kan vi ändå inte kampanja oss fram till.De behöver i allmänhet något annat stöd av samhälletän annonskampanjer.Det jag har försökt säga är att samhälletmåste fungera så, att där föräldrarna är svaga måstesamhället vara starkt. Det måste finnas ett skyddsnätoch möjlighet att stötta med bra barnomsorg, braskola, bra fritidsverksamhet och bra socialtjänst. Detär fullständigt naturligt.Ragnwi Marcelind hamnar i samma knepiga situ-ation som alltid eftersom är ettrenodlat överbudsparti som vill öka alla utgifter somfinns och sänka alla skatter som finns. Såkanske man kan dra sig fram i opposition ,men man klarar faktiskt inte att styra på detsättet.Anf. 14 () replik:Herr talman! borde sopa fram-för egen dörr. Vad vill göra åtmångmiljonsprogrammet som ni satsade på? Därfinns ju den stora segregationen.Vi moderater vill bekämpa segregation med möj-ligheter, inte med bidrag. Man ska ha ett arbete ochkunna leva på sin lön. Det ska löna sig att arbeta. Detär bra för hela familjen att känna att man duger, ochdet är bra att pappa och mamma kan få gå till ettarbete.Naturligtvis ska de barn och familjer som behöverdet få stöd.Brott är brott vare sig jag blir av med allt jag äger,eller om det bara är en cykel. Det ska utredas ochräknas som ett brott.När det gäller bristen på poliser vill jag säga attSocialdemokraterna är det parti som under hela två årinte låtit utbilda några poliser. Två årskullar togs intein. Bristen på poliser får parti tapå sig.Något som oroar mig mycket, och som jag villställa några frågor till om, är dro-ger. Droger är ett stort bekymmer. Vi vet att drogeroch kriminalitet följs sida vid sida och att de ungasnyfikenhet på narkotika ökar rent generellt. Drog-missbruket har också blivit mer experimenterande.Tonåringar vågar blanda medicin som Rohypnol medsprit för att öka effekten. LSD kombineras med can-nabis för att ge ett starkare rus. Exstacy blandas medalkohol och amfetamin med heroin. GBL tar man föratt öka effekten av andra droger.Det här visas i en rapport som publicerades förnågra dagar sedan.I sade polisen att man vidprovtagning hade funnit upp till fyra preparat i sam-ma prov. Drogmissbruket går allt längre ned i varnade för att vi står in-för ett avgörande val. Rån som hör ihop med detta harfrån 1990 till 2000 ökat med 3 000. Var finns denbrottsförebyggande verksamheten?Anf. 15 () re-plik:Herr talman! har helt rätt när hon tarupp narkotikafrågan som en av de viktigaste utma-ningar vi har framför oss. Där har vi stora och växan-de problem.Jag var i i går och besökte derasbrottsförebyggande råd. Jag pratade med både före-ningar och med polis.Landskrona, liksom och ligger jugeografiskt där de ligger. Man kan konstatera att pågatan har priset på heroin sjunkit från ungefär 2 000kr för ett par gram till ungefär 800 kr.Det beror på att tillgängligheten har ökat. Det i sin turberor bl.a. på det geografiska läget och att danskarnainte har kommit till rätta med sina problem.Polisen kanske borde få andra möjligheter att ut-reda sådana här brott. Vi har tidigare tagit upp fråganom buggning, dvs. Det har Mode-raterna varit emot. Den skulle riktas mot just den härtypen av brottslighet.Jag kan ju passa på att fråga om honär för eller emot buggning som ju faktiskt skulle varaen möjlig åtgärd.Missbruksvården i kommunerna har ju skurits nedkraftigt till följd av attkommunerna har ont om pengar. Låt oss se till attväcka diskussionen om att vi måste öka antalet be-handlingsplatser, och att vi måste öka kommunernasmöjligheter och resurser så att de kan handla uppplatserna.Jag tror att det finns mycket att vinna på det, bådeför enskilda människor och när det gäller att bekämpaden brottslighet - stölder och prostitution - som är enföljd av narkotikamissbruk.Internationellt samarbete är också en väg, som jagsade tidigare när jag nämnde Danmark.Anf. 16 () replik:Herr talman! Det är bra att ärorolig för narkotikasituationen. Men det måste kom-ma konkreta förslag och åtgärder för att bedriva verk-samhet som gör att ungdomarnas narkotikamissbrukminskar. Ungdomar begår alltfler brott och utveck-lingen är allvarlig.Sture Korpi har studerat tre rapporter som be-handlar