prot · GO0991 · 2001-04-04 00:00:00 — Den s.k. , som har analyserat bl.a. dessaidéer, har kommit fram till slutsatsen att en statligutredning bör få i uppgift att analysera om en upp-skovsmodell i kapitalvinstsbeskattningen för återin-vestering i onoterade bolag är en effektiv åtgärd omen sådan möjlighet bör införas.Beträffande utformningen av gällande schablon-regel vill utskottsmajoriteten framhålla att procentsat-sen vid skattereform sattes ned från till20 %. Procentsatsen bestämdes genom en avvägningav önskemålet om en effektiv kapitalvinstsbeskatt-ning mot önskemålet att underlätta i situationer därdet finns svårigheter att bevisa verkliga anskaffnings-värden.Frågan om förändringar på skatteområdet för attunderlätta vid generationsskiften i familjeföretag försfram i ett antal motioner och i en reservation. Antaletmotioner och deras innehåll tyder på att frågan harhög aktualitet. Regeringen har också uppmärksammatdetta och gett utredaren av reglerna för beskattning avägare i fåmansbolag m.m. i uppdrag att övervägaolika ändringar i arvs- och gåvobeskattningen somkan underlätta generationsskiften i företag. Resultatetfrån utredningen bör avvaktas innan några nya beslutfattas.Fru talman! Jag har i mitt anförande hänvisat tillatt beredning och utredning pågår i flera av de i dagaktuella ämnena. Om vi ska kunna leva upp till detsom jag inledde med, dvs. att alla - inte enbart några- ska ha tillgång till bra utbildning, god omsorg ochen säker vård och ska kunna leva med trygghet var-somhelst i vårt avlånga land, är det av allra störstavärde att vi inte hastar fram beslut som kan få be-klagliga konsekvenser och som kullkastar dessagrundsatser. Vi bör på sedvanligt svenskt sätt avvaktapågående arbeten innan vi går till några beslut somminskar statens inkomster.Fru talman! Jag yrkar ytterligare en gång avslagpå reservationerna och bifall till utskottets hemstäl-lan.Anf. 114 () re-plik:Fru talman! Det var ett spännande anförande så-tillvida att det var en katalog över en mängd utred-ningar som ska avvaktas på detta område. Det utredsoch diskuteras på olika håll och kanter, men det hän-der inte särskilt mycket. Man ska inte hasta frambeslut, för då äventyrar man vård, skola och omsorg,säger mycket, , svarar vård,skola och omsorg för av de offentliga utgifterna?Svaret är som vi båda vet . Det är för des-sa av de offentliga utgifterna som man inte skahasta fram och göra erforderliga förändringar påområden där skatterna gör att ekonomin fungerarsämre, att vi inte klarar den internationella konkur-rensen på olika områden och att vi inte får till ståndmarknaden för hushållsnära tjänster.Fru talman! Jag ställde ett antal frågor till som jag inte tycker att jag fick besva-rade. Det gäller t.ex. fastighetsinvesteringsbolag. Vadär huvudinvändningen mot detta annat än att mansäger att det inte finns anledning att ändra uppfatt-ning, men uppfattningen finns inte verifierad?Fortfarande förstår jag inte varför riskkapital skabeskattas dubbelt upp mot en helt riskfri investering.Per-Olof hänvisar till någon form av utred-ning kring detta. Jag skulle gärna vilja höra hur manhar resonerat där. Det verkar något befängt.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Under dagens lopp har de moderatarepresentanterna från den här talarstolen presenteratförslag som handlar om att minska statens inkomstermed tiotals miljarder.Minnet måste vara kort hos de moderata repre-sentanterna i denna kammare. Det är inte mer än tioår sedan man försökte just samma politik. Man sänkteinkomsterna för staten och försökte öka utgifterna.Vad hände? Jo, alltihop blev kaputt.Vi ska naturligtvis inte göra om samma misstagen gång till. kan försöka att få männi-skor att tro att den politiken kan vara en bra framtidför Sverige.