prot · GO09106 · 2001-05-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:106Tisdagen den 8 majKl. 14.00 - 16.2518.00 - 20.18Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 2 maj.2 § Svar på interpellation 2000/01:381 om Pa-lestinaflyktingarAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvilka initiativ jag är beredd att ta för att förbättra denfinansiella situationen för för depalestinska flyktingarna och effektiviteten i dessverksamhet. har vidare frågatvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att för ska kunna full-följa sin viktiga uppgift.Jag vill börja med att säga att jag delar oro över det kraftigt försämradeläget på de palestinska områdena. Situationen för depalestinska flyktingar som befinner sig i området ärsom ett resultat därav mycket svår.UNRWA skapades 1949 som ett temporärt organ,i väntan på fred i , med uppgift att biståde palestinska flyktingarna. UNRWA:s konstruktionsom en temporär organisation detfaktum att organisationen verkar i en starkt politise-rad miljö har bl.a. fått till följd att sedvanliga organför styrning av organisationen i praktiken saknas.Generalkommissarien, dansken , lederUNRWA:s arbete. Därutöver har UNRWA en rådgi-vande kommission med tio medlemsländer, som mötsen gång per år.Detta har i sin tur bl.a. lett till att styrningen avoch insynen i organisationens verksamhet, förvaltningoch finanser har försvårats. Vi har, såsom en avUNRWA:s absolut största givare och som engageradeför de palestinska flyktingarna, tillsammans medandra givare drivit frågan om en effektivare styrningav UNRWA.Vi har t.ex. verkat för att de två årliga möten somUNRWA ordnar med givar- och värdländer ska få entydligare och mer strategisk struktur. Vi har fått gehörför detta, och mötenas funktion som rådgivande organåt organisationen har förbättrats.I syfte just att förbättra och effektivisera sin re-sursanvändning och skapa en öppen och ansvarsta-gande organisationskultur inledde UNRWA för någraår sedan en reformprocess. Denna process har lett rad tydliga förbättringar i UNRWA:s interna styr-ning som en del återstår att göra, och re-formprocessen pågår därför fortfarande. stö-der och välkomnar dessa nödvändiga reformer.Sverige kommer att hålla ett gemensamt EU-anförande vid det kommande givar- och värdlands-mötet i varvid vi återigenkommer att betona vikten av att UNRWA blir eneffektivt fungerande organisation.Som ett led i reformprocessen och i syfte att för-bättra UNRWA:s finansiella situation öppnade orga-nisationen ett kontor i . Syftet med detär bl.a. att knyta närmare kontakter med nuvarandeoch potentiella givare för att öka och bredda givarba-sen.En breddning av givarbasen är något som Sverigestöder; UNRWA:s budget finansieras nästan helt ochhållet med frivilliga bidrag, som till största delenkommer från en mindre krets länder med , ,och i spetsen.Sverige är alltså en av UNRWA:s största givare,med ett årsbidrag som uppgår till 160 miljonerkronor. Vårt bidrag ges i princip obundet, till skillnadfrån många andra länders bidrag. Vi anser att ettobundet bidrag ger UNRWA största möjliga flexibi-litet och förutsägbarhet och bäst svarar mot organisa-tionens behov. Dess verksamhet medför relativt kon-stanta löpande kostnader och kan svårligen härledastill olika projekt, varför öronmärkt projektstöd försvå-rar för UNRWA att få en del av sina kostnader täckta.Hit hör t.ex. löner. Vi uppmanar därför andra stateratt överge öronmärkningen av bidragen till UNRWA.En lösning på den palestinska flyktingproblemati-ken är en av kärnfrågorna i fredsprocessen. Sverigeoch EU anser att denna fråga måste lösas i förhand-lingar mellan parterna.FN:s för ,UNCCP, har i praktiken slutat fungera. De registeroch arkiv som UNCCP har sammanställt bedöms varamycket värdefulla, men de kommer att behöva upp-dateras och kompletteras den dag de kommer tillanvändning. Frågan om kompensation bedöms varaett av elementen i en slutstatuslösning på flyktingfrå-gan, och frågan om hur UNCCP:s material ska kunnaanvändas som basis för kompensation till de pales-tinska flyktingarna kommer antagligen att hanterasinom ramen för slutstatusförhandlingar.