prot · GP0933 · 2001-11-23 00:00:00 — Det gäller naturligtvisäven när den personen t.ex. ska gå ut och handla i ettvaruhus.Jag måste ändå säga en sak till när jag nu har or-det och har kvar. Det gläder migmycket att sade att vi kommer att följadet här arbetet efter att har yrkat bifalltill väldigt mycket av det som står i propositionen. Vikommer att följas åt. Ett område som jag inte kan låtabli att kommentera var när sade attnågot konsumentdepartement följer vi inte med på.Då skiljer vi oss åt just i den frågan.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag ska inte fördjupa mig just i denförsta fråga jag hade uppe här. Vi har lite olika syn-sätt på det här med att implementera olika handlings-planer i varandra när de går i varandra. Jag ska fak-tiskt ta upp en lite mer jordnära fråga. Det gällermärkning av kött som inte är nötkött.I propositionen talas det om motsvarande systemför märkning - det finns märkning för nötkött. Detstår: "Motsvarande system för märkning och identifi-ering finns ännu inte för andradjur, men man arbetar inom EU med ett liknande,enklare system för grisar igrupp. Obligatorisk ursprungsmärkning av griskötttill konsument är dock inte aktuell . "Det här är ju faktiskt frågor som är väldigt ange-lägna för människor på grund av olika saker närdet gäller just kött som har dykt upp. Vi har en reser-vation, som jag i och för sig inte yrkar bifall till förtids vinnande som det brukar heta, men jag står givet-vis bakom den. Det sägs att frågan inteär aktuell. Vad innebär detta? Ska vi vänta pådet här? Hur jobbar man med den här frågan?Anf. 16 () replik:Fru talman! Det pågår väldigt mycket arbete i denhär frågan. Hade det inte varit så att vi vetat att detfinns ett stort intresse från olika departement för attarbeta vidare med dessa frågor tror jag att vi kanskehade varit lite tuffare i vår skrivning. Men jag vet attdet pågår, och det tycker jag är bra nog. Vi kommernog att ligga på i den här frågan också, kanske till-sammans med , vad vet jag?Anf. 17 ():Fru talman! Jag känner att jag vill kommenteralite omkring det som sade om deteventuella sjätte målet, som mitt hjärta också klapparväldigt starkt för. Vi vände och vred på den fråganmycket och . Slutligen, efter att vi hadevarit på och fått information, lan-dade vi ändå på att de har det som ett sektorsansvar.De fem mål som vi har gäller ju alla konsumenter.Jag vet att funktionshindrade är en särskilt utsattgrupp, men vi har andra utsatta grupper också. Dåtänker jag kanske på ensamstående mammor, som ären utsatt grupp. Jag tänker också på våra invandrare,som är en utsatt grupp. Jag har sett att alla inkluderasi dessa mål. Jag har full förståelse för det stora antal motionsyrkanden som vi har,närmare bestämt 74 stycken, kan man lätt få intrycketatt det råder en stor oenighet om inriktningen på kon-sumentpolitiken. Så är det inte - med ett enda un-dantag förstås. De flesta yrkanden som finns härligger i linje med regeringens proposition, och jag ärväldigt glad över den samsyn som trots allt finns.Men det kan inte ha undgått någon här i kammareneller på åhörarläktaren att det faktiskt finns ideologis-ka skiljelinjer.Konsumentfrågor är ju i grunden viktiga demo-kratifrågor. Konsumentpolitik är ett långsiktigt arbetesom ska ha såväl förankring som konsumenternasförtroende. En god konsumentpolitik är också enviktig välfärdsfråga. Men som jag ser det behöverpolitikområdet utvecklas i takt med denökade globaliseringen, avregleringarna och den snab-ba utvecklingen av IT-tjänster. Därför är det så be-klagligt att inte tar fasta på det i ställetför att göra konsumentpolitiken till en individfråga.Från har det framhållits att de före-slagna åtgärderna "styr över konsumenternas fria val"vilket av dem tolkas som "förmynderi". Vänsterparti-et delar inte den inställningen. Jag ser i stället attkonsumentpolitikens huvuduppgift är att skapa engrund för förtroende genom öppenhet och kommuni-kation med konsumenter, producenter, oss politiker,föreningsliv och andra intresserade. Det