prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — Men ni har gjort vissaförändringar som vi är kritiska till.Jag hoppas att den här utvecklingen fortsätter.Den fråga som jag har ställt till socialdemokraterna ärom de vill genomföra ytterligare förbättringar förfriskolor som gör att resurser för elever med behov avsärskilt stöd går även till friskolor och som gör attkommunen inte får makt att säga nej till nyetablering-ar av friskolor. Jag har också hoppats och önskat attsocialdemokraterna inte ska lyssna så mycket påVänsterpartiet utan gå vidare i den här utvecklingen.Jag tycker inte att vi har fått något riktigt klart beskedi dag. Jag vill inte säga att jag har dömt ut utveckling-en. Jag hoppas tvärtom att vi ska kunna samarbeta föratt den här utvecklingen ska fortsätta. Det börjar bliallt klarare - jag upprepar det, herr talman - att fram-växande av friskolor är bra när det gäller alla skolorskvalitet. Mångfalden stimulerar till kvalitetsutveck-ling.Sedan vill jag ha ett förtydligande. Jag förstod interiktigt vad menade på slutet när honfrågade om vi var beredda att diskutera förhållandetmellan betyg och valfrihet. Skulle precisera det?Anf. 120 () replik:Herr talman! Ni förespråkar valfrihet i alla sam-manhang och har en reservation där ni i valfrihetensnamn säger att ni ska ge alla elever möjlighet att väljautbildning. Jag tror att det handlar mest om gymna-sieskolan. Det ska vara ett totalt fritt val. Då måste jufrågan vara om det bara gäller kommungränser ellerom det också gäller det viktigaste, som begränsarunga människors möjligheter att komma vidare eftersina egna val i utbildningsväsendet, nämligen bety-gen. Det var bara en liten fråga. Jag kanske kan fåsvar på den i nästa replik.Ulf tycker inte att han är så dyster. MenFolkpartiet har, visserligen inte ensamt men tillsam-mans med andra, vid varje förändring som vi harföreslagit i regelverket när det gäller fristående skolorutropat att det kommer att leda till att friskolornatynar bort och dör; deras villkor kommer att bli såmycket försämrade. Och har vi sett hurantalet fristående skolor har ökat. Det tyder på enoptimism och på att möjligheterna tas tillvara betyd-ligt bättre ute i verkligheten än hos ochhans meddebattörer i den frågan.Jag tror att likvärdiga villkor - och det är det somvi försöker komma fram till nu också - för olikaskolor med olika huvudmän är bra för alla. Det är detsom vi eftersträvar och ingenting annat. När villkorenskiljer sig åt blir det alltid en misstanke om att någonskor sig på någon annans bekostnad, och det är intebra. När det gäller elever i behov av särskilt stöd ärvillkoren desamma för alla skolor oavsett huvudmän,också de kommunala. Jag tycker att det finns skäl attha den undantagsregel som säger att en elev, i de falldå det krävs mycket stora ekonomiska och andrainsatser, inte självklart ska kunna ställa krav på att fågå i exakt den skola som den kanske helst önskar.Anf. 121 () replik:Herr talman! Jag upprepar en gång till att den sto-ra explosionen när det gäller utvecklingen av mång-falden i skolan kom 1992 när friskolorna gavs reellamöjligheter. Jag har inte förnekat att det är bra attsocialdemokraterna inte har täppt till det här igen,men vi har med rätta kritiserat de försämringar somsocialdemokraterna ändå har genomfört.Om tycker att jag klagar nu skullehon ha hört mig när jag satt i en lokalskolstyrelse och konsekvent blev nedröstad av densocialdemokratiska majoriteten, precis som skedde påandra håll i landet när det över huvud taget gällde attnågon friskola skulle starta, så det är väl rätt uppen-bart vem som har varit motståndare. Men ni är myck-et välkomna att värna om mångfalden i skolväsendetom ni väljer att göra det ställningstagandet.När det gäller betygen förstår jag fortfarande interiktigt frågan. grundinställning är ju attså många förstahandsval som möjligt ska bli tillgodo-sedda i gymnasieskolan. När det inte finns tillräckligtantal platser, oavsett om det är kommunala eller fri-stående skolor, finns det