prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — Men när man då serpå konsekvenserna av delvis ganskariktiga resonemang kommer vi fram till det som bl.a.vi i talar om, nämligen att vi behöverolika kurser beroende på engagemang, intresse ochbegåvning hos eleverna. Annars blir skolsystemetfaktiskt ohederligt mot eleven om man säger att densom har läst ett sådant här infärgat kärnämne harprecis samma möjligheter att plötsligt börja läsa ma-tematik eller engelska på som en somhar läst en studieförberedande kurs. Men det varintressant att höra resonemang. Pånågot sätt tycker jag att han närmar sig det som bl.a.vi i diskuterar.Anf. 218 () replik:Herr talman! Vi vill ju gå ännu längre.Vi vill ha en individuellt anpassad undervisning. Manska alltså kunna anpassa form och innehåll efter varjeelev, så att det passar. Det enda som hindrar detta ärväl att man lite för envist har fixerat det hela vid enbetygsättning som kräver vissa kriterier som gör attdet blir likriktat, och det bromsar den här utveckling-en. Men jag tycker att det här är utmärkt.Jag tänker inte ge mig in på dem som stängdeskolan. Det är så speciella betingelser för varje skola.Det finns skolor som förstörs på olika sätt. Det hand-lar om sönderslagna rutor, klotter och möbler somligger söndertrasade i en hög osv. Min erfarenhet äratt man sällan ser sådant på skolor där det finns ettstort elevinflytande. Jag tror att det är en viktig punkt.Om eleverna får ett större inflytande i gymnasiet ochtillsammans t.ex. får ta hand om skolans utseende -de ska inte bara ha ett stort inflytande på sin egenstudieplan utan på hela skolans verksamhet - kommerde här problemen att lösas mycket lättare. Då är detviktigt att man har med alla. Ingen får lämnas utanföri det arbetet. Det är också ett mål som det är värt attsträva mot, ett elevinflytande där alla känner sig del-aktiga. Jag tror att den skola som har det löper väldigtliten risk att drabbas av det här som vi nu fick seexempel på.Anf. 219 () replik:Herr talman! Just brukar framhål-las som en skola som har lyckats förbättra sin situa-tion kraftigt på bara . Där är det ju en kombi-nation av elevinflytande och ganska kraftigt fastställ-da normer och regler som eleverna har varit med omatt utarbeta.Gunnar säger att idealet är ett individuelltprogram för alla. Jag tror egentligen att det är svårtför någon att säga någonting emot det. Men trorverkligen , som har goda erfarenheterav vad som krävs för att läsa traditionella akademiskautbildningar, att man kan kombinera individuellastudieprogram för alla i gymnasieskolan med måletatt alla ska vara behöriga för högskolan direkt eftergymnasiet?Anf. 220 () replik:Herr talman! Jag får dela upp det här i två delar.För det första tror jag att alla elever kan lämnagymnasieskolan och säga att det var en bra skola fördem om vi har en individuellt anpassad skola. Där-med tycker jag väl att det största målet är uppnått.För det andra tror jag att eleverna har så pass storsjälvkännedom och vet ungefär vad de vill när de harlämnat en sådan gymnasieskola att det här med behö-righeten inte är det stora problemet. Vi får alltså haett antagningssystem i stället där man tittar på vadeleverna kan, motivationen, intresset och om de ärlämpliga för det yrke som de nu söker en utbildningtill. Då faller det här envisa stirrandet på betyg, behö-righet, summa, poäng och sådant. Det är inte intres-sant. Jag tycker inte att man ska prata om behörighetpå det sättet.Anf. 221 ():Herr talman! Det är väldigt intressant att lyssnatill filosofiska när han står här ochlägger fram sina förslag. Vi i ställer upppå väldigt många av dem. Det handlar bl.a. om dethär med att estetiska ämnen måste lyftas upp och ska prata estetik. Då tänker jag lite grann påTullängsskolan i som jag har nämnt ett pargånger under debatten. Där finns just detta. Förutomatt man har lärlingsutbildningen och teorin varvad harman väldigt mycket livsåskådning för att bygga uppsjälvförtroendet. Det är oerhört intressant.Gunnar talade väldigt