prot · GO09106 · 2001-05-08 00:00:00 — Därför skulle jag nog ändå önska att ministernsvarade lite mer övergripande på frågorna om Sydaf-rikas situation och förhållandet mellan den enormakostnad som vi nu ålägger för att köpaJAS-plan och de biståndsmål som vi har satt upp medfattigdomsbekämpning som övergripande mål.Det riktas ganska stark kritik i ,inte minst från NGO:er och kyrkor bl.a. som säger attdetta hotar möjligheterna att på ett relevant sätt fåfram pengar för att t.ex. kunna bekämpa aidsproble-matiken.Vi vet att ungefär 5-10 miljoner människor är påväg att dö i aids, vilket förmodligen är en betydligtstörre risk för denna nation än ett krig i nuvarandeläge. Aidsorganisationerna på plats säger att om manhade kunnat använda de pengar som man nu måsteanvända för att finansiera JAS-planet till att förebyg-ga och behandla aids, hade man klarat att behandlaungefär 3 miljoner människor . De hade kunnatfå både medicin och sjukvårdsbehandling. Det härtycker jag är oerhört starka siffror i förhållande tillden enorma kostnad som för med sigoch som innebär att man har svårt att finansiera andraviktiga delar i ett land.När jag läste det här svaret fick jag exakt sammakänsla som jag har fått när jag haft debatter med fö-retagsledare i länder som är i krig, t.ex. , vilkahar hävdat att det är helt okej att man fortsätter attutvinna olja eller på annat sätt ta för sig av derasnaturtillgångar som finansierar kriget. Påsamma sätt tycker jag att det här svaret ger intrycket:Okej, de har demokratiskt fattat det här beslutet.Alltså behöver vi inte bry oss mer om det. Men såenkel är inte världen och situationen . Vi harsom en nation som ändå hävdar mänskliga rättigheterett större ansvar än att bara se till att sälja JAS-plan.Jag vill därför höra med ministern om det intefinns anledning för en socialdemokratisk regering attha ett större övergripande ansvar och ställningstagan-de i de här frågorna än att bara hänvisa till att en gångfattade den då demokratiskt valda regeringen i Sydaf-rika det här beslutet.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Vad de här interpellationerna sist ochslutligen handlar om är ifall vi från svensk sida skarespektera varje lands rätt att självt, i enlighet medartikel 51 i , bestämma om landet vill haett försvar eller inte. Den rätten är fastskriven i på ett ovillkorligt sätt. Jag har inte hört före-trädare för något av era två partier kräva att iFN ska driva linjen att artikel 51 ska tas bort eller attSverige ska anmäla att vi inte instämmer i den ellernågot annat. Varje land har enligt artikel 51 rätt attsjälvt bestämma om det vill ha ett väpnat försvar. Jagtycker att vi ska respektera varje lands rätt på det härviset.Sedan har vi från svensk sida mycket starka kravnär det gäller vilka länder som får köpa vapen av oss.Sydafrika befinner sig inte i väpnad konflikt. Sydafri-ka har inte inre väpnade oroligheter eller konflikter.Inte heller förekommer det omfattande och grovakränkningar av mänskliga rättigheter i ,trots antydning om motsatsen.En helhetsbedömning visar att uppfyllerde krav som ställs i de svenska riktlinjerna för vape-nexport - de krav som säger är desträngaste i hela världen.Ska vi ändå vägra att köpa av oss? Skavi införa specialregler för just för att vitycker att de borde ha en annan statsbudget, att deborde göra ett annat val?Interpellanterna ifrågasätter båda två Sydafrikasförsvarspolitiska vägval. Det kan man ju göra. Mankan tycka att och hans regering hargjort felaktiga prioriteringar. Man kan tycka att detinte räcker att försvarsutgifterna halveras i förhållan-de till vad de var när den nuvarande demokratiskaregimen trädde till. Man kan tycka att en effektivise-ring av flygvapnet som innebär att man tänker ersätta220 plan, som det är , med 24 övningsplan och 28jaktplan inte är ambitiös nog. Men frågan är om det ärnågot som den , den svenska riks-dagen, och bör justera ochöverpröva. Ska vi göra konsekvensanalyser av vilkaeffekter