olika system på olika håll. Isocialdemokratiska t.ex. har man betyg somett mått på om eleven ska få komma in eller inte påskolor som har kö. I borgerligt styrda harman det också, och på andra håll har man det på annatsätt. Det ser olika ut i olika kommuner, så jag förstårfortfarande inte riktigt kopplingen till den här riks-dagsdebatten angående detta.Anf. 122 () replik:Herr talman! Jag var ju med här i kammaren ibörjan av 90-talet när den stora förändringen i villko-ren för fristående skolor kom till. Jag vet inte om UlfNilsson har läst de debatterna. Det var faktiskt inte såatt socialdemokraterna sade nej till att ge friståendeskolor möjligheter att få bidrag och starta en verk-samhet. Vi var oense med den då borgerliga regering-en om villkoren. Vi ville redan då att villkoren skullevara likvärdiga. Fristående skolor och kommunalaskolor skulle tilldelas sina resurser på samma grunderoch efter elevernas behov. Det är det som ska styra,inte frågan om vilken huvudman som skolan har. Detgäller elevernas behov, därför att skolan är elevernas.Fortfarande är perspektivet fel när ni debatterar fri-stående skolor som en näringsfrihetsfråga i stället fören fråga om utbildningspolitik och en likvärdig skolaför alla.Ulf avslutade sitt anförande med att sägaatt liberalerna har varit i spetsen för en likvärdigutbildning och en skola för alla. Jag skulle vilja av-sluta med att säga att jag genom årens lopp har upp-skattat mycket att ha liberalerna som en bra bunds-förvant i utbildningspolitiken, men jag vill ocksåbeklaga att ni har lämnat den positionen och ställt erlängst bak, skulle jag vilja säga, i utbildningspoliti-ken. Ni har så totalt förändrat er inställning till sko-lans och utbildningens möjligheter att vara en pådri-vande faktor som driver på både mot jämlikhet och endemokratisk utveckling av samhället. Ni riktar heltoch hållet in er politik på straff, kontroll och urval,tidig sortering. Jag tycker uppriktigt sagt att det ärsorgligt att det har slutat på det viset för Folkpartiet.Tack!Anf. 123 () re-plik:Herr talman! Jag har två korta frågor.För det första undrar jag om det finns en diskussioninom socialdemokratin där man tar upp en gräns förhur stor friskoleandelen kan bli i en kommun.För det andra sade att vi nu intediskuterar näringspolitik utan utbildningspolitik. Jagär tacksam för det klargörandet. En fråga i anslutningtill det är: Hur ser , som socialdemo-kratisk företrädare, på att vinstdrivande och iblandbörsnoterade företag driver skolor?Anf. 124 () replik:Herr talman! Det förs många diskussioner inomsocialdemokratin. Socialdemokraterna är ett stortparti, och det finns säkert någon socialdemokrat somockså kan tänka sig att diskutera något slags tak förhur många fristående skolor det ska få finnas. Mensom jag sade förut i ett replikskifte - jag tror att detvar med - avgör ju i hög utsträck-ning de lokala förhållandena och möjligheterna förkommunerna att själva vara med och styra på vilketsätt de kan ta det ansvar som vi lägger på dem varnågonstans det kan vara lämpligt att starta en fristå-ende skola och var någonstans det ställer till medstora bekymmer för elever och föräldrar i hela kom-munen. Den helhetssynen är alldeles nödvändig, såjag tycker att det är väldigt svårt att dra någon gränsnär det gäller antal.När det gäller vinstdrivande skolor tycker jag attdet är rimligt, precis som diskuterar,att en skola kan ha ett visst överskott . Det finnsju behov i skolor liksom i många andra verksamheterav en viss buffert för sämre tider, men jag tycker attdet är orimligt att sådana vinster ska kunna användasför ren aktieutdelning, det som kanske och många andra kallar för profit på kapital.Det är orimligt att skattepengar ska användas till det.I det fallet skiljer sig skolor från många andra företagmed aktieägare, som ju inte är finansierade medskattepengar som är avsedda för barns och ungdo-mars utbildning och inte för att stoppas i fickorna hosdem som äger aktier.Om den här frågan för vi nu också en diskussion.Jag är ganska