prot · GO0958 · 2001-01-31 00:00:00 — De är också finansiellt starka och erkända i sys-temet för att hantera sina rättigheter. Vi kan inte finnanågot skäl till att staten skulle behöva utse en ordfö-rande och ledamöter i . Därför vill vi uppmanariksdagen att besluta att man avvecklar det statligaengagemanget och inte lägre utser representanter iden styrelsen.Anf. 51 ():Fru talman! Jag ska börja med att yrka bifall tillreservation 5 under mom. 8 angående styrelsen förSTIM. Jag ska också tala lite grann om ett gemensamtsärskilt yttrande om biotekniken.Varför ska inte längre ha statligt utnämndaledamöter och en lika statligt utnämnd ordföranden istyrelsen? Varför ska de ha det? Varför ska en kultu-rorganisation och en organisation som har en mycketklar och tydlig karaktär av försvar för gruppintressenvara kopplad direkt till staten?En direkt koppling mellan partipolitik, stat, kultur,forskning och kunskap är inte av godo. Det finnstusen olika sätt att försäkra den svenska allmänhetenom öppenhet och insyn i dessa arter av verksamhet.Det finns verksamhetsberättelser och årsredovisning-ar. Det finns alla möjligheter att granska verksamhe-ten i sådana grupperingar. Men den direkta koppling-en mellan stat och kunskap är i sig inte en styrka. Detär tvärtom en svaghet. Kunskap ska alltid stå obero-ende.Det finns ett annat viktigt argument för att ta bortordförande och ledamöter utsedda av staten frånSTIM. Det är att vi har en tendens i dagens samhälle iSverige som gör att traditionella organisationer ochpartipolitik tillsammans tar hela arenan för sig själva.Då finns det väldigt lite plats för nya grupperingar isamhällslivet. Jag tycker att det civila samhället be-höver öppna arenor, utrymme för nya grupper, ut-rymme för alldeles nyfödda organisationer. Om dehär stora, tunga traditionella organisationerna, ochpartipolitiken med sin koppling till staten, fullständigtdominerar arenan finns det väldigt lite plats för denya. Jag kan när det gäller kulturen vittna om hursvårt det är för t.ex. invandrade filmare i organisatio-nen Kalejdoskop att bli hörda. Därför är det bra om viöppnar så många arenor som möjligt.Det är också viktigt att de här nya organisationer-na får en möjlighet att samarbeta med andra organi-sationer. Att lämna vissa platser lediga i en så viktigstyrelse som skulle kanske betyda att repre-sentanter för andra grupper i det civila samhället fårplats där. Det är mycket viktigt.Framför allt finns det en annan motivation för vårreservation. är en intresseorganisation. kan man jämföra den med LOoch SAF. Det är ingen som säger att staten ska läggasig i vad LO och SAF gör. Vi respekterar tvärtomderas förhandlingar och deras sätt att helt oberoendelösa sina problem. Varför behövs då plötsligt statligkontroll genom direkt närvaro i styrelsen när detgäller kulturen? Är inte detta ett sätt att omyndigför-klara kulturen? Är inte detta ett sätt att diskriminerakulturen, att skapa en underordnad och osäker posi-tion för kulturen?Kulturutredningen har kommit med mycket braargument för att de här ledamöterna och den här ord-föranden ska försvinna. Ändå har man inte lyssnat pådetta. Jag kan minnas att jag bråkade or-dentligt om att få bort den här partipolitiska repre-sentationen i kultur och forskning. Det blev väldigtmycket rabalder. Jag ser att situationen fram till har förändrats - men intetillräckligt.Jag ser att min talartid håller på att ta slut. Jag villbara påminna om att vi har ett gemensamt särskiltyttrande angående biotekniken och att vi vill få bortFrankenstein-spöket från debatten om bioteknik. Vivet alla mycket väl att det ständigt pågår arbete för attdefiniera vad som är etiskt och vad som inte är etisktnär det gäller biotekniken. Vi behöver inte skrämmamänniskorna med vetenskapens framsteg. Tvärtomskulle vi behöva stora kampanjer för att väcka intres-se för naturvetenskapen hos de unga.Anf. 52 ():Fru talman! Årets betänkande innehåller ju myck-et riktigt, som tidigare talare har påpekat, frågor somvi har behandlat