prot · GP0912 · 2001-10-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:12Tisdagen den 16 oktoberKl. 14.00 - 15.33Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § AvsägelseAndre vice talmannen anmälde att () anhållit om att bli entledigad från uppdragetsom ledamot av fr.o.m. den 17 oktober.Kammaren biföll denna anhållan.2 § Meddelande om frågestundAndre vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulleföljande statsråd närvara:Kulturminister , statsrådet , socialminister , miljö-minister och statsrådet § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2001/02:16Till riksdagenInterpellation 2001/02:16 av ()om radiokommunikationssystem för svenskt rädd-ningsväsende TETRA.Interpellationen kommer att besvaras den23 oktober 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 9 oktober 2001NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2001/02:17Till riksdagenInterpellation 2001/02:17 av Per ()om skyndsam TETRA-upphandling.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den23 oktober 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 9 oktober 2001NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschef4 § Svar på interpellation 2001/02:3 om Sys-tembolagets sortimentsstyrningAnf. 1 Socialminister ():Fru talman! Per har frågat mig om vilka åt-gärder jag avser vidta för att säkerställa de svenskakonsumenternas valfrihet vad gäller ett brett sorti-ment av spritdrycker, vin och starköl.Systembolagets sortiment har förändrats kontinu-erligt och kommer garanterat att föränd-ras även framöver. Olika dryckessorter kommer ochförsvinner. Kundernas preferenser för olika sorterförändras . Enligt uppgift från Systembola-get hade bolaget 1995, då blev EU-medlem,1 400 märken i sortimentet och hanterade totalt 3 000märken . har Systembolaget totalt 5 215artiklar inklusive beställningssortimentet och hanterartotalt ca 12 000 artiklar . Systembolaget er-bjuder ett av världens i särklass största sortiment, ochdet kommer man att göra i fortsättningen också.Den förändring som genomförs inom bolaget,och som har prövats vid ca 150 butiker under detsenaste året, innebär en ny modell för utveckling avsortimentet som är bättre anpassad till kundernasefterfrågan. Syftet är också att förbättra servicen ochgöra den mer lokalt anpassad . För att er-bjuda ökad service tillkommer också kontinuerligtfler självbetjäningsbutiker.Fördelarna med den modell som prövats är enligtbolaget många. Tillgången till de mest efterfrågadevarorna säkerställs i alla butiker. Det blir därmedfärre tomma hyllor . Sortimentet blir tydli-gare och mer överskådligt för kunderna. Varor som fåeller ingen köper försvinner. Dessa går dock fortfa-rande att beställa hem utan extra kostnad. Jag harerfarit att bolaget arbetar med att förbättra och snabbapå denna service. Systemet innebär också att kunder-na utanför storstäderna får bättre tillgång till bolagetsnyhetslanseringar. Sortimentet blir i ännu högre gradän tidigare baserat på vad kunderna faktiskt handlar.Jag har därför fullt förtroende för bolagets förmå-ga att säkerställa de svenska konsumenternas valfrihetvad gäller ett tillräckligt brett sortiment av sprit-drycker, vin och starköl som kunderna gesen god service.Anf. 2 PER ():Fru talman! Systembolaget är ett statligt monopolsom har granskats av EU och tillåtits att finnas kvarså länge det inte diskriminerar något enskilt land ellernågon enskild produkt. Bryter Systembolaget motdessa regler riskerar det att bli av med sina privilegi-er.Sedan granskningen av Systembolaget gjordes harsortimentet tunnats ut i enskilda butiker på grund avsortimentsneddragning samt den beryktade sorti-mentsstyrningen som inletts. Det är två åtgär-der som syftar till ökad effektivitet och mer vinst tillstaten.På en fri avreglerad marknad är sortimentsned-dragning och sortimentsstyrningar en naturlig del iarbetet med att hålla god lönsamhet. Försöker kläd-butiken A att tjäna lite extra pengar på att bara hållagröna strumpor av