prot · GP0912 · 2001-10-16 00:00:00 — Men det viktiga är att om den ska subven-tioneras kan det inte ske på socialtjänstlagens grund.Den frågan måste prövas i förhållande till allmäntstöd till tjänstenäringen eller till vissa hushållsnäratjänster som prövas i annat sammanhang.Jag vill alltså skilja mellan upp-drag och principer, som innebär inte gör en inkomstprövning utan en behovs-prövning. Jag är också mån om att slå vakt om enhemtjänst som återupprättar den typ av lättare hem-tjänst som fanns under 80-talet.Vidare är jag intresserad av i vilken mån man skakunna komplettera med hushållsnära tjänster därut-över. Jag är inte alldeles säker på att det då ska varafråga om en subventionering bara för dem som äröver , utan man kan diskutera helt andra saker.Men detta är inte mitt ansvarsområde, utan det fårdiskuteras med dem som har ansvar för näringspoliti-ken och skattepolitiken. Det var detta som jag för-sökte uttrycka i mitt svar till Kommunalarbetaren.Anf. 10 ():Fru talman! Att insatserna ska vara behovspröva-de och inte på något sätt beroende av hur tjock plån-bok man har är vi helt överens om. Det som jag harpläderat för och som jag anser att Örebroprojektettalar för är ett komplement till socialtjänstlagen för attmänniskor ska kunna behålla sitt gamla boende påålderns höst. Det är detta komplement som förs frammin interpellation. Jag har i interpellationen ocksååberopat just Örebroprojektet.Vi i vill som komplement till social-tjänstlagen och på alla sätt ge möjlig-heter att hitta varianter som ger äldre personer enchans att kunna bo kvar hemma. Det är det som vi harredovisat i vårt förslag till subventionerad hemserviceoch som vi avser när vi föreslår ihalvårseffekt i nästa års budget. Vi kompletterar dettamed andra idéer som vi tycker är väldigt viktiga isammanhanget, nämligen att kommuner på alla sättska stimuleras till en valfrihet och en mångfald iboendet i samverkan med HSB, , privataseniorboenden och småskaliga äldrekooperativ somdyker upp. Detta kan kompletteras med viktiga sam-hälleliga insatser för att möjliggöra att servicen finnskvar ute i bygderna. Det kan gälla allt från bank,apotek och post till riksfärdtjänst. Dessutom bör manstimulera väntjänst och frivilligorganisationer, som juär jätteviktiga för att man ska kunna stanna kvar i detegna boendet.Det är så vi ser på detta. Jag finner att grundidéer-na i försöksverksamhet 80+, där jag förövrigt tycker att man också kan diskutera åldersgrän-ser, är värda att ta till vara. Man ser det själv som enbillig välfärds- och valfrihetsreform. Man räknar medatt det i landet finns ca 100 000 människor över 80 årsom inte kan bo kvar hemma, om de inte får komp-letterande hjälp. Det är viktigt att själv få bestämmavad man vill ha hjälp med och likaså med avlastningfrån make eller maka eller från övriga anhöriga. Liv-skvaliteten förbättras och jämställdheten ökar. Kost-naden föreslås fördelad mellan kommun, stat ochbrukare.Man framhåller helt riktigt att redan vid relativtsmå effekter i form av senareläggning av tyngre ochmer kostsam äldreomsorg blir reformen i stort settfinansierad. Man vill liksom också vi från Centerpar-tiet se en sådan verksamhet i någon form genomförd ifull skala över hela landet. Jag tycker, även om detkanske ligger på någon annan ministers bord, att detär en viktig sak för den samlade regeringen att svarapå om den vill komplettera den befintliga hemtjänstenmed den här typen av verksamhet. Vi är helt överensom att för den traditionella och huvudsakliga social-tjänsten är det behovet och definitivt inte plånbokensom ska avgöra.Anf. 11 Socialminister ():Fru talman! Bara några tankar om vad det är förslags diskussioner som vi för. Diskussionen handlarförst om vår uppfattning om vad socialtjänstlagenfaktiskt innebär. I propositionen Avgifter inom äldre-och handikappomsorgen, som det ju ska fattas beslutom i , redovisar vi ganskautförligt vår syn på innehållet i hemtjänstbegreppet.Vi konstaterar i propositionen att