prot · GO09108 · 2001-05-10 00:00:00 — Det var ett stort antal remissinstanser sommotsatte sig utredningens förslag, och i och med har haft en rättstradition i där det alltidhar varit möjligt att överklaga i en andra instans såtyckte man att det var allvarligt att den regeln föränd-rades. Min fråga är bara om regeringen, socialdemo-kraterna och är villiga attfaktiskt titta på den här frågan. Det kanske finns an-ledning att återkomma. Det kan nämligen inte vararimligt att människor ska drabbas på det här sättet närde nekar och säger att de är oskyldiga. Och så raserasen hel värld runtomkring dem därför att de inte harrätt att överklaga.Anf. 117 ()replik:Herr talman! Som svar till påden frågan kan jag säga att som jag ser det, och somvi socialdemokrater har påtalat i betänkandet, är dettillräckligt med det lagförslag som finns.Anf. 118 ():Herr talman! Efter den här debatten hade mankanske kunnat avstå, men med anledning av att jaginte har haft några reservationer när det gäller den härmotionsgenomgången vill jag ändå lyfta upp ett parfrågor. Det är bl.a. det här särskilda yttrandet och detsom har diskuterats under de senaste minuterna.Det gäller nämndemännen. Dessa förtroendevaldaär ju en otroligt viktig demokratisk del av vårt rätts-väsende. Och det sades här fråntalarstolen att man hade krävt utredning idetta ärende, och vi har ett antal gånger haft ett kravom att tillsätta en utredning. När de här motionerna,som behandlas, skrevs var inte utredningen tillsatt.Därför var det kravet återigen med här. Att vi hargjort gemensam sak och gjort ett särskilt yttrande istället för att reservera oss tycker jag var lämpligt.Men man blir ju förvånad över den diskussionsom har varit här, bl.a. när säger attde som väljer och utser dem har haft möjligheter. Jaghar just pekat på att vi måste göra det möjligt förolika grupper att ställa upp. Det är det som har varitproblemet, och det är därför som vi kanske inte har enrepresentativ grupp från befolkningen bland nämn-demännen.En sak som finns i min motion som inte har tagitsupp i riktlinjerna för kommittén är bl.a. basutbild-ningen för nämndemännen och kontinuerlig vidareut-bildning av nämndemännen. Det är otroligt viktigt attde får det, men det är också en sak som vi har tagitmed i det särskilda yttrandet. Jag hoppas att kommit-tén beaktar denna viktiga del. Vi framhåller kompe-tens i alla sammanhang, och det är inte minst viktigt idet här.Sedan vill jag lyfta upp ytterligare en sak, och detär rättsintyg. Vi har haft en diskussion om det i ut-skottet. Det finns utförligt beskrivet här hur manönskar att det skulle vara. Vi vet ju att en stor del avvålds- och sexualbrottsutredningarna avskrivs pågrund av brist på bevis. Ett av de viktigaste bevisen ärjust rättsintygen. Vi vet att det har varit väl-digt många underkända sådana, och vi har haft kla-gomål när det gäller rättsintygen. Därför har man gettutbildning, precis som det står i betänkandet, men detgäller ju att få ut det här i verkligheten.Jag är glad åt att har fått iuppdrag att få huvudmannaskapet för en viss del, bl.a.uppföljningen och kvalitetssäkringen av dessa rätt-sintyg, eftersom de har en sådan stor och viktig bety-delse som bevis när det gäller vålds- och sexualbrottoch för att man ska kunna fälla gärningsmän, så attkvinnorna och barnen får fred.Vi från står naturligtvis bakom dethär särskilda yttrandet.Anf. 119 ()replik:Herr talman! Jag vill bara rätta till en sak. OmGunnel uppfattade mig som att det var jagsom uttryckte att vi hade krävt en utredning sedan1994 vill jag bara förtydliga mig och säga att jag sadeatt vi har sett problemet sedan jag blev riksdagsleda-mot 1994 och lyft fram det. Då är jag mycket glad föratt vi äntligen har fått till en utredning därom. Detgäller direktiven kring tillsättandet av nämndemän-nen.Anf. 120 () replik:Herr talman! Jag kan bara säga att trägen vinner,och det är ju skönt att den är till stånd. Se nu till, nisom sitter där, att det