regeringens försvarsbeslut får isyfte att försöka undergräva dem? Jag tycker inte det.Båda interpellanterna använder rätt mycket siffroroch ger bilden av ett land där försvarsutgifterna ex-ploderar. använde orden: Vi,, ålägger enorma kostnader.Jag har framför mig en tabell över Sydafrikasbudget som beskriver hur försvarsutgifterna harminskat från av statsutgifterna till avstatsutgifterna på ungefär , sedan demokratinkom till, och från av BNP till av BNP.Jämfört med har lägre försvarsut-gifter i förhållande till sin ekonomi än vad vi tre par-tier är överens om är lagom för Sverige.Detta är vad beskriver somatt vi ålägger enorma kostnader. Verklig-heten är att kostnaderna mer än halverats ned till ennivå som är under den som och Miljö-partiet tycker är lagom för Sverige.Anf. 56 ():Fru talman! har vi inte fått svar påfrågorna. häftar handelsministern i skuldvad gäller detta. Alltså vi ställer frågor här, vi inter-pellerar, och vi räknar faktiskt med att vi ska få svarpå frågorna. Så jag upprepar de frågor som vi ställde iinterpellationerna.Sedan är det också frågan om att självthar antagit dokument där det sägs att det är fattig-domsbekämpning som är det viktiga. Vi har skrivitunder EU:s dokument där det sägs att export inteallvarligt ska hindra den hållbara utvecklingen. Vitolkar det här som att JAS-exporten till ,som regeringen är mycket, mycket inblandad i, har denämnda effekterna för Sydafrika.Jag vill alltså höra vad handelsministern anser attSverige ska göra för att leva upp till sina egna antag-na dokument och den uppförandekod som man harskrivit under. Är det någon mening med att i vackraord dokumentera och vara väldigt radikal när mansedan i praktisk handling inte lever upp till det?Sedan skulle jag också vilja fråga omkring denantikorruptionsklausul som finns i kontraktet om detnu är så att det finns bevis på korruption. Det är jufaktiskt så att det finns saker som har hänt sedanbeslutet fattades. Det sade jag i mitt första anförande.Om den här korruptionen blir bevisad annuleras helakontraktet. Vad händer då med de här exportkrediter-na? Vad händer då? Vi skattebetalare har tidigare engång fått lov att ersätta med miljarder kronor.Det tycker jag är viktigt att komma ihåg.Anf. 57 ():Fru talman! Ministern försökte göra någon sortslustighet om att vi skulle vilja sätta oss emot demo-kratiskt fattade beslut och att vi därmed gick emotartikel 51 i . Jag måste säga att jag blevminst sagt förvånad över den tolkningen. För detförsta vet nog ministern lika väl som jag att den härförsäljningen av JAS-plan till kanske intehar präglats av att det varit någon strålande demokra-tiskt väg att fatta besluten. Det har varit en oerhörtstark propaganda. Det har varit väldigt mycket resan-de till för att tala om hur bra våra JAS-planär och för att visa upp dem. Det har varit väldigtmycket extraordinära åtgärder för att skulle tahem den order som man talade om.Det är naturligtvis så att vi har en nära relation tilldetta lands regering. Vi har arbetatmot apartheid och försökt bygga upp goda kontakteroch stärka den demokratiska utvecklingen. Då är detklart att man i detta land är väldigt känslig för hurman blir bemött i en sådan här köpaffär. Där tyckerjag nog att den kritik som kommer från inte minstJubel 2000, det gäller alltså kyrkornas roll här, har enrelevans när det gäller hur har agerat.Jag kritiserade framför allt den satsning som mangjorde när regeringen åkte till och gjordeett jättejippo. Jag kritiserade den just utifrån att den,som näringsministern uttryckte saken i någon inter-vju, fick den avsedda effekten, nämligen att Sydafrikaskrev på kontraktet.Det här försöker man naturligtvis från regerings-håll inte låtsas om, men jag tycker att det är oerhörtallvarligt om vi pratar om vikten av att länder ska hamöjligheter att själva välja, att under demokratiskaformer utforma sin politik. Då blir det oerhört svårtom starka krafter utifrån är med och försöker påver-ka, och jag är