grova våldsbrott. Siffrorna talar sitt tydligaspråk. dömdes 49 ungdomar till sluten ung-domsvård för brott som normalt skulle ha givit långafängelsestraff; det är mycket allvarliga brott.De tonåringar som döms till sluten ungdomsvårdhar enligt tre saker gemensamt: drog-missbruk, kriminalitet och psykiska problem. Menvård får de inte.Dessutom har rymningsbenägenheten varit stor.Det skapar ju ännu större problem. Ofta har de härungdomarna tagit sig till ställen där vi inte skulle viljaatt några barn var, och definitivt inte de som redanhar problem.Vilka förslag har för att före-bygga att dessa ungdomar begår fler brott, och för attse till att de får vård och behandling och inte är pårymmen?Många av dem har varit med om misshandel.Misshandelsfallen har ökat då det var ca41 000, då vi är uppe i 57 300. Är det ettbra resultat? Har några förslag tillbrottsförebyggande arbete i det avseendet? Det äroerhört viktigt när det gäller en grupp som är så ut-satt.Anf. 17 () re-plik:Herr talman! Vi vet ju hur vill lösafrågan. De vill sätta de här ungdomarna i fängelse.Men det finns inget stöd över huvud taget bland pro-fessionen för att det skulle vara ett bättre sätt att tahand om de här ungdomarna.Det vi har fastnat för är just den slutna ungdoms-vården.Anita säger att antalet har ökat. Det har det.Det beror förmodligen framför allt på att domstolarnai större utsträckning än tidigare dömer till den påfölj-den. har domstolarna dragit sig för att dömatill fängelse.För att komma till rätta med det här på lång siktkrävs det, som också var inne på i sittinlägg, insatser väldigt . Man måste vara bereddatt sätta in insatser redan när man ser att unga börjarhamna snett. Det kan man ofta se väldigt tidigt, kan-ske redan i skolan och barnomsorgen.För det behövs det pengar i kommunerna. Bådeskola, barnomsorg och fritidsverksamhet dras runt påskattepengar. Det är inte trovärdigt att stå i riksdagenoch kräva ökade insatser av kommunerna samtidigtsom man skär ned på bidragen till kommunerna. Detär faktiskt inte trovärdigt. Det är dessvärre en sådanpolitik som står för.Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag ska försöka svara konkret påfrågan om och bostadsbyggandet.Jag hade en träff med en av repre-sentanter i och ett antal byggare för ett parveckor sedan.Folkpartiets representant menade att man klarardet här med allmännyttan trots de försäljningar somgjorts, och att det alltså finns möjlighet att ha ettkommunalt inflytande på bostadsmarknaden.Byggarna, däremot, sade att det stora bekymret äratt det inte går att bygga nya hyresrätter eftersom ingamänniskor har råd att bo i dem.Det är ett tydligt exempel på att det finns mycketsom ligger under detta Stockholmsproblem.Det som är intressant i frågan är: Vilka är alterna-tiven? Det ena alternativet är att man säger att allamänniskor ska kunna bo överallt, och man drar det tillsin spets. Det tror jag inte att någon ställer upp på.Jag är medveten om att jag inte kan sälja min lillavilla i och flytta till . Det räcker intemina pengar till. Jag kan nog inte ens flytta tillStockholms innerstad.Den andra varianten är att säga att det bara ärpengarna som ska gälla. Också det skapar problem.Vad jag tycker borde vara vägledande är att det inteska finnas några miljöer som är så dåliga att männi-skor väljer bort dem. Detta är det som sker . Män-niskor väljer exempelvis bort områden som manupplever som dåliga, som t.ex. yttre delardärför att det är hög brottslighet där. I stället flyttar detill , som både är vackrare och ivissa fall säkrare - om också kanske inte på fredags-och lördagsnätter.Huvudpunkten i detta måste vara att man lyfterupp de svaga områdena och inte säger att likhet skagälla överlag. Människor är inte lika. Det viktiga medden här motionen, något som också blir väldigt tyd-ligt när man pratar med exempelvis invandrarorgani-sationerna, är betoningen på att invandrarna inte skabehandlas som en grupp. De säger: Behandla oss somindivider!Anf. 19 () re-plik:Herr talman! Det kan jag mycket väl ställa upp på.Självklart ska alla människor behandlas som indivi-der. måste man vara klar över att olikagrupper kan ha gemensamma