prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — Jag skulle vilja ha en redogörelseför hur man agerar för att ska leva upp tillkraven på mänskliga rättigheter.Anf. 78 () replik:Fru talman! fråga förvånarmig väldigt mycket. Det är ju ingen hemlighet, somjag tidigare nämnde, att vår utrikesminister har gjortflera resor till och där försökt påverka Turkietatt verkligen efterleva kraven i Köpenhamnskriterier-na som handlar om mänskliga rättigheter, att intediskriminera minoriteter, osv.Marianne har fogat en reservation tillbetänkandet som jag tycker bygger på ett väldigtotydligt yrkande. Den handlar nämligen om att manvill att det ska utses ett sändebud. Jag måste frågaMarianne : Vilket sändebud handlar detom, varifrån ska detta sändebud sändas, och hur ärdet tänkt när det gäller den frågan?Anf. 79 ()replik:Fru talman! Jag tycker inte att jag blev särskiltmycket klokare när det gäller vad regeringen görannat än att har varit i ett flertalgånger. Det är väl fler som har varit i , ochalla har inte varit särskilt nöjda när de har kommithem i fråga om vad gör när det gällermänskliga rättigheter utan snarare varit väldigt upp-rörda över att det görs alldeles för lite. Jag tyckeralltså inte att jag fick svar på min fråga när det gällerhur regeringen agerar för att ska leva upp tillkraven på mänskliga rättigheter för att över huvudtaget vara värdigt att ingå i EU. Detta är ju oerhörtviktigt, eftersom det är nu som man har en möjlighet,som jag ser det, att ändå försöka förändra och påverkaTurkiet när det gäller dessa frågor om mänskligarättigheter och framför allt hur man hanterar denkurdiska befolkningen i detta sammanhang.Jag tycker att det är ganska tydligt när vi säger attdet behövs ett särskilt FN-sändebud som bevakar demänskliga rättigheterna i . Det har ju social-demokraterna i det här fallet inte tyckt. Det räckertydligen att åker dit då och då. Vi skullevilja ha en kontinuerlig bevakning som finns på platshela tiden.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag vill ändå påstå att är merpådrivande när det gäller mänskliga rättigheter i Tur-kiet än andra länder. Och det som säger är mycket riktigt, nämligen att många avoss har besökt och kan rapportera om deproblem som förekommer. Och det är väl bra att dekommer fram i ljuset.Sedan tyckte jag inte att jag fick något besked omdet särskilda sändebudet. Det är väldigt otydligt. Ärdet EU, eller FN som ska utse särskilda sände-bud? Det kan ju inte vara . har ingenmöjlighet att utse ett sändebud på det sättet. Det ärinte så det fungerar. Dessutom får dessa sändebudvanligtvis inte komma in i dessa länder utan måsteoperera utanför. Jag tycker att den kontakt som vi harmed är god och innebär att vi har en bra dia-log med i dessa frågor.Anf. 81 ():Fru talman! Vi som bor och lever i har detbra på många sätt. Vi får fritt uttrycka våra politiskaåsikter. Vi har såväl medborgerliga och civila somekonomiska, kulturella och sociala rättigheter. Vi vetmycket väl att det inte alls är så runtom i världen.Det är bra att vi i är någorlunda överensom de mänskliga rättigheterna och att det finns samsyn om vikten av att driva dessa frågor. Vijobbar hårt för att fler människor i världen ska kunnafå sina mänskliga rättigheter garanterade. Det är nöd-vändigt och bra.Jag skulle kunna stå här och rada upp enmängd olika fall både från och från andra hålli världen, människoöden som jag har stött på, och jagtror att ni andra har sådana exempel, och som gör attjag känner att det behövs ett engagemang och allt intefungerar som det borde. Det är viktigt för oss politi-ker att ta itu med de enskilda människornas livsöden.Det är därför som vi finns, skulle man kunna säga.Jag tänkte i debatten fokusera mer generella poli-tiska frågor. Innan jag går in på det vill lyfta fram deolika frivilligorganisationer som arbetar för enskildamänniskors rättigheter: , Indi-viduell Människohjälp, Röda korset, ,, , m.fl. vars företräda-re vi möter runtom i världen och också här hemma.Flera av oss är säkert engagerade i dessa