prot · GO09114 · 2001-05-18 00:00:00 — Debatten och mediefo-kus har vid olika tillfällen satt olikafolkhälsohot i centrum. Man talar nu allt oftare om attde stressrelaterade problemen tar alltmer av vårasjukvårdsresurser i anspråk. harman talat om att alltfler barn mår dåligt av stress. Harvi verkligen kommit dithän i utvecklingen av vårtturbosamhälle att vi inte kan värna våra barn från destressrelaterade problemen?Jag tycker att signalen är mycket oroväckande ochmåste tas på största allvar.Vi känner tydligt många av de andra folkhälso-hoten, som för många är bara hot utantyvärr realiteter de tvingas leva med. Allergier drab-bar alltfler. Övervikt är också ett problem som kraf-tigt försämrar många människors livsvillkor och sommånga gånger med tiden leder till allvarliga konsek-venser för levnadssituationen.För många leder naturligtvis folkhälsoproblementill obehag och för andra till så stora svårigheter att deallvarligt försämrar deras livssituation. tar s.k.välfärdssjukdomar en stor del av sjukvårdens resurseri anspråk. Vi måste vara insiktsfulla och förtänksam-ma när vi kommer att vara med och formuleraen modern folkhälsostrategi som ska kunna möta dennya tidens hot mot folkhälsan. Regeringens folkhäl-soproposition kommer sannolikt att läggas fram islutet av året.Sverige har varit och är framgångsrikt i arbetetmed folkhälsofrågorna. Vi är av uppfattningen attfolkhälsofrågorna ska ges fortsatt hög prioritet.Forskningen måste stödjas kraftfullt. Det pågår ettintensivt arbete på folkhälsoområdet, och det är nogrättvist att säga att folkhälsofrågorna är i fokus på ettstarkare sätt . I detta arbete ingår natur-ligtvis förslag tillövergripande nationella folkhälsomål samt strategierför att målen ska uppnås som kommittén presenteradei sitt slutbetänkande och som remiss-behandlas. Detta kommer att vara ett viktigt underlagdå regeringen formulerar sig på området.Folkhälsorapporten från utgörockså ett viktigt underlag på området. Som ett tredjeinslag kan nämnas att kommittén Välfärdsbokslutöver kommer att lägga fram en slutrapporti höst. Många motioner - inte sällan kloka sådana -kommer med stor sannolikhet att beröras och be-handlas i regeringens kommande förslag på folkhäl-soområdet.Men folkhälsoarbetet vilar också på en solid histo-risk grund. Arbetet för en god folkhälsa skulle inte havarit så framgångsrikt utan framväxten av välfärds-samhället som sådant och innovationer när det gällerbehandlingsmetoder, mediciner, läkemedel och annat.Därom tycks vara okunnig. Genomframväxten av välfärdssamhället kommer en framsyntutveckling av skolhälsovården, folktandvården ochsatsningar på god arbetsmiljö m.m. Framgångarna ärkända och erkända.I dag ser vi hur den klassrelaterade ohälsan tydligtär länkad till boendesegregation, låg utbildning, könoch arbetslöshet. Inte minst blir detta tydligt när manstuderar situationen för många av våra invandraregenom att de är orättfärdigt utestängdafrån arbetsmarknaden och därmed mår mycket dåligt.Det är också tydligt att folkhälsofrågan är könsrelate-rad. Även om kvinnor i genomsnitt har längre livs-längd än männen drabbas de av mer ska-dor och sjukdomar. ser vi att detta även drabbarbarnen i de nämnda grupperna. Även för folkhälsoar-betet är det angeläget att jämställdhetsarbetet fortsät-ter att utvecklas. Med detta följer också kampen motdiskriminering, som allvarligt försämrar vissa mino-ritetsgruppers levnadsvillkor.Vi socialdemokrater har pekat på detta så mångagånger, och jag gör det igen. Ojämlikheten i folkhäl-san, eller den klassrelaterade ohälsan, är en av vårastörsta utmaningar. Kampen mot utanförskapet, attbekämpa arbetslösheten, att bedriva en aktiv integra-tionspolitik så att invandrare får en chans att kommain i arbetslivet, är angelägna frågor för att vi ska kun-na få det som själva begreppet folkhälsa inkluderar,dvs. en hälsa för hela vårt folk. Därför är det mycketoroväckande att de sociala