prot · GP0943 · 2001-12-07 00:00:00 — I den nya organisationen får grundforskningenett stöd om av den totala forskningssats-ningen.I ett sådant perspektiv ser vi två stora problem närdet gäller den framtida utvecklingen av svensk forsk-ning. För det första är grundforskningen fortfarandeunderdimensionerad. För det andra måste den tilläm-pade forskningen, som framför allt finns inom FASoch Formas och som gäller samhällets utvecklingsåväl socialt som miljömässigt, få resurser så att denverkligen kan ge den vetenskapliga grunden för ensamhällsutveckling som är långsiktigt hållbar.Inför framtiden är det viktigt att uppmärksammade här två problemen. Det är speciellt viktigt att riks-dagen noga följer och stöder utvecklingen av de rela-tivt små enheterna inom den nya organisationen. Debehöver resurser och frihet för att stödja och utvecklakärnan i svensk forskning. Grundforskningen måsteutökas väsentligt. En framstående och fri grundforsk-ning är förutsättningen för en god tillämpad forskningoch för goda tillämpningar t.ex. i form av utvecklingav nya produkter och tjänster inom näringslivet ochden offentliga sektorn.En stark grundforskning ger också en bas för be-dömningar, s.k. riskbedömningar, när det gäller vilkaeffekter olika tillämpningar kan beräknas få, kunska-per som är av fundamental betydelse för möjligheter-na till en socialt och ekologiskt hållbar utveckling avsamhället.Självfallet har riksdag och regering här ett över-gripande ansvar för att resurserna används på ett församhället bra sätt. De framtida förstärkningarna avforskningsresurserna kan ske genom direkt ökadeanslag via budgeten, det som vi kallar friska pengar,men det finns också mycket att vinna genom en om-fördelning av medel som kanaliseras till forskningenpå andra vägar, så att de i stället når forskningen viaforskningsråden.Det kan t.ex. gälla en del av de forskningsmedelsom disponeras av statliga verk och myndighetervilka nu själva delar ut forskningsanslag.Ett annat exempel som jag skulle vilja ta upp är deforskningsmedel som rinner och forsk-ningsråden förbi och hanteras av EU. EU-forskningenär dyr för och kräver stora resurser i form avsvenska skattemedel. EU styr över svenska forsk-ningsanslag av samma storleksordning som den totalasatsning som vi gör på forskningsrådsorganisationen.I framtiden vore det en stor vinst om en större del avde forskningsmedel som EU nu disponerar kundeåterföras till , underställas den svenska forsk-ningspolitiken och hanteras i vanlig demokratiskordning här i . Olika möjligheter för att fåen bättre styrning av de här medlen behandlas i Mil-jöpartiets motion Ub457.De här av EU disponerade svenska forskningsan-slagen gäller till största delen tillämpad forskning. Deskulle komma väl till pass när vi inom en snar framtidbehöver förstärka forskningen inom de två nyinrätta-de forskningsråden FAS och Formas. De har mångauppgifter att ta över från tidigare forskningsråd, ochde är i en utvecklingsfas och kommer sannolikt attkräva betydande resurser för att vi ska fåen nationell kraftsamling av forskning kring en radproblem som det svenska samhället står inför när detgäller både sociala frågor och miljöfrågor.Jag yrkar bifall till motion 457.Betydelsen av forskningsrådens verksamhet förden fria forskningen är alltså mycket stor. Här förvå-nar det mig verkligen att flera partier närmast taravstånd från den här tanken. vill snara-re föra över pengar direkt till högskolorna i syfte attgynna den fria forskningen. Per har för del sagt attdet här är en centralisering som man ogärna ser. Hanhar dessutom föreslagit att man ska ha privata hög-skolor för att få större frihet när det gäller forskning-en.De här åtgärderna - det tror jag att alla som harerfarenhet av högskolor och universitetsverksamhetvet - gynnar knappast forskningens frihet. och högskolor ha bra basresurser, menforskningens frihet ska garanteras genom statligaforskningsråd och en fri konkurrens mellan forskarnaom forskningspengar, så att vi får en konkurrens somockså