prot · GP0932 · 2001-11-22 00:00:00 — En viktig del i detta arbete framöverblir att anpassa till det nya arbe-tet med miljömålen och se till att den bättre bidrar hållbar utveckling.Herr talman! Vi föreslår tre strategier för att nåmålen. Det handlar om effektivare energianvändning,giftfria och resurssnåla kretslopp och hushållningmed mark, vatten och bebyggd miljö. Jag tänkte väljaut några av redskapen i strategierna och prata omdem.Bland det viktigaste är de olika ekonomiska styr-medel som vi använder eller som håller påatt utvecklas. De kan effektivt styra och förändraresursanvändningen så att energi och andra naturre-surser används effektivare och så att vi får en över-gång från ändliga resurser till förnybara resurser.Skatteväxlingen är en avgörande del i att utvecklade ekonomiska styrmedlen. Vi har tillsammans medregeringen och presenterat en strategi förskatteväxlingen. Den beräknas omfatta 30 miljarderkronor . Den ska bidra till enenergiomställning, vilket är positivt för flera av målensom behandlas i den här propositionen.I budgetpropositionen föreslås ett and-ra steg i skatteväxlingen. När det är genomfört har viskatteväxlat inom ramen förskatteväxlingsstrategin. Därutöver har en in-täktsneutral förskjutning gjorts från energiskatt tillkoldioxidskatt, vilket ökat miljöstyrningen i skatteut-taget ytterligare.Andra viktiga inslag i skatteväxlingsstrategin ärde utredningar som görs av industrins undantag frånenergi- och koldioxidskatt samt den översyn som görsav den samlade trafikbeskattningen.Det är orimligt att företag som inte alls är beroen-de av låga energipriser för sin produktion är befriadefrån skatt på energi och koldioxid. Energiförbruk-ningen inom sådana sektorer är ofta onödigt stor.Däremot bör den energiintensiva industrin kunnabehålla sina undantag. Detta är någonting som vi kanförändra inom ramen för skatteväxlingsstrategin.Det är också nödvändigt att förändra trafikskatter-na så att vi kan få en trafikbeskattning som kraftigtkan begränsa vägtrafiken där det finns alternativ utanatt överbeskatta dem i glesbygd som är helt beroendeav bilen för att ta sig till jobbet, skolan eller andraaktiviteter. Detta kan åstadkommas med nya sätt attbeskatta trafiken som kilometerskatt och vägavgifter.En annan sorts ekonomiska styrmedel är kväve-oxidavgiften. Den tas ut på utsläppen från störreenergianläggningar och återförs sedan till näringen irelation till energiproduktionen. Den kan ha en stormiljöeffekt utan att försämra konkurrenssi-tuationen för branschen som helhet. Regeringen skase över hur avgiften kan förändras för att ytterligarebidra till utsläppsminskningar, vilket redovisas i pro-positionen.Ett tredje sorts ekonomiskt styrmedel är de grönacertifikat som är på gång för förnybar elproduktion.Det är ett system där vi politiskt kan sätta mål förenergiomställningen och sedan låta marknaden stå förgenomförandet. På så sätt kan vi få till stånd en stor-skalig introduktion av vindkraft, en konvertering tillbiobränsleeldad kraftvärme och även en utbyggnad avkraftvärmeproduktionen. Det är en lysande föreningav planering och marknad som vi anser bör utvecklasytterligare.Ett område där vi i anser att vi ock-så kan använda gröna certifikat är förnybara drivme-del.Herr talman! De juridiska styrmedlen är en annandel av strategin. Här utgör naturligtvis miljöbalkenden viktigaste grunden. Det finns olika kopplingarmellan miljömålen och . En sådan är attmålen utgör en konkretisering av begreppet hållbarutveckling som också återfinns i portal-paragraf. Målen ger därmed på ett övergripande sättvägledning vid tillämpningen av miljöbalken.En annan koppling är den mellan miljömålen ochmiljökvalitetsnormerna. Detta är en fråga som skabelysas av den utredning som ser över miljöbal-ken. Regeringen har också gett iuppdrag att lämna förslag till ytterligare miljökvali-tetsnormer eftersom en utveckling av normerna på ettfunktionellt sätt knyter samman miljökvalitetsmålenmed miljölagstiftningen.En annan lag som berör