mycket om betygen.Jag tycker egentligen, precis som , attdet är fruktansvärt att bli klassad som icke godkänd.Det är ett fruktansvärt betyg, så man kanske kan re-sonera om det och fundera på att hitta något annat.Jag funderar lite grann på det här med att det inteska finnas betyg. sade att alla i och försig ska komma in på nationella program, men hur ärtanken om den här möjligheten inte finns? Man skaalltså på något sätt söka till gymnasium eller kanskevidare till högskolan och har inga betyg. Ska det varaintagningsprov, eller ska man samtala med föräldraroch elever om vad lärarna har sagt på utvecklings-samtalen? Vilka idéer har ?Anf. 222 ():Herr talman! När det gäller övergången frångrundskola till gymnasium tycker jag precis somKalle att det inte ska vara något annat än frittval som gäller. Eleverna känner på sig vad de klararav. Man väljer inte naturvetenskaplig linje om maninte riktigt har intresse för det och inte har baskun-skaperna. Det ska vara fritt val efter intresse. Gymna-sieskolan skulle orka med att erbjuda platser. Jag trorinte att det är någon platsbegränsning där som ärviktig.När det däremot gäller den högre utbildningenmåste jag skilja mig lite från som tyck-er att man även i det fallet ska eftersträva ett fritt val.Jag skiljer mig inte helt, bl.a. av det skälet att vi i vårtpartiprogram har sagt att man i första hand ska utökaantalet platser. Men det går inte av ekonomiska skälpå vissa utbildningar därför att de är så dyrbara. Detgäller t.ex. läkarutbildningen. Därför måste man haantagnings- eller intagningsprov - jag föredrar antag-ningsprov. Dem ska man ägna stor möda åt. Det är ju ett val som individerna gör. De bin-der upp sig för studiemedel som det tar hela livet attbetala tillbaka osv. Då måste man lägga ned stormöda på att göra antagningsprov som är bra, så att dehär människorna får rätt plats, kommer in på en ut-bildning, vet vad den handlar om, vad den leder tilloch också känner på sig att de klarar av den. Dethandlar också om och att det ur institutionens syn-punkt blir lämpliga läkare t.ex.Anf. 223 ():Herr talman! Det är ju tänkbara möjligheter. Mendå börjar man fundera. Det ska vara fritt val till gym-nasieskolan, och alla känner var de vill gå.Men landet är stort. Vi har många små gymnasie-skolor ute i glesbygden som inte har så väldigt myck-et att erbjuda. I förlängningen kan då inte den egnakommunen erbjuda det här osv. Vilka kriterier ska detvara? Hur ska man göra så att det blir det där friavalet någon annanstans när det inte finns några betyg?Ska det vara intervjuer då?Anf. 224 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Det är fortfarande talmannen som fördelar ordet.Anf. 225 ():Herr talman! Förlåt, det var inte min avsikt att gö-ra fel. Det var ivern.Frågan gällde övergången från tillgymnasiet. Man har ju sagt att man ska försöka till-godose förstahandsvalet. Dessutom är det så att man,när man tittar på i vilken utsträckning det här hartillgodosetts, ser att förstahandsvalet i nästan alla fallhar kunnat tillgodoses, så det är i praktiken inget stortproblem. Eleverna får sina förstahandsval i väldigtstor utsträckning. Jag tror inte att det här ska vållanågra bekymmer. Tack!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Jämställdhet inom utbildning och forsk-ningFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2000/01:UbU11Jämställdhet inom utbildning och forskning.Anf. 226 ():Herr talman! Jämställdhet mellan man och kvinna,mellan pojkar och flickor i skolan, i arbetslivet är ensjälvklar utgångspunkt i den moderata politiken.Respekten för varje människas förutsättningar, öns-kemål och livsdrömmar är grundläggande. Alla män-niskor har lika värde. Det är en ståndpunkt som vi idenna kammare är väldigt överens om men drar olikaslutsatser av.Hur ser det då ut inom utbildningens och forsk-ningens område i ? Har vi obalans mellankönen? Är något kön förfördelati klassrummet och vid ansökningar till högre tjänster?Svaret på dessa frågor är tyvärr ja.Vi har kommit långt