prot · GP0914 · 2001-10-18 00:00:00 — som tilldrog sig störst in-tresse var den som anordnades av trafficking.Två ryska kvinnor berättade bl.a. om situationenför de kvinnor som lyckats återvända hem. De villofta inte berätta om sina upplevelser utomlands, vil-ket innebär att unga kvinnor inte heller informeras omde risker de utsätter sig för när de erbjuds arbete ihushåll, som au-pair eller arbete inom underhåll-ningsindustrin.Anledningen till att kvinnorna inte gärna berättarom sina upplevelser var enligt de ryska kvinnornaallmänhetens syn på dem: De visste nog vad de gavsig in på när de åkte.Det är därför viktigt att informationen når ut bådetill potentiella offer och till den breda allmänheten ide länder som utgör rekryteringsbas för de män somhandlar med kvinnor.Fru talman! IOM är en icke-statlig organisation,med säte i , som har funnits . Denhar till syfte att bidra till lösningar på migrations- ochflyktingproblematik. Organisationen bedriver forsk-ning och seminarieverksamhet.I början av den här veckan arrangerade IOM isamarbete med Sida en konferens om trafficking iVilnius, och bl.a. redovisades en informationskam-panj som kommer att genomföras för att öka medve-tenheten hos potentiella offer för trafficking.Riskgruppen är i stort sett kvinnor mellan 13 och30 år med låg eller ingen utbildning och låg elleringen inkomst. De saknar i allmänhet egna materiellatillgångar och många är då beredda att pröva allavägar för att få ett bättre liv.Man kommer att informera om vad som kanhända dem. Problemet är naturligtvis att nå kvinnornamed informationen och att få dem att verkligen förståvad som kan inträffa.Fru talman! Det här är naturligtvis ett problemsom inte får sin lösning enbart genom information tillkvinnorna i de länder som utgör basen för rekryteringav kvinnor för prostitution. Det krävs också åtgärderhär i , där handeln med kvinnor över gränser-na ökar lavinartat. Det handlar om verksamhet här iStockholmsområdet, men även om trafiken medkvinnor från framför allt norra in i Finlandoch vidare till . Där pågår nu trafiken varjehelg.Fru talman! Det borde, enligt min mening varasamma påföljd för illegal handel med droger och förhandel med kvinnor för prostitution. är detmycket lönsammare att handla med människor än atthandla med droger, och påföljden borde vara den-samma för båda brotten.Jag hade hoppats att justitieministern skulle varakvar. är han inte det, men jag hoppas att jag i allafall får svar på mina funderingar omdet är möjligt att skärpa straffet för handel med kvin-nor.Anf. 192 (m) replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra att frågan omtrafficking tas upp eftersom jag i egenskap av mode-ratkvinna arbetat med dessa frågor.Som replik vill jag säga att utöver de frågor somnu ställs till justitieministern, som inte kunde stanna,skulle jag vilja skicka med frågan om vilka resurserman är beredd att ge polisen för att vi ska klara av attreda ut saker och ting när det gäller de här flickornaoch för att vi ska kunna öka samarbetet med polisen ide baltiska länderna.Det tar mycket tid och kraft. Jag menar att detkrävs specifika resurser för att detta ska bli en del avarbetet hos polisen i de olika distrikten.Anf. 193 () replik:Fru talman! Tyvärr har ju inte jag svaret på frå-gorna om polisens arbete. Det var en av de frågorsom jag också hade velat ställa till ministern, nämli-gen hur man arbetar över gränserna för att göra någotåt trafiken.Anf. 194 (m):Fru talman! senaste samlade lägesbe-skrivning om tillståndet i skolan gäller . Dess-värre har det inte hänt så mycket sedan dess.Det är ingen lustig läsning. Visserligen konstate-rar man att det stora flertalet elever når en godtagbarkunskapsnivå i skolan, och det stora fler-talet utvecklas också på annat sätt så att man kan sägaatt skolan fullgör sitt uppdrag.Men, och det är ett viktigt men som Skolverketgör, det finns en grupp elever vars resultat är ettmisslyckande för skolan.Mer än 20 % av eleverna får inte ett fullständigtavgångsbetyg. lär sig inte läsa