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar ministern för svaret. Bak-grunden till interpellationen och problematiken kän-ner vi ju till. Problemet med Palestinaflyktingarna harpågått i decennier.Anledningen till att jag ställde denna interpella-tion nu är bl.a. att vi - riksdagsledamöter från varjeparti - var nere i området för . Dåhade vi på plats tillfälle att besöka flyktinglägren. Defrågor som då ställdes var ungefär de frågor som jagställer här.Det finns ett underskott i UNRWA:s budget.Långsiktigheten saknas. Effektiviteten borde bli bätt-re.När UNRWA fick detta, och FN tog ansvaret engång i tiden, fanns det en miljon flyktingar. I det fyra miljoner flyktingar - alltså fyra gångerfler. Man är inne på en tredje, snart en fjärde, genera-tion som sitter i flyktingläger. Detta är en olyckligsituation. Man får ett samhälle i samhället. Det är heltenkelt ett konstlat samhälle som givarsamfundet för-söker hålla under armarna på olika sätt. Så uppleverjag, och vi som var där nere, det.I t.ex. är mer än hälften av de pales-tinska invånarna under , vilket i sig naturligtvisär en tickande bomb. Det är ungdomar som inte fården utbildning som de borde få och som inte får denerfarenhet från ett vanligt, civilt samhälle som deborde få.Vi ser inte någon lösning på den stora problemati-ken , utan det hela är fortfarande fastlåst. Manförtvivlar, för det går åt fel håll när det gäller att ord-na hela situationen. Därför måste det internationellasamfundet ta krafttag på ett helt annat sätt än i dag.De här ungdomarna och barnen måste nämligen få enannan framtid. Man förstår deras förtvivlan. Intifadansätter i gång, och det sker ur denna frustration.Jag vet att på olika sätt försöker bidra idenna situation. Men jag skulle vilja vädja till minis-tern att försöka driva på andra aktörer och andra län-der. Det är egentligen bara , , ochSverige som riktigt går in i detta allvarliga arbete.Grunden till det hela är från början ett FN-mandat.Därför måste FN och dess medlemsländer på ett heltannat sätt ta sitt ansvar - ekonomiskt, långsiktigt ochkonstruktivt.Ministern säger att det och på torsdagska ske en överläggning i . Det är ju ett ut-märkt tillfälle att lyfta de här frågorna! Jag skullevilja fråga ministern vilket budskapet från är och i överläggningarna i Ammansom rör Palestinaflyktingarna.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Den viktigaste frågan vid mötet när man ska diskutera läget för UNRWA ärnaturligtvis hur man ska kunna få ett tillräckligt gi-varstöd för att UNRWA ska klara sina uppgifter un-der den pågående krisen.UNRWA har ju fått ett gott gehör för sina krisap-peller. har man bett givarna om hjälp föratt klara den pågående krisen. Det har inneburit attSverige, förutom vårt stora bidrag på 160 miljoner,också har lagt till 3 miljoner med anledning av de härkrisappellerna. UNRWA:s skuld har kunnat minskamed tack vare det gensvar manhar fått ifrån givarna. Det kvarstår fortfarande enskuld på ca . Den vill man na-turligtvis också försöka få täckt, bl.a. genom att ef-fektivisera sitt eget arbete enligt de samtal vi har förtmed UNRWA:s ledning.Om vi ser till den ordinarie budgeten som liggerjust nu är det alltså svårt att klara de löpande utgifter-na . Det är detta som vi i bedömervara den viktigaste frågan att föra en diskussion omunder det här mötet. Det handlar om hur vi ska klaraden akuta situationen när det gäller UNRWA:s bud-get för innevarande år.Anf. 4 ():Fru talman! Flyktingsituationen för palestiniernaär ju så annorlunda än många andra flyktingsituatio-ner i världen. Den är väldigt speciell ur den syn-punkten att den pågår decennium tid har jag haft tillfälle att besöka olikaflyktingläger, och just flyktinglägren för de palestins-ka flyktingarna har den karaktären att man inte sernågot slut på själva situationen. Det gör att man måstearbeta på ett annat