prot · GO0991 · 2001-04-04 00:00:00 — Detta är en snabbförkortning, inte ettdirekt citat. Jag tror dock att det är en ganska korrekttolkning av reservation.Anf. 247 () re-plik:Fru talman! Jag vill upprepa lite av det jag tidiga-re sagt. Flera länder har ju förkortat arbetstiden ochdär har det faktiskt gått väldigt bra. Man har inte settde stora farhågor som vi ser här i . I harman förkortat arbetstiden. Detsamma gäller Finland.Där har man också prövat med friår. På samma sätt ärdet med och . Den ordning som nuinförts i vad gäller arbetstidsförkortning harvisat sig vara en stor succé. Likadant är det medTyskland där man har gått längst och har 35 tim-mars arbetsvecka men strävar efter 32 timmars ar-betsvecka. har minskat arbetstiden,som man tillämpar flexibilitet.Vad säger ? Är inte detta något somockså måste tänka på, dvs. att vi också skabörja med arbetstidsförkortning? till ländernaruntomkring ligger vi nästan sist i ligan i det här av-seendet.Sedan gäller det vad säger om atthälsan blir bättre av en arbetstidsförkortning. Det ärväl närmare 54 kommuner i som har prövatdetta, och i samtliga kommuner säger man att sjuk-frånvaron har minskat. Detta kanske den senastearbetstidsgruppen inte tog så stor hänsyn till. Mantittade på vad sagt men tog intehänsyn till hälsan. I minskar sjukfrånva-ron. Vidare gäller det . I arbets-gruppen har vi tidigare talat om , där sjukfrån-varon minskat. Likadant är det med övriga. I Tysk-land har man också visat att arbetsskadorna minskat.Anf. 248 () replik:Fru talman! envisas med att säga attvi ligger sist i ligan. använde inteprecis de orden, men de brukar säga att vi jobbar mestav alla i hela . Så är ju inte fallet.Det är väldigt få som har en lagstiftning om mind-re än . De flesta länder i har enlagstiftning , kanske om 42 eller48 timmar. Det finns enstaka exempel på annat, mendäremot finns det väldigt gott om avtal mellan vissaav arbetsmarknadens parter som har annan arbetstid.Det finns även i Sverige.Jag sade i mitt anförande att det är mycket få somjobbar 40-timmarsvecka i . Detallra vanligaste när man säger att man jobbar 40-timmarsvecka är att man är ledig röda dagar sominfaller , dvs. Då jobbarman i genomsnitt 38½ timmar.Barbro Feltzing säger att man ska sänka nor-malarbetstiden med . Det skulle isjälva verket kunna innebära en höjning om vilagstadgade om 39 timmar.Anf. 249 () re-plik:Fru talman! Jag kan börja med det sista. När jagsäger att man ska sänka normalarbetstiden med entimme, minns kanske att arbetstidsför-kortningsgruppen, som vi hade som referensgrupphöll med om att det skulle sänka på helaarbetsmarknaden om man sänkte normalarbetstidenmed . Det håller man med om. Att mangenom avtal kan förkorta den ytterligare är riktigt.Men om man tittar på ser man att de haren lagstiftning om att företag med mer än 20 anställdaska förkorta arbetstiden. Om de inte gör det får de enstraffpålaga. Men det har blivit så att man har för-kortat arbetstiden. Alla andra länder har också gjortdet. Jag vidhåller att ligger efter.En annan sak som jag vill ta fram är att JämO,som skickade in remissvar på arbetslivsgruppen, sadeatt det fanns tre tunga skäl för att förkorta den dagligaarbetstiden. Det var bättre förutsättningar att kombi-nera arbete med föräldraskap, en jämnare fördelningmellan kvinnor och män och obetalt och betalt arbete,som jag också tog upp i mitt anförande, men också attkvinnors arbetsskador och långtidssjukskrivningarminskar. Någonting som är viktigt är att det kan blien ändrad arbetsorganisation inom arbetslivet. Detbidrar till att manligt uppbyggda hierarkier luckrasupp och till att ändra maktförhållanden mellan kvin-nor och män i arbetslivet.JämO trycker väldigt hårt på det här. Man menarockså att många kvinnor med ofrivillig deltid kan gåupp till heltid.Vad tycker om JämO:s inlägg i de-batten?Anf. 250 () replik:Fru talman! tillhör tyvärr verkligenden grupp som bara plockar ut de fakta som stämmeröverens med sina uppfattningar och glömmer bortalla