helt övertygad om att inte harspelat någon undanskymd roll i det här. Dessutom ärdet så att man har erbjudit motköp. Det är ganskamycket som är sockrat i den här affären för att det skabli en bra affär.Det är klart att det i sin tur innebär att dessa storakostader drabbar de andra satsningarna. Det är precisdet man säger från NGO-rörelse, att detinte finns resurser att satsa på aidsbekämpning-en för att JAS tar en för stor andel. Sedan kan minis-tern kanske plocka ned det genom att säga att det nuinte tar så mycket av BNI som det gjorde innan. Mendå måste man också veta hur stor BNI var innan närman räknar procent. Var den mindre eller större osv. ?I kronor räknat är det ganska mycket pengar detrör sig om, och det är precis det som man påpekar.Här läggs det ned väldigt mycket pengar som hadekunnat användas för att bygga upp ett demokratisktSydafrika och för att se till att man fick den fattig-domsbekämpning som vill framhålla somnågot övergripande viktigt.Det är bra att vi har en biståndspolitisk utredningsom nu ska titta på de övergripande aspekterna inombistånd, handel och andra delar för att se om vi kanknyta ihop detta så att det hänger ihop. Det här häng-er definitivt inte ihop, alltså det som skrivs i vackradokument om biståndet och det som sedan görs närdet gäller att skriva kontrakt om i det här fallet JAS.Det hänger inte ihop med vad man egentligen har sagtom målen.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Jag blir inte riktigt klok på det här. Vihar världens strängaste regler i . Det sägerVänsterpartiets ledare. Ingen har påstått att det beslutsom vi har fattat har stridit mot dessa regler. Jag bliranmäld till KU för var och varannan affär. Detta harjag inte ens blivit anmäld för, och jag har naturligtvisinte heller blivit fälld i KU för att det har skett någotsom står i strid med dessa världens strängaste riktlin-jer. Så det är inte problemet. Det är inte heller så attinterpellanterna vill kännas vid att de vill att vi skaöverpröva demokratiska regeringsbeslut.Vad är då problemet? Det är något annat än att vivill överpröva och det är något annat än attdet strider mot våra stränga riktlinjer. Jag förstår interiktigt med stöd av vad, om inte någon av dessa tvåutgångspunkter, som vi skulle riva upp och överprövade tidigare fattade besluten.Berit Jóhannesson gör ett stort nummer av att jaginte svarar på hennes frågor. Jag svarar ju på frågor-na. Om hade lyssnat hade hon hörtatt jag sade, som svar på frågan om vad vi ska göraför att värdera hur det här bidrar till fattigdomsbe-kämpningen i , att jag inte tycker att vi skaöverpröva deras politik när det gäller vad den fåreffekter, alltså de bedömningar som rege-ring gör om effekten av detta.För egen del tycker jag att det är rimligt att vi stö-der strävan att halvera försvaret, att mo-dernisera försvaret och att demokratisera försvaret.Det hänger ihop. Det handlar om ett nytt försvar,något som inte bygger på det gamla apartheidsystem-ets folkförtryckande försvar utan som är modernt ochanpassat till det som det sydafrikanska samhället ochSydafrikas politiska system med mycket bred samsynhar fattat beslut om.Det tycker jag är det viktiga. De halverar ned nivå som är under vad vi har i i förhållan-de till deras begränsade storlek på ekonomin. De haralltså mindre än vad röstar för i Sveri-ges riksdag, mindre än vad röstar för iSveriges riksdag. Jag tycker att det är bra.Om det visar sig att det här är kontrakt som hartecknats med hjälp av korruption tycker jag att det ärrimligt att de upphävs. Några sådana tecken finnsinte. Det pågår många undersökningar. Om de kom-mer till de resultaten kan häva alltsam-mans. Det finns klausuler om detta, och har regler som säger att man inte är bun-den av kontrakt som har tecknats med hjälp av mutor.Det borde ledamöter av riksdag känna till.Vi har informerat noggrant om detta.Låt mig säga ett ord om hälsovården. Detsägs i olika delar av de interpellationer som ni harlämnat