storlek 48 i lager kommer kunder-na förr eller senare att söka sig till butiken B, C ellerD med fler storlekar och färger i lager. Så fungerarmarknadsekonomin.För Systembolagets kunder är situationen en an-nan eftersom alla måste köpa sitt öl, sitt vin och sinsprit på monopolet. Vill man köpa en god röd bor-deaux i hundrakronorsklassen kommer man snart påmånga orter att vara hänvisad till att köpa något heltannat franskt vin eller kanske vin från ett annat land.Något rött ska inte finnas i Systembola-gets basmodul, den modul som alla butiker ska ha.Vänta, vänta!, tror jag att Systembolagets ledningskulle säga. Om vinet du vill ha inte finns går detalltid bra att beställa det. Visserligen tar det någradagar att få hem det, och visserligen gör vi allt för attså få som möjligt ska veta att det går att beställa hemvin. Men om du absolut propsar på att köpa ditt rödabordeauxvin ska vi nog ta hem det på tre fyra dagareller kanske . Det senare tror jag inte att mansäger.Om klädaffären A hade en expedit som talade omför sina kunder att om de inte gillade gröna strumporav storlek 48 gick det naturligtvis bra att beställa urdess förträffliga katalog med 5 215 olika strumpsorterskulle säkerligen flertalet kunder skratta expeditenrakt i ansiktet, gå rakt över gatan och handla strumporoch andra kläder från affär B, C eller D. För System-bolagets kunder finns igen affär B, C eller D.Till skillnad från många som gillar Systembolagetser socialministern inga problem med sortimentsned-dragningen som hos enskilda butiker innebär flerhundra artiklar i neddragning. I stället stoltserar soci-alministern med att Systembolagets olika sortiment,inklusive beställningssortimentet som importörernatvingas betala lagerkostnaderna för, har 5 215 artik-lar. Det går alltid att beställa hem vissa produkter omman vill, och någon extra avgift tänker vi inte ta ut,säger ministern i interpellationsdebatten.Hur många beställer hem strumpor som intefinns i lager? Ganska få eller mycket få, vad trorsocialministern? Hur många går hem från systembu-tiken utan en enda flaska vin men i stället med ettkvitto på att de har beställt hem den flaska vin som dehade hoppats skulle finnas i butiken? Ganska få ellermycket få, vad tror socialministern?Anf. 3 Socialminister ():Fru talman! Det alldeles grundläggande i System-bolagets hantering av sitt uppdrag är att vi har denordningen att och ledning äransvariga för att leva upp till det avtal som har teck-nats med staten. Det är naturligtvis inte vare sig PerBills eller min uppgift att bestämma hur det hanterarsina butiker. Det får prövas i förhållande till det avtalvi har.Min uppfattning efter att ha informerat mig omden förändring som sker är att Systembolaget vällever upp till det avtal och de skyldigheter det har.Sedan kan somliga, som exempelvis Per , egentli-gen argumentera för en annan detaljhandelsordning,dvs. att man släpper monopolet och låter detaljhan-deln bli fri. Det har emellertid majoriteten i sagt nej till av alkoholpolitiska skäl.Om man införde en annan ordning tror jag att manskulle befinna sig i en situation där människor kom-mer in i butiken och konstaterar att det vin de vill hafaktiskt inte finns. Då ges beskedet: Nej, bäste herrBill, det här vinet för inte vi, men försök gärna någonannanstans. På Systembolaget har jag ändå möjlig-heten att beställa varor i sannolikt världens störstasortiment. Utbudet är fantastiskt. Om jag har ett spe-cialintresse har jag möjlighet att göra beställningen.Sortimentsstyrningen handlar faktiskt om att istörre utsträckning få ett sortiment som är anpassatefter kundernas efterfrågan. Sortimentsuppbyggnadensker med anpassning till vilken efterfrågan som finnsi de enskilda butikerna. Det finns också möjlighet -vilket ska påpekas - för den enskilda butikschefen attutöver det sortiment som finns i det s.k. bassortimen-tet göra ett tillägg på . Har man som chef förbutiken aktiva konsumenter som Per eller herrEngqvist så kan man ju se till att man