är alltså enständigt pågående process, ett samtal om vilket inne-håll konsumentpolitiken ska ha.De frivilliga organisationerna är i det här sam-manhanget oerhört viktiga aktörer, inte bara härhemma i utan också i olika internationellaforum. Men organisationerna måste få förstärktaresurser för sitt arbete. Vi har skrivit i betänkandet"". I min föreställningsvärld är "" redaninför nästa budgetförhandlingar. Sammantaget anserjag i alla fall att den här framlagda handlingsplanen ären bra utgångspunkt för den framtida konsumentpoli-tiken.Fru talman! En framgångsrik konsumentpolitikinnebär att konsumentfrågorna flyttas upp på denpolitiska dagordningen. Men vill inte hanågon politik alls på området. I stället ska principenpacta sunt servanda, dvs. avtal ska hållas, vara väg-ledande. Därmed synliggörs de grundläggande ideo-logiska skillnaderna mellan och Mode-raterna. Vi är visserligen för pacta sunt servanda,men anser likväl att kund och säljare inte är jämbör-diga parter. Därför är det viktigt med en konsument-lagstiftning som skyddar oss konsumenter mot oskä-liga avtalsvillkor.Vidare framhåller att konsumentpo-litiken bygger på en föreställning om att konsumenterär värnlösa och näringsidkare elaka. De framför ocksåkrav på att ska reduceras till ettminimum för att det bidrar till "passivitet och skapardyr och otymplig byråkrati och ligger efteri utvecklingen". Så står det faktiskt i Moderaternasmotion.Det här tycker jag är ett helt häpnadsväckande på-stående. Jag tycker att det skulle vara klädsamt om vikunde få konkreta exempel på att verket ligger efter iutvecklingen. Ge oss ett enda exempel, !Svenska folket har ett stort förtroende för . Det har ett mycket stort förtroende. Detframgår av kontinuerliga undersökningar som görs avvåra myndigheter. Där brukar alltidligga i topp. Jag måste erkänna att jag inte förstår denmoderata logiken. På vilket sätt ska en avveckling -mer eller mindre - av kunna ledatill starkare och mer medvetna konsumenter? En avde centrala uppgifter som verket har är ju att hjälpamig som konsument att undvika felaktiga val, alltsåatt slippa köpa grisen i säcken.Moderaterna vill också privatisera . Visst, allt är tänkbart. Men finns det någraintressenter? Det är klart det möjligen kan bli en nynisch för att muta in som ett led i den me-diekoncentration som vi redan har. Råd och rön har 130 000 prenumeranter, men den läses av betyd-ligt fler. Tidningen har ett genuint gott anseende, ochdet förekommer rätt ofta att producenter använder sigav Råd & Röns testresultat som ett säljargument. "Bäst i test enligt Råd och rön" brukar vi kunna se iannonsreklamen, eller hur?Jag vill också passa på att framhålla att Råd ochRön är självfinansierad. Det går alltså inte en endaskattekrona till Råd och Rön.Sammanfattningsvis vill jag framhålla att den po-litik som anser ska ligga till grund förkonsumentpolitiken i realiteten är en politik somskapar värnlösa konsumenter.Fru talman! I regeringsförklaringen aviseradestatsministern att och kan komma att slås samman. Jag vet ju inte omdet bara var ett hugskott från sida,eftersom det sedan har varit väldigt tyst i den härfrågan.Från sida vill jag bara deklarera attvi är mycket kritiska till ett sådant förslag, därför attdet finns en uppenbar risk för att konsumentfrågornakommer att hamna i bakvattnet. Jag befarar alltså attkonsumentpolitiken skulle få en mycket låg prioritet,och därför skulle jag vilja rikta en fråga till de social-demokratiska företrädarna om hur de ser på förslagetatt eventuellt slå samman de två verken och vad detror att det kan få för konsekvenser för konsumenter-na.Jag vill nu övergå till att lyfta fram några frågor ipropositionen som engagerar mig och som jag gärnavill lyfta fram. Den ena gäller märkning, som det hartalats mycket om här, och den andra gäller kommunalkonsumentrådgivning.Som konsumenter kan vi köpa t.ex. Rättvi-semärkt kaffe, Kravmärkta champinjoner eller miljö-märkt tvättmedel. Syftet med märkningen är framförallt att man ska kunna styra sitt