sätt än i vanliga flyktingläger. Vibesökte t.ex. familjer som kom till platsen , ochnu bor den tredje och fjärde generationen i sammahus. Det är detta som kräver en annan form av orga-nisation, uppläggning och långsiktighet.Jag tycker att det är bra att driver dettamed obundet bistånd eller obunden hjälp i det härsammanhanget. Det är omöjligt att, som andra ländergör, binda pengarna till vissa projekt och vissa åtgär-der. Det förrycker hela upplägget och möjligheten attha en långsiktig planering. Jag hoppas att Sverigefortsätter att driva detta och försöker att övertyga deandra länderna om att det är det sättet man måstejobba på för att få en större effektivitet och långsik-tighet.Visst ger mycket pengar, men jag ansernog att vi skulle kunna hjälpa till ytterligare. Detfinns ju ändå ett underskott i UNRWA:s budget.Även om ger 160 miljoner tycker jag att vi ivår biståndsbudget, som ju växer , ändå skullekunna fylla ut det där gapet. har i sittbudgetförslag lagt på ytterligare 20 miljoner. Om vihade fått igenom det hade man täckt upp det här un-derskottet. Då hade det varit klart.Nu har jag ytterligare en fråga som jag vill kom-ma in på. Detta gäller inte bara själva flyktingsitua-tionen, utan också den somFN tillsatte en gång. Den kartlade vilka åtagandenman skulle kunna göra för att ersätta de människorsom flydde. Detta finns alltså i ett program i FN:sarkiv. Jag tror att det är viktigt att man lyfter fram dehär sakerna för att visa på vikten av återvändan-deprogram. Om man aktualiserar de här sakerna igenkan det bidra till en diskussion och kanske ett hand-lingsmönster som leder till att de här människornakan återvända eller få ersättning enligt de arkiv somfinns och som gjordes upp en gång . Jag tror inte att de ska ligga och damma i FN:skällare, utan man ska lyfta upp dem och ta tag i denhär diskussionen igen för att peka på vad de här män-niskorna har drabbats av och vad de fick lämna engång i tiden.Jag skulle vilja fråga ministern om ministern ärberedd att aktualisera UNCCP:s uppgift i det härsammanhanget.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! UNCCP har i praktiken upphört attfungera. Detta organ arbetar inte längre. Däremot harju UNCCP ett oerhört värdefullt arkiv med oerhörtmycket data kring flyktingarna. Det är självfallet såatt det arkivet kan komma till stor användning dendag då vi har en slutstatuslösning på flyktingfrågan.Men EU:s och hållning när det gäller denlångsiktiga lösningen på flyktingfrågan är ju att detmåste bli en förhandlingsuppgörelse mellan parterna.Jag uppfattar att det är i ett sådant skede somUNCCP:s arkiv kan bli värdefullt och komma tillanvändning.Anf. 6 ():Fru talman! Låt mig knyta an till det sista omUNCCP:s roll i det hela. Det är precis som ministernsäger att det måste till en förhandlingsuppgörelse. Detär naturligtvis då som det kommer att ställas på sinspets. Men vad jag förstår är detta näst intill hemligahandlingar, och jag förstår inte riktigt varför det skabehöva vara det. Man skulle mycket väl kunna aktua-lisera detta för att peka på de värden, de egendomaroch annat, som de här flyktingarna en gång fick läm-na och för att lyfta upp det på bordet för en diskus-sion. Jag tror inte att man kommer runt det här pro-blemet om man inte även tar tag i den frågan.Jag tycker att det obundna biståndet är helt rätt,och det finns en viktig sak som jag skulle vilja föra indär. Det är bra med obundet bistånd, men det är ocksåviktigt med uppföljning och utvärdering för att dra derätta slutsatserna av hur det ser ut . Hur fungerar boendet? Hur ser det ut påden sanitära sidan? Hur är det med lönerna? Hur ärdet med effektiviteten? Den uppföljningen är otroligtviktig för att man ska kunna dra de rätta lärdomarna.Jag skulle vilja att höjde sin röst också närdet gäller att se på utvärderingssidan av UNRWA:sarbete. Den information vi fick när vi var där nere varlite oroväckande. Den pekade just på ineffektivitet.Man talade även om en viss risk för korruption i dehär sammanhangen.Det får inte bara vara så att biståndet är obundetoch man lämnar ut pengarna utan att komma tillbakaoch se hur dessa pengar har använts. Det är otroligtviktigt att de används effektivt så att de kommer dehär flyktingarna till del. Det är framför allt viktigt attde används för att förbättra barnens situation så att defår nytta av pengarna.