in att försvaret är oerhört mycket större änhälsovården vad gäller kostnader. Om man tittar barapå statsbudgeten, alltså inte de totala hälsovårdsut-gifterna eftersom detta också bedrivs av kommuneroch landsting i precis som i utanbara på statsbudgeten, så ser man att hälsovården ärnästan dubbelt så stor som försvarsutgifterna.Hälsovårdsutgifterna ökar mellan och år2004 med inte . Det är ungefär likamycket som de ökar i i den budget som ni tvåsåvitt jag vet stöder här i . Försvaret ökar iungefär samma storleksordning. Det här är en infla-tionsekonomi jämfört med den svenska, så öknings-talen blåses upp en smula, men båda ökar med någon-stans under perioden 2000-2004.Någon trovärdighet i de siffror som ni åberoparkan jag därför inte se. Apropå att de skulle utgöra ettstöd för att vi åter skulle införa ett ensidigt vapenem-bargo mot vill jag säga att något sådantstöd ger inte de här siffrorna.Anf. 59 ():Fru talman! När det gäller den uppförandekodsom alla EU-länder, även vi, har skrivit under om attden tilltänkta exporten allvarligt skulle hindra denhållbara utvecklingen i mottagarlandet har vi en bre-dare syn på detta. Och jag tycker att det är mycketviktigt att när man har skrivit under någonting så skaman leva upp till det.Det har varit mycket påtryckning och många resorsom vi har hört. Och den stora lockelsen är dettamotköp. Men den sydafrikanska fackföreningsrörel-sen, som jag hoppas att vår käre handelsminister hargod kontakt med, skriver i en mycket kritisk kom-mentar till vapenköpet att de som behöver hjälpas ärde många fattiga svarta kvinnorna på landsbygden.Man konstaterar att det omtalade offsetprogrammet -om det över huvud taget blir av, det pågår en utred-ning och är oklart om det blir av - i stället skapar nyajobb till välutbildade vita män i storstäderna. Det ärett uttalande från fackföreningsrörelsen.Gång på gång hävdas det att vi ska samarbeta medSydafrika, att vi ska ha partnerskap och att vi skafrämja ärlig och konstruktiv kritisk dialog med vårasydafrikanska vänner. Det är mycket bra. Men låt ossgöra det då. Jag anser nämligen inte att de svar somhandelsministern har gett här har bidragit till att klar-göra också regeringens ansvar i denna fråga. Jaganser alltså att vi borde ompröva detta med tanke påomständigheterna. Vi borde ta detta på allvar.Anf. 60 ():Fru talman! Statsrådet hävdar att vi har världenssträngaste regler när det gäller vapenexport. Det kanman alltid fundera över. Visserligen hänvisade hantill i detta fall, men oavsett det harvi tidigare hört att vi skulle ha så väldigt stränga reg-ler när det gäller vapenexport. Och visst har vi relativtrestriktiva regler, även om de nu luckras upp igenmed detta sexpartssamarbete. Men det säger ju ing-enting om huruvida själva exporten är bra eller dålig.Att man i handeln har en restriktiv linje när det gällervilka som får köpa osv. är förhoppningsvis ocksånödvändigt, så att inte hamnar i ett läge därvapen som är tillverkade i hittas i alla dekrigshärdar som vi kan se i världen . Men detsom är intressant och som är min fråga i detta sam-manhang är: Hänger politiken ihop? Stämmer den ipengar och måluppfyllelse stora vapenexportsatsningtill som man nu har fattat beslut om ochsom man idogt har bedrivit lobbyverksamhet för att fåtill stånd - där man har konkurrerat ganska hårt ochaggressivt, skulle jag vilja säga, med andra intres-senter om att få sälja vapen till - med övri-ga satsningar som i andra dokument säger sigvilja göra? Fattigdomsbekämning är ju bara en del.Vi kan konstatera att det här ändå blir en storkostnad som är bidragande till genom att vihar gjort upp om affären och som naturligtvis kom-mer att tas från andra delar av statsbudgeten. Där ärhälsovården en del i det hela, och det är den delensom jag skulle vilja ha ett svar på och som jag hadeförväntat mig att få en debatt med statsministern om,eftersom det ändå är statsministern som har det över-gripande ansvaret för att politiken hänger ihop.Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag ta upp EU:s uppföran-dekods kriterium nr 8, fattigdomskriteriet som detibland lite felaktigt kallas. Det är ju kul att höra attVänsterpartiet tycker att EU:s politik är eftersträvans-värd här. Där sägs att medlemsstaterna ska beaktamottagarlandets relativa nivå på militära och socialautgifter. relativa nivå på militära utgifterär lägre än den som röstar för i riksda-gen. Jag tycker att det är en intressant upplysning idetta sammanhang som bör komma till protokollet.Vi är många i som engagerade oss motapartheid och för demokrati i . Och vi somgjorde det vann. Men kampen går ändå vidare. Dendemokratiskt valda regeringen har väldigt mångastora och svåra problem att hantera. Fattigdomen ochäven hiv och aids är utbredda. Och den demokratiskastaten är fortfarande en nykomling på denafrikanska kontinenten. stöder utvecklingen iSydafrika aktivt, bl.a. genom ett omfattande utveck-lingssamarbete. Vi stöder också den sydafrikanskaregeringens ambitioner att stöpa om en nation sompräglats av apartheid. Vi stöder dess rätt att efter egetomdöme själv hantera de utmaningar som Sydafrikastår inför. Och vi respekterar naturligtvis de beslutsom hann fatta innan han lämnadeöver denna svåra uppgift till nästa generation.Det skiljer oss i regeringen från ochMiljöpartiet. Och kravet på att vi nu ensidigt skabryta överenskommelser och beslut som vi har fattatgemensamt med ett annat land tycker inte jag är rim-ligt att behöva höra från ett parti som gör anspråk påatt träda in i och vill vara med ochforma inte bara den ekonomiska politiken utan ocksåutrikes- och säkerhetspolitiken. Jag tycker att det ärett anmärkningsvärt, omdömeslöst och omoget krav.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2000/01:322 omaidsmediciner till utvecklingsländernaAnf. 62 Statsrådet ():Fru talman! har frågat statsrådetMaj-Inger vilka åtgärder hon avser att vidtaför att underlätta att billigare bromsmediciner kankomma de sjuka i tredje världen till del.Interpellationen har överlämnats till mig, eftersomdet är jag som i regeringen hanterar den här typen avfrågor.Frågan om fattiga länders tillgång till billigabromsmediciner är verkligen högaktuell. I en upp-märksammad rättegång i försökte39 läkemedelsbolag stoppa den sydafrikanska rege-ringens försök att skaffa billiga bromsmediciner.Bolagen hävdade att detta bröt mot patenträtten. Fal-let ställde en viktig fråga på sin spets - vad är läke-medelsbolagens främsta uppgift; att rädda människo-liv eller bara tjäna pengar? För någon vecka sedanlades målet ned sedan de 39 bolagen dragit tillbakasina stämningar och därmed besvarat frågan för sindel. Flera företag har redan börjat sänka priserna, ochvissa säljer till självkostnadspris.Detta är en nödvändig utveckling som jag väl-komnar och stöder. Majoriteten av världens 36 miljo-ner människor som lever med hiv eller aids saknartillgång till bromsmediciner. Bromsmediciner kan,om de används rätt, ge sjuka människor ett längre ochmänniskovärdigare liv.Läkemedelsbolagen måste ta sitt ansvar och isamarbete med berörda parter ge sitt bidrag för attlösa den globala ödesfråga som hiv/aids är. Det ärinte rimligt och moraliskt försvarbart att fattiga skabetala läkemedelsföretagens utvecklingskostnader;det kan vi i den rika världen göra. Vi vill gärna hanya och bättre mediciner, och vi har förståelse förläkemedelsbolagens behov av patentskydd. Men detär en rättighet som måste hanteras med ansvar ochomdöme om den ska förtjäna respekt och legitimitet.Läkemedelsbolagens beslut i kan banaväg för en ökad tillgång till bromsmediciner om andraföretag i branschen följer efter. Därför är det viktigtatt fortsätta arbetet och följa upp det positiva utfalletfrån Sydafrika.Inom EU har vi arbetat fram en omfattande hand-lingsplan för att öka tillgången till läkemedel för attbekämpa bl.a. hiv/aids. Vi hoppas kunna fatta beslutom handlingsplanen nästa vecka.Handlingsplanen öppnar möjligheter