tidigare. Men det innehåller faktisktockså några frågor som i alla fall för mig känns litenya.Vårt land håller med en rasande hastighet på attförvandlas från ett industrisamhälle till ett kunskaps-och informationssamhälle. Det innebär många föränd-ringar för de människor som bor i vårt land. I mångasvenska hem finns ett otal TV- och radiokana-ler. World wide web ger oss tillgång till kommunika-tion och information . Mobiltele-fonen gör oss tillgängliga i princip varhelst vi befin-ner oss i världen.Alla dessa nya möjligheter har också inneburit attprodukter och idéer blivit alltmer exponerade. Ris-kerna för att inte få behålla sina immateriella rättig-heter har ökat. Det har också resulterat i att företag påett helt annat sätt än bara läggerupp strategier för att tillvarata sina intellektuella rät-tigheter, ofta direkt gentemot och världen.Detta ställer självklart också krav på oss lagstifta-re att ge kreatörer, idégivare och uppfinnare godaförutsättningar att möta denna nya era av stora kun-skaps- och informationsströmmar. Det diskuteras förnärvarande i vårt land, inom den europeiska unionenoch i världssamfundet mycket som har bäring på hurvi ska skapa ett immaterialrättsligt skydd med mo-dernare förtecken i en globaliserad värld. Det är imånga fall en svår men inte desto mindre nödvändiguppgift. Jag vill med denna inledning yrka bifall tillhemställan i lagutskottets betänkande nr 8 och avslagpå samtliga reservationer. Jag kommer också attkommentera de reservationer som avgivits i den ord-ning de har behandlats i lagutskottets betänkande.Jag har i tidigare debatter starkt poängterat att jagkänner en stor respekt för den oro som människorkänner inför den utveckling som har skett inom detbiotekniska området under det sista årtiondet. Dennautveckling, som gått med rasande fart, har satt våragrundläggande existentiella värderingar på prov.Denna oro kommer till starkt uttryck i de motionersom framlagts på detta område.För det första vill jag dock slå fast att den lagstift-ning som gäller i vårt land, de internationella kon-ventioner som är skyldigt att följa, innehållerbegränsningar vad gäller biotekniska uppfinningar,begränsningar av etiskt och moraliskt slag. Dessabegränsningar tycker vi socialdemokrater är bra. Viinser också att vi även fortsättningsvis noggrantmåste följa den tekniska utveckling som sker inomdetta område, inte minst ur nämnda synvinklar. Menåterigen vill jag slå fast att de nya kunskaper ochmetoder som följer i bioteknikens utveckling ocksåger mänskligheten nya möjligheter att bota sjukdomaroch utveckla nya och bättre läkemedel. Jag tror att viär överens om det positiva i detta.Vi socialdemokrater skulle önska en mer nyanse-rad diskussion om detta med biotekniska uppfinning-ar och inte enbart krav på generella förbud mot enutveckling som kan vara till gagn för mänskligheten.Vi måste också skaffa oss kunskaper om de negativaeffekter denna utveckling kan ha och ta fram lämpligainstrument att motverka dessa.Fru talman! I nästa reservation uttalar Centerpar-tiet och behovet av att programvarortill datorer inte ska kunna patenteras. Jag kan barakonstatera att skapare av dataprogram har sam-ma upphovsrättsliga skydd som skapare av konstnär-liga och litterära verk. Detsamma gäller i princip iEuropa. I allt väsentligt kan således inte datorprogrampatenteras , varken i vårt land eller inom EU. Inuläget förutsätter vi socialdemokrater att de syn-punkter som förs fram i motionerna kommer att be-aktas av regeringen i de förhandlingar som kommeratt föras i frågan, såväl inom EU som i andra interna-tionella sammanhang.Vad gäller den motion som väcktrörande upphovsrätt i anställningsförhållanden så kanjag konstatera att inget hindrar arbetsgivaren att ianställningsavtal med den anställde reglera frågan omupphovsrätten. 