faktiskt tillgo-doser våra önskemål och håller de viner som ochEngqvist är speciellt intresserade av.Jag tror alltså att detta är ett effektivt sätt att se tillatt få en kundanpassning av sortimentet och att se tillatt man sköter sitt uppdrag effektivt och har en mo-dern detaljhandel inom Systembolagets hägn. Detvisar sig också i de undersökningar som Systemetsjälvt har gjort när det gäller kundernas attityder tillförändringarna att kunderna är mycket nöjda. Deupplever att de har fått ett gott sortiment, att de blirrätt bemötta och att de inte har några svårigheter att fåde varor som de efterfrågar. Systembolagets kunderär alltså nöjda, och det är väl ett gott bevis för attförändringen innebär en förbättring i förhållande tillnuläget.Anf. 4 PER ():Fru talman! Jag är glad att socialministern ger migmöjlighet att erkänna att jag är för en fri marknad. Jagvill väldigt gärna se ett system med licensierade buti-ker där vi kan ha vissa affärer som kanske bara speci-aliserar sig på italienska viner, andra som försöker haett brett sortiment och vanliga livsmedelsbutiker somförsöker ha ett sortiment som jag tror i många fallkommer att se betydligt bättre ut än den grundmodulsom Systembolaget nu är på väg att införa.Det som har oroat mig under de senaste veckornaär att många av dem som tycker precis som socialmi-nistern, nämligen att Systembutikerna är det finastepå jorden, nu börjar gå omkring med konspirationste-orier. De säger: Man har nog satt dit att hon ska sätta fokus på att tjäna så mycketpengar som möjligt. Sortimentsnedragningen har mangjort för att EU ska kunna ta bort de privilegieraderättigheter som monopolet har, säger de också. Dettaskulle då göra att man sakta men säkert sågar av sinegen gren.Jag tror inte så ofta på sådana här konspirationste-orier, men det vore intressant om socialministerntalade om huruvida man hoppas att såga av sin egengren på sikt.Socialministern säger att det nya sortimentetkommer att styras av kundens efterfrågan. Möjligenkommer det nya systemet att spegla en historisk efter-frågan. Hur ska nya produkter kunna komma in isortimentet ifall man bygger hela sortimentsstyrning-en på den historiska efterfrågan på ett visst vin? Harman väl kommit in i sortimentet så kommer man attha fantastiska möjligheter att hålla sig kvar och tjänagott med pengar. Om man däremot representerar enny producent som kanske gör ett lite bättre vin frånkommunen i fråga så kommer man att ha otroligaproblem att ta sig in, att få kunden att smaka vinetoch att slå ut det som redan finns. Det kommer alltsåatt vara ett mycket konserverande system som Sys-tembolaget inför.Jag fick inte några svar på mina frågor - vilket jagkanske inte heller hade väntat mig. Jag ställer demdärför igen.Låt oss titta på det här med att beställa strumporoch att beställa vin. Hur många går verkligen ifrånklädbutiken eller ifrån Systembutiken med ett kvittodär det står: Jag har beställt ett par strumpor i storlek42. De är beige och av ull? Och hur många tror soci-alministern går ifrån butiken och säger: Jag har be-ställt en flaska "Château Vadå" ? Den kos-tar och kommer från den och den delen avBordeaux. Det vore roligt om vi kunde ha en giss-ningslek!Det som oroar mig lite extra är att jag inte riktigttror på det här med att man verkligen försöker gekunden de produkter som han eller hon vill ha. Manhar nämligen just tagit bort möjligheten att beställavia Internet. Det var ett försök som jag tyckte varovanligt kreativt och bra för att komma från System-bolaget. Där gjorde man det möjligt för kunden att iförväg gå in och beställa det som man ville ha. Manslapp att först gå dig och säga att man skulle vilja haett par strumpor i storlek 38, sedan gå hem och väntai och sedan komma tillbaka igen och hämtaupp dem. Om man verkligen menade allvar med ska se till att kunden får det som han eller honönskar - skulle man då inte se till att underlätta denhär typen av beställning via Internet eller på andrasätt?Anf. 5 Socialminister ():Fru talman! Per Bills idealbild av detaljhandelnför alkohol skulle kunna passa för de allra störstastäderna. Möjligtvis kan man tänka sig att man iStockholm, , och i några städer tillhar specialbutiker som är inriktade på enbart italiens-ka viner, enbart franska viner eller något liknande.Men vad vi talar om är att garantera en detaljhandelsom fungerar över hela landet.Det intressanta med den modell som Systembola-get nu arbetar med är att oavsett storleken på butikska den som besöker butiken vara säker på att alltidhitta de mest populära vinerna i alla prisklasser. Detgäller 85 röda viner och 74 vita viner. Man ska ex-empelvis hitta sju olika sorters maltwhisky. Man skaockså hitta mer udda varor, exempelvis veteöl somjag själv aldrig har provat men som låter spännande.Det handlar alltså om ett bassortiment som finns iSystembolagets samtliga butiker. Till detta kommeratt man kan bygga på bassortimentet beroende på denregionala eller lokala efterfrågan, dvs. om man vetom att kundkretsen har vissa intressen så kan manbygga på sortimentet. Till detta kommer också attchefen kan lägga på i förändringarför att anpassa sortimentet till kundernas efterfrågan.Jag menar att detta är ett bra sätt att se till att vi harserviceinriktade Systembutiker över hela landet.Sedan finns naturligtvis också de som har mycketspeciella intressen. Man kan ha sett något vin sominte finns tillgängligt, men som finns i bassortimentet.Jag kan inte säga hur många som beställer just sådanaviner, men jag kan däremot berätta att jag själv hargjort det. Det finns faktiskt kunder som går till Sys-tembolaget och säger: Vad bra! Jag går till System-bolaget, för det här vinet skulle jag vilja pröva. Det ärnytt och spännande, och jag skulle vilja ta del av det.Jag ser till att man tar hem det.Så visst finns det sådana kunder! Jag tror inte attde är många, men det finns kunder som har speci-alintressen. Detta är ett sätt att garantera det som ärviktigt, nämligen ett effektivt Systembolag för attskapa trovärdighet kring monopolet i framtiden.Om man inte hade en styrelse och en företagsled-ning som ser till att man hanterar sitt uppdrag effek-tivt, kostnadseffektivt och serviceinriktat och att manmoderniserar företaget så tror jag att vi skulle få ensituation där många skulle ifrågasätta monopolet. Detär viktigt att ledningen för företaget och dess styrelseser till så att vi har ett modernt och effektivt System-bolag för att man inte ska såga av den gren man sitterpå. Om vi hade ett systembolag som upplevdes somgammalmodigt och stelbent och som inte var berettatt förändras så tror jag att Per och andra skullehitta starka argument för att bryta upp monopolet. Nufår vi ett effektivt systembolag som garanterar att vikan behålla monopolet också för lång tid framöver.Anf. 6 PER ():Fru talman! I många länder, framför allt i ländersom som inte har någon större egen produk-tion av vin, är livsmedelsbutikerna och specialbuti-kerna mycket väl utrustade med olika typer av vin.Många av dem säljer också på postorder, runtom iEngland t.ex.Det skulle naturligtvis vara fullt möjligt i mittsystem att man köpte vin via postorder och fickhämta ut paketet om man kunde visa att man hadeden ålder inne som man ska ha.Det är ju likadant . En del av stoltserandetmed att man når allt och alla beror ju på att man harhundratals ICA-handlare, Konsumhandlare och Vi-vohandlare som hjälper till att se till att det finnsutlämningsställen till vilka kunderna kan gå in ochbeställa ur systembolagskatalogen.Redan i dag är det ju så att Systembolaget intehåller butik på alla de orter där man stoltserar med är så fantastiskt duktig. Det här är lite grann ettbevis för att det faktiskt finns hundratalshandlare som handskas med alkohol på ett mycket braoch klokt sätt.Fru talman! Låt mig avslutningsvis göra en positivtolkning av det socialministern säger, nämligen attSystembolaget ska vara modernt och se till att kundenverkligen får de buteljer han eller hon vill ha. Jagtolkar det så att vi kommer att få se bättre service närdet gäller att beställa via Internet eller via fax så åtminstone slipper att gå ned till butiken tvågånger för att få en flaska.