prot · GO09110 · 2001-05-14 00:00:00 — Det finnsen lagstiftning som säger att accessnätet ska öppnas.Post- och ser över hur det ska ske ochhur man ska betala. Den återkommer till det.Jag vill meddela en nyhet till kammaren. Det somhar framförts från kommunerna om att de får betalaför stor del tar jag på stort allvar. Jag tänker föreslåatt regeringen sänker medfinansieringskravet. Det ärså tydligt i remissförfarandet. Men kommunernamåste först, till följd av , försökaupphandla tillhandahållandet av näten, så att de kanägas av en marknadsaktör. Om marknaden inte villtillhandahålla det på de villkor som ställs kan kom-munen själv äga och tillhandahålla nät. Diskussionenbakom har gällt om kommunen ska vara med ochbetala när den inte äger nätet.Det statliga stödet pekar inte ut någon viss teknikför att stödet ska kunna utnyttjas. Däremot ställs detkrav på vad nätet ska klara av. Det ställs också kravpå att nätet ska vara nytt, eftersom statens satsningarbör vara långsiktiga och inte avse uppgradering avbefintliga nät. Utveckling av befintliga accessnät somtelenät och elnät är mycket bra och skapar en godgrund för konkurrens på accessnätssidan. De befintli-ga accessnäten kan dock inte få dessa stöd.I debatten brukar bredband ofta vara liktydigt mednågon form av kabel. Det finns annan teknik ochannan teknik utvecklas. Därför har vi gjort stödet heltteknikneutralt. Vi resonerar på samma sätt som krist-demokraterna i det avseendet.Anf. 13 ():Herr talman! Jag ska återvända till några av frå-gorna. Ministern säger att ägeransvar för att EG-förordningen om accessnät skagälla i . Det ska vara öppet för alla operatörer.Ministern säger att det ska öppnas. Men EG-förordningen gäller ju . Det är alltsålite sent att nu försöka komma med lösningar. Detskulle ha varit förberett. Så sent som i slutet av förraåret fick vi besked från att detvar i princip omöjligt att lösa enligt svensk grundlag.Nu säger ministern tydligt att accessnätet ska varaöppet. Det välkomnar vi kristdemokrater.Den nyhet som ministern släppte ut var in-tressant, nämligen att han tänker sänka kravet påmedfinansiering från kommunerna. Det är säkertmånga kommuner som välkomnar det. Problemet ärdet som ministern själv pekar på: Vilken kommun villinvestera från sin verksamhetsbudget i ett IT-nät somden inte äger? Det måste vara något fel på systemetfrån början. Jag är medveten om att det finns EG-regler som styr upphandlingskrav. Men eftersomSverige är ordförande i ytterligare en kort tidborde ministern ha ett starkt intresse av att förhandla ifrågan. Det kommer att beröra alla länder inom EU.Jag tackar ministern för svaret. Jag hade dockhoppats på lite mer glöd från vår IT-minister ochtydligare svar på hur han kommer att ta tag i frågornaför att visionen om bredband till alla ska bli verklig-het.Anf. 14 Näringsminister ():Herr talman! Jag tycker att jag har varit myckettydlig, om jag får recensera mig själv. Statsstödsreg-lerna är ingenting man förhandlar om. De är fasta ochbestämda. Det är de som garanterar att vi har entransparent marknad med väl utvecklad konkurrens.Ju lägre andel kommunerna betalar, desto mindreintressant blir det vem som äger nätet ur kommuner-nas synvinkel. Det är viktigt att tillägga.Sedan kommer jag till frågan om LLUB, dvs. Det har sagts att operatörerna klagaröver att inte öppnar sitt nät på konkurrens-neutrala villkor. PTS driver ett tillsyn-särende på eget initiativ för att se till att prissättning-en är kostnadsorienterad. PTS tittar på prismargina-lerna och hur nätet tillhandahålls. Området prioriterasav PTS.Det är viktigt att denna regeländring fungerar ef-tersom det förbättrar konkurrensen på anslutningarmed högre överföringskapacitet och ökar antaletabonnenter, vilket i sin tur kan öka efterfrågan påbredbandstjänster hos företagen.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2000/01:421 om In-landsvägenAnf. 