garanterar utvecklingen av en godkvalitet i svensk forskning.Den nya forskningsorganisationen är alltså ett stegi rätt riktning och resursförstärkningarna är delvispåbörjade. Jag kan för del med glädjekonstatera att vi i årets budget fått en ordentlig för-stärkning av anslagen till det övergripande områdetbiologisk mångfald och ekologisk hållbarhet. Det ärett område som utgör själva kärnan i den kunskapsom ska vara basen för en långsiktigt ekologiskt håll-bar samhällsutveckling.Inom det här forskningsfältet krävs samverkanmellan grundforskning och tillämpad forskning. An-slaget är därför fördelat på , för naturvetenskap och teknik, Formas, SLUoch Artdatabanken. Det här sätter den nya organisa-tionen på prov, och det ska bli intressant att se hur deolika enheterna inom organisationen själva kommeratt utforma den verksamhet som krävs för att resulta-ten ska bli goda och att bygga upp en bra samverkanmellan enheterna.En sådan samverkan mellan forskningsråden,mellan grundforskning och tillämpad forskning,kommer att ha stor betydelse för forskning och ut-veckling inom en rad andra områden , ochdet finns alla skäl att tro att den nya organisationenmed den utformning den har kommer att varaväl skickad att utveckla de här samverkansmöjlighe-terna.Jag vill som avslutning bara deklarera att jag stö-der förslaget i utskottets betänkande i det här ärendetoch alltså yrkar bifall till motion 457.Anf. 34 () re-plik:Herr talman! Jag vill bara informera om Kristde-mokraternas syn på den kritik som när det gäller utbyggnaden av högskolan.Vi vill ha en utbyggnad av högskolan med jämn ochhög takt. Vad vi har drabbats av nu - det har vi settlänge - är att man inte har lyckats upprätthålla kvali-teten med den utbyggnad som har skett. Vi har på oss,som jag också nämnde förut, till 2010, när avalla lärare som finns på högskolan ska pensioneras.Hur högskolan ska försörjas med nya disputeradelärare vet vi ingenting om. Redan nu finns det mångasom får så lite som i undervis-ning enligt rapport om styrningen avhögskolan.Alltså: Vi vill bygga ut högskolan, men det skaske i en sådan takt att kvaliteten upprätthålls, och detär fortfarande den fråga som vi vill rikta till er somsitter med och beslutar och ställer er bakom utbygg-naden: Hur tänker ni säkra kvaliteten för högskolan?Anf. 35 () replik:Herr talman! Det pågår ett kvalitetsarbete som ärmycket omfattande, och det känner också till.Högskoleverket har som huvuduppgift att granskaoch utveckla kvaliteten. Det finns många andra åtgär-der som är vidtagna.Det är sant att vi har en stor pensionsavgång attvänta, och det är också en alltför liten andel av lärar-na ute på högskolorna som har egen forskarutbild-ning. Men att höja kvaliteten i de här avseendena, attutbilda fler lärare osv. ska ju ske just inom högskolan.Jag tror inte att vi ska skära ned antagningen av stu-derande bara för att vi förväntar oss att25 % av lärarna går i pension, utan vi måste natur-ligtvis hålla högskolan och högskoleutbildningenöppen och arbeta så mycket det går för att få en sågod kvalitet som det går med de resurser vi har.Sverige behöver ha en större andel av befolkning-en utbildad med högskolestudier. Kvalitetskraven ärmycket viktiga, men vi tror alltså inte att det är rättaläget att minska antalet grundutbildningsplatser. Detär också så att det är en lång kö av studerande somsöker till högskolan som inte får plats.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! Det här är väldigt intressant, för detär ju inte länge sedan rapporterna kom om hur mångasom dock går på högskolan men inte får ut någonfärdig examen. Genomströmningen är inte så kraft-full, och målen nås inte så snabbt som man önskar. Såvisst finns det saker att göra när det gäller kvalitetensom vi redan nu vet.Då säger : ska naturligtvisbygga ut, men i den takt som vi mäktar med när detgäller kvalificerade lärare, biblioteksresurser, bostä-der till studenter osv. Där vill ju vi ha ett hel-hetsansvar. Jag vill bara klargöra varför vi snararekritiserar