säker på att vi har anledning att kommatillbaka till den så småningom.Anf. 125 () re-plik:Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag sade tidiga-re i mitt anförande att det kommer att bli ett arbetemed en proposition om de fristående sko-lorna. Vi i är beredda att konstruktivtgå in i förhandlingar för att utifrån ett barn- ochelevperspektiv forma en skola för att ge alla barnmöjligheter att nå målen i läroplanerna.Jag skulle vilja ställa en fråga. Jag vill be att vara lite grann av en spåkvinna. Vi har nuhört debatten här i kammaren. Vi har också hört dis-kussionerna och ambitionerna om breda lösningar.Hur ser på möjligheterna att hittabreda stabila lösningar i den här frågan?Anf. 126 () replik:Herr talman! Jag är nog inte vidare värst bra på attspå. Jag är inte säker på att jag ska försöka ut-färda några domar över möjligheten att nå de bredalösningarna. Jag tycker att vi ska ha ambitionen frånalla håll och kanter.Här handlar det om vilken vilja som finns överallt.Vi får se om vi kan lämna skyttegravskriget i frågaom fristående skolor och i stället inrikta oss på ettelevperspektiv. Det gäller att göra ett regelverk somhåller över tid.Vilket intresse som finns för övrigt i kammarenför detta är jag inte människa att bedöma. Jag tackar ivarje fall för löfte om att Väns-terpartiet vill vara med. Det är bra.Anf. 127 () replik:Herr talman! Jag ställde några frågor i mitt anfö-rande. Jag funderade lite grann över varför socialde-mokraterna säger nej till ersättning till friskolor somtar emot elever med särskilda behov.Vi har kunnat läsa och höra mycket att regeringenanser att det är segregerande att gå i friskolor. Är detdärför ni säger nej? Jag upplever tvärtom att det ärsegregerande att inte säga ja och inte låta eleverna fåden möjligheten.Jag skulle gärna vilja ha ett svar på den frågan.Anf. 128 () replik:Herr talman! Det förefaller som att det behövs ettklarläggande på den här punkten. Det är självklart atten fristående skola som tar emot en elev som harbehov av stort stöd för att få sina behov tillgodoseddaockså ska kunna få en ökad resurstilldelning för dettaändamål.Men det är inte lika självklart i fall där redan detvanliga bidraget täcker en del av sådana insatser. Degör det ofta när man fördelar pengar till de kommu-nala skolorna. Det ligger i själva bidraget också ettutrymme för att täcka det mesta av insatser för eleveri behov av särskilt stöd.Det är då inte rimligt att just en fristående skolaska ha ett sådant stöd en gång till. Men om den gör enextra insats utöver det som bidraget täcker är detsjälvklart att den ska ha det. Det blir då en diskussionmellan kommunen och den fristående skolan.I väldigt många fall lämnar också kommunernasådana särskilda bidrag för elever som har stort stöd-behov. Det tycker jag är alldeles riktigt. Jag vet attfristående skolor i många fall gör alldeles strålandeinsatser för enskilda barn eller grupper av barn somhar stort stödbehov.Anf. 129 () replik:Herr talman! I och med de orden borde den ge-mensamma borgerliga motionen ha kunnat varit bi-fallen.Jag vill lite mer följa upp frågan om att få välja. vill en del elever gå i ett program som inte kanerbjudas i den egna kommunen. De vill kanske gå ien annan kommun eller i en friskola som inte liggerinom kommunens gränser.Det händer att kommunerna säger nej. Hur serEva på det?Anf. 130 () replik:Herr talman! I utbildningsutskottet brukar vi intebiträda motioner som slår in öppna dörrar. Jag vetinte hur man brukar göra i andra utskott. Vi hänvisartill hur det förhåller sig, och sedan avstyrker vi mo-tionerna. Det är ingen idé att gå till regeringen ochsäga att vi vill ha förslag om någonting som redan ärtillgodosett.Det finns en möjlighet att välja en skola utanförden egna kommunen när det gäller fristående skolor.Den möjligheten är begränsad när det gäller de kom-munala skolorna. Där kan kommunen säga: Nej, vihar redan den utbildningen i vår egen kommun. Där-för tänker vi inte betala en interkommunal ersättningför att skicka en elev