prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — Jag troratt det gäller både kommundelningar och möjlighetertill länsbyten, som för t.ex.Den viktigaste av alla de här reformerna som vikan genomföra är kanske att sänka rösträttsåldern till16 år.Givetvis ska vi också utöka demokratiundervis-ningen i skolan osv.Herr talman! Jag vill avsluta med att påminna omatt det finns ett mycket intressant projekt som pågåruppe i . De flesta av er vet säkert vad det hand-lar om. Det är ett rådslag och en folkomröstning somhar genomförts där . Detta är oerhört intressant.51 % har röstat, vilket motsvarar 7 200 människor.2 000 av dessa har röstat via Internet. Det är en ut-veckling där människor har känt sig engagerade ochnu känner att de är med och deltar i besluten.Anf. 221 () replik:Herr talman! Det var ett intressant anförande somPer höll i denna sena timme. Jag kunde in-stämma i mycket av det som han sade. Det gällerframför allt detta att Kommundemokratikommitténkommer med mycket intressanta förslag framgent.Huvudbetänkandet är ju framlagt, men det kommerytterligare förslag därvidlag. Det kan jag alltså sam-stämma i.Men Per Lagers anförande andades också litegrann av att detta är en konstitutionell kris. Ändrar vibara på lagar och förordningar, och om vi framför alltser till att 16-åringar får rösträtt och kanske lite kaffei vallokalen så löser sig allt detta. Så enkelt kanskedet inte är, utan jag tror att både Per och jag fårtitta oss om i våra politiska partier. Där finns också enkris.Jag skulle vilja ställa en fråga till Per . Ärdet enbart genom utredningar och annat som vi löserdemokratiproblemet inför en framtid, eller är dettakanske lite grann av partiernas kris också?Anf. 222 PER () replik:Herr talman! Jag visade på lite olika saker somman kan göra för att öka deltagandet och engage-manget. Jag tog både stora och små saker i en bland-ning.Vad gäller partiernas ansvar för situationen ellerkrisen när det gäller demokratin så tror jag att vi alli-hop har ett jätteansvar - allihop! Jag tillhör det yngstapartiet i kammaren. Jag känner att vi är framsprungnaur 1979-1980, dvs. åren kring kärnkraftsomröstning-en. Jag känner mig därför ganska ung på det sättet,men jag kan redan säga att det behövs förnyelse äveni mitt parti för att kunna förstå och svara mot ungdo-marnas intressen. Det är svårt för oss i partierna attriktigt förstå hur vi ska kunna göra detta.Anf. 223 Statsrådet ():Herr talman! , den 16 september1921, gick till vallokalen i Emma-boda för att rösta. Det var val till andrakammare och det var det första valet i medallmän och lika rösträtt för både kvinnor och män.Signe berättar själv hur hon kände det på valdagen:"Jag var så glad så jag hoppade, det är nog svårtför folk att förstå . Det går inte att beskriva. Detmåste man uppleva. Men det gick inte att slå sig tillro. Man trodde ju att det skulle vara bra sedan, menså var det inte. Det gällde att arbeta för attfå behålla det vi hade uppnått. Det fanns många somville kullkasta det. "Rösträtten fyller alltså . Den svenskademokratin är inte äldre än så. När och henneskamrater i nykterhets-, freds- och arbetarrörelsernalyckades driva igenom rösträtten återstod mycket attförändra i samhället. Kraven på demokrati och röst-rätt var ju inte bara formella krav. Det handlade omen befrielserörelse - friheten från förtryck, friheten attsjälv råda över sitt liv och rätten att tillsammans medandra forma vår framtid.En väl fungerande demokrati kräver mer än deformella institutionerna. Den kräver människors del-aktighet och engagemang. Trenden mot ett lägrevaldeltagande i och de västliga demokratiernaär allvarlig och ska behandlas därefter.Jag är övertygad om att de svåra åren med nedskärningar och hög arbetslöshet är enfaktor bakom det minskade valdeltagandet. En demo-krati med ett brett folkligt deltagande kräver atttrygghetssystemen fungerar. Klassamhället visar sigockså i människors valdeltagande. I förra valet gick91 % av höginkomsttagarna till valurnorna, medanbara av låginkomsttagarna gjorde detsamma.Vi