prot · GP0932 · 2001-11-22 00:00:00 — Det är alltså inte så mycket förpliktelser.Däremot kom inte krav på s.k. deve-lopment box in alls, alltså vissa undantagsklausulerför livsmedel för att skydda den inhemska livsme-delsproduktionen i . Det kom inte in. Detär klart att jag inte är för nya handelshinder, inte pånågot sätt. Men jag ser ändå den här tydliga obalan-sen mellan i-länder och och att denna fort-sätter. Jag undrar hur handelsministern ser på dettaoch på vad man ska kunna göra åt saken.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar bedömningen av den dag-ordning för en ny förhandling som vi lyckades enasom i . Den innebär att vinu kommer att förhandla med intressen och behov centraltplacerade, t.o.m. dominerande, på dagordningen.Det var ingen slump att handelsminis-ter föreslog att man skulle ge det här beslutet benäm-ningen The Development Agenda - en utveck-lingsdagordning. Det var deras beskrivning av vadden här dagordningen faktiskt handlar om. Den har enstark tonvikt på att nu också med kraft angripa dehandelshinder som finns på jordbruks- och livsme-delsområdet. Till detta ska läggas de framsteg somnåddes vad gäller att säkerställa att läkemedel kanställas till de fattiga ländernas förfogande när dedrabbas av allvarliga problem typ aids och hiv.Det här är en stor glädje för , som ju delaru-ländernas intressen och åsikter i den här frågan inteminst vad gäller jordbruket. Jag gläds om vi får enig-het om detta också i riksdag.Anf. 72 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret, men det varegentligen inget riktigt svar på frågan om den fort-satta obalansen när det gäller exportsubventionerkontra möjlighet att skydda sig när detgäller livsmedelsproduktion. Jag skulle vilja ha ettsvar på den frågan.Sedan skulle jag också vilja tillfoga att det är in-tressant med , som är ny medlem i WTO. Hur serhandelsministern på deras vägval när det gäller problem i WTO-förhandlingarna?Anf. 73 Handelsminister ():Fru talman! har ju en marknadför jordbruksprodukter och livsmedel som är än merskyddad och stängd, än mer protektionistisk, än densom drivs t.o.m. av EU. Jag räknar med att den för-handling som ska inledas kommer att innebäraöppningar på ganska bred front - men i mycket lägregrad i än i de industrialiserade länderna.Det är i linje med den tradition man har, att i mycket större utsträckning själva bestäm-mer i vilken grad de öppnar sina marknader. Det sättsganska lite press på detta trots vad som sägs.Vilken roll kommer att spela är ännu svårtatt säga. Jag tror att de kommer att bli en pådrivande,framåtsyftande kraft i WTO, och vi är mycket gladaatt de är med.Men återigen: delar syn påjordbrukspolitiken, och jag är glad att vi nu är över-ens, tycks det mig, i riksdag. Jag drar migtill minnes hur det var när vi debatterade hur detskulle förhandlas innan jag reste till . Jag fickutkämpa en hård match med centerpartister och krist-demokrater som tyckte att vi gick för långt när vi villeöppna jordbruksmarknad för produkter frånde fattiga länderna. Jag är glad att nu tycksvara förbi.Barnens trygghet i familjenAnf. 74 ():Fru talman! Jag tänkte ställa en fråga om familjen.Efter maxtaxediskussionen har jag funderat endel.Det var ett seminarium på psykologiska institutio-nen vid där man just slog fastatt familjen är barnets viktigaste miljö. En familj somär någorlunda stabil och som ser och bekräftar barnetsom egen person är en grundläggande förutsättningför psykisk hälsa.Då tänkte jag höra: Vad avser skolministern göravid sidan av en stark barnomsorg eller förskola, vadhon nu vill kalla det, för att också stärka familjen,som tycks vara den absolut viktigaste kontexten somett barn finns i?