prot · GO0999 · 2001-04-25 00:00:00 — Det är dags att man gör det nuinnan det blir en större bristvara än vad det är. Jagundrar om Socialdemokraterna kan tänka sig att varamed på att arbeta med den inriktningen även om manhar sagt nej i betänkandet.Anf. 107 () replik:Fru talman! Frågan om flexibilitet i planeringenhandlar faktiskt inte om att ni vill förenkla för kom-munerna. I er reservation konstaterar ni att för 15 årsedan ändrades så att det skullevara möjligt för kommunerna att hantera frågor enk-lare, snabbare eller flexiblare. tycker ni attkommunerna inte har tagit till vara den möjlighetensåsom ni ville. Det kan ju bero på att man inte vill tatill sig nya arbetsmetoder. Men det kan ju också beropå att politikerna i de kommunerna har sagt att de villha kvar de här lite omständliga processerna. För att haen bra planprocess i sin kommun gör man på det härsättet. Lagstiftningen ger möjligheter att arbeta påolika sätt, men när kommunerna inte arbetar som nivill ska vi utreda varför de inte gör det. Vad är detannat än förmynderi?Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Om man läser ordentligt i reservation8 kan man se att vi säger att komplan- och bygglagen. Det var för att vara nogaoch exakt. Det var då den kom. Vi säger att det ärmycket som är bra i . Den ändra-des 1995. Skulle man inte kunna tänka sig att se omden verkligen är okej enligt det sätt som den var tänktatt fungera? Det är bara en förbättring vi vill ha tillstånd. Vi vill att ska titta på detta och se omplan- och bygglagen stämmer med denverklighet som vi har nu.Anf. 109 () replik:Fru talman! När det gäller kommunernas flexibi-litet i planeringen är det helt klart att motionskravenutgår ifrån att man inte tycker att kommunerna haravreglerat tillräckligt mycket. Man har inte gett demsom bygger större möjligheter. Det är bara att kon-statera att det kan bero på två saker. Den ena är inte har tagit till sig detta budskap. Den andra äratt man inte tycker att det budskapet är riktigt, utanatt man faktiskt vill ha lite mer inflytande från bygg-nadsnämnderna. Det beror ofta på lokala förhållandenoch omgivningen där bebyggelse ska ske.Det är självklart att man under hand får se överlagstiftningen och kontrollera om den fungerar. Det ärnaturligtvis ingenting konstigt med det. Sådant görsju också kontinuerligt. Det finns en sådan process.Det jag reagerade mot var det uttryck som finns ide här motionerna om att kommunerna inte har gjortsom vi ville när de fick välja om de ville göra som viville eller om de ville göra som de har gjort innan.Det var det jag reagerade mot.Anf. 110 ():Fru talman! I det här betänkandet ska jag särskiltberöra de frågor som rör bygglov, tillsyn, kontrollm.m. Jag ska börja med att läsa upp delar av ett brevsom berör dessa frågor. Brevet är skrivet av en personsom jobbar med byggprocessen utifrån sinprofession som kvalitetsansvarig. Det är sänt till bo-stadsutskottets samtliga ledamöter. Brevet stärker migytterligare i de reservationer som har ibetänkandet och som berör dessa frågor.Så här står det: Den nuvarande plan- och byggla-gen har varit gällande . Redaninledningsvis kunde konstateras att fler frågor inte varhelt genomtänkta i lagen. Planering och projekteringhar fått en undanskymd roll, trots att detta är en förut-sättning för ett rätt utförande. Kvalitetssäkring i allaled är långt ifrån uppfylld. En objektiv betygssättningav branschen har gjorts i SOU 1997:177, Byggkvalitetför framtiden. Enligt denna utredning är tillståndet ibranschen ganska bedrövligt. Massmedierna haruppmärksammat en rad förhållanden i byggbranschensom inte varit acceptabla. De mest aktuella är mögel-problemen i . I anslutning till dettatalades om förslag till skärpning av byggfelsförsäk-ringarna. Enligt min uppfattning ska man inte åtgärdanågot i slutskedet då skadan är skedd, utan i ett tidigtförebyggande skede. En del i detta är den styrningsom man kan åstadkomma med PBL. Man skullekunna säga att den som föreskriver spelreglerna harett lika stort ansvar för