konsumtionsval ochatt öka förtroendet mellan konsumenter och produ-center. Märkning kan också ses som en kanal förkommunikation mellan konsumenter och producen-ter. Det är väldigt positivt att det numera finns ett såotroligt stort utbud av miljömärkta varor. Kravodladeprodukter har också fått ett stort genomslag hos kon-sumenterna. Det är alltså alldeles uppenbart att märk-ningssystemen har bidragit till ändrade beteende-mönster och ändrade produktionsprocesser.Jag tycker att och argumenterat på ett bra sätt när det gäller varfördet är viktigt med märkning. Jag tycker också att detär självklart att vi måste få ursprungsmärkning på istort sett alla livsmedel, men särskilt på köttproduk-terna. Men det finns ett problem, nämligen att maninom WTO och EU anser att märkning är ett handels-hinder.Fru talman! Vi lever i ett samhälle där våra möj-ligheter och livsvillkor starkt påverkas och t.o.m.styrs av vilket kön vi tillhör. Många av de produktersom tillverkas är skapade utifrån normer somhar formats efter ett av könen, vanligtvis en man.Detta kan innebära negativa konsekvenser för använ-dare som är av det motsatta könet. Att kunna få görasina val även ur ett könsperspektiv har ett stort värdeför både kvinnor och män. Jämställdhetsmärkning avvaror och tjänster tycker jag är ett viktigt medel föratt kunna påskynda utvecklingen mot ett mer jäm-ställt samhälle och ett sätt att motverka könsorättvi-sor. Regeringen har lovat att återkomma i denna frå-ga, och det ser jag verkligen fram mot.Det har väckts ett stort antal motioner som rörfrågan om att göra konsumentrådgivningobligatorisk eller att rikta särskilt stöd till de kommu-ner som tillhandahåller sådan rådgivning.Jag satt med i den konsumentpolitiska kommitténtillsammans med några av ledamöterna här, och detfanns en klar majoritet som förordade att den kom-munala konsumentverksamheten skulle göras till enobligatorisk uppgift för kommunerna. Vi skrev så häri vårt betänkande:"Lokal konsumentverksamhet är en förutsättningför en framgångsrik konsumentpolitik. "Och visst är det så. Den kommunala konsument-verksamheten har en nyckelroll när det gäller rekla-mationer. De flesta ärenden av lokalt i ställetför att skickas vidare till , och det innebär besparingar för samhälletoch för konsumenten. Den lokala konsumentvägled-ningen gör också väldigt många värdefulla förebyg-gande insatser, t.ex. hushållsekonomisk rådgivning.Det handlar om köpråd och råd när man står inför valav el- eller teleleverantör. Jag kan då få råd frånkommunal konsumentvägledning under förutsättningatt sådan finns på hemorten. Marknadskontroller ärockså ett inslag och inte minst fantastiska insatser iskolan. Denna lista kan naturligtvis göras mycketlängre.Jag hade verkligen önskat att regeringen hade lagtfram ett förslag om obligatorisk konsumentvägled-ning i kommunerna, eftersom jag ser det som en rät-tigheteslagstiftning för kommuninnevånarna att ha enkommunal konsumentrådgivning.Men sedan har vi en överenskommelse mellanKommunförbundet och , och då är det fi-nansieringsprincipen som gäller. Det är naturligtvishelt rimligt att lagstiftning som påverkar kommuner-nas ekonomier naturligtvis ska kompenseras fullt ut.Tyvärr finns inte dessa pengar , vilketjag djupt beklagar. Jag vet att vänsterpartister i kom-muner som saknar konsumentvägledning driver påden frågan, och jag bedömer att antalet konsumen-tvägledare kommer att öka efter valet om Vänster-partiet och Socialdemokraterna får ökat väljarstöd ikommunerna.Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till förslaget ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja tala lite grann omkonsumentvägledning. I betänkandet, propositioneneller någon annanstans står det att en miljon svenskarsaknar konsumentvägledning. Jag tror personligeninte att det är så. Jag tror nämligen att åtta miljonerinte saknar konsumentvägledning alls, eftersom deinte går dit. Det finns alltså så många människor somklarar sig utan vägledning, och det är jag myckettacksam för. Det visar nämligen att det finns männi-skor som kan fatta egna beslut.Men jag skulle vilja fråga varförnärheten är så viktig i fråga om konsumentvägled-ning. har man ju t.o.m. beslutat att flera kommu-ner kan gå ihop om samma område. Jag vet att TanjaLinderborg känner till geografin i . Om flerakommuner där går ihop blir det väldigt stora områ-den. Jag undrar om det inte skulle vara bättre att per-sonerna där kunde ringa direkt till Konsumentverketför att få besked om vissa saker.När det sägs att detta är en välfärdsfråga innebärdet att man kramar de väljare som finns i Sverigegenom att säga att de är svaga och behöver politiker-nas skydd och hjälp och i sin allsmäktiga godhetlyfter bort ansvaret för privatekonomin till statenskassa. Därför undrar jag varför det är en välfärdsfrågaatt störa marknaden som består av köpare och säljaregenom att intervenera i dessa frågor.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det blev väldigt många frågor. Kon-sumenterna kan ringa till direkt till ,sade . Ja, men vad kul. Hur ska det gåtill, , om ni får bestämma? Ni vill jumer eller mindre lägga ned . Detkommer inte att finnas några resurser till detta.Sedan måste jag svara på en fråga. Det är ju intekonsumentvägledarna som fattar mina beslut. Devägleder mig fram till ett beslut som jag själv fattar.Varför är närheten viktig? Den är viktig. Det finnsmodern teknik, och den ska utnyttjas. Men det finnsockså ett värde i att ha ganska nära till sin konsu-mentvägledare.Sedan måste jag rätta på enpunkt. Jag är otroligt dålig på geografin i Norrland.Jag känner faktiskt inte till den. Jag bor inte där uppe.Vi kan klart konstatera att ,när borgarna hade regeringsmakten och också hadestörre inflytande i kommunerna så minskade antaletkonsumentvägledningskontor. Men efter valet 1994har antalet successivt ökat. Jag hyser därför stor till-försikt om att det kommer att kunna bli många fler.Jag tycker att helt saknar inlevel-seförmåga för de personer som tvingats hamna i enöverskuldsättning. Ponera själv att man har köpt sigen villa och vid det tillfället hade en ekonomi somgjorde att man kunde klara av det. Men man kan råkaut för skeden i livet som man inte kan förutse. Detkan vara skilsmässa, sjukdom, osv. då att man får skylla sig själv, eftersom man harköpt saker som man inte har råd med och har dragitpå sig skulder som man inte klarar av. Här tycker jagBerit helt saknar inlevelseförmåga, vilketjag beklagar.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag vill rätta på enpunkt: Jag saknar inte inlevelseförmåga. Just den härsituationen har jag full förståelse för. Det måste fin-nas andra lösningar än att skapa denna stora konsu-mentpolitik.En svag konsument är tydligen en bra konsument,eftersom den behöver hjälp och vägledning. Hållerman konsumenten i handen, så går det bra. Om manskulle utbilda människor och lära dem om deras egenekonomi skulle det bli väldigt lite utrymme för kon-sumentvägledare och andra. Om konsumenterna harmöjlighet att läsa på baksidan av produkterna ochförstå vad som står där har de alltså möjlighet attklara sig själva. Jag tycker att vi ska ha starka kon-sumenter i en gränslös värld, men man har inte kom-mit med något förslag som skulle göra den här kon-sumenten stark, och det beklagar jag.Jag undrar om har någon annansyn på utbildningsfrågorna än vad övriga i majorite-ten har.Anf. 21 () replik:Fru talman! Det har jag inte. Det skulle varafrämmande för mig att göra konsumentkunskap till ettkärnämne när inte ens historia är ett kärnämne. Dendagen historia blir ett kärnämne kan jag vara bereddatt slåss även för detta.Jag tycker att det är oerhört viktigt att det härkommer in i utbildningen. Men det intressanta är attvi faktiskt har kommunaliserat skolan och överlåtit åtkommunerna att sköta det här med läroplanen. Ändåfinns det ingenting som engagerar oss politiker såmycket som detta. Vi ska gå in och försökadetaljstyra skolan.Sedan raljerade lite grann kringen svag konsument som måste omhändertas av kom-munal konsumentvägledning. Om man tittar