prot · GO0978 · 2001-03-13 00:00:00 — Goda möjligheter till internationellakontakter är avgörande för näringslivets konkurrens-kraft och utveckling såväl i somi landet som helhet. Särskilt resenärer från norra använder som utgångs-punkt för vidare resor till övriga landet och ut i värl-den. medför en utbyggnad av ny kapacitetalltid miljöeffekter avseende bl.a. buller och utsläppav klimatpåverkande gaser.En del i kommitténs uppdrag är således att föreslåinsatser för att uppnå tillräcklig flygplatskapacitet iStockholmsregionen, där hänsyn även tas till ett välfungerande allmänflyg. Arbetet ska genomföras i närasamverkan med berörda kommuner och andra lokala,regionala och centrala myndigheter.Anf. 33 ():Fru talman! Det är väl bra att ministern ochjag ändå är överens när det gäller situationen i . Det här är ju ändå en region somväxer oerhört snabbt i fråga om befolkningen. Vi vetatt av landets BNP faktiskt kommer från Stock-holmsregionen. Det här får som sagt konsekvenser.Det blir trångt på vägarna, det blir ont om järnvägs-spår, och det får en belastning på flyget.Om vi går tillbaka så vet jag att det redan1998 lades fram en proposition som handlade om enpolitik för storstaden. Då valde man att exkluderatransportsystemen i de tre storstäderna, alltså ävenStockholmsregionen. Därför är det med stor förvän-tan som vi har avvaktat att det ska kommaett förslag om hur vi ska lösa situationen inte minstför Stockholm.Fru talman! Jag skrev den här interpellationen ibörjan av december. Och som vi hörde av ministernhar man fattat beslut om att tillsättaen kommitté. har jag förstått att den här kommit-tén snart ska utses, och jag är en av de personer somhar blivit nominerad från Moderata samlingspartiet.Och med anledning av det har jag också läst kom-mittédirektivet. Min första tankeställare är: Hur liggervi till i tiden? Den första problemanalysen skullenämligen ha redovisats . Det har vi redanpasserat.Det är ju ett oerhört omfattande arbete som fak-tiskt ska göras i denna kommitté. Detta leder mig att istället ställa en fråga, om vi nu ska hålla oss till flygetsom denna interpellation faktiskt handlar om. Tillhösten har man återigen aviserat att en infrastruktur-proposition ska läggas fram. Vad händer då? Kommerregeringen i denna proposition att återigen lyfta urStorstockholm när det gäller att hantera trafiksituatio-nen, alltså av landets befolkning? Eller kommerman att avvakta kommittéarbetet som faktiskt är såpass omfattande och inte lägga fram en proposition?Är det så vi ska tolka det? Eller kommer det på siktatt bli så att det kommer att läggas fram en in-frastrukturproposition och att man utesluter Stock-holm och det arbete som kommittén faktiskt gör?Detta är frågor som man skulle kunna ställa pålång sikt. Men vad händer på kort sikt? Vi vet attalternativet för södra , bl.a. på , ärlagt på is. Vi vet att den tredje banan snart är klar utepå . Men det är ju egentligen bara möjligt attha två banor i gång. Och vi vet alltså att en fjärdebana skulle behövas och kanske rentav en femte påArlanda. Vad får detta för konsekvenser på kort siktför att arbetet i inte ska försinkasmed hänsyn tagen till att den här kommittén nu skaarbeta och då lämna ettordentligt underlag för beslut? Vi vet också att mi-nistern har aviserat en proposition som skahandla om infrastruktur.Anf. 34 ():Fru talman! Först vill jag faktiskt till överlämna ett litet arbetsmaterial, nämligenModeraternas proposition om infrastruktursatsningar iSverige. Jag hoppas att ministern vill ta del av den.Nu överlämnas den alltså formellt här i riksdagen.Det är lite viktigt för oss att få göra det somdenna. Här har vi ju förberett marken, tycker vi, fördet som tog upp här, detviktiga arbete som måste göras för Storstockholm.Och här har vi tagit upp frågor som handlar om flyg-platser, getingmidjor och transporter mellan de storastäderna i Mälardalen.Men tillbaka till flygsituationen i . Jagskulle vilja anknyta till de mer konkreta och kortsik-tiga frågorna nu när vi har överlämnat vår