organisatio-ner. De gör en jätteinsats för de mänskliga rättighe-terna.Jag skulle vilja först lyfta upp frågan om mänskli-ga rättigheter ur ett ideologiskt perspektiv och sedandiskutera några områden som vi kristdemokratersärskilt vill betona och vissa fall där regeringen kundegöra mera.Låt mig börja med att konstatera att vi ofta hänvi-sar till de mänskliga rättigheterna, men mera sällankonkretiseras diskussionen. Vad är mänskliga rättig-heter, vilka är de och vad betyder de? Vilka problemskapar rättigheterna i sin relation till varandra? Jagtror att det behövs en betydligt mer teoretisk ochideologisk diskussion om mänskliga rättigheter. Finnsdet universella rättigheter, eller är de kulturellt be-tingade? Vad innebär utvecklandet av en global etik?Vilka rättigheter är absoluta, och vilka är underord-nade eller beroende av varandra?Vi kristdemokrater menar att en viktig utgångs-punkt är att mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter är något som tillkommer alla människor isamma utsträckning. De mänskliga rättigheterna ärodelbara och beroende av varandra. Det innebär bl.a.att rättigheterna inom de ekonomiska, sociala ochpolitiska områdena är lika viktiga som de inom demedborgerliga, civila och politiska områdena. Inteförrän alla rättigheter garanteras värnas människovär-det fullständigt.Även om det finns stora skillnader mellan olikakulturer och religioner menar vi att det finns vissagrundläggande värden som är giltiga inom de flestakulturer. Att kulturer och religioner skiljer sig åt vadgäller seder och bruk behöver inte innebära att deskiljer sig åt vad gäller grundläggande värden ochnormer. Dessutom måste frågan om vilka värden ochnormer som kulturer och religioner i praktiken harskiljas från frågan om dess giltighet.Risken med att vi inte djupare diskuterar den ide-ologiska dimensionen om de mänskliga rättigheternaär att alla kan hänvisa till dem som politiska slagord.Men det är faktiskt så att mänskliga rättigheter är etttydligt icke-socialistiskt begrepp. Mänskliga rättig-heter har sitt ursprung i individens rättigheter gente-mot staten. I det socialdemokratiska talas detofta om principen lika för alla. I stället för att dettaalltid betyder lika möjligheter för alla blir resultatetibland en begränsande likriktning. Som motsatshandlar mänskliga rättigheter, såsom de uttrycks iolika FN-deklarationer, om individen och henneseller hans möjligheter att förverkligas, utvecklas ochleva i gemenskap med andra. Människor är olika ochbehöver olika möjligheter att utvecklas.Fru talman! Det råder ingen tvekan om att rege-ringen arbetar för mänskliga rättigheter. Skrivelserom mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik ochmänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetet är ettbevis på att det i ord finns en god vilja, och jag troratt det är lite mer än så. Dessutom säger vi ofta attmänskliga rättigheter ska genomsyra hela politiken, ialla olika områden och i alla dess olika vinklar. Menibland hänger ord och handling inte riktigt ihop. Jagskulle vilja visa på några saker här hemma.Mänskliga rättigheter kränks i hela världen, ochSverige är tyvärr inget undantag. Vi har blivit kritise-rade i för kränkningar av privatli-vet, skyddsstatus mot staten, äganderätten och indivi-dens rätt att driva fall mot staten. Vi har dessutom iSverige blivit kritiserade av bl.a. för attinte uppfylla . Vi är också det landsom har fällts flest gånger i mot tor-tyr. Det måste kunna bli mycket bättre också i Sveri-ge, även om situationen är mycket bättre här än i deflesta andra länder. Om vi med trovärdighet ska gå uti världen och kämpa för mänskliga rättigheter måstevi sopa rent framför egen dörr också.Sverige saknar en nationell handlingsplan förmänskliga rättigheter. Vi kristdemokrater har fleragånger påpekat detta för regeringen. Vid en uppmanades alla FN:s medlemslän-der att göra nationella handlingsplaner för mänskligarättigheter. har tyvärr släpat efter i det arbetetoch i stället sänt årliga, vad man skulle kunna kalla,glädjerapporter