en utbyggnad som gör att man inte kan hållasådan kvalitet att genomströmningen blir effektiv.Det är därför vi inte bygger ut i den takten.Anf. 37 () replik:Herr talman! Det här tror jag inte alls kommer atthöja kvaliteten i högskolan, dvs. att minska antag-ningen på det sätt som föreslår. Nutar upp rätt många andra frågor också. Bo-städerna är ett problem, naturligtvis, och där har juregering och riksdag vidtagit vissa åtgärder, menmycket av ansvaret ligger självfallet på de kommunersom har högskolor inom sin räjong. Jag tror att det ärklokare då att i stället arbeta energiskt för att få frambostäder och för att få kvalitetsgaranti och hela tidenförbättra, men att inte utestänga studenter i dagslägetfrån en utbildning som de själva vill välja och somlandet så väl behöver.Anf. 38 () replik:Herr talman! Först gäller det pengar direkt tilluniversiteten, som menar att Folkpar-tiet vill, och det vill vi verkligen också, därför att vitycker att det är väldigt viktigt att värna om fri forsk-ning. som själv har stor erfarenhetfrån forskningsvärlden måste vara medveten om vil-ket problem det är i forskarutbildning och dokto-randutbildning när hela verksamheten är beroende avatt söka pengar utifrån och man inte vet från det enaåret till det andra om man får pengar. Därför behöveruniversitet och högskolor mer pengar direkt. Dettamotsäger inte att vi naturligtvis också ska ha ett starktvetenskapsråd, men andelen som går direkt till veten-skapsområdena bör öka.Det är just den här synen på fri forskning som göratt jag, precis som , håller ett mycketvakande öga på EU:s forskningspolitik. Trots att jagoch mitt parti är kanske de största EU-vännerna är viskeptiska till en alltför kraftig byråkratisk och politiskstyrning av EU-forskningsmedlen. Så på den punktenär vi faktiskt inte så långt ifrån varandra.Avslutningsvis: När det gäller att öppna högsko-lan för alla säger att intevill det. Jag svarade på en liknande replik.Kort sagt vill vi naturligtvis arbeta för att öppnahögskolan. Alla som vill, som har intresse och somhar fallenhet för studier ska komma dit. Men detmåste gå att öppna högskolan för fler grupper utan attsänka förkunskapskraven.Om man sänker förkunskapskraven tvingar manockså mer eller mindre högskolorna att sänka kravenpå undervisningen. Då får vi en sänkning av kvalite-ten genom hela systemet. För mig är inte en öppenhögskola detsamma som att sänka kraven på vadstudenterna ska kunna när de kommer dit.Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag tror att vi har en nyansskillnadnär det gäller fördelningen och en optimal använd-ning av forskningsresurser. Såsom vi bedömer det ärbehovet mycket stort när det gäller de forskningsre-surser som går via de än så länge mycket små forsk-ningsråd vi har.Jag noterade med tillfredsställelse att Folkpartietkanske ställer sig bakom vår motion om hur man skahantera EU-medlen för att de åtminstone till en litestörre del ska kunna få passera den vanliga vägen viariksdagen och de svenska forskningsråden.Jag vet inte varifrån har fått detta medatt vi vill sänka kraven när det gäller den öppna hög-skolan. Är det tankarna kring det som man har börjattala om som reell kompetens? Man inser att det härmed betyg kanske inte är ett så bra mått på kompeten-sen utan skulle vilja ha en bredare och djupare syn påvarje individs möjlighet att klara av högskolestudier-na. Det är ett konkret förslag att man ska arbeta framandra komptensmöjligheter.Såvitt jag förstår är det snarare en fråga om atthöja kompetenskraven än att sänka dem. Jag ser ingatecken på att vi sänker kraven på kompetens. Det ärheller inte till gagn för de studerande som skullekomma in. Målet är att man ska välja attöppna högskolan och få in studerande på de utbild-ningar där de har möjligheter och framför allt moti-vation för att klara av studierna.Anf. 40 () replik:Herr talman! När det gäller EU-medlen finns detmånga möjligheter. Vi tycker från sidaatt vi borde titta lite närmare på vilka lösningar mankan hitta för att