intressen. Annars kanman över huvud taget inte analysera samhället.En politik för att lyfta upp de svaga områdena ochförbättra möjligheterna att bygga är en sak, men attsälja ut och göra om 15 000 lägenheter från hyresrät-ter till bostadsrätter ökar inte på minsta sätt möjlig-heterna att bygga. Det handlar inte om det, utan baraom att föra över kapital från en grupp till en annan.Det är en önskedröm att det här skulle öka byg-gandet med bevarad kontroll från kommunens sida.Det går inte ihop. Det innebär i verkligheten att inner-staden och andra attraktiva områden blir reservat förde rika. Det är bara de som kommer att kunna köpaen lägenhet. Också ungdomar är bannlysta. Inte hellerde har en chans att få en lägenhet i de här områdena.Därigenom etableras nya förhållanden. Det är omöj-ligt att rulla tillbaka en sådan utveckling när den välhar kommit i gång. Då ökar segregeringen.Kan inte i alla fall gå med på attden väg som man valt faktiskt ökar segregeringen?Anf. 20 () replik:Herr talman! Vi har i ett av Sverigesstörsta allmännyttiga bostadsbolag utanför Stock-holm. Det har av alla lägenheter i Öre-bro kommun med närområde, och ändå har vi segre-gation. Jag skulle kunna peka ut de områden där, trotsdenna allmännytta, de svaga finns och där vi har dehöga brottslighetssiffrorna.Frågan är om det går en gräns under vilken segre-gationen finns och om en hög andel hyresrätter, kan-ske i allmännyttan, kan försvaras med att dessa inteskapar segregation. Jag tror inte att det är så.Jag tror att detta styrs av andra mekanismer isamhället, t.ex. förekomsten av bra skolor. När mantillfrågar människor från olika håll visar det sig attungefär hälften av dem som har barn i skolåldernsäger att det viktigaste för valet av bostadsområde ärskolan. Finns det en bra skola i området kan manockså tänka sig att bo där.Jag kan acceptera att avsaknad av hyresrätter ochallmännytta skulle vara mycket klara tecken på seg-regation. Men det är tyvärr inte så enkelt som att5 000, 10 000 eller 15 000 lägenheter som säljs iStockholm - vilket totalt sett inte är så många procentav allmännyttans hyresrätter - startar segregationen.Det vore väldigt bra om vi kunde säga att det skullekrävas eller hyresrätter för att vi inteskulle få någon segregation, men så är det inte.Anf. 21 () re-plik:Herr talman! Jag trodde att vi faktiskt skulle kun-na få ett ställningstagande för den uppenbara ochmycket enkla slutsatsen att om inga kan flytta till ettställe utan alla hänvisas till ytterområdena, ökar seg-regationen. Det är en mycket enkel slutsats. Jag trod-de faktiskt att jag skulle få att gå medpå den, för den är alldeles uppenbar, men det skerkanske i nästa omgång.Han säger vidare: Vi har ändå segregation. Ja, dethar vi haft . Vi har när vi under efterkrigstidenbyggt upp välfärdsstaten sett till att , i motsatstill många andra länder i västvärlden, inte fått slu-mområden. Vårt land förskonades från sådana, ochdet berodde på den sociala bostadspolitiken, som stodoch står på de kommunala bostadsföretagen och påbruksvärdesprincipen.Man klarar inte att få majoritet i den här kamma-ren för att riva upp den sociala bostadspolitiken, menman lyckas riva ned den bakifrån i endel kommuner. På det sättet etablerar man nya för-hållanden och kommer in på en väg där går isamma riktning som många andra länder med storaområden som närmast präglas av gettoisering ochförslumning. Vi är på väg att på allvar beträda denvägen.Man kan säga att vi redan har segregation. Ja, dethar vi, och den ska vi motverka på alla sätt, men vimåste använda metoder som minskar segregeringen.Vi kan inte göra som en läkare som skaffar arseniknär en patient blivit sjuk. Man måste ge medicin ochinte gift i ett sådant läge. Man måste sätta in åtgärdersom minskar segregeringen, inte sådana som ökarden.Anf. 22 ():Herr talman! Jag har lyssnat mycket noga på denhär debatten. Jag ska börja med att berätta lite grannom vad som står i inledningen till den skrivelse somligger till grund för den här debatten, Brott kan före-byggas. Jag tycker att den är bra. I en sammanfattningframhålls att brottslighet är ett samhällsproblem somska angripas utifrån en