på vilkadet är som besöker de kommunala konsumentvägle-darna ser man att det är en majoritet av s.k. medelin-komsttagare i tjänstemannagrupperna. Jag vet intevad menar med en svag konsument.Jag vet att det finns utsatta konsumenter. har tyvärr inte någon replik kvar, men detskulle vara roligt att få höra vad i det här begreppet.Jag kan också se att ni inte tar särskilt stor hänsyntill våra äldre. Ni har brett ut er i er motion om att nitycker att och länsstyrelserna är förskräckli-ga som lägger sig i detaljplanen när det gäller ut-byggnaden av stormarknader, men stormarknader fårväldigt negativa konsekvenser för äldre personer sominte är bilburna. Man lägger ned deras närbutiker, ochde tvingas kanske att gå till en bensinmack för attköpa dagligvaror till ett pris som vida överstiger depriser som vi som har bil kan få betala.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag har ingen replik utan bara ett svartill på frågan om Konsumentverketoch ska slås samman. Det är enfråga som vi över huvud taget inte har diskuteratännu. Som jag ser det tror jag inte attkonsumenterna skulle tjäna på det.Anf. 23 () replik:Fru talman! Tack så mycket, . Detvar precis det jag ville veta, nämligen om vi deladeden uppfattningen. Det gör vi alldeles uppenbarligen.Men det finns kanske anledning att återkomma tillden här frågan. Vad vet jag? Vi får väl se om detkommer något förslag.Anf. 24 ():Fru talman! Jag ska börja med att yrka bifall tillmotionen L 9, punkterna 6 och 7. Jag ställer migsjälvklart bakom alla våra synpunkter, men avtidsskäl nöjer jag mig med att yrka bifall på de nämn-da punkterna.I nyhetsbrevet som ges ut avKonsumentrådet läser jag på första sidan:Regeringens proposition - konservativ och tradi-tionell.Moderaternas program - reaktionärt och utma-nande.Folkpartiets program - radikalt och modernt.Självklart blir jag mycket glad. Det finns en för-klaring till den här klara och tydliga motsättningen,som beskriver. Det gäller ideologi.Vi har å ena sidan en traditionell socialdemokrati somtror att allt löses i samhället genom centrala starkahierarkiska strukturer. Allt kommer uppifrån. Sedanhar vi en övertro på superman-individen hos mode-raterna. Vi som är socialliberaler tror på ett sunt sam-spel mellan olika aktörer också när det gäller mark-naden.Ett sunt samspel betyder att den offentliga sek-torn, näringslivet och ideella organisationer lämnararenor fria för individen och de s.k. utsatta gruppernaoch att det finns både pengar och regelverk som görde här arenorna tillgängliga för alla. Tyvärr är fortfa-rande det glömda - den gamla socialliberalaformeln - en verklighet. I första hand vill vi jobba fördet glömda Sverige.Så visst är vi glada över sådana här reaktioner. Vikommer att göra allt som vi kan för att den här syn-punkten och de här ställningstagandena ska bli kända. "Du ska bestämma" är grundtanken hos Folkpartietliberalerna i vår nuvarande politik. Detta betyder attkonsumenten ska få bli huvudaktör i konsumentpoli-tiken. Detta betyder att konsumentens ställning skastärkas på alla marknader. Vi tycker inte att hand-lingsplanen, som vi diskuterar, har tillräckligtstarka påpekanden om detta. Vi tycker att handlings-planen fortfarande präglas av den centraliserade sy-nen, med starka hierarkier och starka centrala struktu-rer i samhället. tycker vi att de funktions-hindrade inte uppmärksammas tillräckligt i den härhandlingsplanen. Jag har lyssnat till debatten. Jag harhört de försvarande ställningstagandena som här harfått komma till uttryck, men jag tycker inte att fråganom just de handikappade ska vara självklar och inteens behöva nämnas. Frågan är för stor. Funktions-hindrade behöver enligt deras egna organisationermycket starkare inflytande över konsumentpolitiken.Då räcker det inte med inflytandemålet, utan detta skatydligt specificeras.Vi har framför allt en punkt i vår motion som jagvill lyfta fram. Den gäller de nya marknaderna, meninte den nya delen av de nya marknaderna, utan dengamla delen, den som inte har avreglerats. Vi