vet att den representativa demokratins probleminte löser sig av att vi gör marginella förändringar ivåra demokratiska regler och förordningar. Ändå ärdet om detta som stora delar av demokratidebattenhandlar. Vi frestas alla att tro att vi kan lösa proble-met med ett minskat deltagande med enkla hand-grepp. Men arbetet för att utveckla och stärka demo-kratin måste ha ett långsiktigt perspektiv. Demokratinmåste också fortsättningsvis utvecklas genom och imänniskors frihetslängtan och önskan att tillsammansmed andra förbättra Sverige.Men även om arbetet med att utveckla demokratinär långsiktigt och övergripande så finns det också ettbehov av att kontinuerligt se över våra institutioner.Under detta år har därför en ny valmyndighet inrättatsför att tydliggöra ansvaret för de allmänna valen. Vihar ökat öppenheten i partier och myndigheter. Denkommunala revisionen har stärkts.Demokratiutredningen lämnade sitt slutbetänkan-de . Därefter genomförde vi ettstort rådslag om slutsatser.Kommuner, organisationer, myndigheter och enskildahar lämnat synpunkter på utredningens förslag. Ochmånga har debatterat både demokratisyn och sam-hällsutveckling. Utredningen anslog tonen. Det ärgenom folkbildning, debatt och deltagande som de-mokratin utvecklas. Resultatet är en unik kunskaps-bank om svensk demokrati som vi i denna kammarenu har ett ansvar för. ämnar regeringenlägga en demokratiproposition på bord.Under hösten kommer vi också att uppmärksam-ma 80-årsjubileet av den allmänna rösträtten. Vi gördet bl.a. genom en skrift till landets alla gymnasieele-ver. Den ser ut så här. Där kommer man att kunnaläsa om olika svenskars inställning till rösträtt ochdemokrati. Där möter vi också bl.a. ,som jag berättade om . Detta är ett exempel påregeringens arbete med att skapa debatt och diskus-sion om den svenska demokratin.Andra inslag i det här arbetet, som vi har valt attkalla Tid för demokrati, är seminarier, forskarantolo-gier och anslag till demokratiutveckling runtom ilandet.Herr talman! Demokratin i är i mycketberoende av samspelet mellan medborgare, folkrörel-ser, myndigheter och folkvalda organ. För att det härsamspelet ska fungera smidigt och för att trovärdig-heten i det demokratiska systemet ska vara så högsom möjligt är det viktigt att det finns en genomgå-ende positiv inställning till öppenhet och insyn. Desju riksdagspartierna har i en gemensam överens-kommelse tagit ett stort steg när man gemensamtbeslutade att öppet redovisa finansieringen av re-spektive parti. Regeringen avser att följa upp hurdenna redovisning fungerar, men är det upp tillpartierna att visa att man tar överenskommelsen påallvar. Jag är säker på att allmänheten har ett stortintresse av en sådan redovisning.Vi lever i ett nytt politiskt landskap. Personvalsin-slaget har varit en del av denna förändring. Förhopp-ningsvis kommer det, rätt använt, att leda till ett när-mande mellan väljare och valda. Men på ett ännu merfundamentalt sätt har det svenska medlemskapet iEuropeiska unionen haft betydelse för vår svenskademokrati och politik.Jag har tidigare haft förmånen att här i riksdagenredovisa det arbete som vi lade ned under den svens-ka ordförandeperioden i EU för att skapa en offent-lighetsprincip för de europeiska institutionerna. Vilyckades, och om någon månad träder det nya regel-verket i kraft. Att Europeiska unionen nu blir öppnaregentemot sina medborgare vet jag kommer att ha storbetydelse för unionens demokratiska utveckling.Kritiken mot globaliseringen har under senare årvuxit, och nya politiska organisationer har organise-rats för att dessa frågor ska lyftas fram i rampljuset.På många håll har det lyckats bra. En dialog mellanglobaliseringsförespråkare och -kritiker har utveck-lats. Men händelserna i är ett exempel pånär det fullständigt spårade ur. Demokratin måstekännetecknas av dialog och deltagande på lika vill-kor. Våldet kan aldrig accepteras som metod.