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Det är inte riktigt svar på mina frågor.Jag konstaterar att regeringspartiet med sina stödpar-tier går på linjen: Vi utreder, och vi gör inga föränd-ringar. Kollegerna i och , somockså har socialistiska regimer, och i Storbritanniengenomför kraftiga skattesänkningar på olika områden.Det gör man för att man helt enkelt måste få ekono-min att fungera bättre.Som vi har snuddat vid här är detinte heller så väl ställt med den svenska ekonomin.Mycket tyder på att vi nu går in i en kanske rätt såallvarlig konjunktursvacka. Men vi behöver inte göranågonting, absolut ingenting. Vi utreder, säger jag inte få svar på någon av de frågor som jagställt? Tiden räcker inte för alla, men ta en. Ta t.ex.frågan om fastighetsinvesteringsbolagen eller varförriskvilligt kapital ska beskattas dubbelt upp mot risk-fria investeringar. Jag skulle vilja ha något litet svar.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! säger att det integörs någonting utan att man bara väntar på svaret frånutredningar. Jag tycker att det är ett bra system attvänta och se vad utredningar kommer fram till.Som själv sade i sitt anförandehar det skett en hel del förändringar. Många av stopp-reglerna, som nämnde, har tagitsbort. Det har även skett andra förändringar och för-bättringar för det enskilda företagandet.Det tycker jag också är jättebra. Det bidrar ocksåtill att människor kan få det bättre i landet när detfinns arbete att gå till.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag kan hålla med att skatter har och ska ha en omfördelande roll.Det är en viktig del i vårt välfärdssamhälle. Menskatter har också en stor påverkan på tillväxten. Där-med påverkar de också tillgången på arbetstillfällenoch i förlängningen behovet av ekonomiskt stöd förenskilda och familjer. Med en väl fungerade arbets-marknad och kvalificerade arbeten minskar naturligt-vis det behovet.Jag skulle vilja fråga vilkensyn han har på utvecklingen av tjänstesektorn och detprincipiella i att arbete beskattas mycket hårdareän kapital med utgångspunkt i kunskapen att skatterockså har en stor påverkan på tillväxten.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! En sak är jag övertygad om. Vi ska iprincip ha samma beskattning överallt. Vi ska alltsåinte har något undantag för exempelvis tjänstesektornmed lägre beskattning än andra branscher. Det är jaghelt övertygad om.Jag är lite förvånad över reso-nemang. Någon sade här att de gickpatrull bakom Moderata samlingspartiet. att de står längre till höger om det.Om man går ned till läsrum och läserde aktuella tidningar som finns kanman i hela landet från syd till nord läsa om kristde-mokrater som är ute och lovar ökade anslag till bådedet ena och det andra.Det gäller anslag till kommunerna, landstingen,polis, tull, fängelser och allt möjligt. före-slår de skattesänkningar i mångmiljardbelopp. Detgår helt enkelt inte ihop.Anf. 120 () replik:Fru talman! Det är lite svårt att för en re-plik redogöra för hela den kristdemokratiska budget-motionen.Jag är ganska övertygad om att flertalet av de för-slag som talade om, ökade resur-ser till tullen och till kampen mot ekonomisk brotts-lighet osv., finns i vårt budgetförslag. Det kommer viha anledning att förnya i samband med vårbudgeten.Då får ytterligare en chans attsätta sig in i det.Alla dessa förslag innebär en budget i balans, in-klusive de förändringar i skattesystemet som vi sersom nödvändiga för en ökad tillväxt. Där är det en heldel förändringar i beskattningen av företag och kapi-tal men också i beskattningen av inkomster. Det ärnaturligtvis också en del i beskattningen på arbete.Jag dristar mig till att upprepa frågan. Hur ser nipå tjänstesektorns utveckling när arbete beskattashårdare än kapital? Jag kan stödja att vi så långt detnu går ska försöka att ha en så generell skattelagstift-ning som möjligt. Med det höga skattetryck vi harfinns behovet av undantag på område efter område.Jag vill påminna om att det oftast är regeringensom med sin skattepolitik har behov av att göra un-dantag. Vi har tidigare under riksdagsåret diskuteraten begränsningsregel och skatt på utländska experter,osv.Det ligger en skillnad i beskattningen mellan olikainsatsvaror i produktionen av tjänster och produktio-nen av varor där arbete beskattas