1993 genomfördes vidare, som HenrikS Järrel så riktigt påpekade, anpassningar i densvenska upphovsrättslagstiftningen i anledning avEU:s dataprogramdirektiv. Anpassningen innebär attarbetsgivaren med automatik äger upphovsrätten tilldataprogram om det ingått i arbetstagarens arbets-uppgifter eller om dataprogrammet gjorts på uppdragav arbetsgivaren. I anledning av att regeringen i enproposition vid 1996/riksdag avvisade ett för-slag om arbetsgivarens upphovsrätt till databaserutlovades en översyn av upphovsrätten i anställnings-förhållanden.Efter kontakter jag har haft med Justitiedeparte-mentet har jag fått veta att beslut kommeratt fattas av regeringen. Vilka förändringar som kankomma att behöva göras ytterligare i upphovsrättensåväl i förhållande till vår nuvarande lagstiftning somi förhållande till EU-direktivet om upphovsrätten iinformationssamhället får den kommande utredning-en ytterst ta ställning till.Fru talman! Jag övergår nu till att kommenteraupphovsrätt som finns inom det musikaliska områdetoch verksamhet. Även detta år har detta varitföremål för motioner och reservation gentemot ut-skottsbetänkandet.De avgifter som betalas till för att i vissmån kompensera upphovsmännen för deras musika-liska verk är i normalfallet en mycket begränsadkostnad för arrangören. Vi socialdemokrater tyckeratt de rättigheter som tonsättare ytterst garanteras iupphovsrättslagstiftningen är väl avvägda. I motsatstill reservanterna ser vi således ingen anledning attförändra upphovsrättslagen ytterligare för att kommatill rätta med en ganska begränsad kostnad för vårtföreningsliv.Inte heller kan vi se några bärande skäl till attstaten skulle ge upp sin möjlighet till medverkan iSTIM:s styrelse. Återigen vill jag komma tillbaka tillden dubbelhet som kännetecknar en del av reservan-terna. Å ena sidan vill de underlätta för föreningslivetgenom att sänka eller undanta ersättningen till ,å andra sidan vill de minska det statliga inflytandetgenom att ta bort den statliga styrelserepresentatio-nen. Den statliga styrelserepresentationen innebär juen påverkansmöjlighet - en påverkansmöjlighet somkan vara ganska värdefull inte minst för föreningsli-vet.Sammantaget kan vi socialdemokrater konstateraatt vi inte kan finna några skäl till förändringar i dessadelar heller.Avslutningsvis skulle jag vilja beröra den reser-vation som lämnat till förmån föratt införa arenarättigheter i den befintliga upphovs-rätten. I ett internationellt perspektiv kan sägas attdenna typ av upphovsrättsligt skydd visserligen före-kommer men ändå måste anses som något ganskaovanligt. En anledning till detta förhållande är attdenna typ av evenemang ekonomiskt sett oftast till-försäkrar upphovsmannen god ekonomisk avkastningpå evenemangen genom särskilda avtal med olikaintressenter. Av just detta skäl ser vi socialdemokrateringen anledning att förändra upphovsrätten i denriktning som reservationen ger uttryck för.Jag yrkar återigen bifall till lagutskottets hem-ställan i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 53 () replik:Fru talman! Självfallet är vi överens om att alltgällande patent på biotekniska uppfinningar inte är avondo - ej heller vad gäller forskning och utvecklingpå området.Jag vill ändå fråga om Socialde-mokraternas syn på nord-och-syd-problematiken ochden maktställning som de transnationella företagenfaktiskt skaffar sig, inte minst gentemot ,genom att ta patent på olika grödor som gör derasmaktställning enormt övervägande. Framför allt på-verkar den också dels matproduktion, dels mycketannat i konflikten mellan nord och syd.Hur ser Socialdemokraterna och den problematiken?Anf. 54 () replik:Fru talman! Jag tycker att man ska stanna upp litegrann i diskussionen och fundera på vad ett patent är.Ett patent är att man har ekonomisk rätt till avkast-ningen från en viss teknik. Självfallet finns det nord-och-syd-problem i detta. Men jag tror också att vi skainrikta oss på vad effekterna av ett patent kan bli.Idén med ett patent är att garantera den somkommer på en uppfinning en ekonomisk rättighet tillsin uppfinning. Finns det inte några möjligheter att tatill sig ekonomiska fördelar av ett patent så finns detrimligtvis ingen anledning att ta ett patent. Jag