blir ett bra resultat och att manlyfter upp alla perspektiv! Det är det viktigaste.Anf. 121 (mp) replik:Herr talman! reagerade när jag sade attpartierna borde skärpa sig när det gäller nomineringav nämndemän. Det var väl rätt uppfattat?Det är ju så, , att partierna nomine-rar nämndemän och nämndekvinnor som slutligenfastställs av kommunfullmäktige, men det är ingetkrav på att de som utses till nämndemän och nämn-dekvinnor ska vara medlemmar i respektive parti utanendast på att de ska vara pålitliga svenska medborga-re.Det är därför partierna i alla dessa tider har hafttillfälle att göra den spridning som vi vill ha när detgäller kön, olika yrken och olika åldrar. Detta har intepartierna tagit allvarligt på, utan min erfarenhet är attde först nominerar människor till de olika nämndernaoch att detta kommer i sista hand - på slutet. Man haralltså inte tagit det på tillräckligt allvar.Jag har sagt att vi som representanterför de olika partierna i justitieutskottet har en storuppgift i att tala om ute i partiorganen hur viktigtdetta uppdrag är och hur viktig spridningen är.Anf. 122 ():Fru talman! har tidigare i debat-ten här pekat på hur viktigt det är att analysera.Det gällde då statistik, men jag tycker att det är vik-tigt att analysera även andra frågor. Det gäller t.ex.varför vi inte får personer att ställa upp som nämn-demän. Det beror inte på att de inte tycker att arbetetär intressant. Men om man måste betala för att ställaupp, för att ta sig till platsen och om rättegångarnavarar så är detta inte rimligt. Det är interimligt att ha en sådan arbetsbörda med den ersätt-ningen. Det är ingen som tar på sig uppdragen. Dethar vi sett, och därför har vi krävt en utredning.Partierna har säkert tagit det på allvar, och vi hargjort det genom att motionera om förändringar inämndemännens villkor.Anf. 123 (mp):Fru talman! Det är inte endast det som har varitproblemet. Men jag vidhåller vad jag sade om defaktorerna. Det finns också andra aspekter, och det ärdärför utredningen har kommit till stånd. Jag harockså hävdat att man behöver se över reglerna.Min kritik av partiernas nomineringar kvarstårändå. Det finns många människor som är intressera-de, , och som inte bara ser krasst påpengarna. De ser detta som en viktig uppgift och deär intresserade av att följa med i rättsprocessen, vilketvi ska vara tacksamma för. Jag tror alltså inte att dettaär huvudorsaken. Men det är en faktor som vi måstetitta över - det har jag också sagt. Det görs också nu.Men det är frågan om vem som ska nomineranämndemännen och nämndekvinnorna som är detsvåra problemet.Anf. 124 ():Fru talman! Jag är lite förvånad över den här dis-kussionen, men jag tycker i alla fall att det är viktigtatt vi får en bred representation i nämndemannakårenoch att det även finns nämndemän från Eslövs kom-mun.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )8 § Civil och militär internationell krishante-ringFöredrogsförsvarsutskottets betänkande 2000/01:FöU6Civil och militär internationell krishantering.Anf. 125 ():Fru talman! I det betänkande vi nu ska gå till be-slut om behandlas civil och militär krishantering.Vårt land har åtagit sig en viktig uppgift: att deltai internationell krishantering. En trovärdig civil ochmilitär krishanteringsförmåga, både inom EU:s ramoch tillsammans med länder utanför EU, ska hjälpatill att skapa stabilitet och fred både i och iövriga delar av världen.Men, fru talman, nyckelorden är trovärdig förmå-ga och trovärdiga redskap.I de motioner som behandlas i betänkandet tasupp hur resurser och förmåga bör byggas upp för attvi ska kunna leva upp till åtaganden. I be-handlingen av motionerna och förslagen hänvisarmajoriteten i många fall till kommande försvarsbesluteller kommande utredningar.Tydlighet och konsekvens i uppbyggnaden av vå-ra resurser för att kunna delta i internationella upp-drag fullt ut är inriktningen på de moderata reserva-tionerna till betänkandet.Vi ser en risk i regeringens