andra fakta som finns i målet.Det finns inga som helst tecken på att t.ex. del-tidsarbetare har mindre stress i arbetslivet eller mind-re sjukfrånvaro. Finns det några tecken kan det varaåt andra hållet i stället. Arbetstidens längd har intenågot samband med sjukfrånvaron. Däremot stämmerdetta, som säger, i försöksverksam-heter. Men det spelar ingen roll vilken försöksverk-samhet man än hittar på, för man ser alltid att männi-skor blir engagerade och upplever att det är positivtatt få vara med och bestämma och ha inflytande översin situation. Då upplever man att man har en bättrehälsa.Däremot är det inte särskilt många ställen där detvisar sig att den faktiska sjukfrånvaron verkligen harsjunkit. nämner som ettexempel. Där visade det sig att sjukfrånvaron sjönknär man diskuterade projektet, men när man väl kom igång ökade den igen. Det går alltså inte att på någotsätt leda i bevis att det har med varandra att göra.Däremot tycker jag att det är oerhört angeläget attvi verkligen jobbar hårt för att alla anställda ska fåinflytande över sin egen arbetssituation. Då kännerman att man kan kombinera sin fritid med sitt arbets-liv på ett vettigt sätt, och på det sättet klarar man avdet s.k. livspusslet.Jag är ganska övertygad om att vi nog kommer attha en hel del olika exempel på arbetstidsförkortningari den utredning som arbetar när vi får lägga framvåra förslag. Men vi är inte framme där än; vi vetännu inte vilka förslag vi kommer att lägga fram.Anf. 251 ()replik:Fru talman! För att haka på det senaste replik-skiftet om deltidsanställda, vill jag säga att det ärviktigt att ta fasta på de försök som har gjorts och deerfarenheter man har gjort. Där har man t.ex. sett attnär man gör om tjänster i en verksamhet som harblandade deltider och heltider, innebär det en lättnad iarbetsbelastning, därför att deltidarna går generelltsett in i verksamheterna när det är tyngre. Gör man dåom tjänsterna så att de har lika långa tjänster fördelarman arbetsbelastningen på annat sätt. Jag tycker attdet är viktigt att ta fasta på det.Laila ställer frågan varför det är så svårtatt få till stånd en arbetstidsförkortning. Den samladekvinnorörelsen har ju arbetat för kortare arbetsdag i30 år. Jag blir inte klok på var socialdemokratin står iden här frågan, eller var står. Jag blir inte mera klok av att lyssna påargumentationen , där jag tycker att Bjurlingväldigt tydligt betonar argumenten mot en generellförkortning av arbetstiden. Även i Kvinnoförbundetkan man bara hitta uttalandendär de ena dagen säger att vi ska ha en lagstiftning vianormen, avtal och tredje dagen återigenlagstiftning. Det senaste är att man tycker att det hadevarit käckt med en extra semestervecka.Det finns alltså en opinion ute på arbetsplatserna,och det finns en stark opinion inom fackföreningsrö-relsen och kvinnorörelsen. Det är bra om Socialde-mokraterna kan ge ett ärligt besked: Är ni en bunds-förvant i kampen för sex timmars arbetsdag, eller ärni det inte?Anf. 252 () replik:Fru talman! Det är sant, som säger, att det är väldigt mycket diskussioner omarbetstidsförkortning ute på arbetsplatserna. Men omdet vore så enkelt att alla hade samma uppfattning iden frågan skulle saken säkert vara utagerad för längesedan. Men så är den inte.Det finns många som inte alls tycker att det skavara någon arbetstidsförkortning, som vill jobba meraeller som vill jobba precis så mycket som möjligt. Detfinns andra som tycker att man ska ha förkortad ar-betstid som man inte ska få överskrida.Det finns en svängning, som går över mer och mer tillatt man själv ska få disponera och ha inflytande översin arbetstid. kanske man vill jobba lite längreoch ibland lite kortare. Man vill kunna disponera sinsemester som överstiger fyra veckor.Vi har ett förslag om det som ligger sedan tidiga-re, och det ligger också i den nya utredningen. Manska kunna plocka dem i timmar för att kunna ta litekortare arbetstid mellan varven. Vi har det också i detförslag som tyvärr föll på målsnöret