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:4 om sub-ventionerad hemservice för pensionärerAnf. 7 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att utveckla system med subventioneradhemservice för pensionärer och om jag avser att av-sätta ekonomiska medel för ändamålet. Interpellatio-nen innehåller även en fråga om vilka åtgärder jag iövrigt avser att vidta för att möjliggöra för pensionä-rerna att komplettera kommunens hemtjänst.Under 1990-talet har äldreomsorgen och äldrevår-den genomgått stora förändringar vad gäller såvälinriktningen på insatserna som innehållet i dessa.Ädelreformen och strukturförändringar inom sjuk-husvården har tillsammans medfört ett ökat tryck påden öppna vården och kommunernas äldreomsorg.Den försämrade ekonomiska situationen i kommu-nerna har inneburit svårigheter atttillgodose de ökade behov av vård och omsorg somdessa förändringar medfört.Andelen äldre som erhåller insatser från kommu-nernas äldreomsorg har minskat . Minskningen var störst bland de yngre pensionä-rerna, men även andelen i gruppen harminskat. har dock andelen äldre somerhåller äldreomsorg i ordinärt eller särskilt boendestabiliserats på en nivå på . Såväl Socialsty-relsen som länsstyrelserna visar i sina uppföljningaratt den minskade täckningsgraden till stor del förkla-ras av att kommunerna prioriterar hårdare bland om-sorgstagarna. Insatserna koncentreras till de allraäldsta och de med störst behov av vård och omsorg.Under senare år har det kommit flera rapporter omkommuner som tillhandahåller serviceinsatser i såvälordinärt som särskilt boende först efter prövning avden äldres ekonomiska situation. Jag har känt stortveksamhet kring huruvida detta är förenligt medsocialtjänstlagen samt de principer för äldrepolitikensom regeringen redovisade i Nationella handlingspla-nen 1998. I handlingsplanen slåsfast att vård och omsorg ska vara solidariskt finansie-rad genom skattemedel och att den ska vara tillgäng-lig efter behov och inte efter köpkraft. I socialtjänst-propositionen, som regeringen överlämnade till riks-dagen , redovisade regeringen att den anser attekonomisk behovsprövning inte får förekomma närdet gäller prövning av rätten till insatser inom kom-munernas äldre- och handikappomsorg. Det är denenskildes behov av en viss insats som ska prövas ochden ekonomiska prövningen ska ske vid fastställandeav avgifter för de insatser som den enskilde beviljats.Riksdagen har vid behandlingen av socialtjänstpropo-sitionen ställt sig bakom detta uttalande frånregeringen.Även om den ekonomiska situationen för de äldresom grupp har förbättrats sedan 1990-talets börjanfinns det fortfarande ett förhållandevis stort antaläldre som har mycket begränsade resurser. Som ex-empel kan nämnas att av de äldre som får insatserfrån kommunernas äldreomsorg är det 10-15 %som inte betalar någon avgift, främst på grund av attde har för låga inkomster. Av dessa är det många sominte skulle ha möjlighet att köpa hushållstjänster, inteens om de var subventionerade till de nivåer somibland nämns i debatten. Detta skulle i sin tur kunnamedföra en utveckling som innebär att servi-ceinsatser inom enbart utgår till äldremed små ekonomiska resurser. Det är också tveksamtom man ska införa subventioner av hushållstjänsterenbart till gruppen äldre. Mot bakgrund av det redo-visade ser jag inga skäl till att införa statliga subven-tioner som gör det möjligt för vissa äldre att köpaservicetjänster.Anf. 8 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. De allra flestaav oss vill nog kunna bo kvar hemma i vår hembygdså länge det går. Vi vill bo kvar i vårt sociala nätverkdär vi känner trygghet och gemenskap. För många ärdet livskvalitet . För att klara dettakrävs ett varierat och anpassat boende, kanske ettsmåskaligt seniorboende, och