i begreppet hem-tjänst ingår både insatser av servicekaraktär och per-sonlig omvårdnad. Med serviceinsatser menar vi t.ex.städning, tvätt, inköp, post- och bankärenden, mat-lagning och matdistribution.Vi påpekar också att det faktiskt inte finns stöd inågot beslut från vare sig regering eller riksdag för atthemtjänsten inte ska omfatta serviceinsatser. Det ärett viktigt påpekande, för det är kommunensambitioner som avgör. Jag tror att vi tillsammans kanbeklaga att kommunerna tolkade sin ekonomiskasituation så att de drog ned på justdenna del av hemtjänsten.Om vi nu har ett ekonomiskt utrymme för att ut-veckla och stödet till de äldre, tyckerjag att man ska se till att kommunerna får möjlighetatt bygga ut den hemtjänst som är en del av social-tjänsten och som inte är inkomstprövad utan behovs-prövad.Kommunals försöksverksamhet har visat på bris-terna i , och så länge den kommunalahemtjänsten inte kan erbjuda den här formen av ser-vice växer naturligtvis behovet av att lösa problemenpå annat sätt. Men om vi ger kommunerna möjlighetatt bygga ut den kommunala , får vi enannan situation.Vidare kan man, som ochCentern gör, föra ett resonemang om hur de hushåll-snära tjänsterna ska se ut och i vilken mån det finnsbehov av att subventionera dessa för att göra demtillgängliga för flera. Det är en spännande diskussion,men jag menar att den ska föras åtskild från debattenom socialtjänsten.När jag svarade på uppvaktningen sade jag attKommunals verksamhet naturligtvis ska vara med idebatten och att vi ska dra slutsatser av den. Det ärinte alldeles säkert att man ska dra de slutsatser somdras från eller sida.Det är jag inte beredd att göra, men det är viktigt attse till att vi får en bättre hemtjänst.Anf. 12 ():Fru talman! Jag tycker att det i den här debatten ären mycket stor skillnad mellan vad som framgår avKommunalarbetarens artikel och den uppfattning somsocialministern här har redovisat. Jag beklagar det,för jag tror att även om vi lyckas med att förstärkakommunernas ekonomi och att återupprätta en deluppgifter ute i kommunerna, behöver vi titta på olikasätt att komma fram till lösningar. Vi behöver komp-lettera med nya insatser, och vi behöver framför alltvara bejakande när nytänkande och nya projekt dykerupp. Jag tycker att det är viktigt.Jag tror att och andra aktörerkommer att uppfatta det som en nyhet när socialmi-nistern säger att det inte finns något stöd för kommu-nerna att dra in på städning, fönsterputsning o.d. Mendet får väl den efterföljande debatten visa.Jag har sett det som angeläget att lyfta fram attsubventionerad hemservice kan vara värd att titta påsom komplement till övriga insatser. Det finns heltklart en efterfrågan på och en marknad för den. Vi harår från lagt fram finansieradeförslag vilka vi, som jag sagt, fåttlindrigt uttryckt ganska begränsat stöd för.Vi kommer att fortsätta med det, och vi vill på allasätt medverka till att vi ska få en livskvalitet ochframför allt då livskvalitet i det här fallet på äldre dar.6 § Svar på interpellationerna 2001/02:6 och 9om kommunAnf. 13 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omvilken den bakomliggande orsaken var till att rege-ringen lät kommuns förnyade ansökan ligga utan åtgärd. Han har också frågat mighur regeringen avser att nu leva upp till riksdagensbeslut av angående handläggning avHeby kommuns förnyade ansökan om länsbyte, så attpositivt beslut kan fattas före den 1 januari2002.Mikael har frågat mig om regeringenavser att tillmötesgå kommuns nya ansökan omatt övergå från att tillhöra till atttillhöra län. Han har också frågat mig omjag, i enlighet med beslut ,skyndsamt avser att bereda frågan så att länsbytet kanske fr.o.m. den 1 januari 2003.Heby kommuns ansökan inkom till regeringenden och överlämnades till Kammarkol-legiet . Yttrandet från Kammar-kollegiet inkom till regeringen den 17 september2001 och regeringen fattade beslut i ärendet den11 . Den sammanlagda handläggningsti-den av ärendet kan således