Ändå har våldet fått sätta mycket av agenda fördemokratidebatten i . Hot mot enskildaförtroendevalda, upplopp, brott med nazistiskt ochtotalitärt ursprung måste bemötas av demokratin. Jagoch justitieministern tog initiativ samling för att diskutera vad vi kan göra mot deallt oftare förekommande hoten mot våra folkvalda.En arbetsgrupp som leds av tillsammans arbetar nu för att ta framåtgärder. En kommitté är tillsatt för att granska hän-delserna i . Regeringen står fast vid dialogensom arbetsmetod.Herr talman! Det har antaletförtroendevalda minskat med runt 40 000. Den ut-vecklingen måste brytas. Demokratin får inte bli enangelägenhet för ett allt mindre fåtal utan måste ut-vecklas som ett styre av och för hela folket. Om viska klara ett demokratiskt samhälle med dialogen ochdeltagandet som genomgående tema, måste det finnasmänniskor som är villiga att ta på sig förtroendeupp-drag. Om avståndet blir för stort mellan väljare ochvalda kommer missförstånden att öka.Kommundemokratikommittén som lämnade sittbetänkande har bl.a. haft som uppdrag attföreslå åtgärder som underlättar för fler att ta politis-ka uppdrag. Jag ämnar, som jag har sagt, attåterkomma med en del av de här förslagen i en pro-position nu i vinter.På de som har gått sedan har vårt samhälle vuxit ochutvecklats enormt. Vi som vuxit upp i ett demokra-tiskt välfärdssamhälle har förstås svårt att ens förståden oerhörda förändring som skett under Signes liv.Under denna tid har förväntningarna på vad demo-kratin ska och bör åstadkomma ökat snarare än mins-kat. Det är en bra grund för oss att stå på inför framti-den. är det vårt samhälle och vårt ansvar att bärademokratin vidare till nästa generation. Det är ettstort ansvar som du och jag, , dennakammares ledamöter och befolkning hartillsammans.Anf. 224 () re-plik:Herr talman! I propositionen om regional samver-kan aviserar regeringen en översyn av uppgifts- ochansvarsfördelning mellan staten, kommunerna ochlandstingen. Jag skulle vilja fråga statsrådet hur mantänker sig den här översynen. Handlar det om envanlig utredning? Kommer den att vara fri att diskute-ra den reella innebörden i den kommunala självstyrel-sen? Kan den diskutera den lagliga substansengrundlagsmässigt om så behövs?Jag undrar också - det är en fråga som jag ställde imitt anförande - vad som har hänt med begäran omen utredning av lagprövningsrätten och folkomröst-ningsinstitutet.Sedan har jag en sista fråga. Hur ser tillkännagivanden?Anf. 225 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Jag vet inte om jag förstår den sistafrågan riktigt.Jag ska försöka svara på frågor.Utredningsdirektiven till den översyn som ska ske avansvars- och arbetsfördelningen mellan olika nivåer iSverige finns inte . Då är det lite svårt för mig atthär säga något mer detaljerat om vad som är tänkt attutredas, men det ska ses mot bakgrund av de diskus-sioner som har varit och fortfarande pågår om regio-ners roll i det framtida och om alla nivåersolika ansvars- och arbetsuppgifter. Någon närmareinnehållsdeklaration klarar jag inte av att ge för da-gen. Vi får återkomma till det.Ingvar har efterlyst tillkännagivanden.Om jag nu inte missförstår tror jagfaktiskt att vi har låtit Kommundemokratikommitténta hand om den fråga om lokala folkomröstningarsom hänvisar till. Det är naturligtvisregeringens uppdrag att noga lyssna till vad riksdagensäger.Anf. 226 () re-plik:Herr talman! Statsrådet missuppfattade mig. Detfinns ett tillkännagivande om utredning av lagpröv-ningsrätten och det finns ett tillkännagivande omutredning av folkomröstningsinstitutet på riksplanet.Jag undrar om regeringen har kommit någon bit påväg när det gäller dessa frågor. Det handlade inte omlokala folkomröstningar. Jag vet att det är tillgodosetti utredningen.När jag frågade om detta med tillkän-nagivande var innebörden om regeringen tycker attdet är rimligt att man respekterar de tillkännagivan-den som gör. Det finns ju exempel på inte har gjort det. Det debatterades t.ex. i går ikammaren.Det är ju lite märkligt att man inte vet vad den häröversynen av uppgifts- och ansvarsfördelningen syf-tar till.Anf. 227 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Vad