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Självklart är familjen den störstatryggheten för barnen. Därför är det bra att Sverigehar världens mest generösa välfärdsmodell när detgäller att bevaka alla delar som berör barn.Vi kommer att stärka möjligheten att vara hemmaen med sina barn. Vi ökar antalet dagar från360 till 480. Vi kommer att öka garantinivån. Vi germöjlighet att återinföra kontaktdagarna i skolan. Det är alltså flera viktiga delar.Vi har såväl en förskola som en skola som i sinaläroplaner understryker värdet av att samarbeta medfamiljen. Familjen, förskolan och skolan tillsammansska skapa tryggheten och möjligheter till utvecklingför barnen. Jag tror att det är helheten som är viktig,att man kan göra det på flera olika sätt.Sedan ska vi också kunna möta familjer som serolika ut, ha system som är öppna för alla så att de kanbli delaktiga i t.ex. förskolan.Anf. 76 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra med alla deolika systemen och möjligheterna att utåt sett stärkafamiljen. Ändå är det relationerna ochtiden för den nära omsorgen och omtanken som görde inre banden så starka.En fråga som jag har funderat på är att vi talarmycket om att av familjerna löses upp, men vihar sällan studerat ordentligt varför det är somfaktiskt håller fast vid relativt långa och kanske livs-långa relationer. Skulle man kunna tänka sig en mergrundläggande studie av hur vi kan fånga de värdensom gör att relationer och familjer blir starkare, kan-ske i form av ett forskningsprojekt eller något sådant?Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Det är egentligen en fråga som skaställas till ministern för barnfrågor, men visst är detviktigt att vi får forskning, att vi även på det här om-rådet får se varför vissa familjer klarar av att hållasamman, medan andra tar det ofta mycket svåra be-slutet om skilsmässa. Detta påverkar barnens situa-tion.I skolan är det kanske en faktor som vi diskuterarväldigt lite. Hur upplever en sju-åttaåring egentligennär föräldrarna skiljer sig? Hur påverkar det barnetsdag i skolan?Jag tycker att det är bra att vi vidgar vår kunskap,att vi ska forska och ta reda på mer. Hur blir egentli-gen mitt liv om jag som liten startade i en familj därdet blir en skilsmässa? vet vi att det kan varapositivt. Det är kanske ett alternativ till ständiga gräloch konflikter. Men vi vet också att det kan ge barnensvåra men.BolagsskattenAnf. 78 PER ():Fru talman! Jag hade velat ställa en fråga till fi-nansministern, måhända är statsministern insatt ifrågan.På socialdemokraternas kongress presenterade fi-nansministern ett förslag om att man skulle sänkaskatten på expansionsmedel från till . Dethär systemet infördes för att man skulle skapa enskattemässig neutralitet mellan enskilda firmor ochhandelsbolag å ena sidan och aktiebolag å den andra.Det föranleder frågan: Är det här ett första stegmot att faktiskt sänka bolagsskatten? Är det detta somegentligen åsyftas?Anf. 79 Statsminister ():Fru talman! Det är nog riktigt som Per Rosengrensäger att kan det här bättre än jag.Frågor av det här tekniska slaget bör kanske ställasdirekt till ansvarig fackminister.Vi hade, som Per säger, en mycket ak-tiv och väl uppmärksammad kongress som fattademånga beslut. Jag tycker att det är värdefullt att vikan diskutera även dem här i kammaren.Nej, vi vill inte ta bort bolagsskatten. Vi hade ettförslag , då vi ville sänka den. Menvi fick inte med oss på det, utan det harlagts åt sidan. Det här ska ses i ett sammanhang av attvi vill göra det enklare att expandera och på så sättstimulera investeringar och expansion som gör att viunderstöder också en sysselsättningstillväxt i denprivata sektorn.Anf. 80 PER ():Fru talman! Jag blev kanske inte mycket klokareav svaret. Det handlar i så fall om en sänkning avbolagsskatten från till . Eftersom den in-fördes för att skapa neutralitet mellan de olika före-tagsformerna är det mycket konstigt att man nu gårvidare och upphäver det som man en gång försökteskapa.Vi hade en diskussion om detta med skatteutskot-tets ordförande i går, och han sade att han kundetänka sig detta och att det pågick diskussioner om det.Det är därför jag ställer frågan till statsministern ,om det är baktanken med det framkastade förslaget,ett förslag som kommer att ha ringa påverkan påinvesteringsviljan hos företagen. Det kan jag konsta-tera.Anf. 81 Statsminister ():Fru talman! Om man har ambitionen att bli kloka-re när man ställer frågor ska man inte ställa dem tillmig, särskilt inte när det rör den här typen av tekniskafrågor om skattesystemet för företag.Dock verkar det som om Per själv vethur det ligger till och redan på förhand har dömt utförslaget i fråga. Där tror jag att finansministern haren annan uppfattning. Ni får väl i kommande fråge-stunder diskutera den saken. Tills vidare lutar jag migfast mot finansministern. Det är en klok man.Kampen mot terrorismAnf. 