inte bedömas som speci-ellt lång.Riksdagen beslutade , i anledning av enmotion, om ett tillkännagivande om att regeringenskulle utreda och ta ställning till förändringar av in-delningslagen. I bostadsutskottets betänkande BoU13anges också att genom tillkännagivandet kommerriksdagen otvetydigt att ta ställning för att en frågaom indelningsändring ska avgöras med betydligt ökadtyngd lagd till den folkliga opinionen. Vidare angesatt utskottet utgår från att regeringen efter tillkänna-givandet kommer att avgöra indelningsfrågor i enlig-het med ställningstagande. Utskottetframhåller att så bör bli fallet om kommunförnyar sin ansökan. Detta uttalande om kom-mun ingår alltså formellt sett inte i själva det tillkän-nagivande som överlämnade till regering-en.Ledamöterna från Socialdemokraterna och Väns-terpartiet reserverade sig och menade att det var tvek-samt om över huvud taget bör göra ettuttalande av denna innebörd i ett förvaltningsärende.De hävdade att om motionärerna önskade en ändring,borde denna önskan komma till uttryck genom enlagändring eller andra generella åtgärder, som är såutformade att de inte i praktiken kommer att avse ettfall eller ett enskilt ärende.Regeringen beslutade att itilläggsdirektiv ge iuppdrag att se över förutsättningarna för och förfa-randet vid ändringar i landstings- och kommunindel-ningen. Kommittén ska även överväga om förfarandetvid ändringar i länsindelningen bör lagregleras ochom regeringen ska ges möjlighet att besluta om extraval vid större indelningsändringar. Vidare ska över-vägas om regeringen, eller den myndighet som rege-ringen bestämmer, ska kunna föranstalta om folkom-röstning i sådana områden som berörs av en ansökanom indelningsändring. Regeringen har således till-mötesgått formella begäran om en översynav indelningslagen.När det gäller regeringens avslagsbeslut i ärendetrörande så har regeringen inte funnitatt några nya omständigheter i sak framförts i ansö-kan och därför kommit till samma bedömning som iapril 2001.Anf. 14 ():Fru talman! Det känns lite konstigt att stå här iriksdagens talarstol efter att man har fått uppläst ettriksdagsbeslut inklusive ett beslut från bostadsut-skottet beträffande handläggningen av ett ärende omlänsindelning och landstingsbyte för en kommun ochmotsvarande frågor och hur den förnyade ansökanfrån skulle handläggas, och så sägerstatsrådet att ingenting nytt hade framförts i sak sedanregeringen fattade sitt beslut . Det är alltsåså att ett beslut här i parlamentet, , kan mantydligen totalt strunta i, enligt demokratiministern.Jag tror att många andra har lite andra funderingar omvad demokrati och parlamentarism i så fall är.Jag har frågat statsrådet, som jag får tacka för sva-ret, även om svaret är mycket indirekt, hur regeringenavser att leva upp till beslut. Det blev jusom sagt att man i praktiken har struntat i vad bo-stadsutskottet och uttalade beträffandehandläggningen av den förnyade ansökan från Hebykommun.Jag har också frågat om vilken den bakomliggan-de orsaken var till att Hebys förnyade ansökan låg utan åtgärd. Här säger man att handlägg-ningstiden inte blev så lång, men det var ju ingalundaregeringens förtjänst, utan det var tack vare att Kam-markollegiet, när man väl fickärendet på remiss, svarade så utomordentligt snabbt.Regeringens strategi var uppenbarligen att fördröjaärendet så att beslut inte kunde fattas före1 . Det är, tycker jag, upprörande att detstatsråd som ska svara för god förvaltningspolitik ochdemokrati förfar på det sättet.Men mest uppseendeväckande med det här be-slutet är trots allt detta: Man har haft en folkomröst-ning som har givit ett entydigt resultat, man har haftett remissförfarande hos den statliga myndighet somhar att handlägga ärendet och se till att man beaktaralla faktorer och beslutskriterier inför avgörandet ochman har haft ett uttalande i parlamentet i sakfrågan,och ändå beslutar regeringen att gå emot samtligadessa instanser utan att ange ett hållbart skäl för detta.Det