om hur bra allt är ställt i . Nuarbetar i alla fall en interdepartemental arbetsgruppmed att ta fram en nationell handlingsplan för Sveri-ge. Det är bra. Vi ser fram emot den och hoppas attden blir tydlig, konkret och att där erkänns bristerna ivårt svenska samhälle. Det är synd att regeringen intehar valt att inbjuda riksdagspartierna i detta arbete,men det kanske ligger i linje med socialdemokratisktradition att inte göra det.Fru talman! På den internationella arenan finnsdet oändligt mycket att säga om de mänskliga rättig-heterna. Dödsstraffet finns kvar i många länder, män-niskor torteras på många ställen, politiska friheter ärbegränsade och minoriteters rättigheter förtrycks avledande folkgrupper. För att nämna några ländertänker jag på situationen i , medTjetjenien, , . Listan skulle kunna gö-ras lång, alltför lång, om man räknade upp alla länder.Jag kan inte heller låta bli att tänka på . Vikristdemokrater försöker att få densvenska regeringen att uppmärksamma denna glömdakonflikt, ofta kallad för världens största inbördeskrig.I 18 år har kriget pågått, med över 2 miljoner dödadeoch mer än 4 miljoner människor på flykt. Regering-en bombar civilbefolkningen, och med oljepengar blirstridsutrustningen alltmer sofistikerad.Detta leder mig in på en av de stora utmaningarnainför framtiden i vårt globala samhälle. Det gäller attinse att alla människor och aktörer har ett ansvar församhällsutvecklingen, mänskliga rättigheter ochmiljön.Det gäller regeringar organisationer, företag ellerenskilda människor. Det duger därför inte att sägasom , att man bara bryr sig om att borraefter olja. Om företags olika investeringar leder tillsocial degradering, brott mot mänskliga rättigheteroch en sämre miljö, då måste vi säga ifrån.När det gäller fallet och exemplet LundinOil är det naturligtvis bra med ekonomiska investe-ringar. Det är detta som i längden kan skapa utveck-ling och framtidshopp i landet, men det får inte ske påbekostnad av att människovärdet kränks så brutaltoch av att människoliv spills. Först fred och mänskli-ga rättigheter, sedan ekonomiska investeringar ochutveckling. Företagen kan spela en viktig roll. Densvenska regeringen borde lära av ochGlobal Compact som har bildats inom FN - ett sam-arbete mellan regeringar, internationella organisatio-ner och företag för att slå fast etiska koder och främjautveckling, mänskliga rättigheter och miljön.Fru talman! Låt mig belysa en annan dimensionav arbetet med mänskliga rättigheter och dess kopp-ling till bistånd och utvecklingssamarbetet. Mänskligarättigheter och utveckling delar en gemensam visionoch ett gemensamt mål, nämligen att garantera frihet,välstånd och ett människovärde för alla. Inom bi-ståndspolitiken borde mänskliga rättigheter vara såvälett medel som ett mål. Ekonomisk och social utveck-ling är nödvändigt för att man ska kunna upplevamänskliga rättigheter, och mänskliga rättigheter är enförutsättning för tillväxt och utveckling.Även om den talar om ett rät-tighetsbaserat bistånd tror jag att vi ännu tydligaremåste lyfta biståndet för demokrati och mänskligarättigheter. Det är alldeles för dåligt . Vi fokuse-rar alltför ofta på det materiella biståndet och glöm-mer de viktiga grundläggande förutsättningarna föratt samhällsresurserna ska kunna fördelas och åtnjutasav så många som möjligt, nämligen en demokratisksamhällsstyrning och en god respekt för mänskligarättigheter. Mänskliga rättigheter är ett mål i sig.Ett annat område där vi måste lyfta MR-perspektivet är säkerhetspolitiken. Alltför ofta talarregeringen, och ibland även vänstern, om folkrättensom något statiskt och om i begränsandetermer. I stället för att fokusera på grova brott motmänskliga rättigheter och vad vi kan göra för attskydda människor i nöd hänvisar regeringen till denföråldrade säkerhetsdoktrinen och en folkrätt i re-striktiva termer.Nej, regeringen borde hårdare driva en rättsut-veckling som sätter människors säkerhet i centrumoch inte enbart staters säkerhet. Vi kan inte tillåta attenvåldshärskare