i , men visst kan vi nålängre. Därför är det viktigt att politiken bidrar till attgöra det möjligt för varje människa att växa av egenkraft. Jämställdhet kan aldrig kommenderas fram,kvoteras bort eller lagstiftas om.Herr talman! Moderata samlingspartiet tror inte påkvotering som en metod att åstadkomma jämställdhetmellan könen. Därför motsatte och motsätter vi ossinrättandet av s.k. Thamprofessurer. Tanken är i själ-va verket undervärderande för det underrepresentera-de könet, i detta fallet kvinnorna.Som har angivit strider förfarandetvid tillsättningen mot EU-direktiven om lika behand-ling av sökande till statliga tjänster. 31 professurertillkom på detta sätt, ofta under stark lokal debatt. Detär en debatt som snarare skadar jämställdhetsarbetetän stärker detsamma.När det gäller kvinnliga professurer kan konstate-ras att föreskrifterna om jämställdhet följs av våralärosäten. Antalet kvinnliga professurer har ocksåtredubblats från 84 till 261.Linköpings universitet visar också i sin studie imeritvärdering av lärartjänster att kvinnor hävdar sigmycket bra i konkurrensen. Kvinnor fick i studien31 % av tjänsterna men representerade avde sökande. Kvotering är inte bara förkastlig utanockså helt omotiverad.Även om utvecklingen till synes går i rätt riktningvad gäller kvinnliga professurer dominerar fortfaran-de männen i antal. Vi menar därför att det finns an-ledning att göra en genomlysning av de senaste årensprofessorstillsättningar och studera om det finnsosynliga strukturer i det akademiska systemet sommissgynnar kvinnorna. Det är klara kriterier där t.ex.manliga nätverk är utgångspunkter.Kan det finnas andra värderingar som ligger tillgrund för tillsättning utöver de rent akademiska?Detta vill vi belysa, herr talman. Vi beskriver i vårreservation nr 8 tillsammans med detta.Herr talman! Jämställdhetsarbetet inom skolanmåste utgå från de olikheter som faktiskt finns mellanpojkar och flickor. Försök att bortse från sociala,kulturella och biologiska egenskaper leder fel. Jäm-ställdhet är ytterst en fråga om pedagogik. Det hand-lar om hur själva undervisningen går till, när mo-menten tas och att ibland kunna dela på pojkar ochflickor. passar det faktiskt bättre med idrott närman blandar och ibland när man är uppdelad.Vi kan också se att flickor underrepresenteras pånaturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Detta ärockså en följd av gamla mönster och är en ytterstotillräcklig insikt i vad som lockar till intresse. Härpågår dessbättre ett antal försök i landet där stimulansav det naturvetenskapliga blocket sker genom tidigtarbete vid skolan i ämnesområdet.Kungliga arbete med dets.k. Det är ett projektmed kontinuerlig fortbildning från lärare i årskursnoll, som vi ibland säger, till årskurs nio. Ett enkeltoch pedagogiskt material söker stimulera till intresseför naturvetenskap och teknik. De nyfikna ögonen påen nioårig flicka inför spännande experiment ochproblem ska fortsätta att vara nyfikna skoltiden ut.Här finns faktiskt hopp, även om utvecklingen gårlångsamt. Här kan givetvis också lärarutbildningen haen viktig uppgift.Herr talman! Förutom att försöka förmedla insik-ten om att jämställdhet är en fråga om kunskap ochpedagogik menar vi också att det aktiva valet av skolaär en kvalitetsfaktor i allmänhet. Det ger också för-äldrar och elever möjlighet att välja den skola sombäst tar till vara möjligheten att utveckla den unikakompetensen som eleven har. Skolor som inte arbetarjämställt kommer därför att få färre sökande när ele-ver som söker till skolan upptäcker att man där intearbetar med varje elevs bästa för ögonen.Herr talman! Jämställdhet inom skola och utbild-ning är en pedagogisk fråga men också en fråga omatt acceptera olikheter. Därför vill jag avsluta med attyrka bifall till reservation 1 under punkt 1.Anf. 227 ():Herr talman! Vårt samhället är genomgåendestrukturerat så att män är överordnade kvinnor. Kvin-nor diskrimineras på grund av sitt kön, och kvinnorshandlingsutrymme begränsas systematiskt. I