till en annan kommun på sammautbildning.Det är naturligtvis en kostnadsfråga för kommu-nerna. Den här frågan är en av dem som berörs iGymnasiekommittén. Jag tror att vi får anledning attkomma tillbaka till den så småningom.Anf. 131 ():Herr talman! Det har gått sedanden nya friskolereformen trädde i kraft. Den har ut-formats i samverkan mellan och rege-ringen, socialdemokratisk då som . stårhelt bakom reformen. Vi var minst sagt med i utfor-mandet av den, och jag tror att vi kan stå bakom var-enda detalj i den proposition som lades fram.Miljöpartiet och regeringen var då överens om attfristående skolor hade en mycket viktig plats i detsvenska skolväsendet och att mångfalden behövdes.Vi ville forma en proposition som gav goda möjlig-heter att starta och driva fristående skolor. Oavsettvilken skola som elever gick i, en eller enfristående skola, skulle de få precis samma ekono-miska stöd från samhället för sin skolgång. Vi måna-de också om att den pedagogiska friheten i friskolor-na skulle behållas, dvs. att den skulle vara stor. Detvar utgångspunkten.Den lagstiftning som följde vilade på fem grund-pelare.Den första var att skulle ha myndig-hetsansvar att fatta beslut om godkännandet av enfristående skola.Den andra var att också fattar beslutom bidragsrätten för en skola, dvs. när en friståendeskola söker om bidragsrätt.Den tredje var att skulle ha ansvaretför tillsynen av de fristående skolorna.Den fjärde var att en ansökan som lämnas in omen fristående skola, eller från en sådan som finns,skulle ha full överklaganderätt i svensk förvaltnings-domstol när det gällde besluten från Skolverket.Den femte var resurserna. Där var man väldigttydlig i propositionen. Resurserna till fristående sko-lor ska ges ut på precis samma grunder som de somgäller de kommunala skolorna.Det fanns också ett krav på att kommunerna utar-betar resursfördelningsmodeller, dvs. redovisar förhur de beräknar resurserna som ska gå till en skola.De ska redovisas tydligt, och det ska meddelas i godtid till skolan. Det gäller den kommunala skolan såvälsom den fristående skolan så att de kan planera höst-terminens arbete och veta vilka resurser de har. Detkan jag återkomma till sedan.Skrivningarna är klara och som jag uppfattar detbra. Det är en lagstiftning som har hållit fint. Detfinns naturligtvis en mängd små delbeslut i proposi-tionen. Ett har berörts i motionerna. Det handlar omelevantalet. Det ska vara minst 20 elever i en fristå-ende skola för att den ska godkännas.Där gjordes direkt starka undantag, tydligt in-skrivna, för bl.a. glesbygdskolor. Där kan Skolverketgöra undantag eftersom man är angelägen om attbehålla glesbygdsskolorna. Det gäller naturligtvisockså en skola som håller på att utvecklas. När manstartar en ny fristående skola vill man kanske intestarta med 20 elever, utan man startar med årskurs 1med färre elever. Det kan var fem sex elever. Närman sedan har skolan fullt utbyggd ska man liggaöver 20. Det var så det här skulle tolkas. Det är ocksåtydligt inskrivet.Jag tror att man kan säga att själva utvecklingenav friskolorna med den här nya lagstiftningen harvarit god. Det har alltså startat fler fristående skolorän vad vi hade när reformen kom. Det har mer änfördubblats, och utvecklingen accelererar. Det är bra.Man kan också konstatera att ekonomin för de fristå-ende skolorna har blivit betydligt bättre efter refor-men än vad den var före med den borgerliga finansie-ringen. Då var den ojämnare och låg på ungefär 75 %av vad de kommunala skolorna hade. liggerman mycket nära samma resursfördelning till fristå-ende skolor som till de kommunala skolorna. Målethar alltså nåtts. får man i stort sett ersättning-en för momsen. Före reformen var det nästan ingenfristående skola som fick ersättning för momsen.Reformen har alltså utan tvekan varit till gagn för defristående skolorna.Det finns inga varningstecken. De utvärderingarsom man har gjort av verksamheten tyder på att kva-liteten är god. Det är inga stora kvalitetsskillnadermellan kommunala skolor