skäl som regeringen åberopade var att dethär skulle kunna skada sjukvården. Men Kammar-kollegiet har entydigt visat att så är inte fallet. Vi allasom känner till valfrihetsavtalen mellan landstingen,och särskilt valfrihetsavtalet mellan och läns landsting, vet ju att det avtaletär särskilt förmånligt för länsinvånarna i både Väst-manlands och län, eftersom man också beta-lar för resor utanför länsgränsen.Därför är min fråga, när nu regeringen har försattsig i den här situationen och har sagt nej: Vilken ärden bakomliggande orsaken till att man inte kundebifalla den förnyade ansökan?Anf. 15 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Dock är det ju inte det svar som jag hade trott att jagskulle få.Jag vill inleda med att repetera händelseförloppet iHebyfrågan. Frågan om kommuns länstillhö-righet har varit en stor fråga bland hebyborna undermånga år. var det så dags för folkom-röstningen. En stor del av de röstberättigade deltog,närmare bestämt , en ganska fantastisk siffraegentligen. Folkomröstningen gav följande resultat:39,sade nej och sade ja, dvs. en klar ma-joritet var för detta länsbyte. Ett enigt kommunfull-mäktige skickade sedan ansökan till regeringen omatt man vill byta län. Kammarkollegiet, som är rege-ringens egen utredningsinstans i indelningsfrågor,utredde saken. När utredningen var klar rekommen-derade Kammarkollegiet regeringen att bevilja läns-bytet. Den noggranna utredningen visade att det inne-bär bestående fördelar för att byta län, ochutredningen visade också att konsekvenserna förberörda län var ringa.Hur kan regeringen ändå motivera sitt avslag medatt ett länsbyte skulle få svåra konsekvenser förlandstinget i ? Som jag ser det neg-ligerar regeringen både Kammarkollegiet och enväljarmajoritet i till förmån för ettoenigt remissyttrande från det socialdemokratisktstyrda i län.Man skyller på att i Västmanlandskulle få väldiga kostnader. Men beräkningsunderla-get har aldrig redovisats. Det skulle vara välgörandeom demokratiminister redovisade beräk-ningsgrunderna - om hon har tagit del av dem -skriftligen eller muntligen. Det skulle också varaintressant för alla hebybor och för oss andra som ärengagerade i frågan att få veta om hon inte har fått tadel av beräkningsgrunderna.I svaret sade demokratiministern att sedan beslutetfattades har det inte hänt någonting som för-ändrar saken. Jag vill bara kort peka på två saker.För det första: trädde valfrihetsavtaleti kraft i hela riket. Alla svenskar, inklusive hebybor-na, har rätt att välja vilket landsting som de vill havård i. Man har t.o.m. rätt att få sina sjukresor betala-de.För det andra: gjorde ett uttalandeom att nästa gång som hebyborna och kommunansöker om att få bli en del av län bör rege-ringen säga ja.Då är min fråga: Anser demokratiministern attdessa två omständigheter inte har någon betydelse föravgörandet av Hebyfrågan?Anf. 16 ():Fru talman! Så var det dags för Hebyfrågan igen.I mina allra bästa stunder trodde jag att regeringenden här gången skulle säga ett klart ja till Hebys be-gäran om att få byta län. Vi är många som har arbetatför det, och det var många som hoppades. Men, ty-värr, återigen negligerar demokratiministern demo-kratin. Det ska vara folkvälde, och all makt ska utgåfrån folket, eller är det inte så i den socialistiska rege-ringen som vi har i ? Vi anser att vi har enverklig demokrati i vårt land, och vi vill slå vakt omden.Demokratiministern får ursäkta, men irritationenär stor hos både över handläggningenoch över beslutet. I Hebyärendet har folket i en folk-omröstning sagt sitt. En klar majoritet vill byta län.Det finns inga hinder för det, säger vill påstå att bostadsutskottet och varhyggliga när man gav regeringen en chans.Regeringen säger ändå nej. Vad är man rädd för?Vilkas ärenden går man?Fru talman! Egentligen anser jag att den här inter-pellationsdebatten med demokratiministern är ut-siktslös när det gäller att få regeringen att ändra upp-fattning. Dessvärre har ingen