ekono-mi, kultur och politik står mannen som norm. En avgrundförutsättningarna för detta kvinnoförtryck ärden sociala konstruktionen av kön, genus. Kvinnoroch män förväntas helt enkelt göra olika saker, ochdet män gör förväntas och betraktas vara mer värt.Låt mig inleda med att säga att en av de formule-ringar jag kunde höra användaförvånade mig mer än vad de flesta har gjort, och detvill inte säga lite. Jämställdhet kan aldrig lagstiftasom, var formuleringen. Jag kan har hört fel. Jag fin-ner det väldigt förvånande att någon i denna kammarei så fall i grunden ifrågasätter att vi kan ha en jäm-ställdhetslag.Skillnaden mellan höger och vänster finns klartuttalad i motion, som nämnde i sitt anförande: "En modern jäm-ställdhetspolitik försöker inte förneka eller utplåna deolikheter som finns mellan flickor och pojkar avseen-de kulturella, sociala och biologiska egenskaper, utanfrågar i stället hur skolan skall kunna ta hänsyn tilldem, för att därigenom ge varje individ möjlighet attutveckla sin fulla potential." Alldeles oavsett riskenför syftningsfel i den meningen säger den också enhel del om synen på jämställdhetsfrågor.Jag tog upp samma formulering i förra årets de-batt med . Då hade han vissa svårig-heter att reda ut begreppen, eller han försökte välegentligen inte. tänkte jag göra ett nytt försök medAnders . Jag frågar igen: Om vi lämnar debiologiska egenskaperna därhän för tillfället, kanAnders då förklara vilka kulturella och soci-ala egenskaper grundade på kön som moderaternaanser inte ska ifrågasättas?Herr talman! Utbildningsväsendet är genomsyratav genussystemet. Eftersom en stor del av barns ochungdomars fostran och socialisering sker i skolan ärdenna institution också en av de bärande för bevaran-det av kvinnors systematiska underordning.Samtidigt utgör utbildningsväsendet en nyckelin-stitution i kampen för ett jämställt samhälle. Genomatt skolledare, lärare och övrig personal skaffar sigmedvetenhet om dessa maktstrukturer och engagerarsig för att utmana dem kan skolan bli en plats därungdomar och barn ges möjlighet att ifrågasätta destereotypa könsroller som förmedlas i kulturen, re-klamen och hela det övriga omgivande samhället.Vänsterpartiet vill öka valmöjligheterna för kvin-nor och män och öka möjligheten att göra reella valsom inte är könstypiska. Vårt mål är att kön inte skavara en begränsning eller ett hinder under uppväxten,eller senare i livet. Ytterst handlar det omatt inse att frågan om kön också är en fråga om makt.Därför är det betecknande att ordet makt över huvudtaget inte återges någonstans i dagens betänkande.Det betyder att det är en bra bit kvar innan dennainsikt till fullo återfinns också här i riksdag.Herr talman! har i radmotionerat om att skolor bör anordna träning i femi-nistiskt självförsvar för tjejer. Vi vet att behovetfinns, och vi känner till många av de initiativ som tas.Flera skolor har redan inlett sådan verksamhet medstöd av skolledningar och under ledning av utbildadeinstruktörer och samtalsledare, och resultatet har varitmycket positivt.Under den tid som har gått under det senaste årethar vi mottagit ett starkt stöd för våra förslag. Kurato-rer, lärare, föräldrar och framför allt elever har hörtav sig och berättat att de tycker att det är självklart attfeministiskt självförsvar bör finnas i skolan. Flerungdomsorganisationer driver frågan aktivt. UngVänster, Unga Örnar i och SSU hör tilldessa. Det har rent av ryktats att det i liberala ung-domsförbundskretsar viskas lite grann om frågan. Detvore välkommet om man där tog tydlig ställning. Dethar också inkommit motioner från såväl miljö-partistiskt som kristdemokratiskt håll till stöd försjälvförsvarsträning i skolan.Låt bara bara påminna om vad det ärvi talar om här. Vi avser inte att skolan ska lära ut hurman slåss i allmänhet. Det handlar lika mycket ompsykiskt som fysiskt självförsvar och att helt enkeltskapa en känsla av att man har rätt till sin egen kroppoch inte ska tolerera kränkningar. Vi menar att det