och fristående skolor.Variationen är stor inom kommunala skolor och inomgruppen fristående skolor. Det var ju väntat.När jag hör säga att utveckling-en går framåt trots majoritetens motstånd blir jag liteförvånad. Utvecklingen går alltså framåt tack vare attvi har en friskolereform som utformades och genom-fördes av och Socialdemokraterna, som ialla fall är en stor del av majoriteten.När hade gått sedan friskolereformen ge-nomfördes lade vi i fram ett förslag tillfortsatt utveckling av fristående skolor. Jag tycker attvi borde få en diskussion om det i kammaren. Detvore trevligare än det här ställningskriget, som EvaJohansson kallade det för. Vi kan kanske ta vårt lillaanspråkslösa förslag som utgångspunkt.Det var ett åttapunktsprogram som vi presentera-de. Det finns också i en motion för dem som vill läsadet utförligt. Det är motion 1998/99:Ub252. Jag skabara dra punkterna snabbt.Vi vill inrätta en utvecklingsfond för att fånga uppde goda initiativ som finns i fristående skolor ochkommunala skolor. Det är ofta en liten grupp läraresom går samman och jobbar fram ett nytt studiemate-rial, en ny pedagogisk metod eller liknande. Då är detviktigt att man snabbt kan gå ut och stödja det som ärbra. De bör få chansen att åka till andra skolor ochberätta om vad de håller på med, få pengar för attmångfaldiga studiematerialet, ta emot grupper utifrånosv. Jag tror att ett sådant stöd skulle gagna utveck-lingen av skolorna som helhet.Vi vill att det ska tillsättas en utredning som kon-centrerar sig på frågan hur vi ska behålla våra gles-bygdsskolor. Det är egentligen en regionalpolitiskfråga. Vi kunde inte lösa den frågan inom ramen förlagstiftningen som rör friskolor. Det var alltså intetekniskt möjligt. Den frågan är ännu inte löst.Då hade vi lärarutbildningen för fristående skolorsom en punkt. har vi en ny lärarutbildning somhar öppnat möjligheter för utbildning av friskolornaslärare. Det är väl kanske tillgodosett, men det är un-der utveckling. Det finns skäl att bevaka detta.Det internationella utbytet som finns i de statligaoch kommunala skolverksamheterna bör kommafristående skolor till del. Jag talade med , och de har kommit i gång med detarbetet och är delvis med där.De konfessionella skolornas ställning och utveck-ling har varit debatterade. Vi föreslår att de ska fåmöjlighet att själva göra en utredning. Kristna fristå-ende skolor och någon annan konfessionellt inriktadfriskoleverksamhet - jag tror att vi föreslog islamskaskolor - skulle tillsammans kunna få göra en utred-ning av hur deras arbete har påverkat t.ex. ekumenis-ka frågor, segregationsfrågor och vilka problem dehar.Den sjätte punkten är metodik för elever med be-hov av särskilt stöd. Där har de fristående skolornavarit ledande. Det finns många fristående skolor ilandet som har utvecklat metoder för elever medbehov av särskilt stöd och specialiserat sig på detta.Det handlar om allt från mobbning till dyslexi. Dettaborde komma upp i ljuset. kunde få i upp-drag att gå igenom det som finns, lyfta fram det ochredovisa det i en rapport.Åtgärder för att underlätta finansieringen vidstarten av friskolor är viktiga. Där har man tre parter.Det är banken som kanske ska finansiera uppbyggna-den av en skollokal. Det är kommunen som ska yttrasig om vad detta innebär, och det är somska ta ställning till om detta är ett realistiskt projekteller inte. Banken vill naturligtvis först veta om manverkligen har fått tillstånd från . Har maninte det är det ju svårt att få pengar från banken.Kommunen vill inte upplåta lokaler om man inte hardet andra ordnat. Förslaget är att de tre parterna skullekomma överens om ett sätt att hantera detta så inte hamnar i den situation som man har ,nämligen att föräldrarna enskilt får gå in och ta låneller gå i borgen för de pengar som behövs i starten.Det är ett sätt att undvika segregering av friståendeskolor.Sedan behövs det naturligtvis en översyn av reg-lerna. Man måste följa upp detta kontinuerligt så attvi får en förbättring. Det arbetet pågår, och