prot · GO0979 · 2001-03-14 00:00:00 — Det är där-för vi vill satsa mer resurser kring distansutbildningenoch helheten, för att utveckla tekniska hjälpmedel ochse till att folk har råd att köpa in dem - oavsett om detgäller kommunen eller som privatpersoner.Jag vill en gång till höra någonting om frågan ominvandrare som kommer till och som har enhögskoleutbildning eller en bra eftergymnasial ut-bildning och deras möjligheter till att läsa och komp-lettera, både språkmässigt och ämnesmässigt.Sedan var det arbetslivscentrum. Tycker MajléneWesterlund Panke att det är en intressant fråga?Skulle det vara någonting som socialdemokraternakunde ta med sig till sina vänner i regeringen ochdiskutera? Det handlar om att vara en extraresurs förstudenter och lärosäten i fråga om kunskapsinhäm-tande och koppling till näringslivet och samhälletruntomkring.Anf. 42 () replik:Herr talman! Då ska jag snabbt börja med arbets-livscentrum. Arbetslivscentrum, regionala utveck-lingscentrum och lärcentrum - man kan kalla det vadman vill - växer upp som svampar ur jorden i stortsett över hela . Det gör de genom regio-nalpolitiskt aktiva politiker, näringsidkare och skol-folk. Det är jätteviktiga delar i det framtida utbild-ningssamhället, om vi nu ska koppla det t.ex. tilldistansutbildning. De drivs ofta av eldsjälar, skaparliv i små bygder som har känt en viss despe-ration och hopplöshet. Därför är det en väldigt positivdel av utvecklingen av som vi ser . Att viska gå in och statligt reglera och styra det här har jaglite svårt att se när det växer så det knakar av sigsjälvt ute i bygderna.När det gäller invandrare är det väl ingen som haren motsatt åsikt när det gäller att man ska ta till varainvandrares kunskap som de har med sig när dekommer hit. Det är jätteviktigt att vi vidareutvecklarvaliditetssystemet. Validitetssystemet i sig kommeratt bli en viktig del i det livslånga, livsvida lärandet.Men jag tror att vi inte bara ska koncentrera oss på devuxna invandrare som kommer färdigutbildade hit tillSverige. Vi har ett annat, kan man säga, enormt mo-raliskt ansvar för de invandrarungdomar som är andragenerationens invandrare, att se till att de får tillgångtill en utbildning i grundskola, gymnasium och hög-skola för att få likvärdiga livsbetingelser som desvenska ungdomar med svenska föräldrar och farför-äldrar som finns i landet. Det är nog så viktigt, tyckerjag.Anf. 43 () replik:Herr talman! gjorde enhistorisk beskrivning av universitetens viktiga rollsedan medeltiden som vi kan instämma i. Men omman kompletterar det och ställer sig frågan var och ivilka kulturer universiteten har varit mest framgångs-rika när det gäller forskning, fritt tänkande och högreutbildning finns det en gemensam nämnare. Det ärmiljöer där den politiska styrningen och den religiösastyrningen över utbildningen har varit minimal. Detär rätt intressant. Vi ser även att de länder somhar spetsforskning, högt kvalificerad utbildning, harliten politisk styrning över universiteten och högsko-lorna.Det är där min formulering, som citerade, om amatörer kommer in. OmMajléne föredrar ordet lekmän kanjag använda det, men det är min bestämda uppfatt-ning att politiker är lekmän och inte ska sitta och fattabeslut i enskilda forskningsfrågor och fackfrågorinom andra områden. Politikers uppgifter är att slåfast principer, fördela resurser i stort, göra utvärde-ringar och uppföljningar osv. Det är politikerns upp-gift.Nu har ett antal förändringar tvingats fram. Vi harsett att utbildningsministern lovar ytterligare200 miljoner. Vi har sett att man på universiteten harfått tillstånd att inrätta andra platser om platser stårtomma. Det är förändringar som har tvingats fram pågrund av att Socialdemokraternas centrala planeringhar misslyckats.Min fråga är då: Vill Socialdemokraterna gå vida-re nu och planera på det sättet att studenterna i störreutsträckning får välja vad de ska läsa när nu den cent-rala planeringen har misslyckats som den har gjort?Anf. 44 () replik:Herr talman! Den akademiska