som alla fackligaorganisationer var överens om, dvs. att man skullekunna lägga ut ett antal lediga dagar som arbetstaga-ren själv disponerar över, i timmar, i halva dagar, ihela dagar. Men det är arbetstagaren själv som dispo-nerar över sin ledighet.Jag tror att det är det som vi kan ena oss runt i So-cialdemokraterna. Men det kunde inte Vänsterpartietoch ställa upp på, så tyvärr föll den frå-gan. Jag tror att den hade varit bra för arbetsorganisa-tionen också. Om de anställda har ett större inflytandeöver sin arbetstid och kan ta ut sin ledighet på ett sättsom de själva bestämmer måste också arbetsorgani-sationen bli mycket mer flexibel, så att den kan mötamänniskors olika individuella behov.Anf. 253 ()replik:Fru talman! var ju inte delaktigt iatt förslaget från de fackliga organisationerna föll.Jag vill också vidhålla, när vi diskuterar vikten avflexibilitet, att man vill kunna anpassa arbetstidensförläggning utifrån verksamheten och utifrån olikakriterier. Det är ingen motsättning mellan det och attgöra en förändring i arbetstidsnormen.Jag tycker att vi från arbetarrörelsens sida har ettgemensamt ansvar att försvara den arbetstidslag somvi har och inte förtala den. Den arbetstidslag som vihar ger alla möjligheter till flexibilitet och inflytande.Utifrån den kan vi sänka för att förstärkakvinnors möjligheter att få en arbetstidsförkortningoch också i den lagen förstärka arbetstagarinflytandet.Jag skulle vilja knyta an till citatfrån JämO. JämO är väldigt tydlig när man tittar påen generell arbetstidsförkortning å ena sidan ochförslaget om semester å andra sidan. Man säger att enextra semestervecka inte behöver förändra manligtuppbyggda hierarkier i arbetslivet eller vanor i pri-vatlivet. JämO konstaterar att det ur jämställdhets-synpunkt finns starka skäl för en förkortning av dendagliga arbetstiden.Nu är det på modet att vara feminist, och social-demokraterna tänker sig också att bli feminister. Jagskulle vilja höra vad en socialdemokratisk feministdrar för slutsatser när det gäller synen på extra se-mesterdagar kontra en daglig förkortning av arbetsti-den.Anf. 254 () replik:Fru talman! En socialdemokratisk feminist inseratt det ser lite olika ut för olika människor när detgäller hur de vill jobba. En hel del av de deltidsarbe-tande kvinnorna föredrar att arbeta -att jobba långa dagar när de är på plats och vara heltledig andra dagar - på grund av att de har långapendlingsavstånd. Resor tar för mycket tid om manska jobba bara få timmar per dag.Det finns familjer där både mamman och pappanjobbar oregelbundna arbetstider och där man pareraså att den ena jobbar när den andra är hemma ochtvärtom.Det ser inte ut så i det moderna arbetslivet att manbörjar eller 8 och slutar 16 eller 17. Det ärmer än en tredjedel av alla anställda som jobbar påvad vi skulle kunna kalla för obekväma eller oregel-bundna arbetstider. Det är en grupp som ökar på ar-betsmarknaden.Jag tror att detta framför allt rör dem som har barnhemma. Är det bara två vuxna är det lättare. För attfamiljerna ska kunna få sina livspussel att fungera påbästa möjliga sätt fodras det att man har en stor flexi-bilitet och själv kan välja hur man vill förlägga sinarbetstid. Det kan vara så att man jobbar ochär ledig eller att man jobbar långa dagaribland och korta dagar ibland.Vi kan inte med lagens hjälp säga att alla ska job-ba lika många timmar . Arbetsorganisatio-nen måste ta vara även på den andra delen av männi-skors önskemål i arbetslivet. Det är min absolutaövertygelse som socialdemokratisk feminist.Anf. 255 ():Fru talman! Nog är det bra märkligt. Jag har ställtsamma raka fråga till , till och till , som alla tre sattmed i den Segelströmska arbetsgruppen.Det framgår av rapporten att man inser att detkommer att bli svår brist på arbetskraft inom skolan,vården och omsorgen om man förkortar arbetstiden.Det tänker man sig att lösa genom att människor skagöra frivilliga insatser.Tänker ni med lag beröva människor betald ar-betstid