ochskriva ordentligt. Många når aldrig målen i naturve-tenskapliga ämnen.Det här, och mycket mer, är naturligtvis oaccepta-belt och definitivt inte oundvikligt. Vi moderater ärövertygade om att det går att nå bättre resultat, och attdet är viktigt.Det är viktigt därför att kunskap och bildning ären hävstång över sociala gränser. Det är viktigt därföratt varje litet barn, varje ung människa, är en möjlig-het som vi borde ta vara på. Om man älskar barn ochverkligen vill alla barn väl, är en god utbildning ochen bra skola något konkret att eftersträva.Om skolminister hade varithär hade hon förmodligen bara talat om allt somär bra i svensk skola. Det brukar alla socialdemokra-ter göra. Därefter hade hon väl beskyllt framför alltoss moderater för att baktala och svartmåla skolan närvi lyfter fram de här problemen. Socialdemokratervill nämligen inte erkänna skolans brister. Det är somom de tusentals elever som inte når målet inte finns.Man kan undra varför.Jag tror inte att socialdemokrater vill ha en dåligskola. Det finns säkert goda ambitioner. Men proble-met är att den socialdemokratiska skolpolitiken ärmisslyckad. Socialdemokraterna står tomhänta. Soci-aldemokraterna saknar idéer om vad man ska göra åtbekymren. Det kanske är därför som inte talarlistan ärfylld av socialdemokrater i dag.I det läget blir anfall bästa försvar. Det fungerarnämligen dåligt att bara hänvisa alla frågor somkommer upp till pågående utredning. har en helmandatperiod gått, och regeringen har ju inte fåttmycket uträttat när det gäller att se till att grundsko-lan och gymnasiet kan ge fler elever de kunskaperoch färdigheter de faktiskt behöver.Propositionsförteckningen för det här året lovaringen förändring. På en enda punkt kan man se soci-aldemokratisk kreativitet. Säg friskola, och socialde-mokrater ser rött. Då rusar man fram som en ilskentjur. Här ska friheten stoppas.I socialdemokraternas är det ett stort pro-blem att det finns elever och föräldrar som själva valten skola där de trivs. I socialdemokraternas Sverigeär det ett problem att det finns fler och fler friskolormed entusiastiska medarbetare. I socialdemokraternasSverige är det ett problem att friskolor når goda re-sultat.Men de fristående skolorna är ju inte problemet isvenskt skolväsende. De bekymmer som Skolverketrapporterar om kan inte lösas ens genom förbud motfriskolor. Ni socialdemokrater springer in i en åter-vändsgränd när ni avvisar mångfald och öppenhetinför nya lösningar.Ett program för att göra svensk skola bättre kräverkunskap och fantasi. Vi måste ge utrymme för attstärka professionaliteten i skolan. Jag tycker att det ärnärmast pinsamt att läsa i rapporter attmånga skolor har "bristande kunskaper om de egnaelevernas resultat". Att skolor saknar systematik iuppföljningen av elevernas utveckling och prestatio-ner. Att generellt ser att kunskapen om deelever som går i skolan är dålig och inte heller an-vänds för att åstadkomma diskussion och utvecklingav arbetet.Tänk om inte visste hur de egna telefo-nerna och växlarna fungerade! Om man inte hadefaktaunderlag som grund för utvecklingsarbetet! Tänkom läkare opererade utan diagnos! Samma snitt påalla patienter utifrån födelseår. Det är orimligt, ochdet är oacceptabelt. Men vad skriver är attså fungerar det på många håll i skolvärlden.Fru talman! Vi moderater har under den allmännamotionsperioden väckt många motioner som rör sko-lan. Konsekvent handlar den moderata politiken omatt göra skolans uppdrag tydligt, att öka utrymmet förprofessionalitet och att ge elever och föräldrar mermakt. Det är elevens utveckling och förmåga att lärasom ska stå i centrum i varje skola. Vi måste lita påyrkeskunnandet hos dem som arbetar i skolorna ochinte i onödan komma med politiska pekpinnar.En bättre skola kräver kunskap och fantasi, re-spekt för fakta, en vilja att söka kunskap, mod ochlust att pröva nya lösningar. Det gäller i de mångaenskilda skolorna, det gäller också i det politiskabeslutsfattandet och det gäller här i kammaren. Jagmenar att den