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Vårt mål med att utveckla vårt eko-nomiska stöd till UNRWA är i första hand att breddastödet. Men beroende på utvecklingen på marken kanjag aldrig utesluta att vi behöver gå in med mer peng-ar. Det är också det som vi har gjort genom de härextra 3 miljonerna. Det var efter vädjanden frånUNRWA som vi beslutade att vi skulle lämna ytterli-gare bidrag.Sedan har vi frågan om hur resultaten ser ut. Vihåller på med en utvärdering för attutifrån den se hur en långsiktig planering för vårt stödtill och skulle kunna se ut generellt.Det här har försenats och försvårats av den pågåendekrisen. Som det ser ut nu kommer regeringen att taställning till mer av krisriktlinjer för en kortare periodän vad vi från början hade tänkt.Det här är, precis som harpåpekat, ett område där vi måste följa utvecklingenväldigt noga och även måste vara beredda att anpassavåra insatser till de akuta behov som finns. Samtidigtfår vi aldrig tappa långsiktigheten i vår planering, förockså den är oerhört viktig.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 2000/01:331 om mo-bila slakterierAnf. 8 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omjag har för avsikt att på något sätt påverka, förändraeller stimulera näringen till en förändring i riktningmot mobil och lokal slakteriverksamhet.Jag håller helt med när han på-pekar att långa transporter av slaktdjur är en olägen-het, men jag skulle vilja uttrycka det betydligt starka-re än så. Onödiga och långa djurtransporter kan inteaccepteras på det sätt som sker , och en föränd-ring måste till. Djur bör slaktas nära uppfödningsplat-sen, och om vi vill ha slut på de långa transporternabehövs fler lokala slakterier.Regeringen har redan vidtagit olika åtgärder påområdet. Vi beslutade att uppdra åt Sta-tens livsmedelsverk att inom sitt ansvarsområdekartlägga vilka svårigheter som finns för de småska-liga livsmedelsföretagen och vad som kan vara tillhinder för nyetableringar av sådana företag. förväntas föreslå åtgärder som kan bidratill ökad etablering av lokala och regionala livsme-delsföretag utan att livsmedelssäkerheten äventyras.En annan åtgärd är att regeringen den 1 mars 2001beslutade att tillkalla en särskild utredare för att utre-da frågan om onödiga respektive långa djurtranspor-ter samt slakt av djur nära uppfödningsplatsen. Utre-daren har bl.a. fått i uppgift att kartlägga vilka fakto-rer som styr var slakt äger rum och utreda och föreslååtgärder för att stimulera slakt av djur för konsumtionnära den plats där de föds upp. Som särskild utredareutsågs till beslutet att utreda frågan om onö-diga respektive långa djurtransporter samt slakt avdjur nära uppfödningsplatsen var att djuruppfödningoch slakteriverksamhet tenderar att koncentreras tillfärre enheter, vilket medför att djurtransporterna blirlängre. Långa och påfrestande transporter till slakteripåverkar både djurens välfärd och köttkvaliteten.Transporterna påverkar dessutom miljön negativt.Utbrottet av mul- och klövsjuka i har givitoss ytterligare skäl att se över livsmedelskedjan ochhur djur transporteras. För del har sjuk-domsutbrottet inneburit att vi har skärpt smitt-skyddsåtgärderna och ökat beredskapen inför hotet attsjukdomen skulle drabba även svenska besättningar.Transporter av klövbärande djur, både inom Sverigeoch över gränserna till , förbjöds av , och för att få transporterakrävs tillstånd av . För att kartläggakonsekvenserna av detta tillfälliga transportförbudhar utredaren, utöver det ursprungliga uppdraget,även fått till uppgift att utreda konsekvenserna av dettillfälliga transportförbudet. Hon ska bl.a. utreda omdagens