miljömålsarbetet är plan-och bygglagen. Som jag nämnde tidigare ska rege-ringen låta se över hur den bättre kan bidra till enhållbar utveckling.En annan väsentlig del av miljöpolitiken är bud-getanslagen. De har genom samarbetet mellan oss,och Socialdemokraterna ökat rejält desenaste åren. Det handlar om anslag för sanering avförorenade områden, inköp av skyddsvärd skogs-mark, kalkning, restaurering av skyddsvärda vatten-drag, arbetet med olika åtgärdsprogram för hotadearter, investeringar i det nyinrättade klimatinveste-ringsprogrammet osv.Vi har en gedigen satsning på budgetmedel bakomoss under den här mandatperioden. I budgeten för1998, dvs. den budget som beslutades senast innanden här mandatperioden, användes 1,4 miljarder kro-nor för utgiftsområdet Allmän miljö- och naturvård.För 2004, som den senaste budgeten sträcker sig till,är anslaget beräknat till . Det äronekligen en anmärkningsvärd ambitionshöjning, ochdet är självklart det som gör att vi har kunnat höjaambitionen i miljöpolitiken i och med miljömålspro-positionen.Jag vill tacka Socialdemokraterna och Miljöpartietför samarbetet kring den här propositionen. Det harvarit ett mycket omfattande arbete som har hållit påunder . Vi har tillsammans under den härmandatperioden gjort ett arbete som jag tycker att vikan vara rätt nöjda med.Vi har gett miljöarbetet en tydlig inriktning, vi harbyggt ett system för uppföljning och målstyrning imiljöpolitiken, vi har lagt grunden för flera viktigaåtgärder såsom skatteväxling och budgetsatsningaroch, inte minst, har vi höjt ambitionsnivån för vad viska åstadkomma de närmaste åren.Jag yrkar bifall till utskottets förslag, förutom ipunkt 10, där vi har en reservation som Kjell-ErikKarlsson kommer att tala om senare i debatten.Anf. 21 ():Herr talman! Det kan ses som ett etappmål i sigatt vi debatterar delmål och åtgärdsstrategier förde svenska miljömålen. Vi kristdemokrater tillstyrkeri huvudsak föreliggande förslag.Miljöfrågan, säger vi ofta. Men miljöfrågan ärmer än en fråga. Miljöfrågan är egentligen allt som vigör och har omkring oss, allt som rör oss som männi-skor. Det finns ingen enskild avgränsad sektor sombara är miljö.Vi hoppas att det här förslaget om miljömål inne-bär en bra samordning inbördes mellan samhälletsinsatser. Det har inte alltid varit så bra med den sam-stämmigheten. Det antyddes förut här.En stor del av miljöeffekten förutsätter också ettpersonligt engagemang. Det är den svåraste biten.Där gäller det att staten och samhället underlättar förmedborgarna att träffa goda val.Jag sade att det finns exempel på dålig samord-ning av samhällsinsatserna. I syfte att rädda budgetta-ket utnyttjade inte regeringen möjligt EU-stöd tilljordbruket. EU skar då drastiskt ned nivån på ansla-gen till miljö- och landsbygdsprogrammet. Möjlig-heterna att bevara och utveckla odlings- och kultur-landskapet är dock intimt förknippade med jordbru-kets fortlevnad. För att ängar och hagar ska finnaskvar krävs aktiva brukare.Vall och betesmark är här viktiga komplement tillvarandra. Vallodling gynnar två av miljömålen: ettrikt odlingslandskap och ingen övergödning. Enligtpropositionen ska de åtgärder väljas som samtidigtgynnar flera miljömål. Men vallstödet är inte till-gängligt i hela landet.För närvarande ökar användningen av bekämp-ningsmedel inom jordbruket. Det anses vara en följdav bruket av vissa grödor som ekonomiskt gynnas avnuvarande jordbruksstöd.De här exemplen på dålig samordning hoppas jagkommer att försvinna med denna delmålspropositionmed handlingsstrategier. Den ena handen ska, medandra ord, veta vad den andra gör, och inte som förutatt den ena handen ibland inte vet vad den andra gör.Miljöarbete har ju länge bedrivits av framsyntamänniskor. Men miljöarbetet har blivit alltmer syste-matiserat, och det har blivit en del av vår vardag.Mitt hemlän är till stora delar ett jord-brukslandskap. Tidigt såg näringen där övergödning-ens problem och startade försök med fånggrödor ochanlade våtmarker. Intresset är