friheten är unik, harjag hört säga i något annat sammanhang.Jag skulle snarare vilja säga att den akademiska fri-heten var unik, när akademin kanskevar den enda institution i ett i övrigt oerhört regelstyrtsamhälle som hade denna friheten att tänka och draslutsatser. Friheten begränsades då och då ganskarejält och brutalt. Jag tänker med paradigm-skiftet när det gällde universum, och hur universumsåg ut när den akademiska friheten och tankefrihetenkolliderade med den katolska kyrkans oerhört striktaregelsystem när det gällde tänkandet. Det gick intespeciellt bra för forskare då.Vi har haft andra tider då det har funnits politiskaenpartisystem, där partiideologin har varit övergri-pande allt tänkande och där den akademiska frihetenpå något sätt, precis som lyfte fram,har lyckats hålla sin position dold någonstans. Då slötman sig i akademierna.Men att i ett demokratiskt samhälle, ,som vi befinner oss i måla upp myten av att den aka-demiska friheten på något sätt skulle ha samma rollsom den en gång har haft stämmer inte. Hela sam-hället är fritt . Vi har hela den mediala världen,där man kan tänka fritt och säga vad man vill. Vimåste se lärosätets roll i det nya samhället och intemåla upp en mytbild av ett samhälle som fortfarandeförföljer forskare för deras idéers och tänkandes skull.Anf. 45 () replik:Herr talman! Den här konflikten med kyrkan omvärldsbilden är ett väldigt bra exempel på hur veten-skaplig utveckling kan hindras, om t.ex. kyrkan harför stor makt över den vetenskapliga utvecklingen.Jag vill nu inte på något sätt antyda - det hoppasjag att förstår - att Social-demokraterna skulle vilja införa något slags inkvisi-tion i . Men jag tycker att det är viktigt attuniversitet och högskolor får fortsätta att vara ensjälvkritisk spegel i samhället. Jag tycker att det ärviktigt att politiker inte fattar beslut om enskildaforskningsobjekt och forskningsprioriteringar, utanatt det är ramarna politikerna ska bestämma om -annars blir det helt enkelt sämre beslut och den veten-skapliga halten riskerar att uttunnas.Min fråga, som jag ställde första gången, var:Kommer Socialdemokraterna nu att gå vidare ochförsöka hitta mjukare vägar att fördela studieplatserpå, när vi nu på grund av att sökandetrycket inte mot-svarar det som regeringen har planerat för redan harsett att det tvingas fram en fördelning av platser? ÄrSocialdemokraterna beredda att diskutera en upp-mjukning av det stela fördelningssystem för studie-platser som vi har haft?Anf. 46 () replik:Herr talman! Jag skulle inte vilja beskriva system-et när det gäller fördelning av studieplatser som ettstelt system. Det är klart att det har sina svagheter.Det gäller att vara lyhörd och lyssnande, och man kansom politiker inte undgå att vara lyssnande och inteundgå att höra vilka åsikter som förs fram.Det är inte så väldigt som Folk-partiet och alla övriga partier tillsammans med Soci-aldemokraterna var överens om att det behövdes enstörre satsning på naturvetenskapliga-tekniska ämnen.Så kom det fler platser till naturvetenskap och teknik.I dag visar det sig att man inte kan fylla alla dessaplatser på alla håll, och då får man i stället möjlighetatt omforma dem till humanistiska och samhällsve-tenskapliga utbildningsplatser. svänger pendeln,och fler och fler inlägg kommer om att det är viktigtatt stärka humaniora och samhällskunskap.Då är det ganska skönt att det styrsystem somfinns verkligen finns, och att det finns möjligheter attse till att kanske andra sektorer som behöver det fåren större tillförsel av ekonomiska resurser.Nu är vi väl inne i den här pendelsvängningen.Det upplever jag mycket tydligt när det gäller sats-ningen på humaniora och samhällsvetenskap.Vi är ganska eniga, har jag förstått , om att de200 som kommer som resurstill-skott är efterlängtade. Forskningssatsningarna pådessa områden, som har gjorts , harockså varit efterlängtade. Men det kan faktiskt inne-bära att vi hamnar i samma situation, fast tvärtom,dvs. att vi inte kan fylla alla platser inom