skillnaderna mellan olikasamhällsklasser tycks ligga fast och inte förändras -orättvisorna fortsätter. Detta motiverar oss till änstörre ansträngningar på området.Men trots mycket, mycket uppenbara beskriv-ningar i rapport efter rapport ser inte och erkännerinte detta, och jag kan bara konstatera attdet måste vara för att man inte vill se denna koppling.Fru talman! I den framlagda propositionen omFolkhälsoinstitutet, som föreslås träda i kraft den 1juli 2001, får en ny roll inom folk-hälsoområdet, och namnet ändras till Statens folkhäl-soinstitut.Med det framlagda förslaget föreslås en nödvän-dig modernisering och en välkommen översyn avverksamheten. I sin nya roll ska institutet ansvara försektorsövergripande uppföljning och utvärdering avinsatserna inom folkhälsoområdet. Uppföljning ochutvärdering av insatserna ska ha ett målgruppspers-pektiv med fokus på könsskillnader och socioekono-miska skillnader i hälsa.Institutet ska vara ett nationellt kunskapscentrumför metoder och strategier på området och ska ansvaraför övergripande tillsyn inom alkohol-, narkotika- ochtobaksområdena. Med detta avskaffas också Alkoho-linspektionen, och dess uppgifter förs över till . Det är vår övertygelse att det är tillgagn för behandlingen att frågor relaterade till alko-hol, narkotika och tobak är samlade på en och sammainstans.Med anledning av en del samtal och elektroniskabrev jag har fått i ärendet skulle jag vilja ägna någonkort minut till att kommentera de tobaksfrågor sombl.a. tog upp.Folkhälsoinstitutet kommer naturligtvis också isin nya roll att arbeta med tobaksfrågan. Tobak är juden enskilt största risken mot vår hälsa. Dagens pro-position handlar om hur det nya folkhälsoinstitutetska vara organiserat. lägger regeringen fram entobaksproposition med en rad förslag på tobaksområ-det, inklusive förslag om hur de 30 nya miljonernaska användas.I sin nya roll ska följa ut-vecklingen på bl.a. tobaksområdet, analysera ochutvärdera olika insatser och metoder, arbeta medmetodutveckling när det gäller prevention och rökav-vänjning, föreslå insatser, följa och delta i olika inter-nationella forum, m.m. De personer som arbetarmed frågor om tobak kommer att fortsätta med det.Men den organisation som funnits hitintills med olikaprogram kommer att avvecklas - helt enkelt för attden inte har fungerat speciellt effektivt.Man kommer fortsättningsvis att organisera arbe-tet så att man ser samband mellan olika folkhälsoris-ker och kan föreslå samlade åtgärder och inte som ser isolerat på tobak, ser isolerat på alkohol, osv.Detta är en förändring som har starkt stöd och harefterfrågats av kommuner och landsting - som förövrigt är de egentliga aktörerna gentemot allmänhe-ten.Det vore olyckligt att nu låsa fast hur arbetet medjust tobak ska bedrivas när är innei processen att styra om arbetet från kampanjer ochprogramtänkande till ett mer modernt och strukturelltinriktat folkhälsoarbete. På detta sätt blir ett modernt redskap för att bådetydligt följa, utvärdera och analysera situationen påfolkhälsoområdet. Med utgångspunkt från goda ut-värderingar kommer det att vara lättare att sätta inkorrekta och effektiva insatser som kommer att varaverkningsfulla på ett tidigare stadium.Frågan om homo- och bisexuella samt transperso-ner har också berörts och nämnts här. Vår uppfattningpå detta område är att har tilluppgift att följa hela svenska folkets hälsosituation.Vi tycker att det vore olyckligt om man skulle sålla utoch rikta in verksamheten på specifika grupper. I såfall finns det många andra grupper som också behö-ver liknande fokus. Man kan tänka sig anorektiker,bulimiker, olika etniska minoritetsgrupper etc. Därförär vi av den uppfattningen att institutets fokus skavara på hela svenska befolkningen och inte specifiktpå några enskilda grupper.Med detta vill jag yrka bifall till hemställan i be-tänkandena SoU13 och SoU16 och avslag på reser-vationerna.Anf. 67 ():Fru