för läkeme-delsindustrin till samarbete och till att i första hand påfrivillig väg sänka priserna på mediciner på marknader. För bromsmediciner till defattigaste länderna bör detta göras till en regel. För attinte undergräva ett sådant system krävs mekanismerför att undvika att medicinerna kommer tillbaka tillvåra marknader.Om det inte går att komma framåt på frivillig vägfinns det möjligheter i WTO:s avtal om handelsrelate-rad immaterialrätt, det som brukar kallas , att utfärda s.k. tvångslicenser. Detta innebäratt länder kan ge tillstånd till produktion av ett pa-tenterat läkemedel utan patenthavarens samtyckeunder vissa villkor. Det kan handla om en nationellnödsituation eller om någon annan extrem situation.Skulle det visa sig att det finns oklarheter om hurTRIPS-avtalet ska tolkas, ska vi naturligtvis varaberedda att bidra till nödvändiga förtydliganden så attdet klargörs vad avtalet innebär för skyddet av män-niskors hälsa.Få fattiga länder har egen lokal produktion.EU kommer därför att stödja lokal produktion dels avläkemedel där patentskyddet gått ut, dels inom ramenför licensavtal med patenthavaren.Ökad tillgång till läkemedel är bara en del av lös-ningen på de enorma problem vi står inför när detgäller den katastrof som hiv/aids-epidemin innebär.Här krävs åtgärder på bred front i form av stora sats-ningar på prevention och sjukvård. Förebyggandeåtgärder och uppbyggnad av fungerande nationellahälsosystem är nödvändiga för att hindra smittsprid-ning, vårda sjuka och klara uppföljning och kontrollav användning av bromsmediciner.För att dessa åtgärder ska få genomslag krävsockså en ökad öppenhet i samhället kring frågor omhiv/aids och sexualitet.Sverige samarbetar nära med Världshälsoorgani-sationen och inom FN:s program mot hiv/aids,, för att öka tillgängligheten till läkemedelmot hiv/aids. Detta samarbete tar sig uttryck i form avsåväl dialog som ekonomiskt stöd.Anf. 63 ():Fru talman! Först vill jag tacka handelsministernför ett bra och innehållsrikt svar. Det är rätt längesedan jag frågade om utvecklingsländernas tillgångtill aidsmediciner. Då var vi många som upprördesöver läkemedelsföretagens tämligen kallhamradeinställning. Av inslag i medierna då verkade i varjefall inte de svenska företrädarna för företagen måsärskilt bra av hur frågan hanterades av deras egnaledningar. Jag tog det som ett gott tecken när detgällde att hitta lösningar i den då aktuella frågan omstämningen mot . Dessbättre visade det sigvara ett riktigt antagande, för de här företagens kort-siktiga vinstanspråk fick ge vika för medmänsklighetoch humanism.Det gick att få fram en överenskommelse som inteslår undan benen för företagens forsknings- och ut-vecklingsarbete, och det är bra. Detta visar vilkenviktig roll som opinionsbildning spelar. Det blev heltenkelt för dyrt för de här företagens image att fram-härda i sina krav.Självfallet är det också viktigt, precis som han-delsministern säger, att regeringar och parlamentreagerar och agerar i de internationella forum där dehär frågorna diskuteras. Jag är uppriktigt glad över attSverige spelar en positiv och aktiv roll.Jag är övertygad om att vi bara har sett början påen diskussion i internationaliseringens kölvatten omrätten till de framsteg som görs. Det gäller inte barainom medicin utan också inom andra områden. Jagkan mycket väl tänka mig att liknande diskussionerdyker upp som handlar om miljö, energi-utvinning, kommunikationer och många andra områ-den där fattiga människors tillgång till kunskaper ochframsteg ställs emot företags rätt till sina landvin-ningar och patent.Det är inte fel, tycker jag, att ställa krav på en mersolidarisk fördelning. Det mesta när det gäller deframsteg som görs har ju skapats i samverkan mellanett samhälle som tar sitt ansvar för en hög utbild-ningsnivå och ett gott utvecklingsklimat där männi-skor känner sig både trygga och kunniga och, å andrasidan, initiativrika och skickliga företagare och derasanställda.