humanioraoch samhällsvetenskap.Jag tror i alla fall att det är bra att vi har möjlig-heten att styra.Anf. 47 () replik:Herr talman! Det finns behov av att få i gång enförändringsprocess när det gäller utvecklingen inomhögskole- och universitetsområdet. Jag kan hålla medMajléne om att vår uppgift är attskapa förutsättningar för lärosätena att möta utveck-lingen.Jag har ett konstaterande utifrån den debatt ochden redovisning som vi har fått från den socialdemo-kratiska representanten. Vi kan lätt konstatera att detinte görs tillräckligt och att man inte tar vara på degoda exempel som ändå finns på alla de lärosä-ten vi har.Jönköpings högskola och är två godaexempel på fristående högskolor.I våra yrkanden framgår att vi vill - vi lägger framförslag om det - inrätta fler fristående högskolor.Majoriteten, förmodligen på inrådan av regeringen,säger nej till den utvecklingen med hänvisning till attdet är bra nog ändå. Men om vi nu har goda resultatsom talar för sig, låt oss då ta vara på dem. Ser videssutom i redovisningar beträffande den kommunalaskolan att friskolor, fristående skolor och alternativadriftsformer, bl.a., har inneburit en positiv utvecklingäven för den offentliga skolan kan vi dra en parallelltill högskolor och universitet.Det är det vi ska ta vara på, och det är den ut-vecklingen som vi borde eftersträva om vi menarallvar med att vi ska skapa goda förutsättningar förlärosätena.Anf. 48 () replik:Herr talman! Här har vi kanske ytterligare enmytbild som vi måste diskutera på djupet - de fristå-ende högskolorna. De kom till med hjälp av löntagar-fondsmedel och fick ett rejält kapital med sig i botten.Men är dessa lärosäten fristående? Då är frågan vadde i så fall är fristående ifrån.Mig veterligt ingår de i det statliga bidragssys-temet både när det gäller grundutbildning och när detgäller forskning. De har ungefär samma styrsystemsom de statliga högskolorna. Så att de är fristående ärväl en sanning med modifikation, det sedan gäller förutsättningarna försökte jagtidigare i mitt inledningsanförande att ge en bild avvad jag möter när jag är ute på lärosäten , nämli-gen en otrolig kreativitet när det gäller att starta nyautbildningar som är lyhörda för arbetsmarknadensbehov. Där har jag faktiskt inte upplevt att det finnsnågon skillnad mellan tekniska högskolaoch och alla övrigahögskolor i landet. De är i det fallet innehållsmässigt mycket lika. Visste inte jag att den ena var enstiftelsehögskola och att den andra inte var det skullejag inte kunna se någon skillnad.Anf. 49 () replik:Herr talman! Vi känner till att regeringen har varitinne och petat i regelverket beträffande stiftelsehög-skolorna utifrån en uppfattning om att den politiskastyrningen ska säkras.Vi lägger fram förslag om att fler ska få en möj-lighet att i stiftelseform bedriva verksamhet, och detborde egentligen bejakamed tanke på hennes påstående att vi måste ha en merkonkret bas att diskutera utifrån. Vi har en konkretbas att diskutera utifrån t.ex. när det gäller Högskolani och , såsom varande goda ex-empel. Vi ska ta vara på de goda exemplen.Det är ju den utvecklingen som vi måste strävaefter för att kunna få i gång den förändringsprocesssom vi såväl behöver för att skapa förutsättningar attmöta den utveckling vi står inför.Det är ingen nidbild som jag målar upp vad gällerde fristående högskolorna. Jag tycker att de är godaexempel på lyckade satsningar. De är lyckade kon-kreta exempel. Det är ju de som ska vara normbildan-de i större utsträckning än vad de är.Anf. Det var ju just detta jag försökteframföra. Jag ser inte någon större skillnad på kreati-vitet och nyskapande mellan tekniska hög-skola, , , , högskolaoch . Det finns sammakreativitet, nytänkande och nyskapande för att mötade nya kraven.Jag hoppas verkligen inte att det är friståendehögskolor med ett regelsystem som liknar de fristå-ende skolornas är ute efter. Vi hartidigare diskuterat kvalitet i lärarbehörighet,osv. Vad jag vet finns det egentligen ingen regelsom säger att man måste