och ersätta det med frivillig samhällstjänst?Ingen av de tre vill svara på frågan, för de inser attdetta är en lapsus. Det är så ologiskt att uttalandet intetål att hållas fram i ljuset.Men det var inte för det som jag begärde ordetigen, utan det var för att försöka klarlägga vad lag-stiftning egentligen innebär. Alla talare säger att vilagstiftar men att det inte är tvingande. Lagen är judispositiv.Vad innebär då detta? Om arbetstidslagen är se-midispositiv innebär det att man kan frångå den ge-nom centrala kollektivavtal i vissa hänseenden ochäven i några begränsade avseenden genom lokalakollektivavtal. Det innebär att den arbetsgivare sominte har något kollektivavtal är bunden av arbets-tidslagen till sista kommatecknet. Även i övrigt liggerdet i begreppet avtal att det är två parter som måstekomma överens.Hur sannolikt tror ni att det är att någon fackligorganisation i kollektivavtal skulle gå med på att dessmedlemmar skulle jobba omman har en arbetstidslag som säger att är 35timmars arbetsvecka?Anf. 256 ():Fru talman! Jag svarade på frågor i förra omgången, men jag kan försökagöra det igen.Christel frågar om behovet av ideelltarbete grundar sig på en beräkning av fördelningen avden offentliga kontra den privata konsumtionen. Ut-redningen konstaterar att man 2015 kommer att fåsådana problem med den offentliga konsumtionen måste komplettera oavsett om man gör en ar-betstidsförkortning eller inte om man inte förändrarskattekvoter. Den kompletteringen är minimal jämförtmed vad som skulle behövas om skat-tepolitik skulle gå igenom. Tycker att detta lilla är ett problem kan jag säga att detinte är någonting jämfört med vad som skulle blifallet med de neddragningar ni förordar.Återigen går jag till att arbetstidslagen är disposi-tiv och att man har en norm som man i en förhand-lingssituation omsätter i praktiken. Hur kommer detsig, , att vi på arbetsmarknaden har en uppsjö av olika varianter utifrån olikaverksamheter och olika veckoarbetstider om lagen ärså tvingande?Anf. 257 ():Fru talman! pratar om våraförslag till skattesänkningar. I samband med denSegelströmska arbetsgruppens förslag gjorde bedömningen att sänkningen av ar-betstiden skulle kosta kommunsektorn 10 miljarderkronor . Detta skulle leda till att man måstegöra sig av med personal. Självklart kommer en ar-betstidsförkortning, tillsammans med den demogra-fiska utveckling vi har, att leda till att det blir brist påarbetskraft inom stora sektorer.Det finns kollektivavtal där man har hittatolika varianter för arbetstidens längd och förläggning,och det tycker vi moderater är alldeles utmärkt. Mendet finns inte ett enda exempel på ett kollektivavtaldär man har kommit överens om längre arbetstid änvad arbetstidslagen föreskriver som norm. Den utgörtaket, och sedan kan man gå nedåt men aldrig uppåt.Anf. 258 ():Fru talman! Att det inte finns avtal om längre ar-betstid är själva poängen. Det är det som gör att lagenoch är ett verktyg för en arbetstidsförkort-ning.Det är intressant att är så om-tänksam när det gäller kommunsektorn och kommun-sektorns resurser. Det gläder mig. Det vore intressantatt se om det kunde återkomma i de moderata motio-nerna.Självklart kostar en arbetstidsförkortning, och detär också därför man ska ersätta arbetsgivare t.ex. viasänkta arbetsgivaravgifter. Gör man inte det kostar enarbetstidsförkortning, precis som Kommunförbundethar räknat med. Men man lyfter också i denna rapportfram att man kan kombinera en generell arbetstids-förkortning med en politik, t.ex. via sänkningar avarbetsgivaravgifterna, så att arbetsgivaren kompense-ras för den högre timkostnad som det faktiskt blir.Anf. 259 ():Fru talman! Det är ett missförstånd, CamillaSköld. Vi moderater värnar inte det allra minsta omkommunsektorn som sådan. Däremot värnar vi väl-digt mycket om verksamheterna vård, skola och om-sorg i vilket huvudmannaskap de än ska bedrivas. Viär mycket angelägna om att de verksamheterna ska fåekonomiska möjligheter att anställa så många händer,fötter och huvuden som behövs för att man ska fåvård och omsorg av hög kvalitet.Camilla framställer det som att ensänkning av arbetsgivaravgifterna inte skulle kostanågonting alls. Men faktum är ju att staten kommeratt få in betydligt lägre avgifter - det är egentligenskatt - om vi sänker arbetsgivaravgiften. Vi modera-ter föreslår skattesänkningar, men ni föreslår sänk-ning av arbetsgivaravgifterna. Vad är skillnaden? Ibägge fallen få staten lägre inkomster.