minska just den politiska och byrå-kratiska styrningen av EU-medlen. Man kan minskaanslaget inom EU och föra över de pengarna till na-tionerna. En annan lösning är att försöka inrätta enform av europeiskt vetenskapsråd - den modell somGunnar uppskattar här i - och få detmer forskningsstyrt även på EU-väg.Där kan man nu inte låsa sig. Det är viktigt för debatten och ser kritiskt på hur EU:s forsk-ningspolitik utvecklas. ska vi vara positivatill alla de stora möjligheter till viktigt samarbete somfinns och absolut inte stänga några dörrar för det.Men en försiktighet och en kritiskt vaksam blick påEU:s forskningspolitik är befogad.Jag vet inte hur många som känner till att man re-dan har grundläggande högskolebehörighet försvenska universitet och för högskola om man har90 % godkänt i gymnasieskolan. Det innebär att manhar rätt att börja på en högskola fast man inte är god-känd i t.ex. ämnet svenska. I de förslag som finns härurholkas kraven på förkunskaper ännu mer, och deämnen som räknas upp som man ska ha läst blir färre.Om man har skaffat sig dessa kunskaper på annatsätt ska man naturligtvis kunna visa det genom ententamen i någon form av valideringssystem. Det ärinte det rent formella att man måste ha tagit betyg ijust den svenska gymnasieskolan jag är ute efter. Detviktiga är det formella förkunskapskravet för att intelura in människor i utbildningar som de inte har denringaste förutsättning att klara av. Det är orättvist motmänniskor som tar studielån och satsar på en osäkerutbildning.Anf. 41 () replik:Herr talman! När det gäller EU-forskningen inne-håller motionen en del av de förslag som . En möjlighet är att man mer systematisktförsöker samordna ansökningarna till EU från svens-ka forskares sida. Det skulle man kunna göra t.ex. viaforskningsråden. Det kunde vara en uppgift för Ut-bildningsdepartementet att titta på hur det skullekunna gå till.En annan möjlighet är att utbildningsministern iEU driver frågan att man minskar EU:s budget förforskning och då också minskar avgiften till EU imotsvarande mån och att pengarna kan gå tillbaka tillSverige. Det är en tanke som även socialdemokratiskautbildningsministrar inte varit främmande för. Förramandatperioden hade vi en diskussion som gick i denriktningen när det gällde hur svensk forskningspolitikskulle drivas i EU.Det finns också en möjlighet att man avstår frånatt söka en del av EU-medlen eftersom de kräver enmotprestation från svensk sida . Får enforskare 1 miljon från EU ska en svensk forsknings-organisation skjuta till ytterligare 1 miljon. Det kanvara så att man i det läget tycker att det är värt attvara lite försiktig med den sortens satsningar efter-som de konkurrerar ut annan forskning.När det gäller frågan om att lura in människor påhögskolan tror jag att inte har något sär-skilt bra underlag. Jag tror inte att det är några störregrupper som skulle luras in i svensk högskola ochmisslyckas för att de trodde att de inte skulle behövakunna t.ex. svenska.En generositet när det gäller behörighetsvillkorenskulle vara på sin plats, i synnerhet som vi vet attbehörighetsvillkoren är formulerade i termer av betygsom inte säger särskilt mycket. Det kan t.ex. gällagymnasieelever med invandrarbakgrund som harkommit hit och därför kanske inte har fåttgodkänt i svenska men är alldeles utmärkt lämpadeför högskolestudier.Anf. 42 PER () replik:Herr talman! Min ambition att inte ta så mångarepliker kommer på skam när jag blir apostroferad.Vi vill se ytterligare två lärosäten i stiftelseform.Låt mig använda en bild som jag tror att Miljöpartietförstår. Med den mångfald av studenter som vi nu seroch en mångfald som kommer att bli ännu större ärdet farligt om vi försöker ha bara en sorts universitetoch en sorts högskolor och att alla högskolor hoppasoch tror att de en gång ska bli ett stort universitet medexakt lika struktur som universiteten har.Jag ser lärosätesvärlden som ett ekosystem. Vi harstora och små, breda och specialiserade. Vi har ettnytt IT-unversitet som jag tycker