bakom suveränitetsprinciper förbry-ter sig mot enskilda människor, och vi kan inte stilla-tigande se på när folkmord sker, det kan väl ingengöra.En viktig del av vår diskussion har handlatom den historiska synen på folkmorden på assyrier,syrianer, kaldéer och armenier. Där har vi kristdemo-krater inte ansett utskottsmajoritetens skrivning till-räckligt tydlig och klar. Därför har vi bifogat ett sär-skilt yttrande som också och harställt sig bakom, som vi här har hört. I yttrandet skri-ver vi:"Det är viktigt att det genomförs en förutsätt-ningslös och oberoende internationell forskning omde folkmord som drabbade minoriteterna i det otto-manska riket. Den turkiska regeringen har, liksomalla regeringar, ett ansvar att uppmuntra och under-lätta historisk forskning samt fritt tillträde till histo-riska arkiv. Vi menar att det är viktigt för Turkietsanpassning till EU att visa stor öppenhet när det gäl-ler klarläggande av händelser av stor vikt i landetstidigare historia. Ger ovan nämnda forskning beläggför misstankarna om folkmord även på assyri-er/syrianer liksom kaldéer måste detta också erkännasav och världssamfundet." Vi kristdemokraterkommer att rösta "gult" när den frågan kommer upptill omröstning i dag.I det här sammanhanget vill jag också nämna attvi kristdemokrater har skickat ett protestbrev till denturkiske ambassadören när det gäller rättegången motfader från där vi kräver atträttegången mot honom måste läggas ned. Det måstefinnas yttrandefrihet i . Det som håller påatt ske är ett tydligt exempel på att yttrandefriheteninte fungerar.Fru talman! Avslutningsvis är det två viktiga prin-ciper som jag vill belysa. Till att börja med behövsdet ett skifte och en attitydförändring när det gällerinställningen till det internationella arbetet med demänskliga rättigheterna. Alldeles för ofta har dethandlat om att peka ut syndaren, bestraffa dem sominte följer och att införa sanktioner mot demsom bryter mot de mänskliga rättigheterna.Det är naturligtvis viktigt att det finns rättsliga åt-gärder att vidta då brott mot internationella lagarbegås, men när det gäller att främja mänskliga rättig-heter behövs det en ökad användning av positivaverkningsmedel. Samarbete och stöd måste bli meraav ett ledord.Sedan tror jag att lika viktigt som det är att främjamänskliga rättigheter är det att öka förståelsen förandra kulturer och regioner. Det finns en uppenbarrisk att uppfattas som enbart elleralltför västerländska. Därför måste spridningen av demänskliga rättigheterna kombineras med strukturerför ett interkulturellt utbyte. Det behövs även en öd-mjukhet inför andra människors kulturella seder ochbruk. Olika metoder och tillvägagångssätt i andraländer behöver inte betyda skillnader i värdegrundeller i synen på mänskliga rättigheter. Olika demo-kratiska samhällssystem behöver inte betyda att rättentill politisk delaktighet och åsiktsfrihet kränks. Olikavälfärdsmodeller och olika skolsystem behöver inteheller betyda att rätten till ekonomisk utveckling ochutbildning inte respekteras.I arbetet för de mänskliga rättigheterna måste vidrivas av både kamplust och samarbetsvilja, liksomav både ödmjukhet och förståelse inför andra männi-skors kulturer. Alla människors lika värde gäller!Avslutningsvis vill jag säga att när det gäller re-servation 8 under mom. 63 stöder också vi kristde-mokrater den reservationen. Vi står också bakom detsärskilda yttrandet som gäller utvecklingen i . Iövrigt stöder vi utskottets förslag i betänkandet.Anf. 82 () replik:Fru talman! Det är bra att tar uppfallet med prästen . I flera pressmed-delanden har alla riksdagspartier skrivit under upp-maningen om stöd för och att åtaletmot honom ska läggas ned.Partiledaren för , ,har tillsammans med bl.a. historiker skrivit under ettupprop där man erkänner att det har skett ett folk-mord på armenier, syrianer, assyrier och kaldéer. Detstod klart och tydligt att det var ett historiskt faktumoch att bör erkänna att detta folkmord harskett. Varför gör en annan bedömningän partiledaren ?Anf. 83 () replik:Fru talman! Det är riktigt och viktigt att vi agerar ifallet fader . Det finns inte skäl för atthan ska dömas i en rättegång för det som han harsagt. Vi måste fortsätta att agera tills han släpps friigen, och vi ska använda alla goda tänkbara medelsom finns för det. Jag tycker att det är väldigt bra attvi har så bred uppslutning kring detta.När det gäller frågan om folkmord vet jag intevilket brev som åsyftar. Men jag kansäga att vi i utskottet ser det som väldigt viktigt att viklarar ut den här frågan. Man skulle kunna säga attdet har blivit som ett öppet sår som vi måste rensaupp för att det ska kunna läka. Men vi har bedömt attdet bästa sättet att göra det är, som vi nämner i detsärskilda yttrandet, att se till att vi har mer fakta påfötterna för att vi ska kunna hävda och besluta detta iriksdagen. För att det ska få tyngd är det också viktigtatt vi är eniga i utskottet, men det blev vi inte. Detfanns inte underlag för det i de diskussioner som vihade, och vi har inte sett de belägg som jag menarbehövs för att vi ska kunna göra det ställningstagan-det.Jag tror att det har begåtts ett folkmord, men jaghar inte de bevis som jag behöver för att kunna ställamig bakom reservationen.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra att protesterat mot den turkiske ambassadörens brevsom han har skickat till utrikesutskottets ledamöter,där han skriver att vi ska rösta emot en sådan motion.Turkiet blandar sig i vad vi ska säga här i riksdagennär de inte har något med det att göra.När vi behandlade en motion somhandlade om armenierna var vi eniga, precis som JanErik säger. Det här är en del av det folkmordsom drabbade just assyrier, syrianer och kaldéer.Yusuf Akbulut är anklagad just för att han sagt detta.Varför gör ni inte samma bedömning som ni gjordeförra året? Det är beklagligt att integör det.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag vill ytterligare till det som jag sa-de om behandlingen av fader säga attvi har bett att få träffa ambassadören för att få endiskussion med honom. Sedan vill jag tillägga attäven jag har varit i och ett antalgånger just på grund av min oro för de brott motmänskliga rättigheter som jag uppfattar begås där.Det är viktigt att det som vi säger och gör från ut-skott och riksdag inte får ge anledning att uppfattassom att vi faller undan för påtryckningar, hot elleruppfattningar utifrån, utan vi måste ta ställning uti-från det faktaunderlag som vi har och som vi kanbedöma är objektivt, giltigt och riktigt.Jag tycker också att det är viktigt när vi tar ställ-ning att vi försöker att se hur vi kan komma fram lösning på frågan. Det viktigaste är inte att göra enmarkering som inte leder till ett resultat, utan det äratt försöka att se till att vi får ett faktaunderlag somgör att vi gemensamt i kan fastställa om ensådan utredning som vi förordar handlar om folk-mord. Då ska vi kunna vara helt överens i riksdagenoch gå vidare med det. Då kan det också hända någoti frågan om Turkiet.Anf. 86 ():Fru talman! kan tjäna som modell och in-spirationskälla för demokratiseringen av hela denkinesiska kultursfären. är den första varaktigaoch fullvärdiga demokratin i historia.När har gått frånauktoritärt styre till demokrati och fria val med re-spekt för mänskliga fri- och rättigheter, har ledarna iPeking sökt befästa sin makt med våld och förtryck.När fortfarande har att ta stegettill marknadsekonomiska institutioner har Taiwanredan nått fram. När jämställdheten i harkommit så långt att av ministrarna är kvinnor,försvinner fortfarande tusentals och åter tusentalsflickebarn i Kina.Att demokratiseringsprocessen i verkligenär genomgripande visas av att oppositionen till dettidigare statsbärande partiet, Koumintang, har vunnitoch erhållit landets högsta politiska ämbeten. Förstvann han borgmästarposten i huvudstaden ochi senaste presidentvalet också presidentposten.När president överlämnade maktentill oppositionens vinnande kandidat det som symbol för mognaden i landets demo-kratiseringsprocess.Att har försökt