82 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till statsministern.Nyligen har säkerhetsrådet i FN utfärdat riktlinjersom avser implementeringen av resolution motterrorism. Det gäller en nationell rapportering sombehöver avslutas . Det finns väldigtmånga olika punkter som man ställer mycket precisaoch konkreta frågor på. Det gäller finansiering avterroristverksamhet och information mellan länderna.Men det finns också intressanta frågor angåendestaternas åtgärder för att hindra nyrekrytering avterrorister och även åtgärder som försvårar för terro-rister att använda moderna kommunikationsmedel.Min fråga är: Hur långt har man kommit i Sverigemed förberedelserna inför den nationella rapporte-ringen?Anf. 83 Statsminister ():Fru talman! Det är en viktig fråga som ställer. Direkt när vi fått de här dokumentenär ordningen i att de lämnas till berörda myn-digheter som bereder och hanterar dem. Sedan samlasdetta in för att samordnas i ett svarfrån regeringens sida. Jag vet inte exakt hurarbetet bedrivs på myndigheterna, men vi har ingasignaler av det slaget att vi inte skulle hinna leverera itid, att vi inte skulle kunna vara tydliga i tid.För oss är det viktigt att vi är med i bekämpandetav terrorismen. För oss är det viktigt att vi gör vårdel. För oss är det också viktigt att när så sker vihävdar våra idéer om rättssamhällets principer.Anf. 84 ():Fru talman! Tack, statsministern! Vi är alla över-ens om att kampen mot terrorismen är avgörande fördemokratins överlevnad. Jag tycker att statsministerni den här polemiken har haft en oerhört träffandeformulering när han har sagt att om vi inte stopparterrorismen, kommer terrorismen att stoppa demo-kratin.I den andan skulle jag vilja fråga om det inte ärviktigt att förebyggande arbeta mot alla former avhatpolitik och våldspolitik, inkluderande väpnadklasskamp, som kan vara väpnad med stenar, inklude-rande religiös intolerans och ateistisk intolerans?Anf. 85 Statsminister ():Fru talman! Det sista håller jag helt med om. Detfinns två dimensioner i den här frågan. Bl.a. finns vadvi nu gör för att bringa klarhet i vad som skedde den11 september. Det var ett angrepp mot det öppnasamhället. Det var ett angrepp mot människor i ,men det träffade också oss. Där finns ingen som helstanledning att på något sätt ursäkta eller försöka bort-förklara. Där finns en rätt till självförsvar, och denska utövas.Sedan finns en annan debatt, som jag inte på nå-got sätt vill blanda ihop med den här debatten mensom ändock är viktig och som jag själv har ägnat migmycket åt. Den gäller det som frågeställaren tar upp,nämligen att förebygga brott, förebygga angrepp påandra människor, därför att man brister i respektenför människovärdet. Det är det det handlar om ytterst. "Jag anser", säger någon, "att jag är mer värd ändu. Jag har rätt att ta ditt liv." "Jag anser", säger nå-gon, "att jag är mer värd än du. Jag har rätt att trakas-sera dig." "Jag anser", säger någon, "att jag tror på engud som är större än din. Jag har rätt att förfölja dig. ""Jag anser", säger någon, "att jag har en hudfärg somär vackrare än din. Jag har rätt att förfölja dig. "Allt detta bråte som finns i världen, och som viockså utsätts för, är det varje demokratisk politikersplikt att bekämpa. Det ska vi göra. Det ska vi göra idenna kammare, det ska vi göra i vårt land och detska vi göra i alla globala sammanhang där vi har röstoch stämma. Vi hörs, och vi kan göra skillnad. Detska vi fortsätta att göra.Anf. Detta var det sista inlägget