socialdemokratiska skolpolitiken ärvarken modig eller fylld av lust. Den är feg ochtrångsynt.Låt mig ge bara ett enda exempel - jag har många.Skolministern vågar nu inte låta fristående skolorerbjuda utbildning inom gymnasiets individuellaprogram. Frågan skjuts som allting annat på framti-den i den kommande friskolepropositionen.Här har vi en situation med tusentals ungdomarsom inte har nått de kunskaper de behöver för attkomma in på de nationella programmen. Vi vet ocksåatt det är lite si och så med den utbildning som mannu åstadkommer inom det individuella programmet.Det finns bra exempel, och det finns dåliga. Och såfinns det fristående skolor som har sagt att de haridéer och skulle vilja pröva att arbeta med de härungdomarna.Socialdemokraterna säger nej. Man ska utredadetta. Man säger nej till att ge de härungdomarna en andra chans, man säger nej till attpröva det nya och kanske annorlunda vägar. Det ärfegt, och det är dåligt. Jag tror att kan bättre.Det är därför som vi behöver en ny regering och enskolpolitik värd namnet, så att alla elever kan få enriktigt god utbildning och de förutsättningar somkrävs för ett rikt och lyckligt liv.Anf. 195 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Vid den förra allmänpolitiska debat-ten valde jag att lyfta fram lärarnas situation. Dettahar jag fullföljt genom en motion om lärarnas arbetsvillkor. Det handlarom att tillgodose behovet av behöriga lärare, och dethandlar om att följa upp varför det sker avhopp inomlärarkåren. Det behövs också en uppföljning av hurandelen obehöriga lärare påverkar skolans verksam-het. Det kan gälla kvalitet inom pedagogiken. Det kangälla en ökad arbetsbelastning på behöriga lärare osv.I väntan på den behandlingen vill jag beröragrundskolans och gymnasieskolans verksamhet.Fru talman! ser jag skolan och dess möjlig-heter. Skolan har enorma möjligheter, eftersom allagrupper i samhället möts där. Den är en mötesplatsför att söka kunskap och kompetens. Den är en mö-tesplats för gemenskap. Tyvärr tycker jag att debattenhär i , i medierna osv. mycket ställer utskolan i ett skyltfönsterperspektiv. Det handlar ommått och prissättning. T.ex. är Sirisredo-visning inte en kvalitetsredovisning i egentlig me-ning. Om poäng sätts i förhållandet mellan verkligtbetyg och prognostiserat betyg, mäter det aldrig enskolas kvalitet. Det finns skolor där lärarna är generö-sa med VG och MVG, men det finns också motsat-sen. Resultatet blir att en enskild elev med myckethög kompetens kan missa ett gymnasieprogram en-bart utifrån detta.Vad jag skulle vilja fokusera på är i ställetför skyltfönstret vad som händer inne i butiken. Inne ibutiken finns försäljarna-pedagogerna, eleverna-kunderna, varorna-pedagogiken. Det finns lager avportfoliosystem, ITIS, moderna och omodernaläromedel, moderna och gammaldags datorer, skönastolar och små barnstolar som inte är sittriktiga förvåra tonåringar, gamla Tandbergbandspelare och cd-spelare, varor allteftersom kommunerna prioriterateller inte prioriterat skolan. Längst in i hyllorna liggersponsrade läromedel, som egentligen inte är riktigttillåtna i kollektivet.Vilken roll spelar kunden-eleven? Vilken statushar utbudet-pedagogiken? Hur ser framtidens skolaut? Jag menar att regeringens och Kommuförbundetsinitiativ En attraktiv skola täcker alldeles för få skolori landet och är otillräckligt.Eleverna använder numera betydligt fler år av sinungdomstid i skolan. Skolan måste vara meningsfullför alla elever. Jag anser att vi genom det stel-benta skolsystemet med dess stora likriktning stjäl tidfrån våra elever, meningsfull ungdomstid. Vissa ele-ver är framgångsrika i skolan och tävlar om att varaskyltdockor i skolbutiken. Andra har inget att köpaför, saknar entusiasm, är helt enkelt uttråkade ochlängtar ut från butiken. De känner sig t.o.m. fångnaoch upplever meningslöshet. De vill hellre vara utan-för butiken och delta i produktionen.Fru talman! I partiledardebatten i går fick statsmi-nistern välförtjänt beröm av min partiledare . talade om