många hartalat om det.Jag tog upp detta med lagar och regelverk. Det ärså många av motionerna som är skrivna utan att manriktigt kommer ihåg hur lagar och regelverk ser ut.Friskolereformen säger just det som väldigt många avmotionärerna efterlyser. Jag vet inte om ni har tappatkontakten med verkligheten lite grann.ESO-rapporten är ju bara en av många källor somsäger att friskoleutvecklingen har varit god och attden har haft en betydelse även för kvalitetshöjningeni de kommunala skolorna. Jag kan väl också åberopaden, men jag måste i ärlighetens namn säga att jag tardet med en viss försiktighet. Jag vill inte göra för storaffär av den. Den kommer alltså fram till att det finnsen korrelation mellan andelen fristående skolor ochkommunala skolor och kvaliteten i den kommunalaskolan. Den ligger på 0.05. Det betyder att den förkla-rar av variationen. Det är alltså statistisktsignifikant. Det är alldeles riktigt, men det saknar allbetydelse. Det är en skillnad som man inte ser. Så blirdet väl när statistiker ägnar sig åt det. De var vällyckliga över signifikansen. Vi är kanske lite funder-samma över att skillnaden inte var större. Ett av skä-len i propositionen till att vi ville ha ett utökat antalfristående skolor var just att vi tänkte oss att detskulle bli en kvalitetshöjning i hela det svenska skol-väsendet. Det tror vi fortfarande. Det är väl i över-gångsskedet som det går lite långsamt.Sedan är det väl också så att resten av rapportenavslöjar rapportskrivarnas hemvist. Jag tror att rubri-ken var Konkurrensen bildar skola. Sedan står detkonkurrens på varenda sida. Jag roade mig med attersätta det med ordet samverkan i stället. Det gicklika bra. Det finns många andra ord man kan peta in.De är naturligtvis ideologiskt särskiljande.Det blir lite löjligt när vi får läsa en rapport därman tror sig tala om fördelarna med konkurrens, närman precis lika gärna kan tala om fördelarna avmångfald, entusiasm och samverkan. Värdet av rap-porten vill jag inte åberopa alltför starkt, även om dengår i den riktning som jag själv gärna ser.En annan sak är rätten att välja. Det är enligtskollagen så att en fristående skola ska stå öppen föralla barn respektive ungdomar som enligt skollagenhar rätt till utbildning inom motsvarande skolform idet offentliga skolväsendet. Det kan inte skrivas tyd-ligare. Det står i 9 kap. 8b §.Det är väl de delar jag ser. Det finns lite småför-slag. Men jag tycker att vi befinner oss i ett slagsmellanperiod. Motionerna är helt enkelt inte särskiltstimulerande. De för inte framåt, och man yttrar sigom saker som egentligen redan finns.Sedan får vi återigen höra att vill haen nationell skolpeng. Det kan vi höra varje gång vihar en debatt här. Men jag vill inte debattera denfrågan för tjugonde gången just i det här samman-hanget. Det kan vi väl återkomma till.Anf. 132 () replik:Herr talman! Jag håller med i ettavseende. Visst kunde saker och ting ha varit värre.Men de kunde också ha varit bättre sett ur ett frisko-leperspektiv.Med risk för att jag framstår som tjatig är det i dagså att vi redovisar en serie förslag i våra motionersom vi menar gynnar utvecklingen inom skolan. Detär förslag som ger möjligheter som man intehar, som ger ett fokus på resultat som man sak-nar. Vi har drivit utvecklingen och debatten omfriskolor.Det är därför vi med bekymmer nu ser hur man iMiljöpartiet nöjdförklarar sig med utvecklingen,som de vänsterpartistiska majoritetskolle-gerna nöjdförklarar sig med departementspromemori-or som innebär skrivningar som begränsar konkur-rensmöjligheterna för friskolorna. Det är allvarligt.Det finns alla skäl i världen att nugör avbön inför kammaren och reder ut vilka begreppsom här gäller. Är det tolkning ellerVänsterpartiets tolkning som beskriver den utveck-ling som nu nöjdförklarar sig med?Anf. 133 () replik:Herr talman! De som beskriver utvecklingen ärmånga. Det är många utredningar som har gjorts, ochman har följt det här noga. Och man ser att vi får justden kvalitetsutveckling som vi förväntar oss.