i dagens fråge-stund, som därmed är avslutad.Jag tackar regeringens företrädare och kammarensledamöter för era bidrag till frågestunden.11 § (forts. från 9 §) Svenska miljömål - delmål ochåtgärdsstrategier (forts. MJU3)Anf. 87 ():Fru talman! Miljömålsarbetet är en viktig och na-turlig del av den svenska miljöpolitiken. Genom attsätta upp mål både på lång och på kort sikt kan miljö-arbetet få en större tyngd, klargöras och tydliggörasför alla.Miljöpolitiken måste, enligt min mening, utformasså att den blir en naturlig del av alla samhällssektorer,inte blir en isolerad företeelse som bara några sysslarmed. Likaledes måste miljöpolitiken ta sin utgångs-punkt hos den enskilde människan. Här brister rege-ringen. Trots vackra ord om allas delaktighet stårregeringen på område efter område för en politik sombaserar sig på ett uppifrånperspektiv där delaktighe-ten går ut på att bara genomföra centralt bestämdabeslut. Miljömålsarbetet måste, liksom övrigt miljö-arbete, verka för att alla är med och ske underifrån.Jag ske ge några exempel på problemen.Exempel nr 1 gäller den frivilliga miljöhänsynensom bedrivs inom svenskt skogsbruk. Centerpartiethar starkt kritiserat regeringens förhållningssätt idenna fråga. Det är många stora och frivilliga insatsersom görs av skogsägare, inte minst inom detsmåskaliga familjeskogsbruket. Men miljöanpassningverkar regeringen totalt ha glömt bort.Skogsbruket certifieras i en ökande takt, vilket ärett viktigt led i en marknadsanpassning i . Det ställs numera stora miljökrav. Det gällerbåde skötselmetoder och skogsbruket i stort.Den enskilde skogsägaren är här en mycket viktigdel för att miljöhänsynen i skogsbruket totalt ska blibra. Skogsägaren måste självfallet få full kompensa-tion när skogsarealen till följd av statligt ingripandeavsätts för annat ändamål än för skoglig produktion.Staten har här ett huvudansvar för att den enskildeföretagaren, skogsägaren, inte ska komma i kläm vadavser såväl ersättningsfrågor som vad gäller myndig-hetsutövning i olika hänseenden.Det är mycket höga mål som har angetts beträf-fande att avsätta ytterligare arealer. Det innebär därtillatt stora anslagsbehov föreligger. De avsatta medlen -dem kan vi i och för sig diskutera - idet här sammanhanget i nuvarande budget är, enligtmin uppfattning, helt otillräckliga för att nå de avriksdagens majoritet så här långt uppsatta målen inomrimlig tid. Det förutsätter dessutom en helt annanplanering för skogsbrukets del. Detta förs det, frutalman, över huvud taget ingen diskussion om i varesig propositionen eller betänkandet.Exempel nr 2 är följande. För att vi ska bevara detsvenska odlingslandskapet, för att vi ska bevara åkrar,ängar och hagar, för att de över huvud taget ska fåfinnas kvar, behövs det aktiva jordbrukare. Detsvenska odlings- och kulturlandskapet är en omistligresurs både vad gäller natur- och kulturmiljön. Vi allavill säkert att framtida generationer ska få upplevadetta. Lantbruket har en mycket viktig funktion iupprätthållandet av den biologiska mångfalden.Möjligheten att bevara och utveckla det unikalandskapet för framtida generationer är intimt för-knippad med jordbrukets fortlevnad. De mindre jord-bruken spelar här en helt avgöranderoll för att vi ska uppnå våra syften. Det är jordbruksom dessutom är kombinationsföretag.Detta gäller speciellt i de svagare bygderna, dvs.skogs- och mellanbygderna.Om vi ska kunna ställa om det svenska samhället ien ekologiskt hållbar riktning krävs det att jordbruketges resurser för detta. Utslagningen av svenska jord-bruk gynnar ingen och framför allt inte den biologis-ka mångfalden i . Jordbrukaren behövs för attbevara för kommande generationer de stora kultur-värden som finns och som vi alla är rädda om.Om jordbruket ska kunna uppnå de mål som rege-ringen fastställer i propositionen och som framgår ibetänkandet som föreligger , måste statliga re-surser verkligen tillhandahållas det svenska jordbru-ket. Om så inte görs ser man inte från jordbruketssida något erkännande av det miljö- och kulturarbetesom jordbruket bedriver, like lite som man får ersätt-ning för det arbete som görs på området.Varför är detta viktigt? Skogen är en av Sverigesstörsta och kanske viktigaste resurser. Sammantagetvet vi att skogsindustrin ger oss en stor del av våraexportinkomster, 90-100 miljarder kronor.