15 Näringsminister ():Herr talman! har frågat om kommer att ges hög prioritet i sambandmed den kommande infrastrukturpropositionen medinriktningen att skapa nya möjligheter för inlandetsnäringsliv och en positiv befolkningsutveckling. avser förbindelsen mel-lan och , alltså vägarna 45, 64,48, 185 och är en viktig väg för stora delar av lan-det. Den sammankopplar inland med demer befolkningstäta bygderna i . Vägarna64, 48, 185 och 26 fyller viktiga funktioner för denord-sydliga transporterna från , mellan Vä-nern och och vidare mot . Rege-ringen har i olika sammanhang också prioriterat åt-gärder längs dessa vägar. Jag kommer att återkommatill detta.Ulf har en riktig historiebeskrivningnär det gäller vägplaneringen: på förslag av den bor-gerliga regeringen består vägförbindelsen mel-lan och av ett antal olika nationellastamvägar där har planeringsansvaret, ochäven av några delar regionala vägar där länsstyrelsenhar planeringsansvaret. Mellan och Karesuandoär nationell stamväg.Jag är inte så säker på att detta varit en nackdel fördenna vägförbindelse. Lägger man ihop de investe-ringar som finns mellan och ide gällande planerna för summe-rar de till . Det får väl ändåsägas vara ett tecken på att regeringen inser vägensbetydelse. Huvuddelen av investeringarna liggerdessutom på delarna söder om , där vägen bestårav olika stråk med delat planeringsansvar.Att det blev så pass bra utfall för vägen mellanHalmstad och trots det splittrade ansvaretberor på ett riksdagsbeslut . Då beslutadespå regeringens förslag att varje del av det nationellastamvägnätet bör byggas ut i den takt och med denstandard som är motiverad av trafikförhållandena pårespektive del.Dessutom beslutades då att ca avinvesteringarna ska gå tillåtgärder som på ett avgörande sätt förbättrar tillgäng-ligheten i områden med låg tillgänglighet, främstEU:s stödområden. Genom detta beslut tillkom detvissa investeringar på i planen.I regeringens regionalpolitiska proposition frånvåren 1998 föreslogs att vissa av investeringsåtgär-derna på skulle tidigareläggas så att 80 %av dem kunde utföras . Regeringen beslu-tade samma vår att av Banver-kets anslag skulle få användas av till väg-hållning och statsbidrag. I beslutet sades att Vägver-ket särskilt skulle prioritera åtgärder på riksväg 45samt åtgärder som medför höjd bärighet på vägnätet,rekonstruktion och förbättring av vägnätet samt ökatbeläggningsunderhåll.Regeringen kommer att återkomma i denna fråganär inriktningspropositionen om infrastrukturen läggsfram i höst.Anf. 16 ():Herr talman! Jag vill tacka näringsminister för det positiva svaret. Det är fint att jagfår ett erkännande för att ha en riktig historiebeskriv-ning och att det också sägs i slutet på svaret att ensatsning på vägen ska ske i samband med att in-frastrukturpropositionen läggs fram må-nad. Det var egentligen huvudfrågan.Dessutom är det naturligtvis positivt att 1 miljardär avsatt . Det blev ett ja på hu-vudfrågan. Jag uppfattade också att i propositionen iseptember kommer ytterligare medel att anvisas tilldet vi brukar kalla , eller möjligen två ben, som jag vill tala lite grann omalldeles strax.Regeringen är såvitt jag förstår ganskapressad av allt det som har med vägar ut över landetatt göra. Det har visat sig finnas stora behov, och detbehövs utan tvekan stora satsningar. Det finns ett fintoch unikt samarbete i inlandet i 29 kommuner frånHalmstad i söder till i norr, och Kirunafinns också med upp till Karesuando.Dessutom finns det andra benet som går från Gö-teborg. De två benen möts strax söder om . Detär väg 45 och vägen från upp till . Detär ett mycket unikt samarbete vi har i landet för in-landets utveckling, för vägen och för att skapa möj-ligheter inte minst när det gäller turismen i norrainlandet.Det är ett unikt samarbete, och det är unika behovsom finns i området. Det är inte bara de stora vägar-na, utan det finns också väldigt många andra behov.Det finns också unika utvecklingsmöjligheter i områ-det som måste satsas på för att det svenska inlandetska leva och få en chans att utvecklas. Befolk-ningsströmmen