äroerhört viktigt för unga tjejer att i grupp få samtalaom sina erfarenheter och inse att man inte är ensamom att drabbas. Genom detta skapas en känsla avsamhörighet mellan unga tjejer där det helt enkelt inteär acceptabelt med några former av sexuella trakasse-rier. Det handlar om att få sätta ord på vad man upp-levt och upplever, att se det strukturella i mäns tra-kasserier av kvinnor, att inse maktdimensionen i detoch att man aldrig själv bär ansvaret för ett över-grepp. Det handlar också om att få kunskap om vilkarättigheter man egentligen har.Under sådan här träning i feministiskt självförsvarfår man också lära sig att använda sitt kroppsspråkoch sin röst så att man stärker sitt uppträdande ochsjälvförtroende. Det handlar om att ta plats och krävautrymme. Det gäller att undvika att hamna i en farligsituation, och om man råkar hamna där gäller det attsnabbt kunna ta sig därifrån.Herr talman! Utskottet svarade något mer po-sitivt på vår motion . Visserligen uppgerman främst självklarheter som att "skolan anvisarvägar att genom samtal lösa konflikter och motsätt-ningar". Men har man gjort det lilla men inteobetydliga tillägget: "Det bör påpekas att det stårskolorna fritt att anordna träning i självförsvar förflickor om sådan utbildning efterfrågas. "Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga att enpartikamrat kommenterade just det här citatet medorden det är droppen som urholkar stenen. Det kanligga någonting i det. kan man konstateraatt utskottets och kammarens besked till alla landetsskolelever är att det är fritt fram att kräva självför-svarsträning på sin egen skola. Min och Vänsterparti-ets uppmaning till dem är att verkligen göra det.Verkligheten förändras inte särskilt mycket bara ge-nom parlamentariska krav och debatter i kammarenen sen kväll. Vi nöjer oss inte heller med att vänta påatt droppen har urholkat stenen. I stället agerar viutomparlamentariskt och underifrån på landets skolor.Det är där den verkligen kraften till förändring ligger.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 un-der punkt 3.Anf. 228 () replik:Herr talman! Låt mig först ta upp den reservationsom har skrivit här. Det som ni arbetarmed, att ska fatta beslut om självförsvar-sträning i våra svenska skolor, är smått rart. Jag hållermed om att det är ett problem att flickor i vårt landblir utsatta på olika sätt. Det är fullständigt oaccepta-belt. Men är det verkligen uppgift att fattabeslut på den nivån? Det ifrågasätter jag starkt. Såkan det rimligen inte vara. Droppen som urholkarstenen får nog hålla på ett tag till innan riksdagsmajo-riteten bestämmer sig för att gå in på sådana detaljni-våer. Sådan ordergivningar till förefallermig orimliga.Sedan frågades det om jämställdhet. Man kommerju till skolan med kulturella skillnader. Jag kan ut-trycka det på ett annat sätt. Man kommer till skolanmed olika ryggsäckar, erfarenheter och kunskaper.Visst är det så. Man kommer från olika familjer medolika vanor, olika intressen osv. Man har vanan attläsa böcker eller inte läsa böcker, se på film, gå påidrott, gå på kulturella evenemang och annat. Sådanser verkligheten ut, och det måste man ta hänsyn till iskolarbetet. Därför menar vi att det är en pedagogiskfråga.Anf. 229 () replik:Herr talman! Om man i någon debatt ska avslöjanär härskartekniken används är det väl just i en debattom jämställdhetsfrågor. Ett förlöjligande skulle detkunna kallas att kalla någon annans förslag för småttrart.Men låt mig också besvara de frågor AndersSjölund ställer. säger att man kom-mer till skolan med olika ryggsäck. Det är alldelesriktigt. Ifrån det vi föds har vi börjat skapas till mänoch kvinnor, till manligt och kvinnligt genus. Det ärdet som är ett av problemen enligt min och Vänster-partiets uppfattning. I begreppet kön ligger ocksåmakt. Den fråga som jag ställde till om han kunde nämna några kulturella och socialaegenskaper som är grundade på kön och som han inteanser ska ifrågasättas. Vi kan nämna ett stort antalolika kulturella och sociala