Över hälften av nettoexportinkomster kom-mer från den här näringen. Näringen sysselsätter enmängd människor, framför allt i glesbygden och ilandsbygdsområden, och ger arbeten åt många andramänniskor som inte direkt sysslar med produktionen,oftast i de svagare bygderna.Dessa människor måste få ett erkännande likvälsom de vill bli beaktade som en viktig resurs i detfrivilliga miljöhänsynstagandet som de här männi-skorna ställer upp på. Men de är alltså inte omnämndaoch inte ianspråktagna som en resurs i det föreliggan-de betänkandet och i den proposition som är framlagdför . Jag tycker att det är underligt att manförbiser denna resurs på det sätt som är gjort i rege-ringens proposition.Så går jag över till ett annat område, nämligen dengiftfria miljön.I nu föreliggande proposition behandlas förorena-de områden. Det är synnerligen viktigt att vi behand-lar frågan om de förorenade områdena. Förorenadeområden kan om de inte saneras leda till skada påmänniskor, djur, natur och naturresurser. För attminska riskerna för läckage från de förorenade områ-dena är det viktigt att resurser avsätts till att saneradessa. avsätter därför mer resurser änregeringen för att vi ska kunna sanera fler förorenadeområden.Förorenade områden finns, som vi alla känner till,oftast i tätorter eller tätortsnära områden. Saneringenav dessa områden är viktig inte bara för att man skaslippa skadliga läckage utan också för att man ska fåmöjlighet att minska exploateringstrycket på andraområden. Genom att man sanerar förorenade områdenkan dessa tas i bruk för olika aktiviteter, kanske t.o.m.bostäder, vilket alltså i sin tur minskar behovet av attexploatera mark som inte använts för det ellersom används för jord- eller skogsbruk. Dettaminskande exploateringstryck är positivt för dentätortsnära biologiska mångfalden.Centerpartiet anser att det är olyckligt att rege-ringen tillsammans med och Miljöpar-tiet sänker ambitionerna på detta område - de ambi-tioner som lade fast vad gällersaneringen av förorenade områden - i motsats till hurman gör på en del andra områden, där man frångårkommitténs samlade betänkande och höjer ambitio-nerna och höjer avsättningsnivåerna.Det förslag till etappmål som Miljömålskommit-tén presenterade men som regeringen tagit bort lyder:"Förorenade områden är identifierade samt under-sökta och av områdena av riskklassmycket stor och stor är åtgärdade . "Regeringen menar att detta delmål blir svårt att nåoch förändrar det därför. Det står i motsats till bl.a.miljömålet om levande skogar, där regeringen tvärt-om skärper kommitténs förslag. Det är för mig un-derligt.Noterbart i sammanhanget är också att remissin-stanserna i princip är positiva till Miljömålskommit-téns förslag i detta avseende och därmed anser att detär möjligt att uppfylla. Vår uppfattning är att detetappmål som föreslog böruppfyllas.Avslutningsvis ska jag ta upp en sak som jag oftabrukar tala om i de här sammanhangen, och det ärfosfor. Regeringen meddelar att man avser att åter-komma med ett kvantitativt och tidsbestämt mål förfosfor . Vi beklagar denna saktfärdig-het.Centerpartiet tycker att det är synd att riksdageninte vill, kan eller orkar flytta fram positionerna närdet gäller fosfor, speciellt som några av de yrkandensom vi har framställt här och i andra sammanhangkan genomföras utan att uppdragföregrips eller störs på annat sätt. Detta gäller bl.a.förslaget att upprätta en grönbok om fosforhantering-en på EU-nivå. borde nu råda bot på densaktfärdighet som regeringen intar i fosforfrågan.Jag vill, fru talman, avslutningsvis yrka bifall tillmin reservation nr 2.Anf. 88 () replik:Fru talman! Jag vill bara fylla i lite efter det somEskil säger. Han gör en politisk poäng avatt vi inte skulle