proposi-tion. Det handlar om hur utbyggnaden av Arlandastredje bana går till. Är den enligt plan, eller har mi-nistern andra uppgifter? Det sägs ibland att investe-ringsmedel saknas. Det sägs ibland att den kommeratt bli försinkad av olika skäl, bl.a. . Jag undrar: Har ministern klarare besked?Det är oerhört avgörande för hur trafiken ska fungerapå kort sikt.Anf. 35 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att ta upp fråganom Stockholmsdelegationen. Den kommer jag attpresentera , bl.a. ledamöter. Jag kom-mer också att presentera ett tilläggsdirektiv. Därmedkommer jag inte att säga mycket mer om hur vikommer att hantera detta, utan det gör jag i morgon.När det sedan gäller frågan om den infrastruktur-proposition som läggs fram , i förhållandetill Stockholmsdelegationen som då ska förelägga sittförslag , är det så att i propositionen måsteman lägga undan pengar. Man måste alltså angepengar. Detta är en inriktningsproposition som kom-mer att gälla . Den ska beskriva och fast-ställa vad man ska göra och också lägga ut ett ut-rymme för detta. Därmed tycker jag att jag har besva-rat den frågan.Tredje banan på är fullt finansierad. Manpåskyndar nu vissa investeringar när det gäller självaArlanda flygplats i förhållande till vad man hadetänkt sig. Det har , och även SAS fört en diskussion om.När det gäller detta förslag till proposition frånModeraterna, enligt vilken är statsmi-nister och skulle vara transport-minister eller vad ni ska kalla det, kan jag bara kon-statera att jag har läst propositionen och att jag tyckeratt den är väldigt traditionell. Jag tycker att den intehar några speciellt intressanta lyft. Och det som fram-för allt är intressant för mig som bor i äratt det står väldigt lite om investeringarna norr omSundsvall. Det tycker jag att ni har glömt bort. Detfinns ett liv där, där bor många människor och därfinns framför allt en industri som behöver transporter.Det hade varit bra om ni hade tagit med det, men detkanske kommer nästa gång.Anf. 36 ():Fru talman! Det var faktiskt intressant att få höraministern i rollen som oppositionsminister. Det kankanske vara en bra erfarenhet. Det här arbetet kom-mer ju att pågå under en väldigt , som ocksåministern betonar, och vi har ett val 2002.Jag vill, fru talman, tillägga att det ändå är lite ro-ligt att ministern fick den här "propositionen", för detär inte alltid som man från oppositionen nödgas attlägga fram en "proposition". Men det är kanske teck-en på hur allvarligt den här frågan ändå måste ses.Jag skulle vilja återkomma till vad som händer.Ministern har varit inne på kommittéarbetet och denproposition som kommer. Ska jag tolka det som så attdet arbetet, som kommer att vara ganska mödosamtför , kommer att finnas med iert fortsatta arbete? Även om det talas om tioårsfram-förhållningen i propositionen är det alltså meningenatt genomförandet av det arbete som sker under tidenkommer att tillgodoses av regeringen?Anf. 37 ():Fru talman! Jag tackar för recensionerna, det ärbra med kritik. Vad vi har gjort är kanske att vi för-stått varför det inte blivit gjort. Vi har talat väldigtmycket om att man måste underhålla vägarna. Det ärväldigt viktigt att inte förstöra kapitalet. Men vi harockså, precis om har tagitupp, tagit fram ett väldigt stort anslag för de storastäderna. Visst är viktigt. Jag har ingen-ting emot , inte heller mot . Men omvi glömmer bort huvudstadsregionen, ochMalmö kommer faktiskt inte att fungera. Jagmenar att om inte situationen blir bättre i Stockholmkommer det att bli sämre också för dem som bor iNorrbotten. Det är det som är så spännande med attsatsa på stora städer. Hela behöver ,hela behöver åka genom Stockholm.Nu blir det samma problem i . Hela Sveri-ge sjunker ned mot , och därför måsteman få E 20 som på ett bra sätt går fram till Malmö.Det handlar om att de stora städerna är knutpunkter.Fungerar inte de utan blir korkar i stället är det intebra. Sedan kan man tycka att är fint, visst,men det räcker inte.Anf. 38 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller Stockholmsberedning-en kommer det ekonomiska utrymmet att handla ommycket stora pengar. Det handlar om getingmidjan,om flygkapacitet, om olika länkar runt Stockholm.Det handlar naturligtvis om väldigt mycket pengar.Det är sådant som måste avdelas i en inrikesproposi-tion. Vi kommer att lägga fram en proposition i sep-tember, som jag sade. Vi har ett långtgående arbetepå det viset att jag träffar alla delar i , ävennorra eftersom jag tycker att vi behöver bådevägar och järnvägar. Vi för ett beredningsarbete, äveni detta ett prioriteringsarbete.Sedan vill jag försiktigt i all ödmjukhet säga attvad det handlar om, något som ni glömt bort i erproposition, är , , och . Det är en ganska stor del avSverige. Det finns mycket industri som kräver godatransporter. Det är mycket tunga transporter. Det ärskogsindustri, gruvindustri, stålindustri och en hel delannan industri som måste få förbättrade kommunika-tioner. Jag är medveten om att ni har glömt bort det ier "proposition", men jag är också medveten om att nihar förståelse för detta resonemang.Vi kommer alltså att återkomma till detta. Än engång: Jag återkommer till frågan om flyg-kapaciteten och hur den ska hanteras.Anf. 39 ():Fru talman! Jag hoppas att ministern ändå haröverseende med att vi inte är så vana medatt skriva propositioner. Men vi har ett och ett halvt årpå oss att träna upp oss så att vi ska vara bättre när BoLundgren väl har tagit rollen som statsminister ochvem vet jag kanske som näringsminister.Jag skulle i alla fall passa på att framföra ett tacktill som tog över interpellationenfrån . Min tanke från början var att MonaSahlin i sin egenskap av storstadsminister skulle hatagit an sig den, men vi har uppenbarligen olika defi-nitioner om vad en storstadsminister gör. Jag är ändåglad att vi har fått diskutera den här frågan. Om detnu är så att kommittén ska presentera sitthoppas att jag har möjlighet att på närmare håll kunnafölja och arbeta med det här.Anf. 40 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig säga att vi har en infrastruk-tur i som vi måste helt ärligt säga på mångasätt är undermålig. Det gäller norra och södra . Det handlar om att vi måste för-bättra drift och underhåll. har vi en sådan ord-ning att vi har omfördelat pengarna på det viset att vilägger en stor del av våra resurser för att upprätthålladen infrastruktur som vi har så att vi inte får ytterliga-re kapitalförstöring. Vi behöver modernisera vårinfrastruktur, och det gäller alla områden. Därmedtror jag att vi kan vara väldigt överens. Men dethandlar om hela , det är viktigt att säga. Dethandlar framför allt att tillse att industrin ges möjlig-heter att utvecklas, dvs. att vi har en infrastruktur somstimulerar tillväxt.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2000/01:227 omobegripliga reglerAnf. 41 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkainitiativ jag ämnar vidta för att ta bort regler om last-bilshytter som upplevs som diskriminerande ochobegripliga.Bakgrunden till frågan är det svenska kravet påhållfasthet för lastbilshytter som gäller för lastbilarmed en vikt över . Reglerna infördes i börjanav och ställer bl.a. krav på att hytten inteska tryckas ihop om lastbilen välter. Avsikten är attskydda förarens liv och hälsa.I samband med förhandlingarna om an-slutning till gjorde Trafiksäkerhetsverketen genomgång av de nationella regler på motorfor-donsområdet som saknade motsvarighet i EG-lagstiftningen. Fortlevnaden av de svenska hyttbe-stämmelserna blev då föremål för en särskild remiss-behandling. Därvid framkom att de svenska intres-senterna ville behålla de strängare kraven.För de aspekter som inte regleras i EG-lagstiftningen gäller nationell lagstiftning. Detta gäl-ler bl.a. lastbilshyttens utformning. Vissa medlems-länder tillämpar FN:s ekonomiska kommissions förEuropa, ECE, reglemente 29 om lastbilshytter. ECE-reglerna innebär dock ett sämre skydd jämfört med desvenska kraven. Övriga länder saknar helt krav pålastbilshyttens utformning. På kommersiella