folkrätten ochrätten att försvara sig. Vem tänker på skolan när ter-rorismen hotar? Här finns en mängd nationer sida vidsida. Skolledning, lärare och övrig personal ges intemycket tid för egen rådgivning eller egna samtal omhur diskussionen ska föras med eleverna för att skapatrygghet. De vuxna spelar en mycket stor roll för hurattityder skapas bland barn och ungdomar.Vi bär alla ett stort ansvar för vilken debatt vi förom skolan. Vi som politiker oss alltför mycketi dag genom att stå vid skyltfönstret och konstatera attså många elever misslyckas, så många missar betyg,så många mobbas, så många utsätts för sexuella tra-kasserier. För att bli bäst på att föra valbudskapet tillskolan synar vi och kritiserar alltför mycket. Vi stårutanför skyltfönstret och skickar våra pilar in motskolan. Det parti som oftast förknippas med att vinnadenna pilkastning är . Vad vill egentligendetta parti med skolan?Det parti som utses till förlorare är skolministernsparti. Och visst har socialdemokraterna misslyckats,inte minst genom sin likriktning av skolan. Förvarje kritisk hållning måste vi ha konkreta åtgärder attkomma med. Vi kristdemokrater har ett antal hem-ställanspunkter i våra motioner. Det är dessa vi villframföra, ett positivt budskap om hur skolan skaförbättras tillsammans med föräldrarna.Jag tror inte att föräldrarna abdikerat frivilligt frånskolan. De känner en osäkerhet om de är välkomnaeller inte. Det är ingen dum idé att medbarnet skriva in föräldrarna i skolan, inte som enformell åtgärd, utan som en åtgärd för att de ska kän-na sig välkomna och att de behövs. Då tar också för-äldrarna ett större ansvar för barnets vistelse i skolanoch ser på barnets arbetsplats med andra ögon, efter-som de själva har fritt tillträde till arbetsplatsen. Detskulle inte vara negativt för arbetsmiljölagstiftningen,där skolan är en del.Hur ska vi då skapa en gymnasieskola som trotsatt den är frivillig ger meningsfullhet och effektivitetför våra ungdomar? Kanske ska vi gå ut och frågavåra elever ute på skolbänken, ta reda på om dagensgymnasieskola fyller behovet av den kompetens ele-ven vill uppnå, fråga om elevernas valfrihet och hurde upplever den och vilken roll val av gymnasiepro-gram spelar för önskemålet om framtida studier.Vi vuxna har gripits av panik över att det saknasungdomar som prioriterar naturvetenskap och teknik isina val. Ja, det med rätta. Men varför väljer inteeleverna det? Det kan bero på hur vi vuxna kopplarsamman systemet. Kanske räcker det med inslag avmiljö och design för att locka tjejer till teknikpro-grammet. Eller kanske är det så att det inte är SIRIS-presentationen på som ska styra betygs-systemet i hamn? Vilken kompetens ska gymnasie-skolan ge? måste lärandei arbetslivet få sin chans.Fru talman! I en alltmer otrygg värld måste viskapa en mångfald av metoder för att stärka vårabarns och ungdomars självförtroende och tillit. Nuska vi börja berömma skolan, berömma alla fram-gångar. Låt inte publicera negativa rap-porter utan att påvisa framgångarna. Ingenverksamhet står stilla. Liksom tekniken utvecklas ochvi kan se Access i Bankhallen, finns fak-tiskt Skolaccess. Skolaccess finns trots socialdemo-kratisk likriktande politik, trots för stora elevgrupper,trots låga lärarlöner och trots dålig skolmiljö, menberoende av elever och personal i skolan, elever ochpersonal inne i butiken som ibland drar ned persien-nerna i skyltfönstret när den hätska debatten mot demblir för stor och som faktiskt lyckas att behålla sinentusiasm och slå dövörat till såväl för löften sominte leder till konkreta politiska resultat som för kritiksom kan uppfattas bedövande.Fru talman! Det finns liv och rörelse inne i densvenska skolbutiken. Ska skyltfönstret bestå av endyster mörk bakgrund, eller ska vi visa ett färgglattuppiggande fönster?Anf. 196 ():Fru talman! Jag ska också ansluta mig till den härutbildningspolitiska debatten som vi får under denallmänna debatten. För del vill jag dågärna börja med att säga det som vi brukar säga: Vi iMiljöpartiet