och majoritetens in-ställning, som tyvärr ibland kan förefalla både vack-lande och konfliktfylld vad gäller uppbyggnaden avden militära förmågan fullt ut och viljan att avsättaresurser. Detta gäller också formuleringen av uppgif-ter och hur man ska fatta beslut.Den första konflikten rör mandat och uppgifter.Det är bara vissa typer av förband som avsättsför internationell krishantering. Men tyvärr går detinte att bara delta i vissa uppgifter när konflikt över-går i kris, och kanske i en ännu värre situation. An-tingen är man med - och då helt - eller inte alls.Förbanden som ska delta i internationella uppdragmåste därför ha hela bredden av förmågor. Förbandenmåste kunna samma saker, oavsett om det är natio-nella eller internationella uppdrag. Om våra förband ide internationella uppdragen inte har hela breddenblir de beroende av andra länders förband för vissauppgifter. Lite hårdraget kan man exemplifiera dethela med att svenska soldater kanske får gå vakt påandra länders förläggningar för att deras soldater i sintur ska kunna frigöras för att utföra de nödvändigauppgifterna.Om vi inte vill att ska delta i vissa upp-gifter så bör begränsningen göras i mandatet ochformuleringen av uppgiften, och inte genom att vissaredskap saknas. För de mandat och uppgifter som vi iriksdagen ger måste det finnas de rätta militära red-skapen, som Försvarsmakten måste kunna välja allt-efter läge och situation.I vår första reservation har vi moderater visat pådessa brister, och krävt att de svenska förbanden skakompletteras med en amfibiestridsgrupp och ettstridsvagnskompani. Så skulle förmågan komplette-ras, och vi skulle kunna klara hela bredden av upp-gifter.Vår vilja att ta gemensamt ansvar bör inkluderainternationellt sammansatta förband. bör tainitiativ till ett internationellt flygtransportförband förförsörjningstransporter - en viktig funktion som i dagsaknas i EU:s krishantering. bör ta lednings-ansvar för den nordiska brigad som håller på att ut-formas, och ta initiativ till en gemensam Östersjöflot-tilj för att kunna hantera kriser också i närområdet.Den andra konflikten som jag berör gäller resur-serna till internationell krishantering.Besluten om att ställa upp i krishanteringsuppdragmåste naturligtvis följas av beslut om tillräckligaresurser. Regeringen har t.ex. utlovat två bataljonereller 2 000 soldater. Men det är knappast möj-ligt att rekrytera dessa. Förra årets försvarsbeslut drogned antalet värnpliktiga så långt att det fordras att merän varannan blir frivillig för utlandstjänstgöring.Resurserna skars ned mycket drastiskt för försva-ret och med stora krav på förändring, vilket inte ökarmöjligheten att avsätta kraft till utveckling av vare signationell eller internationell förmåga. Sedan förravåren har det tillkommit flera nya besparingsbetingsom innebär att Försvarsmakten har svårt att genom-föra den tänkta omställningen och att genomförautbildningsövningar. Tvärtom tycks verksamhetensnarast behöva bromsas upp totalt.Nu ligger dessutom på bord förslagettill tilläggsbudget, som innebär nya nedskärningar. har vi också fattat ett beslut omorganisation av stridskrafterna som kommer att taytterligare resurser från förbandsverksamhet ochinternationella uppdrag.Konkurrensen mellan internationella uppdrag ochutbildningsverksamheten på förbanden riskerar nu attytterligare skärpas genom det förslag som regeringenaviserat om att föra ihop anslagen för internationellauppdrag och den vanliga förbandsverksamheten så attde internationella uppdragen ska finansieras inomramen för den ordinarie förbandsverksamheten. Ef-fekten blir att ju större internationella insatser som viska delta i, desto mindre resurser kommer det attfinnas för förbandsverksamhet och utbildning av justde värnpliktiga som sedan ska rekryteras till de inter-nationella insatserna. Ju större åtaganden vi har, destomindre blir möjligheterna att utföra dem.Anslagen för internationella insatser måste läggasseparat