resultatet som de agerandeparterna. Eftersom jag själv är kvalitetsansvarig enligtPBL och även följer denna debatt som förekommerinom branschen kan jag, liksom många andra, kon-statera att en ordentlig översyn av PBL bör göras.Jag håller med om synpunkterna i detta brev. Jaghar liten förståelse för den passivitet som regeringenvisar när det gäller dessa frågor. Problemen är kända,har levererat ändringsförslag och skandal-byggen poppar upp då och då. I fallet Hammarbysjöstad är det patetiskt att ta del av de förklaringarsom byggherren kommer med i efterhand.Det regnade för mycket, och det var dålig täckning avbyggmaterial.Och skallar ropen på hårdare och bättre bygg-felsgarantier m.m. när det i stället borde handla omatt kvalitetssäkra hela byggprocessen. Den mycketviktiga projekteringsfasen finns inte ens omnämnd ilagstiftningen. Den finns i konstruktions-regler, men hur många läser dem?Hela PBL bör ses över. Det är en omfattande upp-gift som kommer att ta . För att undvika flerbyggskandaler är det viktigt att redan nu gå in ochåtgärda uppenbara brister i lagstiftningen. Vi i Väns-terpartiet anger en del mycket konkreta förändringarsom behöver göras.För det första: Den kvalitetsansvariges roll ibyggprocessen måste förtydligas. är den kvali-tetsansvariges roll att se till att den kontrollplan somupprättas av byggherren följs. Det innebär ingenkvalitetssäkring i sig och definitivt inte att de kvali-tetskrav som samhället ställer enligt PBL blir tillgo-dosedda. Det är inte ovanligt att den kvalitetsansvari-ge är en av byggherren anlitad entreprenör i bygg-projektet och att de kontroller som utförs sker av densom har gjort jobbet. Den kvalitetsansvariges ansvarär att samla in dessa kontroller av utförda arbeten.Den kvalitetsansvarige borde åläggas att se till attbyggherrens kontrollplan tillgodoser samhällskravenoch att de efterlevs på ett tillfredsställande sätt -alltså ett kontrollansvar för att kvalitetssäkra bygg-processen och inte som en kontroll av att kontroll-planens åtgärder utförs.Utskottet hänvisar som vanligt till olika utred-ningar och till det kvalitetsråd som skulle inrättas avstatliga myndigheter i samarbete med byggbranschen.Det är nog bra, men bättre hade varit att på ett mycketkonkret sätt stärka ansvarsfrågan i byggprocessen,inte minst i projekteringsstadiet. Vår föreslagna för-ändring är nödvändig för en stärkt byggprocess om viska slippa fukt- och mögelproblem vid byggnation.För det andra: Om ett byggnadsprojekt fått bygg-lov räcker det med att göra en bygganmälan tre veck-or före byggstart. På den korta tiden ska byggnads-nämnden kalla till byggsamråd, besluta om en kon-trollplan för ärendet m.m. Var och en inser att det inteär möjligt att genomföra det på så med ett braresultat.Boverket har försökt informeraom vad som måste till för att PBL ska kunna fungerapå ett bra sätt. Men det hjälper inte om inte dettasedan omfattas av lagstiftningen.När det gäller slutanmälan innan byggnaden fårtas i bruk har byggherren på sig att göra klartpunkterna i kontrollplanen utifrån när bygglovet be-viljades. Det kan innebära att slutbevis inte behövervara utfärdat då byggnaden tas i bruk. Det kan alltsådröja tre efter det att man har flyttat in innanbyggnadsnämnden får in kontrollplanen. ta ställning till i vilken omfattningbyggnaden får tas i bruk.Detta är absurt och logiken saknas helt i lagtexten.Ett slutbevis för användning av en byggnad ska na-turligtvis lämnas in av byggherren och kunna grans-kas av innan byggnaden tas i bruk.Brott mot detta bör leda till betydligt högre sank-tionsavgifter än de som används inom ramen för PBLi dag.Till sist några ord om historiskt värdefulla bygg-nader. Tyvärr finns det fastighetsägare som exploate-rar kulturhistoriskt värdefulla byggnader genom attgöra ombyggnationer som kan kallas för modernise-ringar och som därmed gör det möjligt att rejält höjahyrorna.I dag ger inte lagstiftningen något bra skydd motinre förändringar av byggnader. Kommunerna kanvisserligen utöka bygglovsplikten till att