väldigt stort hemma ilänet just när det gäller våtmarker.Länets bonderörelse har varit drivande i näringenssatsning Greppa näringen som invigdes den 28 sep-tember . Syftet med denna satsning är att varjebonde ska få sina marker analyserade och därefter fåråd om lämpliga näringsbalanser för de olika markav-snitten.Anledningen till att jag nämner jordbruket är attdet anges i propositionen som en mycket stor del närdet gäller arbetet för en bättre miljö. Det är alltså orsak till miljöproblem . Som vi hörde förutär övergödningen inte lätt att åtgärda.Mitt hemlän tillhör också de län i landet som ärmest försurade. De inhemska försurande utsläppenhar minskat. ökar försurningen men intealls i samma takt som förut. Även om de försurandenedfallen skulle upphöra på en gång tar det ändå 50 årinnan marken återhämtat sig och neutraliserats.Den sura marken fördröjer återställningen av vat-tendragens surhetsvärde.För bästa resultat bör kalkning av sjöar och vat-tendrag samordnas med kalkning av skogsmark,tycker vi kristdemokrater. Därför vill vi öka kalk-ningsanslaget. Den summa som vi har föreslagit,nämligen under de här trebudgetåren, stämmer väl med vad skogsägarna harberäknat att skogskalkningen skulle kosta.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 13. Iövrigt står jag bakom våra övriga reservationer, menför att vinna tid avstår jag från att yrka på dem.Som vi hörde förut föreslår regeringen i del-målspropositionen att skogsmark skaundantas från produktion fram , varav320 avsätts som naturreservat, 30 000hektar som biotopskyddsomrdåe, skaskyddas genom naturvårdsavtal och resten, alltså500 skulle vara frivillig avsättning.Som tidigare nämndes anser också vi kristdemo-krater att man vid redovisning bör använda ett såenhetligt skogsmarksbegrepp som möjligt jämförtmed Europa.I en hel del länder i räknas skogliga impe-diment in i de arealer som anses skyddade.Vi står bakom reservationen som handlar om attett skogligt impediment i sig utgör ett skydd motavverkning. Vi anser alltså att det ska ligga med iredovisningen.I en flerpartireservation reserverar vi kristdemo-krater oss också mot storleken på den frivilliga av-sättningen. förslag var 400 000hektar, men i propositionen föreslås 500 000 utannågon större diskussion, som anfördes här förut. Des-sa extra motsvarar 2 000 normalstoraskogsfastigheter. Det kommer mest att beröra Syd-och , dvs. mest familjeskogsbruk.Den frivilligt certifierade arealen uppgår till ca5 % av den produktiva skogsmarken, dvs. drygt enmiljon hektar. Det medför att delmål ett för mil-jökvalitetsmålet Levande skogar kan nås inom engeneration utan ytterligare statliga ingrepp.En naturreservatsbildning kan beröra mångamarkägare. Det kan ta mellan reservatsbeslutoch färdiga avtal med alla markägare. I normalfallettar det , och i extremfallet kan det ta tre gångerså . Om delmålet om avsättning av natur-skyddsområden ska nås krävs att proceduren förenk-las, men med bibehållen rättssäkerhet.Vi kristdemokrater menar att ett förrättningsförfa-rande skulle ge stora möjligheter att hantera storasakägargrupper på ett rättssäkert och effek-tivt sätt. En lantmäteriförrättning har också en sak-rättslig funktion genom att förändringar t.ex. av fas-tighetsbildning och servitut automatiskt förs in i detofficiella fastighetsregistret och därmed får rättsver-kan också gentemot andra intressenter.Försöksverksamhet har gjorts med sådant här för-rättningsförfarande. Den har visat att den medling ochutredning som ingår i processen har tillfredsställtberörda parter. Den sammanlagda kostnaden minskargenom att parterna inte behöver göra var sin utred-ning i samma fråga. fungerarockså konfliktförebyggande genom att bl.a. få tillstånd markbyten som lindrar konsekvenserna förenskilda fastighetsägare. Skogsbruket har ofta gått iarv, och berörd skogsbrukare har inte någon lust attupphöra med sitt värv. Ekonomisk ersättning är alltsåinte något likvärdigt alternativ för den skogsbrukaren.Vi kristdemokrater anser att det behöver