är en god idé. Jagskulle vilja se ett universitet som hade Caltech somförebild, dvs. att det var lika många studenter som detfanns anställda på . Jag skulle vilja se på något annat universitet hade massföreläsning-ar via Internet.Mångfalden är viktig i ett ekosystem som ska till-godose så vitt skilda studenter som vi är ganska säkrapå att vi kommer att se . I vårt ekosystemfår det plats med inte bara två utan faktiskt fyra stif-telseformade fiskar.Anf. 43 () replik:Herr talman! När det gäller mångfalden är vi heltöverens. Det låter grönt. När man tittar på utveckling-en av universitet och högskolor i är det justmångfalden som slår en. Tanken är att vi bakom de13 universitet och 23 högskolor som vi nu har ska seen utveckling som inte alls är centralstyrd.Vi ser inte alls några tendenser till det. Tvärtomförsöker de olika högskolorna att hitta sin egen profil,sin egen nisch och anpassa sig efter den region somde verkar i. De tittar på vilka företag som finns i regi-onen och specialiserar sig inom områden där de före-tagen har intresse av forskning osv.Den här mångfalden är naturligtvis viktig, och denska stimuleras. Men det ligger en fara i att införaprivata högskolor och universitet eller att ha dem istiftelseform.Det kan sätta en broms på utvecklingen. Det somär mångfaldens styrka är just att man kan pröva olikaalternativ och utvecklas fritt. I och med att man harstatliga resurser har man också en garanti för dennafrihet, en garanti som kan försvinna om man hamnar ien situation med privat finansiering.Att bli beroende av ett företag eller ett bolagfrämjar inte utvecklingen av forskning och utbild-ning. Den utvecklingen ska inte styras av de kraftersom i andra sammanhang kan vara effektiva. Mark-nadskrafterna, t.ex., är effektiva för utvecklingen avbolag. Men det fungerar inte om det ska finnas engaranti för kvalitet och frihet när det gäller forskningoch utbildning som kanske inte alltid är lönsam iföretagsmässig bemärkelse.Anf. 44 PER () replik:Herr talman! Jag har bara en kort fråga. Vad harJönköpings högskola, och Handels gjortsom är dåligt? Kan ge något exempelpå att de bedriver en verksamhet som är sämre ochsom inte borde finnas i den stora mångfald, i det storaekosystem som vi ska ha?Jag tror tvärtom att dessa högskolor har tillförtväldigt mycket. Vi är ju bara ett litet ekosystem i ettglobalt utbildningsekosystem. Där finns det mångaprivata alternativ, många statliga alternativ ochmånga spännande alternativ. Det kommer att bli oer-hört mycket vanligare att våra studenter söker sig tillBarcelona eller i stället för ellerLund. Då är det viktigt att vi i vårt lilla ekosystem mångfald som finns i det stora globala ekosys-temet.Anf. 45 () replik:Herr talman! Dessa exempel var ju inte särskiltfarliga. Skillnaden mellan en statlig högskola ochJönköpings högskola är ju oerhört liten. Pengarna ochgarantin kommer från staten. Man ställer upp på hög-skoleförordningen precis som den gäller för statligauniversitet. Så länge det finns privata högskolor ochuniversitet som fungerar precis som de statliga hög-skolorna är problemet naturligtvis litet. Vi får se hurutvecklingen kommer att bli i Jönköping.Jag tänker inte låta mig luras av Per att räknaupp de saker som jag tycker är dåliga på Handelshög-skolan. Men det är en typ av högskola som löper enstörre risk för att stelna i sin verksamhet. Den be-dömningen skulle jag vilja göra, men jag vill alltsåinte rikta kritik mot de tre nu existerande högskolor-na. De är bra i många avseenden, men jag ser en faraoch en nackdel med att satsa på den typen av utveck-ling.Anf. 46 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag får tacka för en intressant för-middag. Det har varit en viktig debatt. Det är inteutan än att det märks att det börjar att närma sig valår.Det har varit ovanligt högt tonläge i diskussionen omutbildnings- och forskningspolitiken. Det är nästan såatt både och harsnuddat vid falsettoner. Det skiljer sig mot den debattsom vi i övrigt har haft under mandattiden.Jag