förstårinte varför konsumentköplagen och konsument-tjänstlagen inte berör offentliga verksamheter.I detta sammanhang har vi agerat . Vikan inte begripa denna skillnad mellan varor ochtjänster som produceras inom näringslivet och varoroch tjänster som produceras av bolag som är statligaeller landstings- eller kommunägda. Det är ett slagsprotektionism som yttras i detta. Det är också enideologisk synvilla, som om den offentliga sektornskulle vara absolut felfri, ett slags gudomligt inslag isamhället som automatiskt tillfredsställer allas intres-sen. Så är det inte.Nyligen avslutades en rättegång om barn som ha-de blivit sjuka på dagis och deras föräldrar som villefå tillbaka sina avgifter. Hur skulle det ha sett ut omdet hade gällt ett privat dagis och inte ett kommunaltdagis? Hur skulle detta ha avslutats? Jag tvivlar på så lätt skulle ha slagit ifrån sig ansvaret somkommunen har gjort i det här sammanhanget.Vad får vi för svar när vi tar fram dessa synpunk-ter i vår motion? I utskottets betänkande sägs att viska avvakta tills alla undersökningar angående av-regleringar läggs fram. Det är inte avregleringarna vidiskuterar här. Det är det som inte är avreglerat i denoffentliga sektorn som vi diskuterar. Varför ska vivänta på svar på vad som har hänt inom elprisområdetnär elproduktionen har avreglerats för att förstå vadsom händer med föräldrar vars barn blir sjuka på ettkommunalt dagis i ett sjukt kommunalt hus? Detfinns inget samband. Svaret som vi får från utskottet ibetänkandet är inget svar. Det är bara ett sätt attkringgå ett mycket stort problem.Det finns också intressanta saker som kan lyftasfram i sammanhanget. Jag har tittat i Konkurrensver-kets nyhetsbrev där det finns en intressant rapport omkommunal planeringsverksamhet och priset på livs-medel. Där framgår det att en trög och långsamkommunal planering kan förhindra etableringen avnya livsmedelsbutiker och minska konkurrensen,vilket i sin tur leder till höga livsmedelspriser. Detfinns direkta samband mellan sektorerna, men det ärsamband som man inte vill se av ideologiska skäl.Där tänker vi ta ordentlig strid om just dessa saker.Jag vill också tala om en viktig men oftast bort-glömd del av det glömda . Bland de skuldsattafinns arbetslösa. De här människorna har ingen möj-lighet att betala, inte ens börja betala, sina skulder.Skulderna rullar på, och räntorna växer hela tiden.Gäller det mycket långvarigt arbetslösa, sitter densom började med en skuld på efter några årmed en skuld på några hundra tusen kronor.Vad händer när den människan får jobb? Frånförsta inkomstdagen slår kronofogden till och vill hahöga inbetalningar från denna människa. Det är enutmärkt metod för att skicka tillbaka den skuldsatta ini arbetslösheten. Om det inte finns den minsta eko-nomiska förbättring i den nya situationen med ettjobb, finns det inte heller motiv, incitament, att över-ge arbetslösheten och gå in i ett aktivt produktivt liv.Vi har föreslagit att och krono-fogdemyndigheten ska starta en diskussion om detta.Detta har avstyrkts. Vi kommer att fortsätta att slåssför de glömda, fullständigt nonchalerade, långtidsar-betslösa. De utesluts mycket ofta från alla andra möj-ligheter som en vanlig invånare har i Sverige.Jag vill också avsluta med att påminna om att vitycker att roll ska definieras på ettannat sätt och att opinionsbildande verksamhet skaskiljas från myndighetsutövning.Anf. 25 () replik:Fru talman! nämnde att man ute ikommunerna försöker hindra och fördröja utbygg-nadsplaner av stormarknader.Men det är faktiskt så som demokratin fungerar.Vi har demokrati i våra kommuner. Demokrati tar tid.Ana oroas över det och undrar i så fallöver vilket styre vi ska ha. Jag undrar om funderar eller t.o.m.oroas över det faktum att utbyggnaden av stormark-nader innebär en enorm miljöbelastning. Vem somhelst av oss kan konstatera om vi åker ut till ,eller vad nu dessa butiker heter, att där står tusentalsbilar parkerade. Oroas över miljö-belastningen? Oroas någon gångöver att cityhandeln utarmas?