omfatta vissaunderhållsåtgärder i särskilt värdefulla byggnader.Men denna möjlighet ger på intet sätt ett heltäckandeskydd för att kunna pröva en rad andra åtgärder.Det ska inte heller vara upp till den enskildakommunen att avgöra om det är intressant att bevaraoch skydda kulturhistoriskt värdefulla miljöer. Det ärett nationellt intresse som behöver slås fast i denlagstiftning som gäller.Vänsterpartiet har även här ett mycket konkretförslag till vad som ska göras. I det här fallet hänvisarsocialdemokraterna till kommunernas möjlighet attsjälva stärka skyddet, när den lagstiftande försam-lingen finns i det här huset. Använd den makt somfinns i stället för att hänvisa till andras möjligheter!Härmed, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 27.Anf. 111 ():Fru talman! Jag var tveksam till om jag skulleframställa något yrkande eller inte. Men eftersomingen har yrkat på den viktiga frågan om kvalitets-kontroll och tillsynsansvar yrkar jag bifall till reser-vation 20.Fru talman! För sedan besökte några krist-demokrater bostadsområdet i Göteborg.Göteborgs Bostadsbolag, som äger området, driver ettprojekt i detta bostadsområde där man bland mycketannat börjat titta på var inom området brott har be-gåtts, när det har skett, vilka åldersgruppersom är inblandade m.m. Man försöker se om det finnsett mönster i relation till hur området planerades ochbyggdes . Det visar sig då att buss- ochspårvagnshållplatserna är placerade så att passagerar-na får gå en bit för att nå bostaden. En del av gångvä-garna går genom en dåligt upplyst park, där man intekan se husen. Man kan peka på flera omständighetersom kan anses vara orsak eller faktiskt tycks inbjudatill våld, rån, överfall eller annan galenskap.Detta är för mig ett exempel ur verkligheten somvisar hur rätt i tiden , bebyg-gelse och planering redan dåvar. Detsamma gäller Vår Bostads SIFO-undersökning om trygghet . Och iSOU 2000:33, Bruksvärde, förhandling och hyra - enutvärdering, redovisar man bl.a. att det viktigaste förett bostadsområde är att det är säkert och tryggt att boi.Det här är bakgrunden till att vi kristdemokratervill att ska få i uppdrag att utarbeta och gekommunerna tydliga riktlinjer för bebyggelseinrikta-de hinder mot brott.Vad är det för nytta med att ta fram underlag ochkonstatera problem om inte kunskapen resulterar inågot?Fru talman! I det betänkande vi debatterar finnsett avsnitt om kvalitetsansvar och tillsynsansvar. Detär en frågeställning som återkommer år imotioner. Från föregående betänkande,1999/2000:BoU7, finns ett avsnitt som beskriver vadsom då var på gång och att det då inte fanns anled-ning att vidta några åtgärder.I årets betänkande fortsätter man resonemangetmed att säga att med hänsyn till vad som är på gångföreligger inte heller "tillräckliga skäl att göra etttillkännagivande i dessa frågor".Detta, huruvida det finns tillräckliga skäl eller in-te, är en fråga om hur man bedömer situationen. Vikristdemokrater har uppfattningen att det nu verkligenfinns skäl att agera.Owe nämnde en skrivelse från en per-son, en kvalitetsansvarig, som alla ledamöter i bo-stadsutskottet har fått. har fått den offici-ellt, och även miljöminister har fåttdenna skrivelse. Personen säger sig vara kvali-tetsansvarig enligt PBL och redogör ganska detaljeratför bekymmer han upplever med ansvar, kontroll ochslutbevis och för en kvalitetsansvarigs arbetsuppgif-ter. refererade ganska friskt till hansskrivelse.Det heter i ett ordspråk att en svala gör ingensommar. Och det är nog sant. Men det oaktat finnerjag att de problem med tillämpning av PBL som den-ne tjänsteman visar på är så allvarliga att de bordeföranleda en kraftfullare reaktion från utskottet änden vänta-och-se-inställning som majoriteten nuförordar.Det kristdemokratiska kravet i motionen Bo233,yrkande 21, om en revidering av PBL med förtydli-gande av kvalitetsansvaret, tillsyn, kontroll och slut-bevis, m.m., är därför ett tillkännagivande om dettatill regeringen. Det är ett krav.Så till punkt 21 om prövning av tillgänglighet