finnas ensnabbare process för att bilda naturreservat. Jag såg isvaret på en fråga att miljöministern anförde att detfinns invändningar mot förrättningsförfarandet, mendet skälet tycker jag försvinner om båda typer avförfarande används. Förrättningsförfarandet ska baraanvändas när parterna blir överens.I föreliggande proposition nämns en del åtgärdereftersom koldioxidutsläppen sker parallellt med andrautsläpp. En del utsläpp sker i luften. Tyvärr blir det enhalv debatt , när vi nu inte hann med miljömåletBegränsad klimatpåverkan. Det skulle komma ensärskild proposition om det, som vi motser ivrigt. Detär klart att man vill fråga miljöministern: När kom-mer den? Det är den stora frågan, men jag förstår attdet kan vara praktiskt att ha detta i en särskild propo-sition.Vi kristdemokrater tillstyrker föreliggande för-slag. Vi tycker att det är bra. Tidsmålen kan varaosäkra, men vi sätter i gång och jobbar så får vi se hurvi kan klara av det hela. Jag tillstyrker alltså reserva-tion 13.(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.10 § FrågestundAnf. 22 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas, nu för riks-dagens frågestund. Regeringen företräds avstatsminister , statsrådet , näringsminister , statsrådetIngegerd och statsrådet . 23 ():Fru talman! Det kom bekymmersamma siffror omarbetslösheten från i tisdags.Förbättringen av sysselsättningen har upphört, ocharbetslösheten ökar . Det står klart att regeringeninte kommer att nå målet att komma ar-betslöshet i år.Mot den bakgrunden skulle jag vilja fråga om detförslag som regeringen har lagt fram - jag ställerfrågan till statsministern - om att sänka arbetsgivar-avgiften i kommunerna. Det har ju blivit mycketkritiserat också av regeringens stödpartier. Har rege-ringen någon alternativ strategi, t.ex. att låta den härsänkningen också omfatta den privata sektorn?Anf. 24 Statsminister ():Fru talman! Det är rätt som säger- vi har en avmattning i konjunkturen; det har allakunnat se. Vi tror dock att vi klarar målet, så LarsLeijonborg ska inte vara så dyster på den punkten -genom olika åtgärder naturligtvis. Men det är ocksåen situation där vi fortfarande har delar av svenskekonomi som sysselsätter bra och som växer.Åtgärderna för att göra en extra stimulanstill kommunerna tycker vi är riktiga. Det behövernyanställas i kommunerna. Det är stora pensionsav-gångar, inte minst inom vård och skola, och dettamåste mötas offensivt. Har vi då ett läge där vi kan geen lättnad för kommunerna, som vi harmänniskor som är fria på arbetsmarknaden, är det enbra situation att på så sätt para ihop de två förhållan-dena. Vi har fortfarande goda förhoppningar om attdet förslaget också ska bli , så vi ska inteöverge det så lätt.Anf. 25 ():Fru talman! Det skulle krävas en rätt dramatiskförbättring, i varje fall en tydlig förbättring, på ar-betsmarknaden för att vara möjligt för regeringen attnå målet att komma ned till arbetslöshet i år.Det är nog få som tror att det är realistiskt.De stora varslen har inte kommit inom den of-fentliga sektorn, i kommunerna, utan de har ju kom-mit inom den privata sektorn. Skulle det då inte varaen väldigt vettig lösning, och också ett sätt att mötaden kritik som både och Miljöpartiethar framfört, att vidga det här förslaget till att ocksågälla den privata sektorn?Anf. 26 Statsminister ():Fru talman! Jag förstår inte varför envisas med att upprepa det gamla borgerligamisstaget att döma ut våra möjligheter att nå uppsattamål. var ju inte anförare av kritiken närdet gäller 4-procentsmålet utan det var ju en nu tillBryssel utvandrad revisor, som dessutom skulle göraböcklingen till världsrätt.Jag tror att vi klarar . Det ligger inom räck-håll; vi tänker inte ge upp detta. Vi tror också att detstora problem som vi harframför oss på svensk arbetsmarknad kommer attvara den enorma nyrekrytering som behövs till skolaoch vård. Har vi knappa resurser, vilket vi alltid harinom den offentliga sektorn, låt oss då rikta dem dit!Det är inte bara en fråga om sysselsättning, utandet är också en fråga om att slå vakt om kvaliteten idet som är grundläggande för ett gott och mänskligtliv, nämligen vård och omsorg av barn och gamlasamt utbildning av unga. Låt oss satsa på det också itider som är dåliga!Våld i skolanAnf. 