grundertillämpar de svenska lastbilstillverkarna de strängarekraven på alla fordon oavsett var de säljs. Det finnsockså exempel på utländska lastbilar som i grundutfö-rande uppfyller denna hållfasthet. EU har inte fram-fört några klagomål på de svenska hyttkraven.Utlandsregistrerade lastbilar tillåts trafikerasvenska vägar dels genom olika EG-rättsakter, delsgenom internationella avtal som anslutit sigtill. Det innebär att det förekommer lastbilar som inteuppfyller de svenska hyttkraven på svenska vägar. Deutländska förare som kör fordon som uppfyller desvenska kraven åtnjuter dock ett betydligt bättreskydd om fordonet välter jämfört med de förare somhar lastbilshytter utformade enligt ECE-reglementeteller enligt nationella regler. Samma fördelar gälleräven för förare av svenskregistrerade lastbilar i ut-landstrafik.Det är en viktig princip i internationellt harmoni-seringsarbete att inget land ska behöva sänka sinamiljö- eller trafiksäkerhetskrav. Jag ämnar därförverka för att kommande internationella regler ligger ilinje med de svenska kraven.Anf. 42 ():Fru talman! När man läser svaret får man uppfatt-ningen att det bara är som sysslar med enavancerad form av trafiksäkerhet och tänker på sinalastbilschaufförer. Jag tycker att det är ett väl över-maga påstående. Den tolkningen kan man faktisktgöra när man läser svaret.Statsrådet säger att svenska lastbilar har detsvenska utförandet oavsett var de säljs. Men så är detinte. Det är alltså fel. Det är därför jag har interpelle-rat. går i sju åtta s.k. slamsugarbilartillverkade av . En av dem blev stoppad vid enbesiktning. På besiktningen i sade man atthytten inte uppfyllde kraven. Den hade inte genom-gått s.k. slagprovstest. ville inte göra något testpå bilen. På de andra 300 bilar man säljer tillandra länder ställer man inte det kravet. De kan säljasi alla fall. Man menar att marknaden i trotsallt är begränsad och att de svenska intressenternaskulle få betala ytterligare per last-bil om alla bilar skulle byggas enligt svensk modell.Det konstiga är att ett utländskt företag kan köra iSverige med en slamsugarbil från . Däremot fårinte ett svenskt företag göra samma jobb i Sverigemed den bilen om den inte är slagprovstestad. En bil som ägs av ett svenskt företagfår inte användas av det svenska företaget i exakt likadan bil som ägs av ett danskt företag fåroperera fritt i . Det är inte helt logiskt.Statsrådet säger att vi inte vill anpassa oss, utan vivill verka för att alla andra ska anpassa sig till densvenska modellen. Det är lite övermaga. Är det intebättre att vi försöker få till stånd regler som innebäratt vi närmar oss varandra?Det handlar här om en bil som är lite lägre än and-ra, vilket innebär att man kan köra ned i trånga ga-rage. Den är effektivare än de som är tillåtna iSverige. Borde inte statsrådet tänka på att det kanvara värt att devalvera vår ibland sturska attityd ochtänka på att samtliga andra länder kan harätt?Anf. 43 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att konstatera att desvenska lastbilstillverkarna har deklarerat att höghyttsäkerhet är ett försäljningsargument på export-marknaderna och att man därför kommer att fortsättaatt tillverka och sälja lastbilar med den standarden,även om bestämmelserna skulle upphöra. Det är vadde säger.Merkostnaden går att räkna hem på rent kommer-siella grunder även på marknader som saknar tving-ande lagstiftning. Jag kan ta en tillverkare, Scania.Scania har deklarerat att man betraktar de svenskakraven som en miniminivå när det gäller hyttsäkerhet.Scanias krav går alltså längre än bestämmelsernakräver.Avsikten har aldrig varit att skapa handelshinderutan att rädda människoliv. De svenska lastbilstill-verkarna är inte ensamma om att ha giltiga hyttgod-kännanden på den svenska marknaden. Förutom Vol-vo har , , och det, föratt nämna några. Om bestämmelserna avskaffadesskulle sannolikt utbudet av lastbilsmodeller öka påden svenska marknaden. Men de nya modellernaskulle ha sämre hyttsäkerhet. Följden skulle bli enökning