talman! Vad jag förstår delar uppfattning om en humanistisk människosyn.Vad jag uttryckte var en oro för att det håller på attske någonting på vänsterfronten på det här området.Kanske kan förtydliga om han verkli-gen delar den syn som framkommer i socialminis-terns och generaldirektörs inställ-ning, nämligen att det är berättigat med ingrepp föratt förbättra folkhälsan därför att då, har Folkhälsoin-stitutet räknat ut, ökar människors arbetskapacitet ochdå finns det samhällsvinster att göra. Detta är någotsom enligt min uppfattning ligger mycket nära enfunktionell inställning. Den tar inte hänsyn till omindividen mår bra utan till att han kan arbeta bättreoch att det finns pengar att tjäna. Det vore bra omKent tog avstånd från den synen och sade attdet inte är det som folkhälsa handlar om.Jag vill också ställa en fråga utifrån det KentHärstedt sade om skillnaderna i hälsa i samhället. Dethar ofta framförts, bl.a. här, att det skulle vara berät-tigat att från statens sida gå in och påverka arbets-marknadens parter bl.a. vad gäller inkomstskillnader-nas storlek. Är det rimligt att använda hälsoargumentför att påverka inkomstskillnaderna och inkomst-spridningen i samhället? Det skulle vara intressant attveta hur ställer sig i den frågan.Anf. 68 () replik:Fru talman! För det första handlar det om lite oli-ka synsätt på den här frågan. Jag tror inte att vare sigÅgren eller socialministern har haft för avsikt att görainsatser på folkhälsoområdet därför att de saknarnågra, om man talar utifrån en funktionalistisk män-niskosyn, funktionsenheter i produktionen. Jag trorsnarast att de har det humanistiska perspektivet, att setill att de här människorna mår bra så att de också kanvara delaktiga i samhällsliv, arbetsliv och övriga delarav samhället. Det handlar inte alls om att socialmi-nistern har räknat ut att det utifrån något slags stramtproduktionsperspektiv saknas några enheter. Jag trorinte alls att socialministern, eller för övrigt GunnarÅgren, har ett sådant synsätt på de här frågorna.Detta handlar om ett humanistiskt perspektiv.Människor vill vara friska, människor vill vara delak-tiga, människor vill ha ett socialt liv och, i den månde har ett arbete, kunna gå till sitt arbete och skötadet.Vad gäller att påverka löneutvecklingen är detdelvis en annan debatt än folkhälsodebatten. Attkämpa för bättre villkor på arbetsmarknaden är kan-ske inte den debatt vi ska föra i samband med folk-hälsofrågor.Anf. 69 () replik:Fru talman! För att börja med det sista tycker jagatt det var intressant att höra att vi inte ska göra det.Det har nämligen varit något av ett huvudtema i dennationella folkhälsokommittén att det gäller att på-verka löneskillnaderna. En måttstock på hur samhäl-let lyckas med folkhälsan är Gini-koefficienten, dvs.hur stor spridningen av löner är. Det finns med i det-ta. Det är också en socialistisk majoritet som harföreslagit detta, så jag trodde att det var förankratäven i utskottet. Tydligen var det inte det, och det varju intressant i sig.Sedan gör naturligtvis en välvilligtolkning, och det kan jag förstå, av vad man säger.Men vad man säger är faktiskt att om utvecklingenfortsätter som kan vi se fram emot ökadevårdkostnader och risk för minskad arbetsinsats ochproduktivitet samt att alla som oavsett nivå har le-daransvar i våra offentliga verksamheter osv. måste taett ansvar för bättre folkhälsa. Som skäl anger man attFolkhälsoinstitutet har räknat fram att en otränadperson utnyttjar av sin teoretiska arbetska-pacitet medan en som man tränat upp, så att säga,nyttjar . Därför ska man göra det: just därföratt det finns vinster att göra och att man ökar produk-tiviteten. Det finns inget där om att individen mår braom han är tränad och att det är för den skull, utan detär samhället och produktiviteten det gäller.Anf. 70 () replik:Fru talman! Vad jag sade var att det inte precis ärläge att stå och löneförhandla i en folkhälsodebatt.Men