bred kriminalpolitisk ansats.För denna krävs samverkan med andra samhällsom-råden, lokala myndigheter och organisationer, nä-ringsliv och enskilda.Det krävs ett fortsatt stöd till det lokala brotts-förebyggande arbetet, som flera har nämnt. Det krävsockså att det brottsförebyggande perspektivet vidgastill att omfatta också andra samhällsområden än rätts-väsendet. krävs att det internationella samar-betet intensifieras med som en drivande kraft.Dessa uttalanden gör det tydligt för mig att detkrävs jättemånga insatser på åtskilliga områden.Gunnel sade att det krävs många aktörer som isamverkan kan se till att förhållandena blir bättre ände är i dag.Det här arbetet måste drivas på tre nivåer. nämnde att insatserna primärt måste sättasin med inriktning på hela befolkningen innan brotthar begåtts, innan man över huvud taget funderar påatt begå något brottsligt. Sekundärt krävs insatser förmänniskor som befinner sig i olika risksituationer,t.ex. som bor i riskområden eller på annat sätt kananses ha större benägenhet att hamna i brottsligasituationer.Slutligen krävs insatser för att människor som redanhar begått brott ska slippa återfalla i brottslighet.Det finns liknande sätt att arbeta på inom andraområden av vårt samhälle, och vi i Vänsterpartiettycker att dessa insatser borde kunna slås ihop. Vitänker då på det alkohol- och drogförebyggande ar-betet, som bedrivs på precis samma sätt och medsamma syfte - ofta med inriktning på samma gruppe-ringar av människor - och även på hälsobefrämjandeåtgärder. Dessa insatser går i samma riktning.Vänsterpartiet vill vara pådrivande i de flesta de-batter, även i den här. För de insatser som jag nysshar nämnt behövs det mycket mer pengar till kom-muner och landsting. Det är dock viktigt att vara klaröver att det inte bara är pengar som gör att det brotts-förebyggande arbetet utvecklas väl. Man måste ävenfråga sig om det alltid är samma instans som skautföra ett visst arbete.Utför polisen alltid rätt sorts arbete? Utför skolanalltid rätt sorts arbete? Är det sant att socialtjänstenalltid ska utföra det jobb som den gör? Det kanskeinte är så. Om man tittar över det noggrant kanske detblir ett mycket bättre utfört arbete och dessutom billigare penning. Det kan aldrig vara fel.Jag har själv jobbat i i ett stort drog-förebyggande arbete som bekostades av Folkhälsoin-stitutet, kommunen och ett studieförbund. Alla tyckteatt det var ett mycket bra projekt. Det var mångaaktörer som var inblandade i det.Det jobbigaste var att hitta pengar. Den mestakraften gick åt till att förbereda att söka pengar ochnär sedan pengarna var slut se till att projektet kundefortsätta. Jag tycker att det är tråkigt. Jag tror att detfinns många bra projekt ute i som borde fåfortsätta men att det och på just den platsenkanske inte finns pengar för tillfället.Jag vill berätta om några projekt som vi tycker ärbra förebilder. Ett av de projekten handlar dessutomom förebilder. Det är ett pojkprojekt som bedrivshemma i mitt landskap . Där har enkvinnlig specialpedagog tagit initiativ till ett projektför pojkar i åldern 6-10 år.Det upprörde mig väldigt mycket att det är 90 000pojkar i åldern som lever mer eller mindreutan pappor. Bl.a. har AnnBritt Grünewald talat väl-digt ofta om interner på Österåkeranstalten. Nästanalla interner har saknat en bra manlig förebild, dvs. enpappa.Nu tror jag inte att det är så enkelt att det går attersätta pappor. Ingen kan ersätta en pappa. Men jagtror att det går att göra väldigt mycket för att mångapojkar ska få det bättre.En intern uppskattar enligt en egen kalkyl att hanskriminella liv har kostat samhället 17 miljoner kro-nor. Vi har tittat lite på det. Vi tror att det ska tillbetydligt mer pengar om man tittar på vad det harkostat hans omgivning att han har levt ett kriminelltliv.Det pojkprojekt som bedrivs i mitt hemlandskaphandlar om att man utbildar vanliga vuxna män. Manhar hittat många i föreningslivet. I där jag borhar man hittat förebilderna i A-laget i bandy. Detberor bara på att det finns hemma. Det är inget somsäger att det är det bästa, men det har man gjorthemma.Man har gett utbildning till dessa manliga