tror attdiskussionen - och då inte minst nord-syd-dialogen -måste inriktas mer på detta.Anf. 55 () replik:Fru talman! Det är tyvärr inte den problematikensom är avgörande när de transnationella företagen tarpatent. Det enda som är avgörande i de fallen handlarom ekonomisk vinning.Man kan t.ex. se på riset i . För ett antal årsedan var det hur många rissorter som helst som od-lades i . finns bara några få kvar.Jag vill fråga om han tycker attdet är okej att de transnationella företagen faktiskt tarpatent på grödor och därmed hindrar småbönder iframför allt att producera mat till sina län-der?Anf. 56 () replik:Fru talman! Vad jag förstår kan man inte enligtsvensk lagstiftning patentera växtsorter på det sättet.En sannolik förklaring till att det är så här är att dessatransnationella företag också har använt en annanpatentlagstiftning. Det kan vara amerikansk patent-lagstiftning eller någon annan där man har störremöjligheter till de här typerna av patent.Mitt svar på fråga måste rimligtvis vara attvi från svensk sida - och även från den europeiskaunionens sida - ska verka i en riktning där vi pekar utde här typerna av negativa effekter.Anf. 57 (m) replik:Fru talman! I mitt första yttrande ville jag fram-hålla det som vi moderater framhåller i vår reserva-tion. Vi tycker att det är hög tid att vi när det gällerupphovsrätt i anställningsförhållanden får till stånd enpresumtionsregel med innebörden att upphovsrättentill verk som framställs inom ramen för ett anställ-ningsförhållande ska tillkomma arbetsgivaren. Det ären presumtion som ska gälla för detta.Vi tycker också att regeringen har varit oerhörtsenfärdig med att försöka komma till skott i frågan.Det är som utredningsarbetet i den delenlades ned av . Det har fun-nits tid att reagera. Även om vi hade en borgerligregering - och det erkänns gärnaatt den hade kunnat göra någonting också - så är detdock Socialdemokraterna som redan vid ingången av1990 och efter 1994 har haft regeringsansvaret ochbort kunna göra någonting åt detta.När det gäller den statliga representationen iSTIM vill jag bara påpeka att det även finns andraupphovsrättsliga bevakningsorganisationer som ocksåhar till uppgift att bevaka upphovsrättsinnehavarnasrätt till ersättning. De klarar detta alldeles utmärktutan någon statlig representation i sina styrelser. Detborde , som har en mycket stark ställning förövrigt, också kunna göra.Anf. 58 () replik:Fru talman! Inledningsvis vill jag säga att jag harfull respekt för otålighet. Det ärsäkert bra för vårt land att vi så snabbt som möjligtkommer till tals om sådana här saker. Men problema-tiken är ändå ganska begränsad i och med att man kanha egna avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare.Jag kan inte låta bli att le lite grann när Modera-terna säger att man direkt ska skaffa ett antal rättig-heter för arbetsgivaren. Det kanske inte riktigt är ettutslag av den flexibilitet på arbetsmarknaden somannars brukar känneteckna det partiet.Anf. 59 (m) replik:Fru talman! Det är också en fråga om arbetsgivar-nas omkostnader. Arbetsgivarna har utvecklingskost-nader. Det kostar att ha anställda, att köpa utrustningosv. Arbetsgivaren kan tycka att det är skäl att få enreveny av de investeringar man gör.Det ska vara en presumtionsregel, vilket innebäratt man kan avtala bort den. Om det inte finns någotavtal skulle presumtionen inträda. Det är inte konsti-gare än att de som investerar kapital i maskiner,forskning och utveckling vill ha någon form av åter-bäring.Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag tror att vi i grunden är helt över-ens om det som sade sist. Vi har an-ledning att återkomma till frågan. ligger ett EU-direktiv om upphovsrätten i informationssamhället.Vi har säkert anledning att återkomma till diskussio-nen. Det kommer säkerligen att tillsättas en statligutredning med anledning av frågan.Anf. 61 () replik:Fru talman! Replikskiftena blir en slags följetong.De återkommer år . Det är viktiga frågor, sådet är inte fel att de gör det.Anders Berglöv säger att han har förståelse förden oro som finns för vissa saker inom biotekniken.Vi kristdemokrater är inte emot biotekniken somsådan. Det är just patent på liv som vi tycker är fel.Det har varit uppe tidigare. I en replik framkom attFN:s konvention och WTO med är påkollisionskurs.En annan fråga som jag vill ta upp gäller om manska kunna ta patent på sådant som är upptäckter ochinte uppfinningar. Det normala är att man tar patentpå uppfinningar med en viss uppfinningshöjd. Jag harsjälv varit med om att föra fram ett patent. Jag vet attdet kan vara problem med tillräcklig uppfinningshöjd.Hur ser på den här frågan? Är deten riktig utveckling, att vi går mot att man kan tapatent på upptäckter?Anf. 62 () replik:Fru talman! Grunden är hur väl vi kan lyckas in-tegrera en europeisk syn på patentlagstiftning med enmer amerikansk syn. Det är grunden för att man kanpatentera upptäckter, som säger. Detgår inte i vårt land. De kriterier som finns för paten-terbarhet gäller uppfinningar. Svaret blir att vi måsteverka på internationell nivå. Jag vill komma tillbakatill att vi hellre borde diskutera effekterna än paten-terbarhet.Anf. 63 () replik:Fru talman! Det dyker upp många etiska fråge-tecken i dessa sammanhang. Det kan behövas en etiskdiskussion i samhället om detta och mycket annat. Vikristdemokrater har lagt fram en motion om en vär-dekommission. har också väckt enmotion om etisk dialog. Socialdemokraterna är väl-komna in i den sfären för att diskutera olika etiskafrågor, även de som handlar om bioteknik och patent.Till slut vill jag säga att vi inte har föreslagit enarenarätt. Vi har begärt en genomlysning och en ut-redning.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att vi inte harfunnit några egentliga skäl att förorda en utredning.Jag ska inte ställa några frågor till , förhan har ingen replik kvar. Jag är tveksam till de prak-tiska konsekvenserna. Vad blir det för förändringar avatt vi inför en arenarättighet?Som en kommentar till diskussionen om värdenoch etik vill jag säga följande. Jag tror att det pågåren diskussion runtom i vårt land om biotekniska ef-fekter och många andra effekter som människor kän-ner oro för. Det är en nog så god värdekommission,där svenska folket kan utgöra en grund, för oss politi-ker att föra fram här i kammaren.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag har några synpunkter på det An-ders Berglöv sade när det gäller mjukvarupatent. Detär glädjande att höra att det är regeringens ståndpunktatt man ska arbeta efter de intentioner som finns i vårmotion. Det skulle vara helt förödande om man skullefölja i spår och tillåta mjukvarupatent. Det blirså svår tillämpning, med gränsdragningar. Det blirsvårt att använda samma grundidé för att fortsätta attutveckla det. Trots det har motionen avslagits i ut-skottet. Man kan ändå känna att det blir ett bifall.Sedan vill jag ta upp . Vi har behandlat frå-gan , precis som vi har gjort två gånger tidigare.Det gäller offentliga framträdanden och statens repre-sentation i styrelse.Anders Berglöv säger att det är bra med statlig re-presentation, för vi har möjligheter att påverka. I dagrepresenterar en ordförande och två ledamöter staten.Är det vad som ligger till grund för att man har färreundantag? Man ålägger ideella organisationeroch studieförbund både byråkrati och merkostnaderför att framföra och förmedla musik. I så fall beklagarjag det. Jag är förvånad. företräderockså ett folkrörelseparti. Studieorganisationer ochandra ideella organisationer fyller en mycket viktigfunktion ute i samhället. Jag ser det här som ett för-svårande för de idella organisationerna att jobba ochförmedla musikaliska verk.