översynen syftar till är nogganska klart, nämligen till att försöka uppnå någonform av tydlighet och en översyn avdetta.Låt mig bara på en gång klargöra att regeringensjälvfallet har ett ansvar för att noga lyssna till vadriksdagen ger för tillkännagivanden. Det kan dock ivissa fall vara klokt, t.ex. mot slutet av en mandatpe-riod när det rör grundlagsfrågar, att faktiskt inväntaen ny riksdag. Det kan vara knepigt att låta en kom-mande riksdag ta hand om ett arbete som en tidigareriksdag redan har satt i gång, med ledamotsfördelningoch så.Heby, som nämnde, är inte ettexempel på att regeringen inte har lyssnat till vadriksdagen har sagt. Vi har gjort exakt det som riksda-gen sade åt oss att göra. Det tillkännagivandet ärfullständigt omhändertaget.Anf. 228 PER () replik:Herr talman! Jag tror att vi alla vill försvara de-mokratin på alla sätt och vis. Men när det gäller attstärka den och utveckla den har vi lite olika idéer.Britta Lejon sade att det inte är några enkla greppman kan ta. Nej, det ska man inte alls göra. Det här ärett långsiktigt arbete. Men man ska pröva allting.Jag satt själv som ledamot i . Vihade en stor och klar majoritet för hur vi skulle av-hända oss en del av makten, så att säga, hur vi skulleflytta ned den till den regionala nivån. Det var entung och stor utredning som hade gått om tid på sigmed många experter. Vad som har hänt nu de senasteveckorna är snabba kast. Vi har en proposition som vinästan inte förstår. Vi förstår inte ursprunget till denoch varför regeringen har gått ifrån utredningen såkapitalt.Då undrar jag: Hur ska vi ta ordentliga tag i sakeroch ting när vi får sådana svar från regeringen?Anf. 229 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Man kan naturligtvis ha olika upp-fattningar om innehåll i regeringspropositioner. Menden proposition som blev resultatet av är regeringens försök att hitta en godavvägning mellan behovet av att stötta och stärka denregionala sammanhållningen och ta vara på den regi-onala kraftsamling som kan finnas och som finns påmånga håll i , som man inteutarmar statens helhetsansvar.Jag tycker nog att regeringen har försökt attåstadkomma en proposition i god ordning. Men detkan man alltid ha olika uppfattningar om, och det ärockså det som är syftet med debatterna i den härkammaren.Anf. 230 PER () replik:Herr talman! Det är alldeles riktigt. Visst kan detvara så. Regeringen har rätt att lägga fram vilkenproposition regeringen vill. Men man kan iblandundra över varför regeringen vill ha ett underlag somär så välgrundat och sedan göra något annat.Jag skulle vilja ta en annan fråga. Det var det somministern nämnde, om det minskade antalet förtroen-devalda det , de 40 000 som harförsvunnit. Hur ska vi få dem tillbaka? Hur ska vigöra det mer attraktivt att vara förtroendevald?Precis som vi nu ska försöka med ett friår - dvs.göra människor fria från sitt arbete -skulle vi inte kunna försöka med andra sådana insat-ser som gör att människor har en större möjlighet attdelta i det politiska livet? Det har att göra med bättreersättningar och med en massa andra sådana saker.Varför gör vi inte ett försök med detta, så att vi kan sehur det verkar?Anf. 231 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Jag håller helt och hållet med PerLager, och fler andra talare, om behovet av att un-derlätta för människor att vara förtroendevalda.Kommundemokratikomittén har ju också lämnat ettantal förslag i den riktningen som vi så småningomska ta hand om i en demokratiproposition. Vi måstenaturligtvis ta fasta på alla möjligheter att underlättaför människor att vara förtroendevalda.Men det handlar också mycket om vad vi i parti-erna gör. Det handlar om vad vi gör för att stötta ochrekrytera nya medlemmar, nya förtroendevalda, ochvad vi gör för att dela på makten internt inom vårapartier. Vi har sett att en utveckling under de senasteåren har handlat om en maktkoncentration bland delokala förtroendeuppdragen, om att en person sitter påmånga uppdrag.Det är någonting som vi i stor