vill se en skola för alla, men också enskola för envar, alltså en skola där varje elev får möj-ligheten att utvecklas efter sina förutsättningar ochintressen. Det här kräver en individualiserad under-visning. Formerna för det här har vi pratat mycket omi tidigare debatter här, så jag ska inte närmare gå in pådet.Jag ska däremot haka på den andra fråga som detvå tidigare debattörerna har tagit upp, framför alltBeatrice Ask.Det gäller skolans skyldighet att tillse att varjeelev i skolan får de baskunskaper som är nödvändigaför ett aktivt deltagande i samhället som vuxen. Detär det som vi skolpolitiker ibland förenklat uttryckersom att varje elev ska kunna lära sig läsa, skriva ochräkna i skolan.Just på den här punkten ser vi att sko-lan brister. betygsredovisning, som Beat-rice tog upp, visar att det finns en grupp elever,en alltför stor grupp, som lämnar skolan utan godkänti flera ämnen, bl.a. just svenska och matematik. Vivet också vilken grupp av elever det här handlarom. Det är en grupp elever med behov av särskiltstöd. Det gäller t.ex. elever med läs- och skrivsvårig-heter som behöver få stöd från specialpedagoger bådeför att få en bra diagnos och för att få tillgång tilllämpliga tränings- och hjälpmedel. Det gäller eleverfrån familjer som har allvarliga sociala problem sombehöver stöd från skolpsykologer och kuratorer. Detgäller elever med lättare funktionshinder, t.ex. Asper-gers syndrom eller s.k. bokstavsbarn, som behöver fåhjälp från specialpedagog. Det gäller naturligtvisockså elever med invandrarbakgrund som harkommit till och ännu inte lärt sig svenskaspråket och som behöver hjälp med att få en bra ocheffektiv språkinlärning så att de kan hänga med iskolan. De får inte den här hjälpen, därför att detsaknas specialpedagoger, skolpsykologer och kurato-rer i skolorna.Vi känner också till orsaken till att detta har upp-stått, och det var nedskärningarna ,den ekonomiska krisen och den borgerliga regering-en. Man skar ned av personalen. Man av-skedade lärare, specialpedagoger, skolpsykologerosv., och det här gav naturligtvis det resultat som vi ser.Vilka åtgärder som behövs för att komma till rättamed problemet är inte svårt att föreställa sig. Dethandlar alltså om att återställa resurserna till skolan iform av ökade anslag så att kommunerna kan börjaanställa mer personal. Men det gäller också att täckaden lärarbrist som vi har i landet, och det är ytterliga-re en underlåtenhetssynd att man inte dåökade ut lärarutbildningen så att man hade haften beredskap att fylla ut luckorna efter den del avlärarkåren som går i pension. Vi har alltså en stordel äldre lärare som slutar sin verksamhet under denärmaste åren.Miljöpartiet har tillsammans med Vänstern ochSocialdemokraterna i samverkan med regeringenvarit med om att lösa det problemet. Vi har en storsatsning - historiskt sett unikt stor - om en miljardkronor som går ut till kommunerna under enfemårsperiod för att återställa resurserna. Om fem århar vi faktiskt något mer resurser än när nedskärning-arna började . Vi har också en lärarut-bildning med ökat antal platser och en ny lärarutbild-ning som träder i kraft innevarande höst, som alltså äri gång redan nu.Parallellt med det här arbetet att återställa resur-serna pågår naturligtvis arbetet med att långsiktigtutveckla och förbättra den svenska skolan. Här är denskolpolitiska debatten viktig. Men det har varit ett grundläggande fel i den politiskadebatten, och det skulle jag vilja ta upp här. Jag troratt det är viktigt för den fortsatta skolpolitiska debat-ten. Man blandar ihop de två problemen: å ena sidanarbetet att återföra resurser till skolan i form av peng-ar och personal och å andra sidan att se över skolansorganisation, innehåll och regelverk och föreslå för-ändringar där så att vi får en framtida skola och enutveckling som går åt rätt håll.Vi hörde i går partiledare i partiledardebatten tala om vikten av betygför att komma till rätta med problemet, just det pro-blem som jag har berört och som visar sig i Skolver-kets