måste då stoppas så att återvändning-en sker just till inlandet.Det man egentligen begär, och det jag också begäri interpellationen, är två saker. Den ursprungligainlandsvägstanken som skapades av kommunerna iinlandet var en väg från upp till Karesuan-do. Vad man begär är signaler från departementetsoch regeringens sida.Vi borde kämpa och jobba för att få ett enhetligtvägnummer för främst biten upp till Mora.I kommer väg 45 som är enhetlig från Göteborgoch hela vägen norrut. Det måste också bli en stam-väg mellan och så att även denbiten ska bli klassad som stamväg.Här skulle skapas ett alternativ till i inlan-det som skulle hjälpa inlandet att utvecklas. Varförska turistbussar åka i båda riktningarna närman ska upp till , eller vart man nutill? Varför kan man inte i en riktning skapa möjlig-heter att ta vägen genom inlandet upp eller ned?Det är vad det egentligen handlar om. Det storaalternativet att åka rakt igenom och stanna pålämpliga ställen borde rimligen gå genom det svenskainlandet. Den fråga som jag vill ställa till näringsmi-nistern är: Är ministern beredd att hjälpa till att fåhuvudalternativet till kustvägen E 4, dvs. Inlandsvä-gen hela vägen genom det svenska inlandet? Detskulle betyda enormt mycket. Det är den signalensom vi i inlandet väldigt gärna skulle vilja höra ochse.Anf. 17 ():Herr talman! har väckt en mycketviktig interpellation om betydelse. Jaginstämmer både i frågan och i de slutsatser han drarhär i debatten. Det gränsar för övrigt också till dendebatt vi ska ha om här näringsminis-tern och jag om hur man skapar nya möjligheter förinlandets näringsliv och en positiv befolkningsut-veckling. Dessa interpellationer hänger så långt ihop.Frågan har också en principiell dimension, ävenom det nu begränsar sig till . Det handlarinte bara om vägnumrering. Den borde också få statusav en . Framför allt tas det för liten hänsyntill det som går på tvären.Det räcker att nämna väg 44 i Tvåstadsområdetnere i för att inse hur även tvärvä-garnas tyngd spelar in när det gäller trafikflödet.Nu säger näringsministern i svaret att om manlägger ihop investeringarna på ett visst område så ärdet inte så dåligt - det är . Men det ärju lite av problemet, herr näringsminister! Man tarnämligen pengar från ett område och lyfter över tillett annat. Min fråga blir: Vilka nya pengar har till-kommit när näringsministern talar om 1 miljard kro-nor?Det är ett förpliktande avsnitt som näringsminis-tern nämner när han i svaret säger att riksdagsbeslutetfrån - och han lägger särskild betoning på attdet var på regeringens förslag - innebär att varje delav det nationella stamvägnätet bör byggas ut i dentakt och med den standard som är motiverad av tra-fikförhållandena på respektive del. Om vägarnaskulle byggas ut i en takt som är motiverad av trafik-förhållandena på respektive del så ekar, herr talman,många rop ute i landet. Jag återkommer till det i nästadebatt.Det sägs att investeringsåtgärderna på 45:anskulle tidigareläggas. Jag frågar återigen: Vad är detför nya pengar som har tillförts i denna fråga?Jag tycker att detta bollande mellan olika anslagär olyckligt. När man frågar säger mandär: För att upprätthålla underhåll som skulle innebä-ra att vi inte utsätter vägarna för kapitalförstöring såkrävs det tre à fyra gånger mer pengar än vad somhittills har gällt under de senare åren.Anf. 18 Näringsminister ():Herr talman! Jag börjar med frågan om pengaroch nya pengar. Som jag sade tidigare är det 749miljoner kronor i nya pengar från . De togsfrån och flyttades över till förjust dessa vägar. Jag kan räkna upp alla vägarna, menjag ska inte göra det. Om interpellanten önskar det såkan ha få namnen av mig sedan.När det gäller frågan om och de andravägarna som är sammanbindande ned till såvet vi att har en enhetlig numrering mellanGöteborg och . Den är också en del av deteuropeiska TEN-vägnätet. Europavägnätet bestämsav FN på begäran av de nationella regeringarna.Det finns några skäl till att vara