slakteristruktur och transportmönster kanpåverka de ekonomiska konsekvenserna av det till-fälliga transportförbudet.Djurtransporterna i är ett problem sommåste hanteras på en EU-gemensam nivå. Djurtrans-porter har redan diskuterats två gånger i jordbruksmi-nisterrådet under det svenska ordförandeskapet, ochdet förblir en prioriterad fråga på dagordningen. Detbehövs en grundläggande förändring som gör attlånga transporter av slaktdjur ersätts med transport avkött eller slaktkroppar, och alla exportbidrag tilltransporter av levande djur måste upphöra. Det har iEuropa även höjts röster för att man internationelltmåste utreda transporternas roll i spridningen av mul-och klövsjukan.Det finns alltså flera skäl till att försöka stimuleratill lokal produktion och slakt nära uppfödningsplat-sen, men det är också viktigt att undersöka de faktiskaförhållandena. Ett flertal aspekter måste beaktas vidbedömning av mobila slakterier, och krav på såvällivsmedelshygien som djurskydd måste tillgodoses.Livsmedelsverket ska redovisa sitt uppdrag om lokaloch regional livsmedelsproduktion senast den 1 sep-tember 2001, och utredningen om onödiga respektivelånga djurtransporter samt slakt nära uppfödnings-platsen ska redovisas . Då har viförhoppningsvis ett gott faktaunderlag och bra förslagtill åtgärder för att stimulera till lokal produktion ochslakt nära uppfödningsplatsen.Anf. 9 ():Fru talman! Jag har alltså tagit upp den viktigafrågan hur vi beter oss mot djur i samband med slakt,och jag vill tacka jordbruksministern för ett, som jagtycker, bra svar.Vi är eniga när det gäller beskrivningen av pro-blemen, och vi är även eniga i fråga om det nödvän-diga i att åstadkomma förändringar. Jag hoppas ocksåatt vi är eniga om att förändringarna måste kommaväldigt snart. Vi har inte tid att vänta särskilt mycketlängre.I svaret säger jordbruksministern att djurskyddetoch de livsmedelshygieniska frågorna måste utredasinnan regeringen vill förorda gårdsnära och mobilaslakterier. ska t.ex. kartlägga vilkasvårigheter som finns, och en enmansutredare har fåtti uppgift att utreda en del andra aspekter på detta.Trots att jag tycker att jag har fått ett bra svar harjag några frågor till jordbruksministern. Vi vet bl.a.att en av de största svårigheterna - kanske den allrastörsta - med etablering av gårdsnära slakterier ärslaktavgifterna. Är det en fråga som kommer att berö-ras? Överväger regeringen att göra någonting åt dem?Såvitt jag förstår behöver den frågan inte utredas,utan vi vet redan att slaktavgifterna är en svårighet.Kan man förvänta att någonting kommer att göras närdet gäller dessa avgifter?Livsmedelsverket, som ska utreda detta, har fåtten mängd nya uppgifter sig förelagda, men verket harinte tillförts några nya pengar. Såvitt jag vet harLivsmedelsverket svårigheter att klara utredning påutredning om det inte får mera pengar. Är det troligtatt kommer att klara att genomföradenna kartläggning som regeringen hartänkt sig?En tredje fråga är: När kommer ett ställningsta-gande från regeringen i de här viktiga frågorna? Närförväntas enmansutredaren vara klar?Anf. 10 ():Fru talman! Jag tidigare lämnat in skriftliga frågortill jordbruksministern angående mobila slakterieroch fått dem besvarade. Intresset för sådana slakterierdelar jag med och många andra imiljö- och jordbruksutskottet. Vi har i dessafrågor gjort ett tillkännagivande, som jordbruksmi-nistern säkert har läst.Det svar som har fått handlarväldigt lite om mobila slakterier, och jag undrar vadsom är anledningen till det. Jordbruksministern talarom småskaliga slakterier nära uppfödningsplatsen,men jag är intresserad av just mobila slakterier. Harman bestämt sig för småskaliga slakterier i stället,eller hur ligger det till?Ett förslag som jag har hört från dem som arbetarmed frågor om mobila slakterier är att det för sådanaslakterier ska inrättas speciella platser som ligger näramånga köttproducenter och där man har löst vatten-och spillfrågan. Är det intressant för ministern? Ärdet fortfarande