av antalet dödade och skadade på vägarna.Jag vill påstå att trafiksäkerheten har hög prioritetunder det svenska ordförandeskapet. Jag är rädd attförståelsen för EU skulle minska om vi försämradeden. Den är ett av våra verkliga varumärken. Detskulle väcka förvåning bland övriga medlemsländeroch i om vi skulle ta upp denfrågan och säga att vi ska sänka våra krav. Kravenbygger på marknadsmässiga bedömningar. Jag kanockså nämna att de fackliga organisationerna i värl-den kräver de svenska normerna. Låt oss nu stå för denormerna! De är bra för dem som kör lastbilarna ochockså för dem som säljer dem ute i världen.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vägrar tro att alla länder i helavärlden, som har lägre krav än vi i , i prakti-ken struntar i trafiksäkerheten.Volvo säljer 300 slamsugarbilar worldwide varjeår. De uppfyller inte kraven. Det som står i svaret ärinte med sanningen överensstämmande. Jag tror inteatt EU:s anseende hos svenska folket skulle försämrasom vi skulle anpassa våra regler lite mer till alla and-ra länder och inte alltid tro att det bara är vi som fattarnågot.Det finns två stora svenska företag som är mycketframgångsrika när det gäller försäljning av lastbilaröver hela världen. Det finns även andra företag iandra länder som är framgångsrika. De har inte deslagprovstest som vi har i Sverige.Fru talman! har jag en fråga. Jag undrarhur man kan tillåta att en bil får säljas i ochsedan, när den gått i sju , slår man till och sägeratt det är fel men att bilen får köras på dispens. Dethandlar om sju åtta bilar. Hur kan en sådan dis-pensmöjlighet användas i andra samman-hang?Anf. 45 Näringsminister ():Fru talman! Trafiksäkerheten skulle inte öka omman försämrade säkerheten i dessa hytter. Det kan viväl ändå vara överens om. Argumentationslinjen äratt det inte skulle göra någon nytta om vi ändradesäkerhetskraven. Eller menar att deandra som inte har dessa hytter ändå har samma tra-fiksäkerhet? Dessa hytter innebär bevisligen en högretrafiksäkerhet. Det kan vi vara överens om.Jag kan inte svara på det som tarupp om de sju åtta bilarna. Men jag skulle kunnaföreställa mig att de har släppts in utan att man harkontrollerat det. Sedan har det efteråt visat sig att deinte uppfyller kraven. Därför har man gett dispens.Jag kan inte heller svara på det som nämns om de300 bilarna. Huvudlinjen är att vi ska ha de här hyt-terna. Det gäller för . När vi för diskussionermed lastbilstillverkarna har de inte ställt några krav.De menar att det är en del av deras varumärke. De villha säkra hytter. De står för det. De gör en dyrarelastbil och säljer den just därför att den bl.a. är såtrafiksäker på grund av kravet på hytternas konstruk-tion.Anf. 46 ():Fru talman! Det säljs fler lastbilar över ivärlden. är inte världens största lastbilsleve-rantör, trots allt. Det finns tyska lastbilsföretag sominte säljer sina bilar i , därför att de anser attdet inte är värt att betala konstruktörer för att rita omhytterna. Det innebär, precis som i fråga om slamsu-garbilen, att ett svenskt företag inte kan konkurreramed den absolut senaste tekniken. Däremot kan ettdanskt, tyskt, finskt eller norskt företag komma hitoch köra. Det hade varit konsekvent om hadedrivit sin linje i EU och sagt att vi kräver att ingaandra bilar än de som uppfyller våra krav får köra iSverige.Som det är är det konstigt. Den svenskechauffören på det svenska företaget får inte lov attköra i och jobba i bilen. Men däremot fårgrannen och grannföretaget på andra sidan Öresundlov att komma hit. Det är en uppgift som det inte ärhelt lätt att förklara för folk utanför det här huset.Anf. 47 Näringsminister ():Fru talman! Jag tror att det är väldigt lätt att fåfolket här utanför att förstå att det är bra att ha hyttersom är trafiksäkra och som räddar liv.Dessutom anser de som tillverkar dessa bilar ochsäljer de flesta av sina lastbilar utanför attdetta är bra, och de gör det inom marknadsmässigavillkor, dvs. de subventioneras inte.De säljer en dyrare lastbil, och de säljer en lastbilsom folk vill ha just därför att den är så trafiksäker.Det tror jag människorna förstår.