hårdare.Anf. 121 () re-plik:Fru talman! Som jag har sagt tidigare tycker jagatt man från håll ska ta det väl-digt lugnt, inte angripa andra och säga att man vill haolika saker. Det jag sagt är sant. Manär ute och lovar mycket mer än vad man lovar i någonmotion i riksdagen.Man lovar höjda anslag till det ena och det andra.Det finns ingenting som man inte vill lyfta fram påolika ställen. Det brukar talas om populism. Jag villnog påstå att det mest populistiska jag har sett är närjag läser referaten av där har faritfram.Samtidigt är man väldigt tyst om vad man tänkergöra på andra områden och hur man tänker försämraför människorna i land och kanske medver-ka till det som jag sade, dvs. att människor inte kan fåsamma bra vård, skola och omsorg i hela landet.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag tänkte muntra upp stämningenutan att förlänga debatten för mycket och spela liteRiksdagsjeopardy. Jag tänkte höra om Per-OlofSvensson är redo.Frågan lyder som följer. Vem har sagt: Vi skasläppa fram entreprenörerna, minska byråkratin ochunderlätta småföretagens exportsatsningar? Tillsam-mans skapar det förutsättningar för 100 000 nya fö-retag före utgången av . Då börjar vi nedräk-ningen.Jag kan säga att det var , vår stats-minister, som sade detta i den 22februari 1998. ser vi rubriker i en tidning sominte är . Där står: Kraftigt ras för nyföreta-gandet.Då är min fråga till om hantycker att regeringen har lyckats bra med att förenklaför företagandet och driva på att vi får fler små före-tag så att vi inte behöver vara så beroende av de gi-gantiska jättarna. Fler av dem genomgår ennaturlig utveckling i en sorts brukskris när marknadenmognar och andra länder kan börja konkurrera.Anf. 123 () re-plik:Fru talman! Hade jag fått ordet tidigare så hadejag kunnat säga att det var ett för bra uttalande för attvara folkpartistiskt. Det var jag helt övertygad om.Man blir lite förvånad och förundrad över Folk-partiet, och nästan lite rädd också. För inte så hemsktlänge sedan var ett stort parti. På en hö-ger-vänster-skala stod det lite grann till vänster ommitten. Det var ett stort parti, som hade betydelse förlandet och för dess utveckling och invånare. Sedanplacerade sig partiet i mitten. Då blev man lite färre,och fick mindre att säga till om. är det t.o.m. så attpartiet ibland visar sig stå till höger om högern. Manhar alldeles tappat kontrollen över allting, och mins-kar och minskar. har partiet arbetat sig ut urriksdagen, och kommer inte att ha någon betydelsealls.Återvänd till barndomshemmet!Anf. 124 () replik:Fru talman! Om barndomshemmet är det totalahemvistet för den saknad av intellekt, substans osv.som står för så kommer jag inteatt hitta hem dit.Jag noterar att den som är intresserad av att läsaprotokollet kan se att är mer in-tresserad av att diskutera storleken på partierna än attprata om innehållet i den politik som hans eget partiförsöker driva med - som vi hörde från mitt exempel- ett stort misslyckande till följd.Anf. 125 () re-plik:Fru talman! Jag saknar det innehåll som Folkpar-tiet hade i politiken för länge sedan, när det var ettstort parti. Då förde man en politik som berörde män-niskorna - det stora folkflertalet. deltog ireformer som var bra för folket. finns man inte påden planhalvan längre.Anf. 126 PER ():Fru talman! Betänkandet handlar om företags- ochkapitalbeskattning. När det gäller förenklingsarbetetpå företagsbeskattningssidan och företagssidan överhuvud taget så kunde man förstås ha önskat att detkunde ha gått lite fortare. Det finns en utredare somsitter med 3:12-reglerna. Det hela kan i och för sigförsvaras med att man har bytt utredare några gånger.Därför har det inte gått snabbare. Det är ändå beklag-ligt att man tappar tempo på det sätt som man gör.Detta är regler som verkligen behöver ses över ochfixas till.