ha behöriga lärare i frisko-lan. Jag hoppas verkligen inte att det är samma bristpå regelsystem som efterfrågar närdet gäller fristående högskolor.Jag anser att de statliga högskolorna är minstlika nyskapande och kreativa som stiftelsehögskolor-na. Där finns ingen skillnad, om vi nu ska utgå ifrångoda exempel.Anf. 51 ():Herr talman! Den akademiska friheten är viktig.Minst lika viktig är individens frihet. Vi hörde nysssocialdemokraternas representant i denna debatt,, stå och tala om att vilever i ett fritt samhälle. Det är en lögn.Tvånget att tillhöra en studentkår, det s.k. kårobli-gatoriet, är en betydande kränkning av de mänskligafri- och rättigheterna. Ingen ska mot sin vilja tvingasatt vara medlem i en förening.Detta fastslås i vår grundlag. I regeringsformens2 kap. 2 § står att läsa detta: "Varje medborgare ärgentemot det allmänna skyddad mot tvång att giva tillkänna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellteller annat sådant hänseende. Han är därjämte gente-mot det allmänna skyddad mot tvång att deltaga isammankomst för opinionsbildning eller i demonst-ration eller annan meningsyttring eller att tillhörapolitisk sammanslutning, trossamfund eller annansammanslutning för åskådning som avses i förstameningen. "Det ska således stå fritt för varje medborgare attsjälv välja om han eller hon vill tillhöra en viss före-ning. Det är beklämmande att tvingas till högläsningav vår grundlag här i kammaren, men det känns nöd-vändigt efter att ha hört representant idenna debatt, , motivera tvångs-anslutningen till studentkårer med dessa ord: Iblandfår man rucka lite på principerna.Det vore intressant, men sannolikt skrämmande,att få höra vilka fler principer om mänskliga fri- ochrättigheter som vill rucka lite på.Föreningsfriheten fastslås för övrigt även i artikel11 i angående skydd för demänskliga rättigheterna och grundläggande friheter-na. Det borde räcka som argument för att ådet snaraste skulle besluta om att avskaffa kårobliga-toriet och bifalla de motioner som har väckts avsamtliga borgerliga partier i frågan.Jag förstår att med sin bakgrundinte har något emot att man kränker mänskliga fri-och rättigheter. Det är också lätt att inse att socialde-mokraterna, som erhöll sina med-lemmar genom att tvångsmässigt kollektivanslutafackföreningsmedlemmar till sitt parti, inte heller harnågon förståelse för vad föreningsfriheten i praktikenbör innebära.Det är däremot högst uppseendeväckande att ettparti som inte har förmågan att markeraett avståndstagande från politiskt förmynderi till för-mån för människors rätt att själva välja vilka organi-sationer de ska vara medlemmar i.Jag vill vädja till att tänka om i denhär frågan. Ställ er på individens sida mot politisktförmynderi! Visa att ni står på medborgarnas sida motde politiker som vill bestämma över huvudet på män-niskor! Ställ upp på att avskaffa kårobligatoriet! Visaatt ni slår vakt om de mänskliga fri- och rättigheternaoch visa att även ni vill myndigförklara medborgarna!Anf. 52 () replik:Herr talman! När man lyssnar på man tro att man lever i någon form av diktatur.Nu är ju så inte fallet.Jag kan ha principiella synpunkter på kårobligato-riet och tycka att det inte är bra. Men som politikerförsöker jag att vara pragmatisk. Det är inte lätt somen plätt att avskaffa kårobligatoriet, vilket även Gun-nar Axéns eget parti nogsamt fick göra erfarenhetenav 1991-1994, då man hade möjlighet att avskaffadet. Men det visade sig vara praktiskt mycket svårt atthitta ett system som skulle kunna ersätta kårobligato-riet.Principiellt kan man säga att det inte ska finnas ettobligatorium, men rent praktiskt har man ännu intehittat ett system som kan ersätta dagens kårobligato-rium. Som jag sade är det en erfarenhet som inte barasocialdemokraterna har gjort, utan kangå till sina egna i Moderata samlingspartiet och höraom deras erfarenheter av problematiken kring ettavskaffande av kårobligatoriet.Anf. 53 () replik:Herr talman! När principer om mänskliga fri- ochrättigheter får ge