tveksam till Euro-pavägstatus för stråket . Vägenär med Europamått mätt väldigt smal, och den har litetrafik. Innan vi söker om Europavägstatus bör vägenha en enhetlig numrering och status för att visa att viser den som ett sammanhängande stråk.Vägars funktion ändras med tiden, och det kandärför vara lämpligt att med jämna mellanrum se överfrågor om vägnumrering och vägklassificering. från norrut har fått ändrad funktionså bör man göra en sådan översyn. Jag ska på någotsätt engagera mig i detta, men normalt är det Vägver-ket som ansöker om denna typ av ändringar.En stor del av de tunga transporterna på riksväg45 är norska godstransporter mellan de norra och desödra delarna av . Man väljer alltså att genom i stället för E 6 genomNorge. Huvudorsaken är sannolikt topografin - E 6 iNorge är mycket kuperad. Men det visar ändå attvägen förmår attrahera utländsk trafik.Det övriga som har tagits upp här gäller t.ex. tu-rism. Det gäller inte minst , Siljanområdetoch fjällkedjan. Jag delar den uppfattningen.Sammanfattningsvis kan jag säga att detta är nyapengar. Det görs mycket på alla dessa sträckor ,och man har planerat . Eftersom mankan se denna väg som ett stråk så har den en storbetydelse i den kommande infrastrukturpropositio-nen.Anf. 19 ():Herr talman! Jag tackar för de positiva signalerna.Det som görs - den miljard som satsas - är jusådant som kommer. Möjligen blir det nu påfyllt i ochmed infrastrukturpropositionen.De 749 miljonerna har gjort susen - de har gjorten hel del bra saker och det har varit mycket positivt.Detta är exempel på att om man gör satsningar påInlandsvägen så ger det faktiskt effekt. Men det finnsfortfarande ett antal mycket svåra flaskhalsar, sommåste åtgärdas. Då kommer de positiva effekterna attbli ännu större, och det är det som är nödvändigt förinlandet.Men det handlar kanske om lite mer pengar, somsagt var. Det går för långsamt! Om vi har 1 miljard påen tioårsperiod så är den rätta nivån kanske10 miljarder om vi under rimlig period ska kunna fåflaskhalsarna åtgärdade.Europavägstatus på 45:an är väl i och för sig okejpå lång sikt - men det kanske inte är det viktigastejust . Det viktigaste är i stället att ta steg ett, ochdet sade ju också näringsministern ett positivt ja till.Det gäller först och främst enhetliga vägnummer. Detmåste vi hitta mellan och - ellerJohannesholm söder om , om vi ska vara noga.Det är också viktigt att vi får en stamvägsklassning påden bit som ligger mellan och Mora.Det skulle göra susen! Detta är små saker, som gårlätt att fixa. känner till detta, men en signal- vilket näringsministern i princip har lovat här -skulle självfallet vara bra. Jag är glad för detta.Jag bor själv vid 45:an, och jag vet att den norskatunga trafiken passerar vid ett antal tidpunkter pådygnet. Det är väl i och för sig bra att vi är erkända,så att man transporterar norskt gods genom Sverige.Men det som naturligtvis skulle göra det hela ännubättre när det gäller den norska trafiken är att detta iförsta hand skulle gå på . Det vore rim-ligt. ligger ju där! Det finns önskemålfrån NSB, de norska statsbanorna, att föra godset frånNordnorge även på Inlandsbanan.Men det finns två flaskhalsar. En finns uppe i nä-ringsministerns eget län - mellan ochArvidsjaur. Där kan man bara ta . Fick viupp det till så vore problemet löst. Det finnsockså en liten bit mellan och somborde fixas.Av miljöskäl borde vi kunna föra över trafikenoch det tunga godset till banan. Det är också sådantsom jag hoppas kommer i infrastrukturpropositionen.Man borde kunna rätta till de här små flaskhalsarna.Det är inte så stora pengar att prata om, och trafikenoch det tunga godset skulle då kunna föras över tillrätt ställe.Vi vet ju att godsmängd har ökatmed . Det finns en potential, ochdet finns ett antal bolag som har startat längs banansom är beredda att köra godset. Här finns alltså möj-ligheter som skulle kunna avlasta den på mångahåll ganska dåliga Inlandsvägen.Det är alltså steg ett som är det viktiga