prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — I övrigt tänker jag inte härkommentera den frågan.Moderaterna sänker skatterna mest för de behö-vande, sade . Ett borttagande av denstatliga skatten ger ofantligt mycket mer för dem somhar riktigt höga inkomster än vad någon behövandenågonsin kommer i närheten av. Är det verkligen såatt det är de som har de högsta inkomsterna som ärmest behövande, och hur kan manfinansiera marksaneringsanslaget med era skattesänk-ningar?Anf. 91 () re-plik:Fru talman! Jag vill hänga kvar vid några kon-kreta frågeställningar som jag redan berört men somjag nu vill återkomma till. Hur blir det med sopför-bränningsavgifterna? Får vi sådana när det här kom-mer? Hur ser miljöministern på vägavgifter och på ettsystem med utsläppsrätter? Håller miljöministernfortfarande fast vid att inte driva detta med majori-tetsbeslut på EU-nivå i den här typen av frågor?Anf. 92 Miljöminister ()replik:Fru talman! Vi utreder frågan om en eventuellsopförbränningsavgift, och vi gör det därför att vi ärlite oroade över att ökningen av sopförbränningenkan bli snabb. Vi vill gärna ha ett bra förslag att läggatill grund för ett eventuellt beslut. Det är alltså förtidigt att säga om det blir eller inte blir en sop-förbränningsavgift och hur hög den i så fall blir.Jag har sagt att jag är positiv till väg- ochträngselavgifter, och regeringen har också lagt ettuppdrag till den s.k. Stockholmsberedningen att tittapå den frågan.När det gäller utsläppsrätter menar jag att de imånga sammanhang, tillsammans med andra ekono-miska styrmedel, är väldigt positiva instrument imiljöpolitiken. Inom parentes gäller det inte barautsläppsrättshandel, utan det kan också gälla skatteroch avgifter av olika slag. Det är intressant, när vi nudiskuterar klimatpolitiken, att man bedömer attden svenska koldioxidskatten, som introducerades föröver och där var det första landeti världen, har bidragit till en reduktion av utsläppenmed ungefär 14 %.Anf. 93 () re-plik:Fru talman! Man utreder sopförbränningsavgifterdärför att man vill ha ett bra underlag, och det ärsjälvklart att vi ska ha det innan beslut fattas. Omregeringen skulle finna att det inte är rätt väg, kom-mer då andra åtgärder att vidtas? Är frågan om sop-förbränningen en så stor miljöfråga för miljöministernatt man då kommer att lägga fram förslag till andraåtgärder för att begränsa den?Anf. 94 Miljöminister ()replik:Fru talman! Sopförbränningen är naturligtvis enviktig fråga. Den är viktig inte därför att det är för-bränning i sig utan genom de utsläpp som den ledertill och genom de problem som finns vid förvaringenav askan från sopförbränningen. I båda de avseendenahar det gjorts väldiga framsteg och kommer att görasytterligare framsteg framöver.Vi har kommit väldigt långt när det gäller reningav utsläpp från sopförbränningen. Där kommer vi,inte minst genom EU:s förbränningsdirektiv, att skär-pa åtgärderna ytterligare den närmaste tiden.Jag kan också passa på att svara på en tidigarefråga av om alkylatbensin. Vi arbe-tar självfallet för att alkylatbensinen ska finnas till-gänglig med genomförd skattesänkning inför nästaårs båtsäsong.Anf. 95 ()replik:Fru talman! Jag frågade förut miljöministern an-gående pilotprojektsdispenserna, varav det för närva-rande bara finns två. En avslutas vid nyår, och det bliringa nya. De som tillverkar etanol med den härdispensen får då höjt pris, och de tycker att det slårundan benen för verksamheten.Jag undrar hur miljöministern har tänkt sig situa-tionen. Det förefaller inte långsiktigt ekologiskt håll-bart att ha en sådan ryckig politik, utan det behövsklara besked.Anf. 96 Miljöminister ()replik:Fru talman! Jag är övertygad om att vi inte kom-mer att uppleva den ryckigheten i praktiken. Minkollega finansministern arbetar just med att försökalösa det problem som har uppstått genom att den nyastrategin för förnybara bränslen inte kan träda i kraftförrän efter det att några projektdispenser har fallit ut.Jag tror att detta är en fråga som man kan finna en braoch praktisk lösning på.Anf. 97 () re-plik:Fru talman! Det är lika bra att jag provar på dethär med repliker också när jag nu börjar här i riksda-gen i dag.Tack för citatet, ministern! var detbråttom att göra något åt miljöproblemen. Det är inteMiljöpartiet som har styrt de 35 åren - i ochför sig inte heller miljöministern.Jag tänkte säga en sak om internationellt samar-bete. Jag tycker att det är viktigt att tydliggöra attinternationellt samarbete och internationella överens-kommelser inte får innebära att den svenska politikenhämmas. Det är naturligt att man inte kan komma likalångt i internationella överenskommelser som vi kan-ske är beredda att göra i , som ofta ligger enbit före i miljöfrågor, i alla fall framför de flesta län-der.Det är många unga som oroar sig för utvecklingenoch framtidens miljö, och när det gäller klimatfråganär det extra tydligt. Det är viktigt att vi inte ger efterför de argument som kommer om att vi inte kan gåföre i den svenska politiken och att sådana argumentöver huvud taget inte får ligga till grund för de beslutsom vi fattar här. Jag vill gärna höra ministerns synpå detta.Anf. 98 Miljöminister ()replik:Fru talman! Jag håller med det här. Om alla länder inriktar sig på att aldrig gåföre blir det heller ingen rörelse framåt. Vi har ambi-tionen att gå före. Vi har visat att det går att gå vidare.Vi har visat att om vi går före får vi