styra demokratiska val igrannlandet är särskilt allvarligt. I stället föratt respektera folkets vilja försöker Folkrepublikensregering att skrämma människor till efterrättelse.Taiwan visar också att sunda värden ger förutsätt-ningar för långsiktig tillväxt. Landets betoning påsmåföretagande, kunskapsuppbyggnad och folkbild-ning, och demokrati,mänskliga rättigheter och marknadsekonomiska in-stitutioner har grundlagt en lika långvarig som starkekonomisk tillväxt. är en av världens 20största ekonomier, vars handel är av stor betydelse förSverige.I taiwanesisk utrikespolitik har uppvärde-rats , vilket jag välkomnar. Det ärcentralt att och kontinuerligt markerarsitt stöd för den taiwanesiska demokratin inom dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Den ärnämligen satt under hård press av FolkrepublikenKina.När 1996 höll sitt första fria presidentvalhotade landet med invasion, försatte armén ihögsta beredskap, höll flottövningar i ,placerade ut robotar och avfyrade också missiler motTaiwan. Sammanlagt lär det röra sig om 100 missilersom har avsänt i Taiwansundet.Kina har också vid ett antal andra tillfällen gjortallt för att påverka valdebatten i . Under detsenaste presidentvalet, , då bl.a. förhållandettill diskuterades, hotades ånyo medinvasion och militära maktmedel. Men i stället för atthuka under hoten genomförde ytterligare ettlyckat demokratiskt presidentval. Demokratin stärktesdärmed.Det som fruktar är förmodligen det goda ex-emplets makt. Framgångssagan visar att de-mokrati av västerländsk modell, marknadsekonomioch respekt för mänskliga rättigheter alldeles utmärktlåter sig kombineras med kinesisk kultur. Så varförska bara dryga 20 miljoner kineser och inte 1,3 mil-jarder åtnjuta dessa värden?Sverige har och bör ha en ett-Kina-politik. MenSverige bör inte behandla och som omde vore lika goda kålsupare. måste hävdayttrandefrihetens, demokratins och rättsstatens fun-damentala och universella värden, liksom att hot ommilitärt våld från sida måste avvisas.De militära hoten kommer nämligen enbart från etthåll, och det är från . haringa offensiva ambitioner. Dem avskaffade man re-dan 1991, , men har dem fortfa-rande kvar.I alla sammanhang hyllar folkens rätt att ival välja sin väg. Detta gäller i all synnerhet förTaiwans folk som i fria val kan uttrycka sin uppfatt-ning.Ledningen i måste inse att man bara genomatt demokratisera sitt land kan locka till åter-förening. Många människor i önskar en åter-förening med , men knappast någon är beredd attoffra demokratin och den personliga friheten för den.En återförening måste ske på demokratisk grund.Fru talman! Det är centralt att i alla sammanhangdär det är möjligt låta vara delaktigt i inter-nationellt samarbete. Sjukdomar känner inga gränser.När det gäller kunskap, information och forskning omhälsofrågor är det extra viktigt med samarbete.Taiwan bör därför få komma med i samarbetet kringhälsofrågor i WTO.Fru talman! President har valt att stärkakontakterna med och stödet för de asiatiska demokra-tierna , och under måttot"Vännerna först". ses numera som en strategiskkonkurrent som bör behandlas med betydande tydlig-het. Jag tror att det ligger en del i detta. kon-ventionella och nukleära upprustning, liksom de gra-va brott mot mänskliga rättigheter som regimen sva-rar för kräver stor tydlighet i omvärldens reaktioner.De problem som inte löses kan komma att blioöverstigliga i ett längre perspektiv.Att har en snabb ekonomisk tillväxt och sä-kerligen kommer att ha stor betydelse som handel-spartner får inte tillåtas mildra kritik närsådan är befogad. Förhoppningar om framtiden görinte att vi kan strunta i ansvar att påtala kränkningarav mänskliga rättigheter och landets militära rust-ningar. ska mätas med samma måttstock somalla andra länder.Vi vet att oppositionella förtrycks, oliktänkandeförtrycks och människor interneras och förföljs avregeringen. Yttrandefrihet finns över huvud taget inte.Tusentals människor fängslas för kontrarevolutionärverksamhet. 200 000-250 000 personer, dvs.