utsträckning kanpåverka inom våra egna partier. Låt oss göra en kom-bination: öka medvetenheten i partierna, underlättagenom förändrade regelverk och förordningar.Anf. 232 () replik:Herr talman! Statsrådet gav en uppfordrande ex-posé över de viktiga folkrörelserna och deras betydel-se. Hon nämnde också hur de banade vägen för SigneJohansson, tror jag att hon hette, att 1921 vara medom det första allmänna valet för kvinnor.För sedan avtäcktes en minnestavla ute iTumba centrum strax utanför . Den visadegamla byggnader som har försvunnit. En av kommu-nens förtroendemän i , BerntWåhleman, kunde konstatera att för drygt hundra årsedan existerade allmän rösträtt i den lokala missions-församlingen, detta utan att vare sig experter ellerspecialister hade förestavat det. Det var en dräng frånen av gårdarna, en pappersmakare och en skräddare.Det var enkla människor som fick förtroendet att varaledare därför att de var bärare av en idé som prägladerörelsen. Sedermera hölls det också kommunala mö-ten i denna lokal.Min poäng, herr talman, är att det inte är en klass-fråga så där enkelt. Det handlar inte bara om att varapennigstinn eller inte. Finns det idéburen verksamhetsom får support kan också enkla människor vara med.Jag tror att vi inte ska tappa bort det perspektivet.Anf. 233 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Visst finns det många perspektiv ochmånga faktorer att ta hänsyn till när man tittar påorsakerna till att valdeltagandet sjunkit i västvärldentotalt sett och också i under de senaste årti-ondena. Det vill jag verkligen inte förneka. Jag villinte förringa betydelsen av att se att det är mångasamverkande faktorer.Men tyvärr, , är det också viktigt attse att har det i blivit en ökadskillnad i makt och inflytande, och också i valdelta-gandet, som dessvärre går efter de gamla klassiskaklassmönstren.Anf. 234 () replik:Herr talman! Det kan finnas en del i det BrittaLejon säger här. Men jag tror att det ligger en fara idetta att antalet förtroendevalda så dramatiskt harsjunkit. 200 000 har försvunnit , och vi har40 000 som möjligen är engagerade. Det är ett pro-blem när det blir fler byråkrater och tjäns-temän. Jag har väl i något obevakat ögonblick sagt attdessa tjänstemän inte alla är politiska oskulder. Jagtror att det är viktigt att det är förtroendemän som kanstå till svars inför den valmanskår som har satt ditdem.Jag har - jag tror till skillnad från ,men det skulle vara intressant att veta det - motione-rat om att vi borde bli fler politiker. Det är en avbristerna att det är för få som är engagerade, för fåsom är i aktiva uppgifter. Det är föga kostsamt, mendet skulle vara en oerhörd vinst för samhället omdetta blev möjligt.Anf. 235 Statsrådet () re-plik:Herr talman! I det sista kan jag enbart instämma.Jag konstaterar att också det socialdemokratiska par-tiet har tagit sig an denna fråga och satt upp en kon-kret målsättning om att öka antalet förtroendevaldamed 10 000.Anf. 236 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja börja med att tackademokratiministern för att hon finns med här i kvälloch för att hon i denna sena timma för denna debattom demokratins utveckling.Jag skulle vilja haka på vad demokratiministernsjälv sade i sin historiska inledning, där hon beskrevkampen för frihet och för att själv råda över sitt liv.Det var en del som jag själv använde i mitt anförande.Jag måste få ställa frågan: Var i demokratiminis-terns politik kan jag finna det som ger människorfrihet att själva råda över sina liv? Det finns ett antalkonkreta förslag som demokratiministern har haft isin hand. Det är förslag till att ge människor utökadoch tydlig makt, som hade kunnat vara föregångare.Hebyärendet har demokratiministern haft i sinhand vid liksom också Torslandaärendet. har viockså möjlighet att ge regionerna och därmed ett ökatantal förtroendevalda makt att själva bestämma översina egna liv.Anf. 237 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Frihet att själv råda över sitt eget livär det som demokrati handlar om, men också