och som ett beredskapsanslag så att beslut kanfattas snabbt när krisen kommer. Det är tyvärr sällanman får någon förvarning. Beslut om resurser ochinsatser måste naturligtvis följas åt. Vi föreslår ocksåatt anslaget för internationella insatser ska överförastill utrikesutskottets område och där utgöra en del avavvägningen inom säkerhetspolitiken.Enligt något resonemang skulle ett förslag tillsammanläggning av anslagen för förbandsverksamhetoch internationella uppdrag kunna motiveras av då får en större anslagskredit som skulle kunnautnyttjas. Vad jag förstår skulle man med detta reso-nemang genomföra internationella uppdrag på kredit,dvs. politiker skulle kunna lägga ut uppdrag helt utanatt ta ansvar för resurserna. Under de senaste dagarnahar vi fått höra att försvaret har att hålla sig inom sinram. Rimligtvis borde samma regel gälla för politiskabeslut.De internationella uppdragen är en hu-vuduppgift för det svenska försvaret. Då måste detockså vara en uppgift och skyldighet för våra office-rare att tjänstgöra utomlands. En officer bör kunnatjänstgöra med sitt förband vid såväl nationella sominternationella uppdrag. Men detta kräver att villkor,förmåner och löner anpassas, och det kommer attkosta. Om vi vill visa vår vilja att delta fullt ut måstevi vara beredda att se till att vi har de villkor som göratt våra officerare kan och vill arbeta också vid vårautlandsuppdrag.Hemmavarande familj måste naturligtvis också fåett omfattande stöd för att en utlandstjänstgöring skakunna ingå i den normala uppgiften för en officer.Målet ska vara att tjänstgöring i både ochBosnien är lika naturligt.Fru talman! Vår vilja och förmåga att delta i in-ternationell krishantering måste vara tydlig och tro-värdig. Det handlar om de så viktiga målen att säkrafred, rädda människoliv och förhindra folkmord.Konflikt och krig är tyvärr realitet. Trovärdig kris-hanteringsförmåga är det redskap vi har för att nådessa mål. Det får inte finnas någon tvekan ellerotydlighet i vår vilja eller förmåga.Med detta yrkar jag bifall till den moderata reser-vationen nr 1 i försvarsutskottets betänkande 6.Anf. 126 ():Fru talman! Det här betänkandet behandlar ettantal, närmare bestämt tio, motioner som väcktesunder den allmänna motionstiden. Alla har anknyt-ning till civil och militär internationell krishantering.Det finns tre reservationer i betänkandet. Motionernahar sorterats in under sex underrubriker.Internationell krishantering har i och med beslutetatt ska delta i uppbyggnaden av en europeiskkrishanteringsstyrka tagit fart . Jag ärsäker på att många motionärer delar min tillfredsstäl-lelse över detta, även om det innebär att ett flertal avde motionskrav som väcktes ochsom behandlas nu har blivit lite överspelade av hän-delseutvecklingen.När det gäller förmågan till internationella insat-ser finns det tre motioner som samtliga avstyrks avutskottet. De behandlar förmågan att delta på vissasätt, kartläggning av förmågan osv. Där har det häntett antal saker som utskottet redovisar i betänkandet.Det har kanske inte alltid blivit i exakt samma formsom motionärerna velat och kanske inte fullt ut likamycket. Men det har hänt mycket , och detär i sig tillfredsställande.Moderaterna tycker att det ska finnas en Öster-sjöflottilj. Vi bedriver i alla fall ett mycket brett sam-arbete kring . Det syftar kanske inte precistill att skapa en Östersjöflottilj, men det tar förvissosikte på säkerheten runt i andra former. Vitycker att det är väldigt bra.Beslutsfattande och finansiering av internationellainsatser är en fråga som har varit uppe i utskottet medjämna mellanrum . Vi har behandlatden och förutsatt, och vi förutsätter även i detta be-tänkande, att regeringen återkommer med finansie-ringsprinciper. säger vi att vi vill ha det senast tillhösten.Vi uttrycker det så att medel ska finnas avsattafrån början. Jag menar att det kanske inte nödvän-digtvis behöver tolkas så att en summa pengar alltidska finnas avsatt