intressant att försöka hitta lösningarpå de svårigheter som är förenade med mobila slakte-rier? Det kan bl.a. röra sig om svårigheter att kommanära till.Investeringar i fast egendom har sina risker. Dethar vi sett inte minst i samband med de stora slakteri-er som jordbruksorganisationerna har byggt upp ochsom nu förorsakar längre och längre transporter. Detär naturligtvis väldigt mycket pengar nedplöjt i dessaslakterier. En flexibel lösning är att föredra. Annarsmåste enskilda producenter göra stora investeringarsom de inte klarar av.Tror att köttet blir dyrare förkonsumenterna om man använder mobila slakterier?Tror ministern att det är svårare att få ut köttet tillkonsumenterna? Är risken för föroreningar större vidett litet mobilt slakteri än vid ett stort slakteri? Blirdet svårare att få rent vatten? Blir det svårare att fåbort restprodukterna från mobila slakterier än från enstationär jätteverksamhet? Jag tror inte det.Jag kan ha fel, men jag tycker mig spåra en arm-båge i argumentationen när det gäller mobila slakteri-er. Jag tror att människor som bor på ett visst avståndfrån ett lantbruk är intresserade av att djuren intebehöver resa alls utan slaktas i närheten av hemmet,dvs. gården där de vuxit upp. Då kan det bli en akti-vitet på landsbygden som stimulerar andra näringar.Vi har sett påskresor i kultursammanhang. Manåker runt och tittar på konst i konstnärernas hem. Dethar blivit en väldig aktivitet i gårdarna runtomkring.Man skyltar med potatis och allt möjligt annat. Detsom vi har talat om skulle stimulera till sådant. Jag ärintresserad av att höra vad ministern svarar.Anf. 11 Jordbruksminister ():Fru talman! För att svara både : I mitt svar har jag refererat bådetill småskalig slakteriverksamhet i allmänhet ochmobila slakterier. ska i sin utredningtitta särskilt på de mobila slakterierna. Mobila slakte-rier kan vara billigare om det är långt till det fastaslakteriet. Det krävs inte så långa transporter. Djursom slaktas vid de mobila slakterierna slipper atttransporteras långt. Därmed kan köttkvaliteten blibättre, genom att djuren inte blir stressade. Mobilaslakterier underlättar ursprungsmärkning. Man kan gåin på detaljer på ett bra sätt.Men det finns också problem. Annars skulle viinte behöva utreda det. Nedkylningen är ett sådantproblem. Man kan jämföra med renslakt, där mananvänder mobila slakterier. Renar slaktas då det är kallt ute. Klimatet utgör då nedkylning-en. Man behöver inte ha eller kylhus. Vanligslakt sker kontinuerligt. Därför måste man ha möjlig-het att kyla ned djuret snabbt.Det krävs bra vägar och plant underlag. En idékan vara att lägga ett mobilt slakteri där mångadjurägare finns runtomkring, som togupp. Då behöver man inte flytta det mobila slakterietså mycket.Berit frågade också om det skulle varasvårare att få bort restprodukter. Det är en negativdel. I BSE-krisens spår tvingas slakterierna att ta bortganska mycket mer av djurkroppen . specifika riskmaterialet måste hanteras på ettsärskilt sätt. Ju fler små slakterier man har som ska tahand om det som betecknas som farligt, desto be-svärligare blir det. Det behöver inte alls vara farligt,men det betraktas som riskmaterial och ska hanteraspå särskilt sätt och skickas till destruering på särskiltvis. Det kan vara en negativ del.En annan sak som är viktig att beakta är arbets-miljön, så att den fungerar som en ständig arbetsplatsgör. Det gäller också hygienkrav i övrigt. Det finnsett antal saker som behöver tittas på.Harald var inne på slaktavgiften. Denbehöver vi också titta på. Det har visat sig att det blirväldigt dyrt att slakta på de mindre slakterierna. Utre-daren har också att se på de ekonomiska konsekven-serna. Där finns dessutom en komplikation i sambandmed EU. Detta finns till viss del reglerat inom EU.Om vi inte själva styr över det kompliceras det ännumer. Om vi finner att vi måste ändra på något kan viinte göra det i utan vi måste gå ned till har inte framfört några syn-punkter om att verket inte klarar utredningen.