olika insatser i hemmetsåsom hemtjänst, matdistribution, trygghetslarm,sjukvård i hemmet och färdtjänst.En ansträngd ekonomi för kommunerna och ettökat antal äldre har lett till att har ut-vecklats från något av en allmän hemservice till attkommunerna i första hand begränsar sina insatser tillde allra nödvändigaste omvårdnadsinsatserna. Soci-altjänststatistiken visar att utvecklingen fortsätter -färre får hjälp, men de som får hjälp får allt störreinsatser. Begränsningen försvårar för många äldremed välfärdsförluster och sänkt livskvalitet som re-sultat. Många pensionärshushåll som inte får hem-tjänst har ju ändå behov av service som t.ex. hjälpmed grundlig städning, tvättning, inköp, promenader,fönsterputsning och snöskottning. Det är behov sompå något sätt måste tillgodoses för att man ska kunnabo kvar hemma.Jag och har under en följd av år lagtfram förslag här i om en subventioneradhemservice för pensionärshushåll, förtids- och folk-pensionärer. Vi har egna idéer om hur det skulle kun-na fungera, och vi har också följtbl.a. Vi uppreparvårt förslag i årets äldremotion och anvisar ocksåmedel i budgetmotionen för . Vi vet att detfinns ett behov. Vi känner stöd för vårt förslag, åt-minstone utanför . Vi ser det som ett viktigtkomplement till den kommunala behovsprövadehemtjänsten.Med glädje läste jag i Kommunalarbetaren nr 15 iår med anledning av att vi nu tydli-gen har fått socialministern med på vagnen.Det är ett jättespännande material - både försöks-verksamheten och förslaget i sig. Det är bra om denhemtjänst som ges enligt socialtjänstlagen kankompletteras. När vi diskuterar utvecklingen av äld-repolitiken kommer förslaget helt klartatt finnas med, säger socialministern.Så bra, tänkte jag. Visst förstår jag att det går lät-tare för ministern att anamma idéerna om de kommerfrån än om de kommer från ,men det bjuder vi på, tänkte jag.Mot den här bakgrunden, den positiva inställningsom socialministern gav sken av i intervjun i Kom-munalarbetaren, förstår jag mig inte på det svar somsocialministern har lämnat här . Jag tror att soci-alministern har tagit med sig fel svar. Här säger hanprecis tvärtom. Vi ska inte satsa på ett system medsubventionerad hemservice. Inga ekonomiska medelfinns anvisade i budgeten. Det finns inga idéer omandra sätt att komplettera kommunernas hemtjänst.Jag skulle vilja fråga socialministern om han ärtotalt felciterad i Kommunalarbetaren nr 15 . Harsocialministern några synpunkter på den verksamhetsom har bedrivits i projektform? Jag vet att det haröverlämnats en slutrapport om detta och att det ävenhar varit en uppvaktning.Anf. 9 Socialminister ():Fru talman! Man ska läsa också Kommunalarbeta-ren med stor försiktighet eller i alla fall se helheten.Det intressanta med experiment har varitatt man har utvecklat en försöksverksamhet i syfte attkomplettera hemtjänsten.Mitt svar handlar om synen på den kommunalahemtjänsten. Jag tycker att det är viktigt att denkommunala enligt de gamla principernaåtertar också den hemtjänst som handlar om servicetill de gamla. Alla undersökningar pekar på att detegentligen inte har varit någon meningsfull besparingatt ta bort den form av hemtjänst som har handlat omstädning, tvätt, inköp, post- och bankärenden ochliknande som man kunnat få iveckan. Det har varit viktigt för många äldre att fåden här servicen för att kunna bo kvar hemma.Jag menar - och det är rätt viktigt att det ocksåfinns stöd för detta i alla de beslut har fattat- att kommunerna bör återuppta denna hemtjänst. Detär det viktigaste. Den ska bedömas efter behovet, inteefter inkomsten, och följa socialtjänstlagens princip-er. Det är i huvudsak på det sättet som vi ska återupp-rätta den form av hemtjänst som har försvunnit under80- och 90-talet, och jag menar att kommunerna harskyldighet att försöka leva upp till ambitionen att gestöd också till människor som bor hemma.Utöver detta kan man mycket väl resonera omifall det ska finnas en marknad för en annan form avhemtjänst.