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § (forts. från prot. 88) Idrottsfrågor m.m.(forts. KrU4)Anf. 260 ():Fru talman! var det idrott. Vet ni att jag hararbetat i 14½ timme nu? Jag kommer att vara hem-ifrån i . Jag skulle önska att den härbranschen kunde erbjuda mer mänskliga arbetsfor-mer. Med den här typen av arbetsbörda, som jag delarmed många i samhället som är i arbete, är det svårt attorka och hinna med ideellt arbete. Trots det har vi ilandet en halv miljon ideellt arbetande ledare på gräs-rotsnivå. Om de hade avlönats som t.ex. fritidsledarehade det kostat samhället omåret. Det är få länder som erbjuder en sådan mångfaldoch en sådan lättillgänglig idrott som . Menkåren som arbetar ideellt börjar bli allt äldre.Idrotten ger friskvård, engagemang, underhållningoch gemenskap och har i själva verket aldrig haft enstörre chans att växa och vara samhällsnyttig än nunär rapporter om ohälsa, fetma och stillasittande avlö-ser varandra. Men det är klart att om vi aldrig kan fåordning kommer vi att fortsätta sittastilla och bli allt fetare.Tyvärr har den spontana idrotten minskat de se-naste åren. Det är alltmer så att barn som inte är med inågon förening är fysiskt helt passiva på sin fritid.Alarmerande undersökningar av ungdomars fysiskastatus visar att 16-åringar i vårt land har blivit 3-4 kgtyngre , och det är inte muskelmas-san som har ökat.Vet ni förresten att det är vanligast att elever be-viljas frånvaro från idrotten i skolan på medicinskagrunder, enligt en studie från ?Hela 43 % åberopar det. Procentsatsen förefallermycket märklig, tycker jag, och den borde kräva ennoggrannare analys. Fler flickor än pojkar beviljasfrånvaro, 21 respektive . Det här bör vara en sig-nal till skolorna om att idrotten är dåligt anpassad tillflickornas önskemål och behov, och vi ställer ossmycket frågande till att av de frånvarande angerövervikt som skäl till frånvaron. Anser skolan attöverviktiga barn inte behöver motionera?Minskad rörlighet leder till en ökning av hjärt-sjukdomar och coloncancer och till en minskad lung-funktion. Medellivslängden riskerar att sjunkaom inte den här utvecklingen bryts. Genom att röra påsig skapar barnet grunden för sin intellektuella, soci-ala och personliga utveckling. Rörelse är ett lärome-del för barnet.I den av antagna idrottspropo-sitionen står mycket att läsa om närmiljöns betydelseför motion och idrott. Här har vi mycket att hämta inoch förverkliga hela ledet ut till kommunerna. Enfinsk undersökning visar att barn under skolåldern rörsig i stadsmiljö från hemdörren och attde äldre barnen rör sig inom en krets på 400 metersavstånd från hemmet. Men barnets dagliga idrottandeförsvåras mest av avståndet till idrottsplatsen. För attmöjliggöra tillräcklig motion måste man ju skapa rättomständigheter, och för barn i den tidiga skolåldernär just den egna gårdsplanen, närområdet och skol-gården de viktigaste platserna för motion och idrott.Om vi då minskar möjligheterna i stället för att ökadem, som vi fastslog i idrottspropositionen, har viytterligare tagit bort en del av möjligheten för sponta-nidrottandet.Vet ni förresten att barnen i lågstadi-et har rast? Det är mer tid änvad något skolämne har. Det om något borde väl ledatill eftertanke.Det här är ju kommunernas ansvar, men det ärockså vårt ansvar att föra ut de beslut som vi fattaroch de riktlinjer som vi bestämmer här i riksdagen.Samarbete med skolan och idrottsföreningarna vidplanering av den fysiska miljön kan maximera nyttanför barnet. Vi