visst handlar detta om sociala och klassrelatera-de skillnader. Det vore intressant om tog de härorden i anspråk i någon av våra kommande debatter,för vi kommer ju att återkomma i de här frågorna.Men visst är det väldigt tydligt så. Vi har den negati-va tendensen att psykiska och psykosomatiska besvärhar ökat, t.ex. nervositet, oro, ångest och sömnbesvär,särskilt hos unga kvinnor med låg utbildning etc.Visst är det klart och tydligt att det finns ett klassre-laterat perspektiv på folkhälsofrågorna - självklart.Det handlar om lågavlönade arbeten, dålig arbets-miljö, boendesegregation osv.Det är ju den här debatten som aldrigvill delta i. är aldrig delaktig i den härdebatten. Det är på med skygglapparna, och så går vividare och pratar om andra saker. Det är tråkigt attmoderaterna aldrig vill vara delaktiga i den debatten,som många av oss andra är delaktiga i. Ni kör ettsidospår i den här debatten. Det är väldigt tråkigt. Irapport efter rapport visas hur tydligt den klassrelate-rade folkhälsan tar sig uttryck - på område efter om-råde, i rapport efter rapport. Det vore intressant ommoderaterna till nästa debatt kunde läsa någon av dehär rapporterna och vara beredda att delta i den härdebatten.Anf. 71 ():Fru talman! I mitt anförande tog jag upp att dehälsoklyftor vi har inte har uppmärksammatstillräckligt och att vi behöver öka kunskaperna omvad sociala och regionala skillnader i hälsa beror på,naturligtvis för att kunna dra slutsatser och finnarelevanta åtgärder. m.fl. gör förtjänst-fulla insatser, men sammantaget är det Centerpartietsuppfattning att det behöver göras mycket mer. Jagskulle vilja fråga om vi inte kunde enasom att lägga all kraft i det kommande arbetet på att tafram ett underlag så att vi kan komma med rimligaoch vettiga åtgärder. Har vi en samsyn där?Sedan handlar det om tobaksfrågan och den natio-nella samordningen. Jag utgår från att det svar somKent gav var att det inte kommer att blinågot glapp när vi får den nya organisationen utan attdet i det regleringsbrev som enligt uppgift är på gångkommer att finnas ett klart och tydligt besked om attdet är en samordning av tobaksfrågan som ligger äveni den nya organisationen.Anf. 72 () replik:Fru talman! Först och främst är det alltid efter-strävansvärt att vi har en så stark och så bred samsynsom möjligt på folkhälsoområdet, att vi kan föra ettöppet samtal och att vi försöker hitta en så stark ochtydlig gemensam linje som möjligt. Det välkomnarjag.Vad det gäller tobakspropositionen finns det jualla möjligheter framöver att hjälpa till i arbetet medatt ge förslag till hur de 30 nya miljonerna ska använ-das. Även där är och . 73 () re-plik:Fru talman! Vi är överens om att man ska efter-sträva en samsyn. Men i min fråga låg också att det,utöver samsyn, också handlar om ambitioner att för-stärka insatser som är eftersatta. Jag tog upp densociala regionala klyvningen när det gäller hälsofrå-gor. Jag påstår att det finns behov av ytterligare insat-ser för att kunna få fram orsaksbilder och dra slutsat-ser och framför allt för att kunna vidta åtgärder. Jagoch vill lägga mer kraft än vad som hargjorts på det arbetet. Förhoppningsvis kan jagfå en bekräftelse på att vi är överens om att satsa merresurser på det arbetet.När det sedan gäller tobaksfrågan tycker jag attsvaret var lite svävande. Min fråga var: Kommer dennya organisationen att ges de uppgifter som krävs föratt få en samordning av tobaksfrågan i det reglerings-brev som håller på att utarbetas enligt uppgift?Slutligen undrar jag om delar minåsikt att restauranger och kaféer ska vara tobaksfria.Anf. 74 () replik:Fru talman! Det var delvis lite nya frågor. Jagtycker att jag svarade på den första frågan om regio-nala avvikelser osv. Där finns möjlighet att diskuteraom inte de 30 nya miljonerna kan användas till attt.ex. göra riktade insatser i olika regioner. Det är enmöjlig utgångspunkt för diskussionen.Jag vet inte