byggnad. Majoriteten skriver i betänkandet att mandelar uppfattningen att tillgängligheten i den bebygg-da miljön ska garanteras alla. Frågan är dock hurdetta ska åstadkommas.Man hänvisar till att det gjordes för-ändringar bl.a. med införande av ett särskilt system i9 kap. i PBL för kontroll av de tekniska egenskap-skraven, varav ett mycket väsentligt är kravet påtillgänglighet. Det får räcka med det, säger så majo-riteten.Vi som reserverat oss under denna punkt finnerinte detta tillräckligt. Det borde vara logiskt att detredan vid bygglovsgivningen gjordes en sådan pröv-ning. Med tanke på att byggherrar kan ha skiftandekompetens anser vi att risken torde vara lite för storför missar i detta avseende.Vän av ordning talar då om krav på kontrollplaneroch kvalitetsansvarig. Vi hörde upp att vi är för mängder av nya regler och råd,osv. Det är nog inte riktigt så, . Menmed ledning av vad som framkommit är dessa funk-tioner i processen långt ifrån någon garanti för atttillgänglighetskravet blir uppfyllt. Jag nämnde tidiga-re också byggansvar och kontroller. Det tycks lite förtunt och inte särskilt logiskt uppbyggt.Vissa av oss reservanter anser att bör geregeringen ett tillkännagivande om det som anförs imotion 2000/01:So540 och det som står i reservation26. Jag anser det utan att för den skull göra någotyrkande.Anf. 112 ():Fru talman! Först vill jag säga att den som är hu-vudansvarig för utskottet hos oss är sjukskriven justnu, så det blir inget huvudanförande, utan det blir ettanförande om stormarknader och externa köpcent-rum.Då vill jag börja med att säga att det är ett be-drövligt svar i betänkandet vad gäller den motion somjag med flera har väckt om externa köpcentrum. Dethar inte gjorts någon uppdatering i betänkandet sedanförra motionstillfället. Ingenting gällande den pågå-ende utvecklingen och det man diskuterar i EU, , på och i Stadsmiljörådeteller i övriga finns beskrivet i betänkandet.Det verkar som om ingenting har hänt. Man sägerbara att man svarade på en sådan motion förra åretoch avslog den och att man därför gör det nu igen.Jag tycker att det är skamligt.Förra året fanns ändå ordföranden i bostadsut-skottet med vid debatten, och det var bra. Han är intemed . Det tycker jag också är skamligt. Jag tän-ker säga vad han sade då även om han inte är här . Han sade så här: I fungerar det bra medexternt köpcentrum, så därför bör det göra det i övri-ga också.Om det är på den nivån vi ska föra debatten här ikammaren blir man mörkrädd. Dessutom fungerar detinte bra i , har fastställt.Jag vill först säga ett par ord om våra grannländerinom EU-samarbetet. Inom EU har utvecklingen medstormarknader gått olika långt. Men ändå tycker manatt det är viktigt att tillsammans hantera frågeställ-ningarna, och en av de punkter som man vill diskute-ra är hur man ska begränsa de negativa effekterna avde externa etableringarna.En annan sak som man diskuterar är hur man skakunna bevara och stärka stadskärnans funktion ochhur man ska kunna öka utbudet av servicefunktioner istäder och i stadsdelscentrum.Detta diskuterar man därför att det är stora pro-blem i den pågående utvecklingen, vilket inte går attläsa ut i betänkandet.Man ska också diskutera hur man kan begränsabilresandet genom koncentration av serviceutbudet.I diskuterar vi också. Våra miljöministrarhar träffats och tagit fram ett underlag - en rapportdär man beskriver den nordiska utvecklingen. Mansäger att just detaljhandeln måste stå i fokus i debat-ten just nu.I , och har man genomförtändringar vad gäller plangivningen.Boverket i vill ha förtydligande av po-licyn.På har man satt detaljhandeln under lupp.När man utarbetar nya riktlinjer ska man titta påkommunens utveckling när det gäller detaljhandelnsbetydelse.Man säger att lagändringar behövs därför att de-taljhandelsinvesteringar ofta har konsekvenser överden lokala kommunala gränsen - regionens gräns -och också över länders gränser. Det gäller t.ex.Trondheim, Åre, , , ochMalmö. Det finns en del i kammaren som hävdar detkommunala