i samman-hanget. Jag noterade det positiva här.Precis som - som jag för övrigt harsamarbetat med i en motion i frågan som väl skabehandlas i samband med infrastrukturpropositionen- säger så är 45:an självfallet viktig för hela Dals-landsregionen. Vi har ju enormt mycket fina turistiskasevärdheter, Håverudakvedukten m.m., i närheten av45:an. Detta skulle kunna utvecklas längs hela Dals-landskanalsidan. De två ben som detta handlar om -benet från och benet från - skullealltså kunna vara en enorm inkörsport för Europatra-fiken in i hela det svenska inlandet. Det skulle ocksågynna befolkningstillväxten och näringslivet där.Anf. 20 ():Herr talman! Jag tror att det finns en sak som nä-ringsministern och vi som för debatten från den par-lamentariska sidan är ganska överens om: Det skullebehövas ytterligare en rejäl slant.Jag har en fråga som har varit nog så publik avoch till här men som näringsministern har blivit gans-ka lågmäld kring. Det gäller PPP-satsningen. Kom-mer den att kunna bli ett verksamt medel för att kun-na tillföra mer pengar?På vilken vägstyrelse man än ringer så är man be-kymrad - på vilket område man än talar om. Mansäger t.ex. att landsbygdsvägarna har för svag bärig-het, och det gör att det reguljära näringslivet nu liderganska illa.Sedan vill jag återkomma till 45:an, som stårpå föredragningslistan. Vi kan konstatera att t.ex.söder om , vid , finns det ,stora delar av året, mycket större trafikflöde än t.ex.på vid . Och när det gäller den sena-re vägen har vi ändå gjort rejäla satsningar. Det ärhelt rätt, men bara för att man inte har E- beteckningglöms man bort - bara därför skulle det inte varanågot trafikflöde där.Sedan instämmer jag i vad näringsministern sägerom att infrastrukturen kommer att få stor betydelse.Men ska den få den rätta betydelsen är det viktigt attden kommer snabbt. Det är dessutom viktigt att åt-gärder som vi kan förvänta oss ligger i den förstadelen eftersom vi har så stora eftersläpningar.Anf. 21 Näringsminister ():Herr talman! Jag ska bara be att få gå igenom dehär objekten lite kort. I fråga om mellanBrandshult och är starttiden klar. Det blirmellan 2002 och 2004. Ifråga om förbi och Smålands-stenar är det . Där är starttiden2005-2007. I fråga om /48 mellan Risbrooch är det 2002-2004. Ifråga om /48 mellan Borgunda och Skövdeär det 2002-2004. I fråga omriksvägen mellan och är det 44miljoner kronor 2000-2001.I fråga om mellan Rämmen och Da-larnas länsgräns är det 2006. Ifråga om mellan och är det 50miljoner kronor 2000-2001. Vid Överhogdal är det28 2002-2004. Mellan ochSvenstavik är det 2002-2004.Mellan Lit och Häggenås är det 48 miljoner kronor2000-2001. Mellan Gisselås och är det 70miljoner kronor 2002-2004. Det handlar då om vägförbätt-ringsåtgärder. Med detta har jag redogjort för vadsom sker på denna väg.Det är klart att det kan ske mer, att det kan skesnabbare och att det kan vara mer pengar. Men detmåste också fördelas och läggas i förhållande till allade andra investeringsbehov vi har. Jag vill också sägaatt väg 45 är en väldigt viktig väg. Det är, vill jagpåstå, ett stråk som går från rätt upp tillKaresuando. Det har väldigt stor betydelse, inte minstför skogsindustrin. Det är självklart att man också kanbetrakta vägen från ned till somen viktig väg.Jag har redogjort för vilka investeringar somgörs. Med tanke på de investeringar som görs allmäntnär det gäller vägarna får man väl ändå se detta somett ganska gott resultat. Och det är, som jag sadetidigare, nya pengar tagna från Banverket.Anf. 22 ():Herr talman! Jag tackar för det. Det låter ju väl-digt fint när man räknar upp de här satsningarna. Nuär det dessvärre så att allt det här inte har förverkli-gats . En del har skjutits - ofta kanskei och för sig av andra skäl än vad näringsministernkan styra över. Tar vi exemplet uppe längsVänern så är vägen . Tyska turistbus-sar, moderna bussar av fin kvalitet som det handlarom , åker inte på den typen av vägar.När tyska bussföretag ska upp