exakt var man befinner sig i arbetetmed regleringsbrevet. Jag ber att få återkomma tillKenneth om det.Det pågår ett arbete nu för att göra restaurangeroch krogar rök- och tobaksfria, och vad jag förstårfortsätter det arbetet, men det ska finnas specielltavgränsade platser där man kan få röka. Det tillgodo-ser kanske inte allas önskemål, men det kommer i allafall att förbättra folkhälsan på ett dramatiskt sätt, inteminst för alla de anställda. Jag tror att det är uppåt500 personer som dör av sekundär rökning,dvs. att man får i sig rök via andra som röker. Jag troratt det är ett rejält och bra kliv i rätt riktning. Jag serfram emot att det kommer att sättas i verket så snartsom möjligt.Anf. 75 ():Fru talman! Jag vill först tacka förredogörelsen om framtida arbete.Jag har inte lämnat några synpunkter på det. Jag kanju lämna dem när revideringen är gjord.Däremot har jag läst Vägvalet. Jag tror att KentHärstedt också har läst den. Det är egentligen ingenglädjande läsning. Allt är kanske inte sant, men jagkänner en väldig oro på grund av alla de signaler somkommer. Det tog jag också upp i mitt anförande.Jag undrar om kommer att verkaför att vi kan vidta några åtgär-der och förbättra de insatser som görs, eftersom ävenbudgetrelaterade insatser kommer att krävas. Jagskulle vilja höra vad har att säga omden framtida planeringen . Kommer det någon-ting på det här området?Anf. 76 ():Fru talman! Jag skulle nog vilja be att vara lite mer exakt. Kan varalite mer exakt i frågeställningen?Anf. 77 ():Fru talman! Det finns ju en massa förslag som ärute på remiss, och svaren kommer tillbaka. Kommerman att handlägga dessa så fort som möjligt för att fåmed dem i behandlingen av Nationella folkhälso-kommitténs arbete, så att vi snart får ett förslag påbordet där vi kan besluta om nya åtgärder och restau-rera detta? Det handlar om kriminalvården, polisensarbete med narkotika osv. Jag kan inte räkna upp allt.Jag undrar om kan garantera att hankommer att verka för att detta inte försinkas i Rege-ringskansliet. har ju lite närmare kon-takter där än vad jag har.Till slut vill jag önska en trevlighelg.Anf. 78 ():Fru talman! Tack så mycket. Jag utgår från kommer att ta hänsyn till alla de synpunkter somkommer in efter remisstidens utgång. Annars finnsdet ju ingen mening med att man har remissinstanser.Då kan man ju hoppa över det. Jag utgår från att desynpunkter som kommer in i remissvaren kommer atttas i beaktande. Det innebär för den skull inte att alltkanske kommer med i slutändan. Men jag utgår frånatt man bemöter remissinstanser med respekt och tar hänsyn till de synpunkter som kommer in.Det gäller ju för övrigt i allt regeringsarbete. Vi villinte gärna se någon långbänk. I den mån vi i vårgrupp kan skynda på och uppmuntra att arbetet be-drivs effektivare och snabbare ska vi göra det.Trevlig helg själv!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )7 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 17 majFiU25 Global skatt på valutamarknaderna, s.k.Tobinskatt1. 1 (m)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (fp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 1 med acklamation.Huvudvotering:163 för utskottet67 för res. 149 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 31 v, 11 c, 13 mpFör res. 1: 67 mAvstod: 3 v, 33 kd, 13 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 9 v, 9 kd, 7 c, 3 fp, 3 mp,1 -KU18 MassmediefrågorPunkt 3 (Riktlinjer för mediepolitiken, konvergensm.m.)1. 1 (m, fp)3. res. 2 (c)Förberedande votering:80 för res. 113 för res. 2192 avstod64 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:192 för utskottet80 för res. 113 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 1 m, 35 v, 34 kd, 13 mpFör res. 1: 66 m, 14 fpAvstod: 13 cFrånvarande: 22 s, 15 m, 8 v, 8 kd, 5 c, 2 fp, 3 mp,1 -Punkt 7 ()1. utskottet2. 