sätta bonden i centrum, att vi inteskulle prioritera bonden i arbetet för bevarandet avden biologiska mångfalden i odlingslandskapet.Jag vill bara försäkra att vi inseratt det naturligtvis är en grundförutsättning att detfinns aktiva brukande bönder för att vi ska kunnabevara odlingslandskapet. Det är en sådan självklar-het att det inte borde behöva sägas här i kammaren.Vad vi skriver i texten i betänkandet tydliggör att vihar den grundsynen. Vi skriver att ett livskraftigtjordbruk och en livskraftig landsbygd är förutsätt-ningar för att skyddsvärda områden ska kunna beva-ras.Jag vill bara förtydliga det, så att det inte rådernågon tveksamhet i den frågan, vilket det självfalletinte borde göra.Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att JonasRingqvist, hans parti och den konstellation som haningår i inte ser till att vi plockar hem de miljöstödsom är berättigat till på jordbruksområdet.Jag kan konstatera att miljöstödet inte ger möjlighetatt ta i anspråk vallstöd i alla delar av landet. Jag kankonstatera att ni inte värdesätter de frivilliga avsätt-ningar och de certifieringar som den stora mängdensmåskogsbrukare gör i . De omnämns inte ipropositionen från er sida, och ni har inte för avsiktatt göra något framgent heller, enligt min uppfattning.Anf. 90 () replik:Fru talman! Än en gång är den bild som ger inte riktigt i överensstämmelse medverkligheten. Vi tydliggör i propositionen att för attnå en del av de här miljömålen är det nödvändigt medförstärkningar i miljö- och landsbygdsförordningen.Det är en viktig del.Vi återkommer förhoppningsvis tillfrågan om miljö- och landsbygdsprogrammets ut-formning, där vi från vårt parti verkligen hoppas påförstärkningar och nya åtgärder, som kan göra att viklarar både mål om biologisk mångfald och mål närdet gäller ingen övergödning. Det tydliggjorde jagtidigare i mitt anförande.Anf. 91 () replik:Fru talman! Vi återkommer i en annan debatt omnågon vecka där vi ska behandla budgeten på bådemiljö- och jordbruksområdet. Efter de uttalanden somnu har skett förutsätter jag att ochhans parti kommer att tillstyrka en del av de reserva-tioner som finns på området, så att vi kan nyttja detsom vi rimligen borde nyttja även i vårt land, nämli-gen en mängd EU-stöd som skulle stödja miljöarbetetpå den svenska landsbygden men också stödjasvenskt jord- och skogsbruk.Anf. 92 ():Fru talman! Vi diskuterar nu och ska ta ställningtill frågor som har med vår överlevnad att göra. Dethandlar om solidariteten med kommande generatio-ner. Jag vill påstå att det här är ett av de viktigastebetänkandena under den här mandatperioden. Jag serframför mig feta, stora rubriker i tidningarna i mor-gon där man skriver om debatten i kammaren i dagoch om de beslut som vi senare ska fatta.En miljöpolitik för 2000-talet måste utgå frånmänniskans möjligheter att lösa problem inom olikaområden. Den biologiska kunskapens, demokratinsoch marknadsekonomins utvecklingskraft ger ossmöjligheter. Men då får vi inte blunda för de storautmaningarna - risken för en fortsatt utarmning avden biologiska mångfalden är stor. Problemen imånga ekologiska system, t.ex. , är större äntidigare. Storstädernas livsmiljöer hotas av att bli alltsämre på grund av ökade utsläpp och mer avfall.Risken för globala klimatförändringar är stor. Denökade användningen av kemikalier får långsiktigtnegativa konsekvenser.Miljöarbetet får inte fastna i låsningar, problem-lösningsmetoder eller tekniker som har varit förhärs-kande under tidigare perioder. Vi behöver ett nytän-kande. Vi behöver en framtidstro. Socialliberalism ärframtidstro.Vi ser möjligheter att lösa dagens och morgonda-gens problem med tekniska, ekonomiska och demo-kratiska medel.Fru talman! Jag vill här begränsa mig till att ytter-ligare kommentera de områden som jag nämnde.Beträffande den biologiska mångfalden pågårmånga viktiga projekt, inte minst genom miljöorgani-sationerna, arbete för att minska utsläpp och rovdriftoch för att bevara den biologiska mångfalden. Mendet återstår mycket att göra.