planmonopolet. Jag tycker att det är häp-nadsväckande.De fem nordiska miljöministrarna säger bl.a. i sinsammanfattning att man vill överväga om större kravska ställas vid planläggning och miljökonsekvensbe-skrivningar och om man ska upprätta bättre lokalaförankringsprocesser, som flera har varit inne påtidigare i debatten.Man säger också att man behöver ett nytt samtalministrarna emellan om betydelsen av butikslokalise-ringen för hela samhällsutvecklingen och för kollek-tivtrafikförsörjningen - detta för att ge detaljhandelnen klarare roll i den nordiska kommunplaneringen.I säger att det finns behov av entydligare policy vad gäller externa köpcentrum. Jagtycker inte att vi ska förvägra dem det. Man har i sinrapport belyst det stora antalet stormarkna-der som har byggts, och man beskriver också hurmånga som planeras. Detta framgår inte heller i be-tänkandet.Flera här har talat om att har denlagstiftning den behöver för att kunna sköta detta,men det är helt uppenbart att den inte har det. Det ären länsstyrelse som har gjort ett över-klagande. Det var i . Det blev avvisat. Man harbegärt hjälp och sagt att man inte klarar ut detta iSkåne.För att ta ett konkret exempel kan jag nämnaJämtland. Det är väldigt aktuellt. I Östersundsområdetplanerar man för etablering av extern detaljhandeloch köpcentrum inom tre handelsblock: , Kro-kom och Åre. Med anledning av det har länsstyrelsennu tagit fram en rapport. Den blev klar i går, så det ärhett material. Man har tagit fram en rapport för att sevilken effekt det får på butikslokalerna i länet.Här talar vi om länet. I är det regionen. Detbehövs olika regler när det ser olika ut i landet.Som ni vet är det län i som harlyckats bäst när det gäller lokal lanthandel. Det harman gjort tack vare medveten planering och strategifrån sida och några eldsjälar.När man har tagit fram konsekvensbeskrivningenhar man intervjuat i 25 butiker inom dessa tre kom-muner - inom dessa tre handelsblock.När man tittar på resultatet ser man att av de här25 skulle 9 läggas ned av . Det skulle innebära att ungefär25 personer skulle bli arbetslösa och att det skulle blien samhälls- och konsumentmerkostnad för den härnedläggningen på per år.Totalt finns det 76 orter med bara en butik i en tredjedel av de här orterna skulle riskera attall dagligvaruservice skulle upphöra.Sedan har vi resultat av andra analyser som över-ensstämmer med det här. Det gäller t.ex. nära . När det etableradeshände samma sak där - nedläggning. ärett annat exempel.Plan- och bygglagen behöver ses över. Det här äricke en enskild angelägenhet. Handlandetgörs över länsgränser, över regiongränser och överlandgränser. Därför bör vi se över PBL. Ett samhälls-bygge som medför ökad miljöbelastning, som bilav-gaserna gör, behöver stoppas.Jag har redan yrkat bifall till motionerna. Därförtackar jag för ordet.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! hänvisar till bl.a. skrift som heter i planeringen somjag tycker är väldigt välskriven. Där tar man bl.a. uppdet här med kommunens roll. Man hänvisar till bl.a.A 6 i . Man säger att när A 6 i Jönköpingstartades minskade handeln i centrum , mengenom en satsning från kommunpolitiker-na lyckades man få tillbaka och mer än det.Vad vi säger i vårt särskilda yttrande är att vi för-står att mångt och mycket kan vara problem, men omman läser ordentligt ser man att det finns tre olikanivåer i PBL som ger kommunföreträdarna ett ganskabra verktyg. Vi vill då tillföra ytterligare två verktyg.Det ena är att vi vill att man som mangör en översiktsplan - den ska revideras en gång permandatperiod - även gör en handelspolicy som ärinarbetad i denna. Det andra är att man gör en kon-sekvensanalys, och i konsekvensanalysen ska man tahänsyn till bl.a. det här med tidrika och tidfattigamänniskor. Ofta säger man att stormarknadshandel ärbra, eftersom folk snabbt kan komma dit och görasina ärenden. Då tar man enbart hänsyn till folk somär tidfattiga, men vi menar att det också är viktigt atttitta på dem som är tidrika men som kanske ekono-miskt inte har den här möjligheten. Vi vill alltså haytterligare kompletteringar till PBL, såtillvida att vivill att kommunerna ska kunna få mer verktyg.Ewa pratar om där man under femår inte ska få planera mer än . Vivet inte riktigt vad det har fått för betydelse. Men detsom oroar mig lite när jag läser reservationen frånMiljöpartiet kring de här frågorna är att man villinföra en vetorätt för grannkommuner. Jag skulle viljahöra utveckla detta mer, eftersom detoroar mig något. 