egenskaper som är grun-dade på kön. nämner flera av dem.Det är inte problemet. De är alltför många. Min frågatill är: Vilka kulturella och socialaegenskaper grundade på kön ska inte ifrågasättas? Nuhar en sista chans att svara på dennafråga.Anf. 230 () replik:Herr talman! Först och främst ser jag inget pro-blem med att det är skillnad mellan man och kvinna,tvärtom. Det är väl alldeles utmärkt att det är på detsättet. Men försöker ju sudda ut de härskillnaderna. Jag tycker att man ska ta till vara deskillnader som finns mellan man och kvinna. Jagtycker att det är utmärkt att vi kan göra det.Anf. 231 () replik:Herr talman! Jag noterar att trotsallt inte är förmögen att svara på frågan. Han kan intenämna en enda kulturell eller social egenskap, somordet nämns i motion, som vi inte skaifrågasätta. Däremot vill han berätta för mig att hanpersonligen tycker att det är utmärkt att man ser skill-nad på män och kvinnor. Detta är inte något som minfråga har berört. Jag tror att djupet i frågan möjligenär sådant att inte heller förmår attbesvara den.Låt mig återkomma om formuleringenfinns kvar än en gång i motion. Härskiljer vi oss i grunden när det gäller vad jämställdhethandlar om, menar jag.Anf. 232 ():Herr talman! Om människo-syn vore förverkligad i vårt samhälle skulle det intebehövas några jämställdhetsplaner, några kvinnoför-bund eller rörelser av den här sorten. I vår människo-syn har alla samma värde, och alla har rätt att varaolika och ska bemötas efter de olika behov och förut-sättningar som finns.Men är inte samhället format efter en sådanmänniskosyn. Därför får vi alla dessa eländesbeskriv-ningar omkring skillnaden mellan män och kvinnor.Jag skulle redan här vilja säga att skillnaden mellanmän och kvinnor också är missvisande.Frågan är om det är inte är skillnaden mellan manligtoch kvinnligt som det handlar om.Det finns tyvärr en rad strukturer som åsidosättervissa människors värde och genomslagskraft på olikasätt. Därför behöver också och ett jämställdhetsprogram. Fråganom jämställdhet är egentligen en värdegrundsfråga.På morgonen tänkte jag på den här debatten.Det är klart att man blir lite förundrad när man hör dehär resultaten gång efter annan. Kvinnor tjänar 4 000kr mindre än männen för samma arbete,och det behöver åtgärdas. Det måste ske förändringar.Vi vet också att mobbning väldigt ofta har med dettaatt göra.Vad är det som vi ska skapa egentligen? För ossinnebär det inte att något av könen ska inta en sär-ställning. Alla ska tvärtom behandlas lika utifrånpersonliga olikheter.Herr talman! Jag är orolig för att alltför mångasärlösning i förlängningen kan bli segregerande ellerdifferentierande i sig. Genom att dela uppoch tala om det ena eller andra könet i stället för atttala om människor i sin helhet riskerar vi att konser-vera olikheter snarare än att bekämpa dem. Ett sådantförhållningssätt har naturligtvis konsekvenser.Vi håller med flera av reservanterna i deras reser-vationer när det gäller sakfrågan, eller rättare beträf-fande syftet med ställningstagandet. Men vi tror interiktigt på metoden att hantera dem på det sättet. Vimenar att vi måste inse att en rad av de problem vi nubrottas med också är ett arv från gammal tid ochkommer att försvinna . Då tänker jag t.ex. påsnedfördelningen inom professorerna. Det var färrekvinnor som kunde genomföra forskarutbildning ochakademisk karriär tidigare. Det här får fortfarandekonsekvenser eftersom flera av dem som tidigare blevprofessorer faktiskt besitter en rad av de tjänster somfortfarande finns.Herr talman! Vi har fortfarande kvar strukturellaproblem. Femårsgränsen i samband med doktorsexa-men är ett sådant problem. Det är en klar kvinnofällasom bör tas bort. Det finns andra strukturella förhål-landen som innebär olikvärdiga förhållanden mellanmän och kvinnor. Och det måste åtgärdas.Samtidigt måste vi se på den reella situationen. Vihar också en rad förslag och beslut som har kommit.Men i realiteten slår de ändå på ett ojämställt sätt. Detmåste man titta på.