känner mig ganska stolt och nöjd över att viändå på många sätt har lyckats att skapa en konsensuskring viktiga delar av utbildnings- och forskningspo-litiken. Grundforskningens fundamentala ställning ärinte alldeles självklar bland flera partier. Att forskar-na måste ha ett starkt inflytande över fördelningen avforskningsmedel är inte alls självklart. Moderaternainrättade stiftelser där forskarna inte hade något in-flytande innan regeringen grep in. Starka högskolor ivarje län var en stor politisk stridsfråga där inte minstmoderaterna sakta men säkert har fått backa.Sedan har det funnits en kärna av samförstånd icentrala delar. Men det är tydligt att när vi nu närmaross valet spricker det upp i lite olika riktningar blandde borgerliga partierna, ibland i väldigt olika rikt-ningar.Det finns en bekymrad ton som jag ibland kan in-stämma i. Jag kan, liksom Per , vara bekymradöver och den politik som honlägger fram.I anförande låter det som atthon vill göra mycket stora satsningar på högskolan.Allt ska bli bättre. Hon går igenom allt ifrån fakul-tetsanslag till lärarnas möjligheter till forskning vidsidan av. I själva verket har lagtfram förslag till mycket kraftiga nedskärningar inomutbildning och forskning. Hon vill dra ned på ansla-gen till grundutbildningen med 590 miljoner kronoroch på anslagen till forskarutbildningen med 100miljoner kronor. Hon vill spara 315 miljoner kronorpå studiestödet, slopa anslaget till myndigheter förSveriges nätuniversitet, minska anslaget till osv. Där uppvisar jag samma bekymrade minsom Per Bill.Ulf är bekymrad över Per och Yvon-ne , och det är jag också. Det gäller avgif-terna. har själv skickat ut ett pressmed-delande och frågat: Vilken är egentligen moderater-nas och syn på avgifter för högreutbildning?I dag har vi fått ett tydligt svar från både YvonneAndersson och Per . De vill införa avgifter förutländska studenter. Det är som att sälja olja, sadeYvonne . Per skulle väl inte användasamma uttryck, men det är ett nytt steg. Precis somMajléne säger har man smiditnyckeln, men stoppa inte in den i dörren!Om ni inför avgifter för utländska studenter blirdet ohyggligt svårt att stå emot ett införande av av-gifter också för svenska studenter. Hur ska ni klaradet? En person som har bott i ,men som är utländsk medborgare, ska han betalaavgift? Eller ska vi göra som harskrivit i debattartiklar, försöka att kompensera svens-ka studenter för dessa avgifter?Sofia blir, liksom jag, bekymrad när honlyssnar på och . harställt upp för utbyggnad till minst en stark högskola ivarje län. blir naturligtvis skräckslagennär hon hör om de nya resursfördelningssystem sommoderaternas Per och genomföra, dvs. ett studentpengsystem somskulle innebära att vi antagligen fick tiotusentals nyastudenter i , och samtidigtsom det skulle bli mycket kraftiga resursneddrag-ningar på övriga landets högskolor. Det vore inte braför kvaliteten i , och . Uni-versiteten där vill inte ha den utvecklingen. Och varska dessa studenter bo? Det skulle också ta knäckenpå vår gemensamma satsning på att bygga starkahögskolor i varje län.Det finns alltså en bekymrad ton hos borgerlighe-ten, men väldigt lite av intressanta framtidsstrategier,inte annat än det har legat nära rege-ringens förslag.Vi har att diskutera några nya, viktiga initiativ,inte minst propositionen Den öppna högskolan. Detär en viktig proposition som jag ser som en milstolpenär det gäller att verkligen få öppna högskolor och attverkligen knäcka den sociala snedrekryteringen.Vi har kommit långt. Av drygt 300 000 studenterkommer hälften från familjer där varken mam-ma eller pappa har pluggat vid högskolan. Det är merän 150 000 studenter som har tagit det steget. Mendet räcker inte. Ska högskoleutbildning bli en levandemöjlighet i varje hem måste vi fortsätta att arbeta föratt öppna högskolan.Jag vill tacka s-gruppen för att vi tillsammans harmejslat fram den här propositionen. Jag vill ocksåtacka och för dethär samarbetet, men också för det samarbete som vihar haft .