114 () replik:Fru talman! Om man i Åre nu hade haft möjlighetatt använda en vetorätt skulle man göra det omedel-bart. Där tycker man att det är ett alldeles utmärktförslag.I har man haft samråd. De här tre kom-munerna har pratat med varandra. Det har varit lokalamöten. Det har varit demokratiskt underbyggda mö-ten, och alla parter har kommit till tals. Trots det harkommunerna bestämt sig för att de ska konkurreramed varandra. Det är det som är problemet. De kon-kurrerar om samma kunder. Då skulle länsstyrelsenha en möjlighet att gå in. Som vi vet har en länssty-relse i gjort detta vid ett enda tillfälle, ochden blev överklagad, och det föll. Så det är helt klartoch tydligt att det behövs en förstärkning och att dethär inte är en lokal fråga. En vetorättskulle dessutom göra det möjligt för kommunerna attlyssna på varandra, och de skulle tvingas att bli över-ens och inte bara köra över varandra. Jag tror att detskulle vara ett effektivt redskap.För övrigt upptäcker jag när jag tittar på handling-arna att jag inte har yrkat bifall till reservation 6 un-der punkt 4 och reservation 12 under punkt 9, så detär bäst att jag gör det nu.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Det var ju bra att vi fick det här re-plikskiftet då.När det gäller det här med länsstyrelserna vill jagsäga att jag och under det häråret har rest runt bland länsstyrelserna, från norr tillsöder och från öster till väster. Vi har just pratat medplanföreträdare och bostadsföreträdare. Vi har bl.a.tagit upp den här frågan för att vi vill få en känsla förhur det ser ut i landet.Jag vet att de i också har varit på oss, ochvi har pratat mycket med dem om detta. Det här ärverkligen inga lätta frågor; det håller jag med om.Samtidigt vill jag säga att jag har svårt att inse att detskulle bli lättare med en vetorätt för kommunerna.Jag tror att man måste se till att låta länsstyrelsernafaktiskt ha det mandat som de har. De har tre styckenuppgifter som de ska beakta. Det är säkerheten förhälsan, mellankommunala intressen och en tredje somjag inte kommer på. Men till just mellankommunalaintressen hör just de här frågorna, och det ansvarethar de redan i PBL. Så det gäller att uppmärksammadem på det och tala om att de i t.ex. skasamråda med allihop och se till att det blir ordning pådetta. Det mandatet har de redan. Det gäller bara attde utvecklar det och använder det.Anf. 116 () replik:Fru talman! När jag var uppe i och del-tog i en av de här lokala debatterna sade jag självklartlikadant: Hoppet står till länsstyrelsen.Nu är det här inte bara en länsfråga. Det är ocksåen landsfråga. Det handlar om handeln mellan Trond-heim och Åre. I de delar av där vi har införtregionstyre på försök är det också regionala frågor.Häng inte upp er, kristdemokrater, på vårt förslagom vetorätt! Stöd i stället förslag om moratorium, ochlåt oss se över PBL och se hur vi kan förstärka mil-jökriteriet! bygger vi nämligen om vårt sam-hälle på ett sådant sätt att bilåkandet blir än mer nöd-vändigt.Anf. 117 ():Fru talman! inledde med att klagapå att det ställdes krav på så mycket ny lagstiftning.Han sade att det var att kräva en ny lagstiftning närman ville avskaffa kommunernas möjligheter att petai och precisera vilka varor som skulle säljas i vissabutikslokaler. Han tyckte att det var en lagstiftningmot kommunerna när kommunerna skulle få samrådamed näringsidkare innan de påbörjade gatuarbeten.Han tyckte att det var en onödig lagstiftning att manskulle utreda varför kommunerna inte använder denfrihet som ges.