vika med hänvisning till praktiskaargument, då är det fara och färde. Så lätt ska maninte kunna kränka grundläggande fri- och rättigheter.Det finns vissa praktiska verksamheter som stu-dentkåren arrangerar , och det finns förslag omhur man ska kunna lösa detta av universitet utan entvångsanslutning till studentkårerna, det vet MajléneWesterlund Panke. Under den borgerliga regeringsti-den togs det fram en utredning som visade på hur dethär praktiskt skulle kunna lösas. Så det finns inteheller några som helst praktiska argument emot ettavskaffande av kårobligatoriet.Och framför allt: Att kränka mänskliga fri- ochrättigheter med hänvisning till pragmatism och prak-tiska argument håller inte i längden.Anf. 54 () replik:Herr talman! som jag har suttit iutbildningsutskottet och vid alla de samtal som jaghar haft med svenska studenter har jag inte mött nå-gon som har ansett sig vara kränkt i sina mänskligarättigheter på grund av att de är med i en svensk stu-dentkår.Sedan har det gjorts utredningar - jag vet det ochjag har läst dem - men det visade sig vara väldigtsvårt att genomföra ett avskaffande i praktiken. Jagvill hänvisa till den tidigare utbild-ningsministern som kan ge informationom de svårigheter och de problem som det faktisktfinns med att fasa ut kårobligatoriet. Denna informa-tion bör inhämta innan han i kammarenpådyvlar andra partier ganska allvarliga demokratiskabrister.Anf. 55 () replik:Herr talman! Ja, det är ganska allvarliga demo-kratiska brister när man så enkelt och lättvindigt bry-ter mot både grundlagen och omde mänskliga fri- och rättigheterna.Majléne säger att hon aldrighar träffat på någon student som anser sig vara kränktpå grund av tvångsanslutningen till studentkårerna.Då tror jag att har träffatväldigt få studenter.För min del kan jag i egenskap av riksdagsleda-mot inte ta ett steg på ett svenskt universitet eller ensvensk högskola utan att träffa på studenter som ifrå-gasätter och protesterar emot den tvångsmässigaanslutningen till studentkåren.Jag undrar om tror attdet skulle vara så svårt att anordna studentpubar,festaftnar, kulturella tillställningar och andra upptågutan den tvångsmässiga anslutningen till studentkå-ren. De få saker som kan anses vara studiesociala ochsom man kan behöva ha ett gemensamt ansvar för påuniversiteten kan mycket väl lösas av universitetenoch högskolorna på annat sätt än via studentkårerna.Studentkårerna kan säkerligen locka till sig studentertill sina sociala, kulturella och festliga aktiviteter utanett tvång på medlemskap.Anf. 56 () re-plik:Herr talman! tonläge är osedvan-ligt högt, måste jag säga. Det kan ju bero på att argu-mentationen är svag.Jag vet inte om befann sig här i ple-nisalen när jag svarade på liknande frågor från UlfNilsson. utbildningspolitiska programinnehåller ett principiellt avståndstagande från denkollektiva anslutningen till kårerna. Vi är också emotkollektivanslutning till andra föreningar eller organi-sationer, och det har vi varit sedan lång tid tillbaka.Att vi nu inte är beredda att avskaffa kårobligato-riet är enbart av skäl som hör ihop med omtanken omvåra studenter. Vi vill inte försämra studenternasstudiesociala situation innan det finns garantier för attdet kommer att lösas och fungera på något annat sätt.Anf. 57 () replik:Herr talman! Om hänvisartill principiella program där det ståratt man inte ska tvingas att vara ansluten till en vissförening, måste jag ställa frågan varför ni inte villbifalla de motioner som föreslår ett avskaffande avkårobligatoriet. Jag måste också ställa frågan tillBritt-Marie Danestig om vad avsergöra för att tvångsanslutningen till studentkåren skaupphöra.Anf. 58 () re-plik:Herr talman! Jag riskerar att upprepa vad jag tidi-gare har sagt, men jag trodde att jag svarade på denfrågan genom att säga att orsaken är att vi hyser storomtanke om studenternas bästa och deras studiesoci-ala situation, särskilt nu med tanke på att det är såmånga nya grupper som vill läsa vidare på universitetoch som inte har den