i budgeten. Principen för finansie-ringen ska vara sådan att som manbeslutar om deltagande måste pengarna också varabeslutade, ungefär som kd formulerar det i ett av sinakrav. Vi har resonerat mycket om det här i utskottet,men vi har inte kommit fram till någon bra lösning.Det enda vi har kommit fram till är att vi är oense omifall pengarna ska finnas att hämta utom eller inomförsvarsbudgeten. vill lägga kostnadernautanför försvarsanslaget.Men problemet ligger egentligen inte där. Sålänge det går att beräkna i förväg vilka pengar somska användas är det en sak. Då kan man lägga fastdem inom eller utom försvarsbudgeten. Men vi är juberoende av en händelseutveckling som vi inte styr.Det är när vi skulle behöva reservera pengar som detblir svårt. Det handlar om att reservera pengar för detsom är oplanerat, oväntat och plötsligt. Vi är integlada över den lösning som vi har haft, att mansuccessivt måste omfördela från andra verksamheter.Men ingen har lyckats komma på hur det annars skagå till. Hur gör man annorlunda? Är det lättare attomfinansiera om man lägger pengarna utanför för-svarsanslaget? Det förstår inte jag.Men även om frågan är svårlöst är vi förtröstans-fulla i utskottet. Vi är säkra på att försvarsberedning-en kommer att åstadkomma ett jättefint underlag förregeringen så att den kan återkomma och be-rätta hur det här ska gå till på ett bra sätt.När det gäller resurser för krishantering finns dettvå motioner som särskilt tar upp samordningen,behovet av civil-militär samverkan och civila insatseri krishanteringen. Det är oerhört angeläget.Det är väl inte alldeles säkert att man alltid kanöversätta de erfarenheter som vi drar på svensk marki internationell verksamhet. Men något lite kan mankanske ändå spela på det. Jag tycker att det är liteintressant att peka på den försöksverksamhet somman har haft med civil svensk krishantering på Got-land. Den har visat mycket positiva resultat. Alla deinblandade myndigheterna, som verkligen samarbetarpå gräsrotsnivå, pekar på hur oerhört mycket positiva-re det är med en tät samordning framför att vara skil-da myndigheter. Detta är naturligtvis inte riktigt över-sättbart, men det finns kanske en och annan erfaren-het att vinna.Samtidigt är vi naturligtvis medvetna om att detkrävs mycket arbete bara för att åstadkomma detta påsvensk botten med svenska myndigheter. När vi bör-jar prata om att flytta över samma system på interna-tionell bas får vi kanske vara medvetna om att svårig-heterna inte är mindre. Detta är oerhört angeläget, ochdet är självklart att vi utgår ifrån att , som hartagit många initiativ just när det gäller den civiladelen, fortsätter att hålla fanan högt när det gäller decivila insatserna.När det gäller samordning mellan civila och mili-tära internationella insatser finns det en vänstermo-tion som föreslår samordningstjänst. Det är också ettviktigt krav. Men det är ett krav som delvis möts, änså länge visserligen på utredningsnivå och kanskemed liten annan inriktning. Men man tar ändå uppproblemet med att det också är viktigt att samorgani-sera.Ekonomiska förmåner vid internationella insatserkan delas upp i försäkrings- och trygghetsförmåneroch löneförmåner - kanske lite grovt. I alla fall är detså de flesta motionärerna ser det.När det gäller försäkringsskyddet hade utskottet ihöstas en hearing om de värnpliktiga och deras för-säkringsskydd. Den hearingen finns redovisad i be-tänkandet. Det var en spännande och intressant histo-ria. Vi kunde bl.a. komma fram till att försäkrings-skyddet i och för sig kanske inte var så dåligt, mendet var vansinnigt krångligt. kan ju det nästanvara samma sak. Om man inte förstår hur bra det ärkanske det inte är så mycket bevänt med det. Menman jobbar på att förbättra det.När det gäller förmåner och villkor är det på gångett nytt avtal för utlandspersonal. Man har nyligenbestämt löneförbättringar på . Det kanske är förlite, men det är i alla fall en bit på väg. När det