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag vill gärna ha reda på vad ViviannGerdin och anser är en rimlig kostnadför föreningslivet. Det finns en upphovsrätt som skagarantera tonsättaren en avkastning på det han upp-nått i konstnärlighet. Vad är rimligt i detta samman-hang? Man klagar mycket. Jag vet av min erfarenhetfrån föreningslivet att det här aldrig har varit någotegentligt problem, några hundralappar för att få litemusikaliskt utbud till föreningsmedlemmarna.Var ligger en rimlig kostnad? Ska man inte ha nå-gon kostnad alls? Är rimligt, eller ?Det skulle vara intressant att höra upp-fattning.Anf. 67 () replik:Fru talman! Vår uppfattning är att det ska finnasundantag för ideella organisationer. Det är ingetkommersiellt. Det rör sig om små kretsar och ideelltarbetande. Det borde vara naturligt att man undantarden kretsen både från att betala och föra statistik ochskicka in. Det är en tung hantering som följer.Vad är nästa steg? Här har vi ideella organisatio-ner som jobbar för möten i mindre grupper. Kan nästasteg bli att vi även ska erlägga extra avgifter för attspela och föra vidare musik i ännu mindre kretsar?Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag vidhåller min uppfattning om attsituationen är väl avvägd. Det är inga betungandekostnader för svenskt föreningsliv i normalfallet.Föreningslivet har också möjlighet att ta in pengar.Man betalar normalt en medlemsavgift. Det är pengarsom ska gå till en förenings verksamhet, och denkostar pengar. Det gör det även om man vill ha ettmusikaliskt utbud i föreningslivet. Jag ser egentligeninget behov av förändringar i upphovsrättslagstift-ningen på grund av detta.Anf. 69 ():Fru talman! Om jag går på ett idrottsevenemangoch betalar min entrébiljett kan jag ta med mig minvideokamera. Tekniskt teoretiskt kan jag koppla ka-meran till min mobiltelefon och få över bilderna tillmin webbsida. Teoretiskt kan jag alltså direktsändaidrottsevenemanget direkt på min hemsida. vet viatt det kanske finns för mycket tekniska pro-blem med minneskapacitet osv. för att detta ska fun-gera på ett bra sätt, men vi ser också framför oss attdet kan bli mycket enkelt att göra på dethär sättet. Och det finns alltså ingen immaterialrättsom hindrar mig från att göra detta.Gör jag däremot samma sak på en teaterföreställ-ning begår jag ett brott mot upphovsrätten.Fru talman! hade vi en inten-siv debatt kring den s.k. TV-listan. Då var det många,inte minst moderater, som satte fokus på de principi-ella frågorna. Det hävdades t.o.m. att idrottsarrangö-rerna hade en immaterialrätt, ett slags upphovsrätt tillsina arrangemang. Det bedrevs en ganska häftig kam-panj mot och speciellt mot mig iden här frågan. Jag minns mycket väl den ilska sometablerades under kungamiddagen av endå blivande partiledare. TV-listan skulle inskränkaäganderätten för idrottsarrangörerna, sades det. Tillslut fick vi en acceptabel lösning på frågeområdet vadgäller själva listan. Lösningen stöddes förutom avKristdemokraterna också av , . Men den berättigade fråganom rätten till de evenemang som t.ex. idrottsklubbareller förbund anordnar kvarstår olöst.I samband med frågeställningen om TV-listanväckte jag ett förslag till utskottsinitiativ i konstitu-tionsutskottet, i stort sett detsamma som återfinns imotionen om arenarättigheter. Av någon underliganledning föll förslaget mellan stolarna, och i slutän-dan kom vi i utskottet överens om att frågan kundeväckas motionsvägen. Det gjorde jag också hösten1999 i form av en enskild motion - även om fråganfaktiskt var en partiståndpunkt. Den följdes dock inteupp utan avslogs. har den återkommit i sin rättagestalt i form av en kommittémotion, som också harlett till en reservation i dagens betänkande.Fru talman! I själva sakfrågan upplevde jag dock ikonstitutionsutskottet ett stöd för en belysning avarenarättigheterna från både moderat- och vänster-partihåll. var inte så aktivt, men jag upp-fattade även därifrån ett intresse för frågeställningen.Fru talman! Läget är alltså följande, vilket ävenKjell Eldensjö varit inne på : Idrottsför-bund eller idrottsklubbar kan inte hävda någon ägan-derätt eller upphovsrätt till s.k. sändningsrätter. Denexisterar nämligen inte i svensk lagstiftning. När t.ex.Svenska Fotbollförbundet säljer TV-rättigheter är detfaktiskt en fiktiv rättighet man säljer.