förebil-der. Sedan har man plockat ut pojkar som vill varamed i projektet. De har träffats ochgjort typiska pojksaker tillsammans som dessa pojkarinte har någon möjlighet att få annars i sina liv.Samtidigt har man, och det är det viktiga, pratatoch umgåtts på ett vardagligt sätt. Det har naturligtvisockså varit konfrontationer. Det tror jag att mångapojkar som lever med bara mammor väldigt väl be-höver. Mammor ger andra saker, men jag tror attpojkar har ett stort behov av att "tråckla" lite medmän.Man har räknat ut vad projektet har kostat. Omman jämför med de 17 miljonerna har det kostat1 per pojke och 15 tillfällen. Ser man det i ettstörre och brottsförebyggande perspektiv är det fruk-tansvärt billigt.Det är lite roligt att kunna säga att vi i Vänster-partiets justitieutskottsgrupp var på studieresa i Göte-borg under den förra plenifria veckan. Där besökte vitvå projekt som arbetade med brottsförebyggandeinsatser.Ett av projekten heter Bryggan. Där tar man emotdömda när de kommer ut från sina fängelsestraff. Detvar från början tänkt som en träffpunkt. Internernasjälva hade sagt att de inte visste vart de skulle tavägen när de kom ut. De skulle få hjälp med att tvättaoch göra vardagliga saker.Den här verksamheten har verkligen vuxit. harman grupper av olika slag. De har en fin lokal mitt iGöteborg där de träffas. Man har utökat med verk-samhet för svenska dömda som sitter fängslade iutlandet. Man har gruppverksamhet för barn ochungdomar där man gör bra saker. Det gäller barn tilldem som har varit dömda.Sedan var vi på ett ställe som hette Solrosen. Detär verksamhet för barn till dömda. Man har grupp-verksamhet där man ger barnen bekräftelse, prataroch ger barnen möjlighet att uttrycka sina känslor ochvad de funderar över. Det kanske inte är alldelessjälvklart för föräldrar och vuxna i omgivningen attprata och vara naturlig inför sådana svåra situationer.Herr talman! kommer att beröra re-servationerna i betänkandet. Jag vill avsluta med attsäga att debatten har handlat rätt mycket om polisen.Polisen har en viktig roll i det brottsförebyggandearbetet. Men enligt går det inte attbedriva brottsförebyggande arbete med bara polisen.Vi tror att det på den primära nivån och den se-kundära nivån behövs mycket mer kraft och merinsatser för att vi ska slippa att låta polisen ta tag i såmånga brottssituationer. Vi tycker att debatten skullemå gott av att förskjutas lite grann så att vi talar merom det förebyggande arbetet och insatser för risk-gruppen, dvs. 23 () replik:Herr talman! Vi delar synsättet när det gäller deideella organisationernas betydelse i det brottsföre-byggande arbetet, . En viktig del ärledarskapet, där det finns stora brister. Det behövsockså uppmuntran och stöd från samhällets sida föratt kunna bedriva det arbetet.Yvonne berörde till viss del kriminal-vården. Jag skulle vilja ställa en fråga. Anser YvonneOscarsson att det finns tillräckligt med resurser inomkriminalvården för att bedriva ett brottsförebyggandearbete och minska återfallsprocenten? Är synligapoliser ute i vardagen i förebyggande syfte någontingsom tycker är positivt?Projekten är väldigt intressanta. Det är synd närett projekt slutar och det inte finns resurser. Här är vitillbaka till frågan om resurser, oavsett om det sedanär på eller statlig nivå. Det behövs ocksåstöd organisatoriskt och ekonomiskt för att hållaarbetet vid liv så att det blir bra förebyggande åtgär-der.Långsiktighet i det brottsförebyggande arbetet gerekonomi. Men det ger också stora humana värden.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! Jag håller med är det som verkligen ger resultat somär hållbara. Jag tror inte alls på ett projektsamhälledär vi ska ha kortsiktiga projekt.Jag tror att alla skulle må gott av om bra projekt,precis som var inne på, kunde få möj-lighet att fortsätta och integreras i vanlig ordinärverksamhet. Man kunde också på ett bättre sätt spridabra projekt som fungerar på ett ställe så att man kanlära sig på andra ställen.Också jag tror att man kan använda ideella före-ningar på ett mycket bättre och effektivare sätt än vadman gör, och många har ett väldigt stort intresse avatt göra det.