gällerförsäkringsfrågorna har det skett förbättringar och detfinns förbättringar att göra.Slutligen finns det under rubrikenen motion som går ut på att man börse till att internationella insatser är en självklar del avyrkesofficerarnas tjänstgöringsskyldighet. Det är enfråga som hanteras i försvarsberedningen. Deningår i den personalförsörjningsutredning som nysshar lämnats och som bereds av beredningen. Vi iutskottet utgår från att regeringen återkommer i frå-gan med en lösning som kan vara tillfredsställande.Jag inledde med att säga att saker och ting händerfort. En del saker har blivit överspelade. Jag vill av-runda med att säga att andra frågor som väntar på sinlösning ju hanteras i försvarsberedningen därför att dehar hamnat i utredningar som avlämnas på löpandeband . Jag vill bara här en gång till bekla-ga att inte vill delta i försvarsberedning-ens arbete, inte bara därför att det skulle minska an-talet motioner i de här frågorna. Det kanske rent avskulle leda till att det blev ännu bättre resultat i be-redningen.Anf. 127 ():Fru talman! ska nu mer och mer inriktaspå att delta i internationella insatser med både civilaoch militära resurser. Frågan om samordning av mi-litära och civila resurser har framställts i två utred-ningar. I två utredningar har man just tagit upp fråganom de internationella insatserna och hur detta skakunna samordnas.Den ena är Internationell konflikthantering - attförbereda sig tillsammans. Den tar upp den tvärsekto-riella kompetensutvecklingen, att få en gemensam basi kunskapen.Den andra är Att verka för fred - ett gemensamtfredscentrum i . Den utredningen tar upp sam-ordningsfrågorna.Erfarenheterna från internationellt arbete är att dethar varit svårt att samordna civilt och militärt, så attresurserna kan utnyttjas maximalt och så att kontakt-ytorna mellan den militära och civila delen blir bra.Därför har vi också lagt fram ett konkret förslag i enmotion om att man borde ha en tjänst i syfte att få tillstånd regelbundna möten och diskussioner mellan dencivila och militära delen och mellan personalen påplats. Den tjänsten anser vi kunde placeras på ambas-saden i det aktuella landet.Försvarsmakten har svarat mycket positivt på för-slaget i vår motion. Man säger att det ostridigt finnsbehov av att utveckla samordningen mellan de svens-ka militära och civila områdena i krisområden vidinternationella insatser.Man säger också att man inte har något emot atten tjänst som vi föreslår inrättas. Man talar också ombehovet av att samordna de civila delarna. Det finnsmånga olika civila delar som också behöver samord-nas och dessutom till den militära delen.Att som i vår motion föreslå att en person får an-svaret för att ordna möten och kontakter och vara detforum som ska bidra till att förbättra samordningentycker man också är vettigt. Vi är mycket glada fördet stöd vi har fått från Försvarsmakten i frågan.Utskottet påtalar att regeringen nu arbetar med debåda utredningar jag nämnde. Det är ofta så att sakerär på gång och att man redan diskuterar det. Det äringet ovanligt. Det kommer många frågor nu i höst.Utskottet säger också att man förutsätter att man i dethär arbetet prövar och verkställer åtgärder som skaeffektivisera samordningen. Sedan kommer de härfrågorna tillbaka till riksdagen.Vi har tyckt att det här har varit positivt, så vi harinte lagt ett yrkande om det. Men vi har skrivit ettlitet yttrande där vi påtalar att det hade varit bättre omutskottet redan nu hade fastlagt behovet av samord-ning som vi hade formulerat i motionen. Men vi av-vaktar naturligtvis regeringens förslag i det här avse-endet.Eftersom Försvarsmakten är positiv, eftersom be-hoven är klart definierade och eftersom den tjänst viföreslår gör nytta och kan rymmas inom befintligaresurser ser vi mycket hoppfullt på de förslag somkommer från regeringen i detta.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till förslaget iutskottets betänkande.Anf. 128 ():Fru talman!