betygsredovisning, dvs. hur man ska klara denhär gruppen av elever med behov av särskilt stöd sominte får det i dagens skola. Han säger att vi ska införabetyg, därför att har man betyg så vet man när manska "ta ett . samtal med föräldrarna om att de numåste läsa extra med sin dotter eller son".Kristdemokraternas upprepade isamma partiledardebatt krav påordning, reda och trygghet som en lösning på det härproblemet precis i anslutning till betygs-statistik och det problem som jag inledde med attbeskriva. vill ge sken av att detstora problemet med bristande resurser och därmedbristande hjälp för elever med behov av särskilt stödlöses genom t.ex. betyg och tydliga ordningsregler -man kanske t.o.m. vill ha ordningsbetyg.Det är naturligtvis totalt vilseledande och gör attvi får en skoldebatt som inte leder framåt. Allmänhe-ten får inte en rimlig möjlighet att förstå, följa ochdelta i debatten. För att vi ska få en fruktbärandeskolpolitisk debatt här i fortsättningen är det viktigtatt vi skiljer på de här två frågorna. Att vara dunkelpå de här punkterna innebär ju att man döljer varpartierna står. Naturligtvis kan båda problemen dis-kuteras, inte bara den långsiktiga skolpolitikens inne-håll utan också resursförstärkningarna. När det gällerde senare är det viktigt att vi får svar på följandefråga från de borgerliga partierna, främst kanskeKristdemokraterna, pengarna, satsningen på en miljard, kommer ut tillkommunerna, är ni då beredda att i de kommuner därni har makten se till att de kommer ut effektivt tillskolorna? Satsar på det?Det här är en berättigad fråga, inte bara i ettStockholmsperspektiv. De borgerligt ledda kommu-nerna i landet satsar betydligt mindre på skolorna änvad som görs i kommuner ledda av socialdemokratereller av socialdemokrater och miljöpartister i samver-kan.Jag vill ställa frågan till som är fö-reträdare för här i debatten om ni ärberedda att frångå er vana att i regeringsställningskära ned på resurserna för skolan och att i kommu-nerna snåla med resurserna till skolan. Samma frågagår naturligtvis till , inte minstmed anledning av att i partiledardebat-ten försvarade nedskärningarna i skolan på 90-talet.Anf. 197 ()replik:Fru talman! Jag vill bara påpeka att vi ser elevernamera som individer än som ett kollektiv. Vi ser ele-vinflytande och föräldrastöd som mycket viktigt. Viavsätter i vår budget mer resurser till kommuner ochlandsting än vad regeringen gör. Så på den punktenfinns det pengar.Men vi vill inte styra så att det blir likriktat si ellerså på det sätt som regeringen gör. För att få det bästaresultatet - fler specialpedagoger osv. - litar vi i stäl-let på att kommunerna sätter in resurserna i skolandär de bäst behövs.Anf. 198 () replik:Fru talman! Vi är fullständigt överens om den in-dividualiserade undervisningen och elevinflytandet.Det handlar om den framtida skolpolitiken. Jag troratt det är svårt att få socialdemokraterna att ta avståndfrån detta, men det får de ta upp senare.När det gäller budgeten ställer jag mig tveksamtill hur det kommer att se ut med en borgerlig rege-ring. Vi har i årets budget avsatt en summa pengar tillkommunerna. Men hur kommer det att bli när nisamverkar med ? Kommer det att bli såsom det var förra gången när ni hade regeringsmak-ten? Det finns skäl att få ett samlat budskap från deborgerliga partierna om hur man kommer att hanteraden här frågan.Anf. 199 ()replik:Fru talman! Likaväl som Socialdemokraterna,inte har ett samlat greppom hur undervisningen och skolan ska se ut, likavälgår vi fram med våra egna program. Hur stort genom-slag vi kan få för våra förslag beror på vilken styrkavi får i valet. Men vi kompromissar inte om frågorsom har med eleverna i skolan att göra. Vi prioriterardessa frågor väldigt högt.Jag är glad över att också gör det,över att det har kommit resurser till skolan och överatt regeringen äntligen har insett behovet av en sats-ning på lärarutbildning i skolan.Anf. 200 () replik:Fru talman! Jag tackar för de orden. Det är inte såmycket att invända emot.