menar också att forskningen inom om-rådet hälsa behöver förstärkas.Det fysiska aktivitetsåret pågår just . Idrottensätter folk i rörelse. Men också friluftsorganisationer-na, hembygdsföreningarna, studieförbunden ochfolkdansgillen samarbetar och tar nya tag för att till-sammans hjälpas åt att bryta den här trenden motökad övervikt och sämre hälsa.Jag skulle önska att detta var ett lika hett debatte-rat ämne som boxning är. Men märkligt nog är detinte det. Eller är det så märkligt? Titta på vad det ärsom styr intressena och i medierna!Från sida har vi en motion med fleraandra partier om att vi tycker att kampsporterna be-höver jämställas med den professionella boxningenoch att en del kampsporter troligtvis också behöverförbjudas. Vi vill att man ser över det. Vi vill att manser över detta med inriktning på förbud. Med detyrkar jag bifall till reservation 11 under punkt 13. Vitror alltså att det finns skäl att utvidga förbudet. Viställer inte upp på skrivningen i betänkandet om vill ha en förutsättningslös utredning.Just nu pågår, fru talman, ett intensivt lobbyarbetegentemot de s.k. gräsrötterna inom idrotten, alltsådem som jag pratade om tidigare, de ideellt arbetandeledarna. Man tycker att vi ska ansöka om igen. tror att det här ligger på is, men det pågår ett lob-byarbete. Då vill jag påminna om att kostar peng-ar. Det är inte bara kul. anser att det börankomma på dem som ska betala ett sådant stortarrangemang att bestämma om en ansökan om skagöras. Om det är som ska betala börstockholmarna tillfrågas. Om någon annan ska betala,t.ex. staten, behöver ju hela befolkning till-frågas. Detta görs då lämpligen via en folkomröst-ning.Per från har skrivit en väldigtbra motion om det här. Den motionen yrkar jag bifalltill. Det är reservation 9 under punkt 10.Så vill jag säga några ord om det anmärknings-värda att sexuella övergrepp och sexuella trakasserierinom idrotten i är ett outforskatområde. Även internationellt är forskningen på dethär området i sin linda. Men presentera-des en undersökning bland elitidrottskvinnor i Norge.Av dem hade upplevt sexuella trakasserier inomidrotten, antingen av ledare, tränare eller andra aktivai närmiljön.Miljöpartiet anser att det är viktigt att det tas frametiska riktlinjer inom idrotten och att frågor om sexu-ella trakasserier och övergrepp blir föremål för utred-ning. Kunskap om att sexuella trakasserier förekom-mer och åtgärder mot dessa bör enligt vår uppfattningspridas vid all ledarutbildning inom idrotten. Dess-utom anser vi att de olika förbunden ska ha en strategiför hur de ska hantera en situation där någon blivitsexuellt trakasserad.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 13 under punkt 4.Till sist vill jag upprepa någonting jag sade undervår tidigare pågående debatt. Jag undrade då varförmän annonserar efter kvinnor i stället för att gå påalla kulturarrangemang, där kvinnorna faktiskt är. Jagvill avsluta den idrottsdebatten med att säga: Jagundrar varför kvinnor annonserar efter män. Det är jubara att besöka olika idrottsevenemang, för det är därmännen är.Anf. 261 ():Fru talman! är det alltså andra halvlek fördebatten om KrU4. Den påbörjades , menpå grund av den sena timmen hann den aldrig slutfö-ras.Jag vill inledningsvis konstatera att det här betän-kandet är ett motionsbetänkande om främst idrotts-frågor, men även några motioner om allmänna sam-lingslokaler finns med. Motionerna är både från förrariksdagsåret och från innevarande. Betänkandet harföranlett 20 reservationer och tre särskilda yttranden.Jag kommer att kommentera några av reservationernai slutet av mitt anförande.Fru talman! sedandebatterade vi och fattade beslut här i omregeringens proposition En idrottspolitik för 2000-talet. Vi lade då fast strukturen för idrottspolitiken,och som alla minns slog vi fast idrottspolitiken tregrundstenar.Den första handlar om att idrott också är folkhälsaoch att det alltid är viktigt att lyfta fram idrotten somen del av folkhälsoarbetet.