4 (kd)Votering:250 för utskottet35 för res. 464 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 67 m, 35 v, 13 c, 14 fp, 12 mpFör res. 4: 34 kd, 1 mpFrånvarande: 22 s, 15 m, 8 v, 8 kd, 5 c, 2 fp, 3 mp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KU22 Vilande förslag om kommersiell lokalradio,m.m.Punkt 1 (Koncessionsavgiften)1. utskottet2. 2 (kd)Votering:174 för utskottet35 för res. 276 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 2 m, 35 v, 13 c, 1 fp, 14 mpFör res. 2: 1 m, 34 kdAvstod: 63 m, 13 fpFrånvarande: 22 s, 16 m, 8 v, 8 kd, 5 c, 2 fp, 2 mp,1 -() och () anmälde attde avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat ja.Punkt 2 (De vilande lagförslagen i övrigt)1. utskottet2. 3 (m, fp)Votering:204 för utskottet82 för res. 363 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 33 kd, 13 c, 14 mpFör res. 3: 67 m, 1 kd, 14 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 8 v, 8 kd, 5 c, 2 fp, 2 mp,1 -Punkt 3 (En nationell fri radio på kommersiell grund)1. utskottet2. 4 (m, kd, fp)Votering:171 för utskottet114 för res. 41 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 13 c, 14 mpFör res. 4: 66 m, 34 kd, 14 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 22 s, 15 m, 8 v, 8 kd, 5 c, 2 fp, 2 mp,1 -() anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha avstått från att rösta.Punkt 7 (Fördelning av tillstånd att analogt sändalokalradio)1. utskottet2. 7 (c)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JuU24 Företagshypotek och sjöfartsregisterKammaren biföll utskottets förslag.JuU25 Förberedelse till brottPunkt 2 (Uppsåtsbegreppet)1. utskottet2. (m)Votering:218 för utskottet68 för res.63 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 34 kd, 13 c, 13 fp, 14 mpFör res. : 67 m, 1 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 8 v, 8 kd, 5 c, 2 fp, 2 mp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JuU28 Inställda förhandlingarPunkt 2 (Tredskodom i brottmål)1. utskottet2. 1 (m)Votering:220 för utskottet66 för res. 163 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 1 m, 35 v, 34 kd, 13 c, 14 fp,14 mpFör res. 1: 66 mFrånvarande: 22 s, 15 m, 8 v, 8 kd, 5 c, 2 fp, 2 mp,1 -Punkt 3 (Förenklad delgivning)1. utskottet2. 2 (m, kd)Votering:183 för utskottet101 för res. 265 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 35 v, 13 c, 14 fp, 14 mpFör res. 2: 67 m, 34 kdFrånvarande: 24 s, 15 m, 8 v, 8 kd, 5 c, 2 fp, 2 mp,1 -Punkt 5 (Vissa forumregler)1. utskottet2. 3 (s, v)Votering:143 för utskottet139 för res. 367 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 2 s, 67 m, 34 kd, 13 c, 13 fp, 14 mpFör res. 3: 104 s, 35 vFrånvarande: 25 s, 15 m, 8 v, 8 kd, 5 c, 3 fp, 2 mp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.AU8 nr 181 och 182 samtvissa frågor om privat arbetsförmedling och be-manningsföretagPunkt 1 (Konkurrensvillkor m.m.)1. utskottet2. 1 (m, kd, fp)Votering:171 för utskottet114 för res. 164 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 13 c, 14 mpFör res. 1: 67 m, 33 kd, 14 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 8 v, 9 kd, 5 c, 2 fp, 2 mp,1 -Punkt 6 ()1. utskottet2. 5 (m)Votering:216 för utskottet68 för res. 565 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 34 kd, 13 c, 11 fp, 14 mpFör res. 5: 67 m, 1 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 8 v, 8 kd, 5 c, 4 fp, 2 mp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SoU14 Redogörelse för steriliseringsfrågan i Sve-rige åren 1935-1975Kammaren biföll utskottets förslag.UbU18 Bidrag vid korttidsstudier och vissa andrastudiestödsfrågorPunkt 1 (Bidrag vid studier )1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:159 för utskottet126 för res. 164 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 1 c, 14 mpFör res. 1: 67 m, 34 kd, 12 c, 13 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 8 v, 8 kd, 5 c, 3 fp, 2 mp,1 -Punkt 3 (Ett nytt studiemedelssystem m.m.)1. utskottet2. 4 (c)Votering:206 för utskottet13 för res.