till Nordkalottenväljer man E 4 i båda riktningarna eftersom den härtypen av flaskhalsar finns.Jag har själv samma situation uppe i Dalarnamellan och . Det skulle komma i gång2001. Ja, det kommer inte i gång i alla fall.Det kan bero på lokala bekymmer. Men i de därtrakterna har man fått signaler. Det finns alltså fleratyska bussföretag som inte kör längre.Turistnäringen, besöksnäringen, mår naturligtvisdåligt av att få dessa signaler. Därför är det alltså ettantal flaskhalsar utöver dem som näringsministern nuhar ropat upp som borde åtgärdas. Det går i för lång-sam takt. Det är det som ska åtgärdas när in-frastrukturpropositionen äntligen kommer.Sedan till det tunga godset. Det vore ju intressantatt höra vad näringsministern tycker om det här medtungt gods längs . Skulle man ändå intekunna försöka hitta en möjlighet att lösa de småflaskhalsarna också på banan för att fördela det härtunga godset? Vägen är ju inte speciellt bra. Det kanhandla om högst några hundra miljoner på Inlandsba-nan. Det kan möjligen bli aktuellt med EU-medel iinlandet där vi har den kanske högsta arbetslösheten ilandet. Skulle man inte kunna lösa de två små flask-halsarna hemma i det egna länet - få med Länsstyrel-sen på att göra den satsningen för en gångs skull?Då får vi också med att fixa södra delen mellanSveg och . Det skulle hjälpa när det gällermånga av de problem som vi nu pratar om. De positi-va signaler som har givits, som jag vill tacka för,skulle ge en optimal utdelning. Regeringen och nä-ringsministern skulle, det lovar jag, bli populära iinlandet. Där behövs minsann de här satsningarnamer än någonsin.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:422 omDalslandAnf. 23 Näringsminister ():Herr talman! har föreslagit en radinsatser för samt frågat mig om jag avser attsnabbt lägga ett aktionsprogram som ger nya jobb ochsom långsiktigt tryggar landskapets egna förutsätt-ningar för tillväxtkraft i avsikt att ge en positiv ut-veckling som i vid mening säkrar välfärden i Dals-land.Förslagen spänner över flera statsråds politikom-råden, men som ansvarig för bl.a. frågor som rörinfrastruktur och arbetsmarknadspolitik besvarar jaginterpellationen.Jag är medveten om problemen i Dalsland.Regeringen föreslog i budgetpropositionen för2001 en höjning av anslaget till väghållning. I regle-ringsbrevet för beslutade regeringen där-efter om en höjning av anslagsposten Investeringar iregionala planer till för år2001 jämfört med för år2002. Regeringen avser att i höstens infrastrukturpro-position återkomma till frågorna om väg- och järn-vägsinvesteringar.Beträffande slussutbyggnad i såpresenterade en samhälls-ekonomisk analys av behovet av nya slussar jämförtmed att vidmakthålla de nuvarande. Slutsatsen blevatt en upprustning räcker till för Vänertrafikens behovoch att det inte är samhällsekonomiskt motiverat att bygga nya slussar.Ca utgår från staten föratt täcka bl.a. driftskostnader och underhåll av Troll-hätte kanal.Elver vill säkra turisttrafiken på . Turismen i utgör en betydelse-full möjlighet till tillväxt, och som turistområde ärDalsland uppmärksammat i de regionala tillväxtavta-len. tillsatte regeringen den s.k.Framtidsgruppen med representanter för rese- ochturistindustrin och . Gruppenska, nu , presentera ett samlat förslag tillåtgärder för att stärka tillväxten i rese- och turistin-dustrin.Vad beträffar universitets- och högskoleutbild-ningen så karakteriseras den av ett decentraliseratstyrsystem. Berörda kommuner, organisationer ochpresumtiva studenter bör därför ta kontakt med när-maste högskola eller universitet för att diskutera möj-ligheterna att anordna en viss utbildning. Genom denomfattande utbyggnaden av högskolan är möjlighetenför ett sådant samarbete stort. Exempel på högreutbildning i är den distansutbildning somHögskolan i /ger i ,och Åmål.Riksdagen har beslutat att den kvalifice-rade yrkesutbildningen, KY, blir en ny, reguljär ut-bildningsform vid sidan av högskolan fr.o.m. den 1januari 2002.