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2000/01:238 omsvensk sjöfartAnf. 48 Näringsminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärder hon ämnar vidta i syfte att klargöraeventuella brister i svensk sjösäkerhet. Arbetsfördel-ningen i regeringen är sådan att det är jag som skasvara.Inledningsvis vill jag framhålla det arbete som re-geringen just nu bedriver i syfte att stärka sjösäker-heten. Här kan nämnas att regeringen under vårenavser att lämna en proposition som ger Sjöfartsverketmöjlighet till utökad tillsyn av bl.a. utländska roro-passagerarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg.Från svensk sida medverkar vi också aktivt i det om-fattande sjösäkerhetsarbetet inom EU, som inriktas påbl.a. hamnstatskontroll, klassificeringssällskap ochtrafikövervakning.Jag uppfattar dock att bakgrunden till interpella-tionen främst är en oro för att inriktarsina hamnstatskontroller mot välskötta fartyg, efter-som dessa kräver en lägre arbetsinsats, och att dåligafartyg därmed riskerar att undgå inspektion.Skälet till att hamnstatskontroller en gång infördesvar att flaggstaternas tillsyn av sina egna fartyg intefungerade - och fungerar fortfarande inte - tillfreds-ställande. Det är alltför många fartyg med oaccepta-bel standard som anlöper europeiska hamnar. Jag kandärför inte nog betona den vikt hamnstatskontrollernahar i form av "en andra försvarslinje".Minst 25 % av alla utländska fartyg som anlöperett lands hamnar ska inspekteras. har dockdenna procentberäkning modifierats på försök. Ge-nom ändringen ges ett fartyg större eller mindre viktvid beräkningen av procentmålet, beroende på om detär lätt- eller svårinspekterat. Ett lättinspekterat fartygkan som lägst räknas som 0,8 och ett svårinspekteratsom högst 1,2. Därigenom har eventuella incitamentatt välja ut välskötta fartyg delvis undanröjts.Vidare ska fartyg som genomgår hamnstatskon-troll prioriteras enligt en särskild ordning. Vissa typerav fartyg, t.ex. passagerar- och tankfartyg, är högstprioriterade. Fartyg som kommer från länder varsfartyg enligt statistiken har visat dåliga resultat vidtidigare hamnstatskontroller prioriteras också.Inom EU pågår ett arbete med att ytterligare skär-pa reglerna för hamnstatskontroll. Detta innebär ikorthet att de fartyg som utgör en särskilt stor risk skagenomgå obligatoriska utökade inspektioner och attfartyg som har belagts med nyttjandeförbud upprepa-de gånger ska förvägras tillträde till hamnar inom enades om en gemensamståndpunkt i denna fråga i december.Jag har tagit del av statistiken över de hamn-statskontroller som har genomförts i underden senaste tioårsperioden. Enligt min uppfattningfinns där ingenting som tyder på att lättinspekteradefartyg skulle prioriteras. Tvärtom har ett mycket stortantal brister påvisats, och av de inspekte-rade fartygen har haft så allvarliga brister att de harbelagts med nyttjandeförbud. Här vill jag dock under-stryka att de "enkla" fartygen inte heller konsekventfår undantas från inspektion. Även dessa måste hapressen på sig att när som helst kunna bli utsatta fören hamnstatskontroll.Enligt min bild fungerar hamnstatskontrollen väl iSverige. Det kan av olika skäl ha funnits vissa svårig-heter, både i och i andra länder, att leva upptill åtagandena i början när hamnstatskontrollen varen ny verksamhet. Hamnstatskontrollen är dock enprioriterad arbetsuppgift för . Målen haruppnåtts - inte bara det procentuellamålet, utan även målet att komma åt de dåliga farty-gen. Jag finner därför ingen anledning att vidta någraåtgärder för att klargöra eventuella brister i just dethär avseendet.Anf. 49 ():Fru talman! Jag vill bara rätta till en sak. Jag sägerinte att vi har en bristande sjösäkerhet. Jag skri-ver i min rubrik att "kontrollerade länge medvetetofta bra fartyg". Varför gjorde man det?År 1995 satt jag med i något som hette . Då träffade vi sjöfartsinspektörer iStockholm som just tog upp detta.