tilltro tilldemokratiministern och regeringen i den här frågan.Det som däremot är intressant är var Moderatasamlingspartiet står i frågan. Jag har större tilltro tillmina borgerliga kolleger och större anledning attdebattera med dem. Vill ställa sig bakommitt och förslag om att stifta en sär-skild lag för , lex , som går ut på att riks-dagen beslutar att ska tillhöra län?Inför det förra regeringsbeslutet om Hebys läns-byte gav en majoritet i bostadsutskottet - Socialde-mokraterna och Vänstern var naturligtvis inte med,men var det - en möjlighet att låta riks-dagen besluta i ärendet. Vi från harlänge arbetat för en ändring i indelningslagen somflyttar beslut om kommun- och länsindelningsfrågorfrån regeringen till , till det folkvalda par-lamentet.Den kompromiss som vi då gjorde var det nästbästa förslaget. Men sade i det lägetblankt nej till en speciallagstiftning. Så här i efter-hand tror jag att alla inser att det hade varit det bästa,för då hade ärendet varit i hamn . Hur är inställ-ningen ?Jag hoppas innerligt att den debatt som förs i He-by, i vårt hemlän och här i inte ärett spel för galleriet, utan att det är allvarligt menatfrån de partier som önskar att tillmötesgå hebyborna.Det är ju det som är viktigt, att folket ute på marknivåfår säga sitt och att vi visar respekt för det.Vill vi tillsammans i handling visa att vi menarallvar och vill också demokratiministern vara med pådet tåget?Anf. 17 ():Fru talman! Visst ska regeringen kunna fatta ettbeslut som avviker från ett folkomröstningsresultat.Regeringen har att göra en helhetsbedömning. Mendet som är så allvarligt med Hebyärendet är att manska ange skäl när man har gjort sin helhetsbedöm-ning, men då pekar man på de skäl som gör att detblir dyrare för i utan att gåin på dessa skäl och förklara dem. Det finns ocksåandra som säger motsatsen. Det är detta som är detallvarliga.På en punkt är jag inte enig med . Hon tror inte att det här tjänar någonting till.Jag tror att efter den här debatten har vi än en gångvisat att regeringen inte har några skäl.Jag tycker inte om att man antyder att det skullefinnas andra hänsyn som har tagits här, hänsyn somhar att göra med andra ministrar som bor i Västman-land. Men jag tycker att regeringen får skylla sig självnär man inte anger skälen till varför man säger nej.Då får man räkna med att den här typen av antyd-ningar görs i debatten.Fru talman! Jag vill nu veta av ministern: ärskälen?Anf. 18 ():Fru talman! Om det är någon som har haft tåla-mod i det här ärendet är det väl jag. Jag måtte varablåögd som är så pass ny i rikspolitiken. Det har be-drivits ett utredningsarbete om hur den kommunalademokratin ska fördjupas och förankras. Folk ska hamöjlighet att säga sitt. Både socialdemokrater ochmiljöpartister har varit väldigt engagerade i dettaarbete.Därför var det med väldigt stor besvikelse som vimottog beskedet om att det trots att detföreligger nya omständigheter för en ny bedömningfår nej på sin ansökan som i sann demokratiskordning har förankrats i en folkomröstning och ifullmäktigebeslut. Det är ju inte som i en del andraärenden, att det har varit lokala opinioner som haransökt om att få bilda egna kommuner. Detta är verk-ligen genomarbetat. I det här läget har mitt tålamodtrutit.Miljöpartiets förhoppning från början var att tidenskulle tala för ett positivt beslut när det gäller Hebysansökan och att man skulle ta hänsyn till folkomröst-ningen. För mig var det fullkomligt självklart, BrittaLejon, att dessa bedömningar skulle vägas in och haett avgörande inflytande. Jag tycker faktiskt att ettfolkomröstningsresultat av det slaget som harpresterat ska vara avgörande. Det finns ingen anled-ning för någon, vare sig i eller i någonannan instans, att ha någon annan åsikt i frågan.Man säger i avslagsbeslutet att det inte har till-kommit någonting nytt, och det säger tyvärr ocksåKammarkollegiet. Men det som har tillkommit är jubostadsutskottets betänkande nr 13, och det är hurtydligt som helst.Jag