om attha ansvar för att tillsammans lyssna på varandrasargument och tillsammans arbeta för det gemen-samma bästa.Jag vill påstå att regeringens samlade politikhandlar just om att åstadkomma ökade möjligheterför människor att råda över sina egna liv och att till-sammans med andra ta ansvar för samhällsutveck-lingen. Där är demokratipolitiken en pusselbit menockså den samlade utbildnings- och kulturpolitikenoch hela arbetet för att se till att välfärdsbygget Sve-rige inte raseras utan tvärtom utvecklas.Anf. 238 () replik:Fru talman! Det är helt uppenbart att vi har olikasyn på var den reella makten i så fall ska ligga. De-mokratiministern betonade vikten av att vi delarmakten mellan människorna i respektive partier. Menvore det inte också på sin plats att man för en rejäldiskussion om att fördela makt på olika nivåer, så attfler förtroendevalda får ett konkret innehåll och där-med också ett konkret uppdrag i samhällsbygget, justför att stärka demokratin?Åter till min första fråga. Demokratiministern haren ambition att öka friheten hos människorna attsjälva kunna råda över sina liv. Jag tror att man dåockså måste ge ett innehåll i deras uppdrag och ävenge dem möjlighet att råda över sina egna liv och att taegna självständiga beslut.Anf. 239 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag kan bara instämma i ambitioner, men jag tror att vår praktik möj-ligtvis skiljer sig något åt. Politiken, besluten om vårtgemensamma, kan inte handla om att en person skaha möjlighet att sätta sig över andra, utan det handlarom att en person tillsammans med andra lyssnar ochdelar med sig, ger argument emot och för och slutli-gen fattar beslut gemensamt.Politiken måste ge utrymme för många olikheter.Det är en viktig del av regeringens demokratipolitikatt bryta snedrekryteringen i det politiska livet, attåstadkomma mer av en politik av och för folket ochatt bryta utvecklingen mot en eliternas demokrati.Anf. 240 () replik:Fru talman! Kan våld accepteras som politiskmetod i en demokrati?Anf. 241 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Alla i denna kammare är nog överensom att våld inte kan accepteras som politisk metod.Självfallet är det också så att statsbidrag ska gå tilldemokratiska organisationer. Om så inte har skett ärdet ett misstag.Anf. 242 () replik:Fru talman! Det finns organisationer som i sin ar-betsbeskrivning säger att man kan tala om att detråder en arbetsfördelning inom rörelser: de metodra-dikala aktivisterna säkrar uppmärksamheten i mass-medierna genom sina spektakulära aktioner medanandra uppträder som normala demonstranter. Detfinns också två partier här i som i en reser-vation till demokratiutredningen sade att skadegörelseexempelvis ska vara tillåten "om syftet är att motiveraett högre värde än äganderätten". Stämmer det meddemokratins grundvalar, statsrådet?Anf. 243 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Nej, i en fungerande demokrati kanvåldet aldrig vara den politiska arbetsmetoden. I tota-litära system kanske man kan diskutera något sådantmen inte i en demokrati. Också jag har uppmärk-sammat de här reservationerna till demokratiutred-ningen och beklagar dem.Anf. 244 ():Fru talman! Statsrådet inledde med att talaom , som fick rösta för första gången1921, och flera talare har anknutit till detta. Jag hadeförmånen att vara valövervakare vid det första pales-tinska valet , och jag upplevde då atten hel del äldre palestinier var mycket rörda när deför första gången fick rösta i ett ganska demokratisktval. Jag tillbringade i ochbevakade tio olika vallokaler. Det är en mycket storhändelse i en människas liv att fåutöva sin demokratiska rättighet.Vi har i haft rösträtt . Vi hade dess-förinnan rösträtt för män. Man kan säga att demokra-tin tog sin början i när fyrståndsriksdagenavskaffades . Men det finnsbeslut som är fattade i demokratisk ordning men somändå inte har full legitimitet hos allmänheten. Deträcker alltså inte alltid med ett demokratiskt beslut.Med legitimitet menar jag då ett allmänt moralisktberättigande.