Även förenklingar, som Simplexgruppen arbetarmed, har i stor utsträckning gått i stå.Vi försöker att trycka på i de här frågorna. Viformulerar en egen politik när det gäller 3:12-reglerna, realisationsvinstbeskattningen och genera-tionsskiften som innebär att vi vill genomföra storaförändringar.Vi diskuterar nu också internt en schablonbeskatt-ningsmetod, och vi har kommit ganska långt i dediskussionerna. En sådan metod används i vissa andraländer. Den kan innebära stora förenklingar, framförallt för de allra minsta företagen. För att ett sådantsystem ska fungera måste det bygga på frivillighet.Man måste kunna välja mellan den konventionellabeskattningsmetoden och denna schablonbeskatt-ningsmodell. Det tror vi skulle underlätta oerhörtmycket. Det har visat sig i att man inte får inmindre skatt, utan att det t.o.m. finns företag som ärberedda att använda schablonbeskattningen trots attde får betala lite mer skatt än de skulle ha gjort om dehade använt en konventionell metod. I gengäld slip-per de bokföring och alla problem med den typen avpapper.Detta är också en sak som håller på att utredas ochövervägas hos RSV. Där granskar man de här mo-dellerna, och jag tycker att man har kommit ganskalångt när man tar upp diskussionen och analyserar hurett sådant system skulle kunna se ut. Därmed inte sagtatt vi kommer att ställa upp på den borgerliga linjen,där man i stort sett vill skala bort de flesta skatter ochgöra väldigt långtgående förändringar i övrigt. Menjag tror att vi tillsammans faktiskt kan lösa detta med3:12-reglerna och den typ av beskattning som slår såknepigt.Jag tycker att man har kommit ganska långt närdet gäller kapitalinkomstbeskattningen i Europa.Både inom och EU arbetar man med detta.Sparandedirektivet är ett första steg, som innefattarförhandlingar med fem stater, dvs. , ,, och , om att deockså ska inlemmas i samma system. skasystemet innebära att man ska få uppgiftsskyldighetmellan länderna.I avvaktan på detta kanske det inte är någon ko påisen när det gäller kapitalbeskattning. Det kanske inteär den frågan som är den absolut viktigaste att drivajust . Låt oss avvakta och se vad man kan göra föratt trygga den typen av skattebas.Det är ganska intressant att man i olika arbeten iövrigt inom EU konstaterar att om det är någon skattsom ska sänkas så är det inkomstskatten, därför i första hand vill främja sysselsättningen. Där-emot är det viktigt att alla länder bevarar skattebaser-na för kapital och fastigheter - och för fastigheterskriver man faktiskt uttryckligen att man bör ha enskatt. Det är intressant att också EU har uppmärk-sammat denna problematik.När jag läser reservationer och förslag från deborgerliga partierna och följer deras resonemangomkring utökning av möjligheterna till avsättning iperiodiseringsfonder så blir jag lite konfunderad. får handelsbolag och enskilda firmor sätta av30 % av årets vinst . Denna typ av skattekre-diter kan, speciellt om man höjer gränsen ytterligare,skapa ett problem längre fram. Skulle man gå upp till50 % - eller om man skulle kunna avsätta helaårsvinsten, som vissa vill - så skulle man skapa ettmycket farligt system för många småföretagare. Dåvänjer de sig vid en skattenivå som inte är den verkli-ga.Däremot tycker jag att det är viktigt att periodise-ringsfonderna finns. Utformningen är nog gans-ka väl avvägd. Jag skulle t.o.m. kunna säga att 30 %kan vara lite högt. Men att skjuta skatten framför sigännu mer är ingen lösning för nystartade företag.Detta är en avvägningsproblematik som är mycketsvår. Att kunna sätta av av vinsten skulle nogkunna skapa framtida problem för många företagare.När jag sedan läser reservation 5 av Miljöpartietså måste jag säga att jag inte förstår vad som står där!Det står att man ska periodisera ett överskott och ökadet hela så att reavinstbeskattning ska kunna skjutasupp. Jag vet inte vad det är för reavinstbeskattningman pratar om. Är det något som inte ska skjutas uppså är det faktiskt reavinst, för då har man ju avslutaten verksamhet. Varför man då ska skjuta upp rea-vinsten är för mig helt obegripligt - fullkomligt obe-gripligt!Jag tycker att det är viktigt att ska avslu-tas med någon form av bokslut eller redovisning. Detär helt orimligt att utöka detta till att gälla . Vihar ett system för att klara detta, och det är de nuva-rande periodiseringsfonderna. Vill man på något sättutöka det genom att höja procentavsättningen så fårman göra det, men jag anser inte att det är särskiltklokt. Vi får prata med sedan.Man skriver dessutom att avskrivningsmöjlighe-terna är starkt begränsade för små företag. Nja, harman en räkenskapsenlig avskrivning så är det precissamma sak för storföretagen som för de små företa-gen. Det är ingen skillnad alls! Om man däremotanvänder restvärdemetoden, dvs. inte avslutar sinbokföring mot en balans- och resultaträkning utanbara använder N1-blanketten, så har man ingen möj-lighet att få de räkenskapsenliga avskrivningarna.Men man får ändå 30 procents avskrivning. Ellerrättare sagt: Man ska ta upp det utgående restvärdettill , och skillnaden blir alltså avskrivningen.Sett i det sammanhanget förstår jag inte vad som ståri reservationen.När det gäller kapitalinkomstbeskattning har diskuterats. Jag tror att och jag egentligen är ense om att om man har enkapitalinkomstskatt på innebär det de facto attavdragsmöjligheten begränsas. Annars skulle detskapa låneringar där man lånar, får avdrag med 30 %och sedan tar man bara upp i vinst. Det är ettklassist sätt att undandra skatt när man får göra av-drag som är mera värt än inkomsten. Det är ju natur-ligtvis ett väldigt problem.Moderaterna borde tänka ett varv till på hur dettaska lösas för de fastighetsägare som skulle drabbashårt. Det blir ju kraftigt ökade boendekostnader i detläget. Jag tycker att man ska se allting i ett samman-hang.Jag måste säga att jag var väldigt trakterad av tan-ken på fastighetsinvesteringsbolag sedan.Jag tyckte att det här fanns ett väldigt stort kapitalsom är undangömt som skulle kunna lyftas fram. Pådet sättet skulle olika pensionsfonder få ett nytt in-vesteringsobjekt. Men efter att ha tänkt över saken ärjag inte riktigt lika positiv längre. Jag är inte hellerhelt negativ, men jag tycker inte att det är läge för attta det steget riktigt ännu.Carl har producerat en skrift omdetta. Han var också mer entusiastisk för några årsedan. Det har tunnats ut lite grann. Det finns vissafördelar, men det finns också stora nackdelar. Detskulle i stort sett gälla fastigheter i storstäder medandet inte skulle kapitalisera några andra fastighetsvär-den ute i landet. Det är återigen ett storstadsfenomenoch kanske en lösning för storstäderna och de verkli-ga tillväxtområdena.Det har ju diskuterats att det föds för få barn i lan-det. Här är det läge för en ordentlig skattehöjning påvissa produkter, vilket skulle kunna öka barnafödan-det, och då tänker jag på preventivmedel. Det är intenågonting som jag föreslår, men skatter skulle kanskekunna påverka folks beteende.Slutligen vill jag vända mig till är han inte kvar här, men han pläderade för detfina med nedsättningen av arbetsgivarav-giften upp till en viss lönesumma. kommerdet att presenteras en rapport på revisorernas plenumsom sågar denna nedsättning monumentalt. 5½ mil-jarder har skapat högt räknat 3 000 jobb. Det innebären kostnad på 1½ miljoner per arbetstillfälle. Ned-sättningen av arbetsgivaravgiften är alltså ingen störrehit, det kan man konstatera. Det är bra att den typenav rapporter och granskningar kommer fram så ser vad som är verklighet och vad som är fiktion.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till försla-get i det föreliggande betänkandet. Jag hoppas attutredningen om 3:12-regeln kommer somdet är förutsagt. Då kan vi ha den här diskussionenhär i kammaren igen och se hur långt man är bereddatt gå när det gäller de olika förslagen.Anf. 127 () re-plik:Fru talman! Jag delar naturligtvis också den upp-fattningen. Jag hoppas att det blir ett positivt resultatav 3:12-utredningen. Jag tycker bara att det tar såförtvivlat , eftersom det här är ett stort pro-blem för fåmansbolagen, därav min frustration. Vihar diskuterat detta i kammaren så länge jag har varithär.Varför jag begärde ordet var för att jag villekommentera detta med kapitalinkomstbeskattningen.Självfallet - och det sade jag tidigare i en replik tillMatz - måste det råda jämvikt. Är det30 % ska avdragen utgöra . Är det bliravdragen 15 %.Vår uppfattning är att för att man ska klara deninternationella konkurrensen måste man successivtanpassa det svenska beskattningsläget på kapital tillden internationella marknaden. Då måste vi på någotannat sätt se till att hushållen inte kommer i underlä-ge, och det kan man göra på olika sätt.Vårt förslag är - och kommer jag egentligen inpå en finansdebatt - att grundavdragen ska öka, ska skapa större utrymme på inkomstsidan förhushållen så att de kan ha råd . Skulle dettainte räcka föreslår vi i vår stora budgetmotion att manska se på om det går att införa övergångsregler.Vi vet ju lika väl som alla andra ledamöter i denhär kammaren att det vore fel att bara göda på, utanman måste göra andra anpassningar, och det har viförklarat i vår motion. Men Per har ju rätt,och jag har den uppfattningen att det inte ska vara pånågot annat sätt, inga ringar eller sådant, som ocksåPer var inne på.Anf. 128 PER () replik:Fru talman! Det är bra att få det klarlagt, att detfinns en samstämmighet i kammaren om att man intekan ha ett system som haltar.I övrigt har sin politik och vi har vårpolitik för att lösa dessa problem. Det skulle - somCarl säger - bli en finansdebatt om vitog upp den diskussionen igen. Vi har delvis snuddatvid detta , men det finns väl ingen an-ledning att fortsätta den diskussionen. Jag tror att vi,liksom väljare och lyssnare, vet var vi står.Anf. 129 ():Fru talman! I infördes det den 1 januari1999 en lag som kriminaliserade köp av sexuellatjänster, ofta kallad sexköpslagen.I en tidningsartikel med rubriken får dra av för kondomer redovisades attRegeringsrätten i en dom 1982 slagit fast att prostitu-tion är att betrakta som näringsverksamhet och att densom säljer sex därför ska betala skatt. En namngivenskattedirektör på citerades. Han sadeföljande: En prostituerad kan jämföras med vilkenhantverkare som helst när det gäller skatter. Precissom en hantverkare har en prostituerad rätt att göraavdrag för inköp av verktyg.Som exempel på tänkbara verktyg för en prostitu-erad anges kondomer och vissa kläder. Skattedirektö-ren medger att det finns vissa gränsdragningsproblemi den här frågan. har tydligen ingen angettprostitution som sysselsättning i sin deklaration.För prostitutionsgrupp komtydligen dessa fakta - dvs. att sexförsäljning ärskattepliktig - som en överraskning. Många deladesannolikt denna förvåning.Prostitutionsgruppen menade då att detta öppnadenya möjligheter. Via krav på bokföring av kändaprostituerade skulle man kunna komma åt kunderna,dvs. de som köper sexuella tjänster skulle kunnaspåras upp den vägen. Alternativet var att man i stäl-let skulle kunna komma åt de prostituerade genom attkräva in bokföring från dem. Om de inte uppfylldedet kravet kunde de åka på en skattesmäll, vilketskulle avskräcka från fortsatt prostitution. Prostitu-tionsgruppen såg då fram emot ett pilotfall.Den s.k. uppsökarenheten i var inte li-ka entusiastisk. Man menade i stället att detta stridermot alla intentioner i sexköpslagen. Att beskatta in-komster från prostitution gör prostitutionen till ettyrke, vilket kan legitimera fortsatt prostitution.Vi som har motionerat i frågan är jag och UllaHoffmann. Vi delar den uppfattningen och vi hardärför väckt en motion, Sk743, med yrkandet att vibegär att regeringen ska lägga fram ett förslag tilländring av skattelagstiftningen med innebörden attprostitution ej är att betrakta som näringsverksamhetoch att avdrag för kostnaderna ej ska vara möjlig.Skatteutskottet har behandlat motionen. Manhänvisar till att det finns mer effektiva åtgärder för attkomma åt prostitution, och det kan man väl hålla medom, men är det skatterna som vi ska diskutera.Man skriver t.ex.: En sådan lagändring som motionä-rerna efterlyser torde enligt utskottets mening inte bliett verksamt medel för att motverka prostitutionen.Fru talman! Jag är mycket väl medveten om attprostitution i sig inte är olaglig verksamhet.