27 ():Fru talman! Pojken på Högalidsskolan utsattes förett dubbelt svek. Först drabbades han av allvarligtvåld i skolan, i en miljö som borde vara trygg och därhan dessutom enligt skolplikten åläggs att vistas.Sedan får han själv tillsammans med sina föräldrar setill att händelsen polisanmäls och att få det fulla stö-det.Skolan har ingen plikt att anmäla våldsbrott,hur allvarliga de än är. Detta leder till att skolan all-deles för ofta försöker hantera våld internt, vilketsänder fel signaler. Jag menar att det borde till enplikt för skolan att anmäla våldsbrott.Barnombudsmannen skrev se-dan att hon ansåg att det var viktigt att det klargörs attden lagstiftning som gäller i övriga samhället ocksåska tillämpas i skolan. Det är rektor som bör polisan-mäla brott som sker i skolan, sade hon.Vad ska behöva hända för att regeringen ska se tillatt ålägga skolan att alltid anmäla grova våldsbrottmot barn?Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller det som skedde påHögalidsskolan vill jag säga att det givetvis inte är såvi vill att det ska vara i en skola. Det ska, precis somSten Tolgfors säger, vara tryggt för eleverna när degår till sin skola. De ska veta att de blir bemötta medrespekt såväl av sina kamrater som av den personalsom arbetar på skolan. Det kräver mycket arbete attskapa ett gott arbetsklimat. Att ständigt arbeta medvärderingar och synen på varandra - hur vi är motvarandra och hur vi bemöts - och att vi alla har ettlika värde är för mig en självklarhet. Skolan är en delav samhället. När ett våldsbrott förekommer i skolanhar skolan samma skyldighet som man har överalltannars att anmäla brottet. Vi kan konstatera att så skeri dag.När våldsbrott sker i skolan anmäls det av rektor.Att ytterliga förstärka lagstiftningen på detta områdeanser jag inte behöver göras i och med att dennaskyldighet redan finns i befintlig lagstiftning.Anf. 29 ():Fru talman! Det är så att det mesta våldet i skolaninte alls polisanmäls av skolan utan av lärare ochföräldrar.Låt mig vidga frågeställningen. Forskningen visaratt det är möjligt att halvera mobbningeni skolan. Det innebär att 75 000 barn skulle kunnabefrias från mobbningen, kanske avtvå . Forskningen visar också att det inte räckeratt vilja väl för att stoppa mobbningen. Hemmasnick-rade åtgärdsprogram kan t.o.m. bidra till en ökning avmobbningen på en skola.Därför menar jag att det är en politisk uppgift attkräva att skolan arbetar med forskningsbaserade åt-gärdsprogram som ger bevisad effekt. Det går attpåverka både skolans sociala klimat i stort och en-skilda individers beteende.Regeringen i har drivit att alla skolor i lan-det ska ges kunskap och utbildning om deforskningsbaserade åtgärdsprogrammen mot mobb-ningen för att alla norska barn, så långt det är möjligt,ska kunna slippa mobbningen.Problemet är att skolministern inte har varitvillig att ge alla svenska skolor den här kunskapen,som skulle kunna vara så viktig för tusentals svenskabarn.Därför vill jag fråga: Vad ska behöva hända för attskolministern ska vara beredd att ompröva den härnegativa inställningen och göra samma insatser försvenska barn som den norska regeringen gör förnorska barn?Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! Under hela den här mandatperiodenhar vi aktivt arbetat för att föregripa mobbning ochskapa ett gott samhällsklimat ute på skolorna. Det harvi gjort på många olika sätt. har valt en modell.Det är inte så att alla ska följa den modellen, utanskolorna erbjuds att ta del av hur den här modellenska verka.Vi har alltså valt att ha olika modeller, och vi ar-betar tillsammans med , med ochmed de olika ungdomsorganisationerna för att hittaden väg som passar bäst för den enskilda skolan. Vibedriver kampanjer och kompetensutveckling. Vi harkurser, och vi har den nya lärarutbildningen - en stordel handlar om just värderingar, om hur människor ärmot varandra. Detta är oerhört viktigt. Men det kan-ske viktigaste av allt är att verkligen se till att detfinns lärare och annan personal i skolan. Det är dåman kan bli sedd och lyssnad på.Det är bra att engagerar sig i mobb-ningsfrågan, men ännu bättre hade det varit om hanockså hade röstat ja till de öronmärkta förstärkningarsom skolan ska få.FöräldraförsäkringenAnf. 