bakgrunden att de är medvetnaom vad det innebär att möta den akademiska världen.Det är invandrare, det är studenter med en helt annansocioekonomisk bakgrund och det är också studentersom har kommit upp något . Det är alltså detavgörande.Vi kommer naturligtvis att fortsätta att behålla vårprincipiella åsikt om det inte finns finansiella möjlig-heter eller något annat sätt att lösa detta. Men ingenhar ju lyckats föreslå hur problemet skalösas. Så länge man inte har gjort det behåller vi våråsikt. Vi ställer inte upp på att avskaffa kårobligatori-et förrän vi får garantier för att studenternas studieso-ciala situation behålls oförändrad eller snarare för-bättras än försämras.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag kan inte annat än beklaga denmänniskosyn som ger uttryckför. säger att studentkårernafyller en så otroligt viktig studiesocial funktion att viinte kan vara utan dem och att studenterna inte harförmågan att förstå vilken betydelse studentkåren har.Studenterna behöver ha hjälp av studentkåren. Stu-denterna behöver ha den studiesociala hjälp somstudentkåren ger. Men de har inte förstånd och för-måga att själva välja att bli medlemmar i studentkå-ren. I stället ska de tvångsanslutas. Det är att säga attstudenterna inte förstår sitt eget bästa.Jag beklagar att ger uttryckför denna människosyn, men jag är inte förvånad. Detär en traditionell vänsterpartistisk syn på människan,uppifrån och ned. Politikerna ska lägga till rätta.Människorna förmår inte att forma sina egna liv.Anf. 60 ():Herr talman! För del är det lätt attbemöta kritiken. Det är alltså inte så att vi ansluteross till den här principen. Däremot har ipartimotioner tagit avstånd från kårobligatoriet ochtycker att det ska avskaffas.Vi har haft många debatter här i kammaren medpartier som inte som partier har tagit en tydlig ställ-ning. Socialdemokraterna som vi nusamverkar med. Där finns alltså inte det här kravet.Thomas , nuvarande utbildningsministern,hade en enskild motion där han hävdade just de prin-ciper som hävdar. Principerna är vitydligen överens om.Det gäller att få möjligheten att genomföra det härpå ett sätt som inte skadar mer än det gör nytta. Då ärdet inte fråga om något falskspel, att man vill döljaatt man egentligen vill behålla principen och försökerslingra sig för att få bort den. Det är inte alls fråga omdet, utan det handlar om att inte försätta studenterna ien sämre situation.Det är riktigt, som säger, att manunder den borgerliga tiden, alltså när det var borgerligmajoritet här , gjorde utredningar. Menmajoriteten i förkastade ju dem. Glöm intebort det! De hade alltså inte bärkraft, utan man tyckteatt det här borde lösas på ett bättre sätt, och det är väldet som det lite grann handlar om.Om hade majoritet i ochregeringsmakten, kan jag försäkra att vi skulle lägganed ett lite större arbete för att försöka ta fram ettsådant förslag. Jag är inte säker på att vi skulle göradet just för ögonblicket, därför att vi har fått ige-nom en lagstiftning för ökad studentaktivitet. I detarbetet kan de kanaler som finns av gammal traditionvara bra att ha, så det skulle kanske förstöra ännu meratt ta bort dem just i dagsläget.Men, som sagt var, har ett bra för-slag i de här motionerna på hur det skulle gå till,skulle vi kunna fundera på det. Men det finns ju inte imotionerna, och då är det riskfyllt att gå med på det.Anf. 61 ():Herr talman! med den bakgrund iden akademiska miljön som han har borde kunnatilltro studenterna förmågan att själva välja om de villoch inse om de behöver vara medlemmar i en stu-dentkår eller inte.Det är ju bra att principiellt sett äremot tvångsanslutning till studentkårer. Vi skulle haen majoritet här i för att avskaffa tvångsan-slutningen om förenade sig med de bor-gerliga partierna. Men det vill inte , där-för att samverkan med regeringen är viktigare änprinciper och ideal. Eftersom man samverkar medVänsterpartiet och Socialdemokraterna, vill mantydligen inte på den här punkten slåss för det mansäger sig stå för.