tar tacksamt emot svaret att regeringen hartillmötesgått formella begäran om enöversyn av indelningslagen och att man tänker seöver hur folkomröstningsinstitutet ska användas ifortsättningen. Det är jättebra. Men vinken från oss iriksdagen och från bostadsutskottet, som tog initiati-vet, var att det faktiskt finns anledning att föregripaden nya, förmodligen långa utredningen just på denhär punkten därför att man är så pass klar i omvad man vill.Jag trodde också ett tag på utsagorna om att detskulle vara så förskräckligt dyrbart för Västmanlandsläns landsting att bli av med , att var enriktig guldgruva för , men det har kanskevisat sig att det inte är så. För övrigt har man alltsåefter den möjlighet som flera har påtalat härföre mig, att ha ett avtal som innebär att man fritt kanavgöra var man vill ha sin sjukvård. Då faller hela detekonomiska argumentet. Man kommer förmodligenefter att se att det blir något slags nollsum-mespel för . Jag vet intehur de här avtalen ser ut, men det vet ju ni som harreglerna precis klart för er. Det sista argumentet haralltså fallit i frågan. måste bostadsutskottet ta ettinitiativ igen.Anf. 19 PER ():Fru talman! Redan före valet motioneradejag om att det som hebyborna kommerfram till ska vi i följa, dvs. att vi ska följafolkomröstningsresultatet.Sedan genomfördes då folkomröstningen, och entydlig majoritet sade ja till att byta län. Dessutomtillsattes det en demokratiminister, och stora resursersatsades på att se till att öka intresset för demokratioch för att se till att fler går och röstar. Projekt starta-des, stora pengar satsades för att öka tilltron till de-mokratin.Vi var då väldigt många som sedan blev förvåna-de när vi trots detta såg att av länsborna i Hebytydligen tyckte fel. De hade röstat på ett sätt somsocialdemokraterna inte gillade, och därför under-kände man det tydliga utfallet i folkomröstningen.Tror demokratiministern att de känner större till-tro till demokrati i allmänhet ? Tror demokrati-ministern att de känner särskilt ökat förtroende förökad lokaldemokrati? Nej, det gör de knappast. Jagtror snarare att det ökar på politikerföraktet och attdet just ger känslan av att oavsett om vi kommer framtill ett ja eller ett nej, kommer ändå patronen påHarpsund att bestämma. Vad vi som vanliga enskildamedborgare tycker blir inte viktigt.Känns det ändå inte en aning konstigt att vara de-mokratiminister och sitta här med ett så tydligt folk-omröstningsresultat och att dessutom delta i en debattdär ministern ju tydligt kan se att det finns en majo-ritet i som inte tycker som ministern, somvill att folkviljan ska få råda? Känns det inte en aningkonstigt att gå hand i hand med kommunisterna ochgöra allt man kan för att folkets vilja inte ska få styra?Anf. 20 Statsrådet ():Fru talman! Det var många olika propåer och endel mer högljudda än andra. Jag ska försöka att hinnamed att bemöta de flesta.Det låter, när jag lyssnar på er, som om regeringeninte har argumenterat i sak för varför vi fattade be-slutet om Hebys ansökan . Jag känner en starklust att läsa upp det ovanligt långa och innehållsrikaregeringsbeslut som regeringen fattade , där vifaktiskt går igenom argumenten för vårt ställningsta-gande.Den här interpellationsdebatten skulle egentligenha handlat om handläggningstider och om en begäranatt skulle överföras till . Men ni tar uppett antal aspekter, bl.a. på själva sakfrågan, som jaggör att jag utan att fördjupa mig i den vill klargöra litegrann av argumenteringen för regeringens ställnings-tagande, även om det är något som jag tycker inteskulle behövas. Den som är läskunnig skulle kunnaläsa det som står i regeringsbeslutet.I regeringsbeslutet står det att regeringen ser attdet finns en stor opinion i för att tillhöra Upp-sala. Det har varit ett tungt vägande argument för atttillmötesgå kommuns ansökan, självklart.I regeringsbeslutet finns också hänvisningen tilldet remissvar som komin med efter det att Kammarkollegiet hade utrett själ-va frågan.