31 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till statsministern.För sedan såg jag en ganska gullig bild avstatsministern med en liten bebis i famnen. Han varglatt leende och vaggade, som det såg ut, det lillabarnet, som inte verkade skrika eller reagera alltförmycket på denna upplevelse.Min fråga handlar om föräldraersättningen. Detsom bekymrar mig är den situation som landets små-företagare har.Vi tycker alla att föräldraersättningen är någon-ting bra. Föräldraförsäkringen är någonting fantastisktför och en internationell förebild. Anledning-en till detta är att vi tror att det är bra att barn ochföräldrar får tid ihop i början av barnets liv. Det be-höver också födas fler barn i Sverige.Men för småföretagare räknas ersättningen ut påårets i stället för på årets arbetade dagar -en skillnad på . För mig finns det ingen system-skillnad i detta. I stället tycker jag att det är en orätt-visa mot dessa familjer och barn.Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! Först och främst vill jag säga att vi äröverens om att föräldraförsäkringen är bra. Det är braatt vi kan konstatera det. Det är ett modernt sätt att gestöd för unga människor som vill kombinera arbeteoch ansvar för barn och familj.Det är rätt - jag fick fotograferas tillsammans meden liten grabb som var nyfödd. Det var fint. Jag hop-pas att många får samma upplevelse.Det föds för få barn i ; det vet vi. Att bliförälder är ett jättestort ansvar. Vi vill självklart gärnaförbättra våra försäkringar, men jag törs inte lova attvi nu i ett slag ska göra om socialförsäkringen på detsätt som frågeställaren frågar efter och i så fall tillföraen kostnad på några hundra miljoner.Hade vi de resurserna hade vi kanske kunnat dis-kutera det. Hade vi dessutom haft en diskussion omförsäkringens konstruktion och finansiering och omallihop slutit upp omkring detta hade vi kanske ocksåkunnat diskutera det, men saknas detta. Jag törsinte ställa sådant i utsikt. Jag törs inte lova detta, ävenom jag förstår att många vill ha en bra föräldraförsäk-ring.Anf. 33 ():Fru talman! Det finns ingen skillnad mellan Cen-terpartiet och det socialdemokratiska partiet när detgäller finansieringen av föräldraförsäkringen, såvittjag förstår. Däremot undrar jag över motiveringenoch anledningen till att just föräldrar som är småfö-retagare inte har samma möjlighet att finansiera sinföräldraledighet. Det blir en väldigt stor skillnad -- i ersättningen. De allra flesta småföretagare ärmänniskor med låga eller normala inkomster. Un-dantagen är väldigt få.Från min utgångspunkt tycker jag att det vorerättvist om barn till småföretagare hade samma rät-tigheter som barn till löntagare. Det är en väldigtviktig prioritering. Alla barn är lika mycket värda.Anf. 34 Statsminister ():Fru talman! Det är sant. Det är också sant att detinte skiljer någonting när det gäller finansieringen avsystemet. Men det är som föreslår kraftigakostnadsökningar, och ska det också finansieras.I detta fall är det en arbetsgivaravgift som liggertill grund för försäkringen. Andra typer av avgifterligger på de små företagen. Vill man göra om avgifts-uttaget för att finansiera en sådan kraftig förbättringav försäkringen kan man lägga fram ett förslag omdet. Men lägg inte fram förslag om att med bibehållenfinansiering förbättra förmånerna. Då håller det inteihop. Då är vi snart tillbaka i ett läge då vi lovar merän vad vi kan hålla.Men vi är överens om att försäkringen är bra.Vapen i AfghanistanAnf. 35 ():Fru talman!