också möjligheteratt påverka andra länder på ett bra sätt.Vi har gått före i kemikaliepolitiken, genom att vifick undantag när vi blev medlemmar i och ge-nom att vi har påverkat EU och medlems-stater så att vi nu har kunnat skärpa kemikaliepoliti-ken ytterligare.Vi har gått före när det gäller det systematiskamiljöarbetet, som jag antydde tidigare när jag sade attjag tror att det inte finns något land som har kommitså långt i att metodiskt och uppföljbart arbeta för attkomma till rätta med samtliga miljöproblem i vårtnärområde och göra det i ett generationsperspektiv såatt vi kan överlämna till en kommande gene-ration med de stora miljöproblemen lösta.Vi gör det i klimatpolitiken. Det förslag som rege-ringen nu har är att vi ska minska utsläppen av växt-husgaser . Vi har möjlighet att ökat dem med8 %. Vi går före med så mycket att det motsvarar12 % av de totala svenska utsläppen. Vi ligger redanmycket lågt - lägst i frånsett ett enda land -när det gäller utsläpp av växthusgaser. Vi går före,och vi kommer att fortsätta att gå före.Anf. 99 får erinra om att repliktiden är en minut perperson.Anf. 100 ()replik:Fru talman! Kan miljöministern säga att man i detbud som Socialdemokraterna har lagt fram inte hartagit hänsyn till att det finns många andra länder sominte alls vill gå i den här riktningen och säga att dethär är taget helt utifrån svenska förhållanden och medhänsyn till framtidens miljö?Anf. 101 Miljöminister ()replik:Fru talman! Jag är inte riktigt säker på att jag för-står frågan. Vi har mycket låga utsläpp, självfalletdelvis beroende på att vi har mycket kärnkraft ochmycket vattenkraft, som står för nästan hela densvenska elförsörjningen. Mot den bakgrunden har vifått möjligheter att öka utsläppen något inom en EU-bubbla, som det heter, där den totala minskningen skavara . Vi har dessutom fått utrymme för ytterliga-re åtgärder efter mötet i . Jag har kom-mit fram till att vi inte ska använda det utrymmet,utan vi ska ligga så mycket som tolv procentenheterbättre när det gäller nationella utsläpp än det utrym-met.Vi har fört en klimatpolitik som gördet möjligt att ligga så långt före andra länder utan attvi riskerar sysselsättning och människors välfärd. Detär en stor framgång för klimatpolitiken och för miljö-politiken att vi har kommit så långt.Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag vill också passa på att ställa enfråga till miljöministern, och min fråga tangerar detsom tog upp. Infrastrukturproposi-tionen, som miljöministerns kollega nyli-gen lade, handlar om att försöka lösa problematikenbl.a. Är det miljöministerns uppfattningatt just trängselavgifter är det som främst skulle lösasituationen för just ?Anf. 103 Miljöminister ()replik:Fru talman! Det finns ingen anledning för mig attlåtsas ha analyserat och satt mig in i Stockholmstrafikproblem på ett sätt som gör att jag skulle kunnage ett bra svar på den frågan. Jag tror att trängsel- ochmiljöavgifter blir ett viktigt inslag i en framtida mil-jöpolitik. Exakt hur den övergripande tanken skaappliceras på just nu ska jag inte ha någonuppfattning om. Det här är en uppfattning som jag harredovisat tidigare och som jag har hävdat i debattenända sedan dess.Anf. 104 () replik:Fru talman! Som vi alla vet är Stockholmsregio-nen en stark tillväxtregion. Vi vet att det flyttar in istorleksordningen 20 000 människor , och detmedför naturligtvis också fler bilar. Tror ministern attdet skulle kunna vara läge att bygga fler ringleder ochfå ordning på tågbanor och sådant med pendeltåg-stunnlar för att se till att folk kan jobba och bo i helaregionen? Är det så att man måste se på någontingannat också än bara trängselavgifter?I finns det ingen majoritetför trängselavgifter, inte ens i den beredning som fåttuppdraget att utreda sådana. Finns det något annatsom man kan titta på i ett miljöperspektiv och att lösatrafikfrågan också?Anf. 105 Miljöminister ()replik:Fru talman! Beredningens uppdrag är inte bara atträkna röster inom beredningen för att se vad det finnsför majoritet, utan det är också att titta på problemetoch se i vad mån trängselavgifter kan vara en ratio-nell lösning. Självfallet löser inte trängselavgifter allaproblem, och självfallet måste man också satsa inteminst på en bra utbyggnad av kollektivtrafiken ochlösa de spårproblem som finns i . Därförhar vi också kunnat anslå mycket pengar till investe-ringar i järnväg. En hel del kommer att lösa också endel av Stockholmsproblemen.Just det faktum att är en ort som ökarkraftigt i storlek innebär att slagsmålet om det knappautrymmet på centrala vägar och gator blir desto tuffa-re. Det är desto större skäl att få en ordentlig upp-ryckning av det vanskötta stockholmska kollektivtra-fiksystem som vi stockholmare har fått leva med iflera år, och där det är väldigt svårt att se någon ljus-ning.Det är en uppmaning till stockholmarna: nu tillatt få ett bra, effektivt och smidigt fungerande kol-lektivtrafiksystem.Anf. 106 ():Fru talman! Den största utmaningen och den mestoffensiva uppgiften för oss när det gäller samhälls-byggande handlar om hur man kombinerar utveck-lingen av välfärdspolitiken, samhällsekonomin ochvälståndet med en livsstil som inte kräver större för-ändringar än vad naturen och människorna tål - alltsåen hållbar utveckling socialt, ekonomiskt och ekolo-giskt.Klarar vi detta? Man kastas verkligen mellan hoppoch förtvivlan, mellan kunskap och omedvetenhetoch mellan rätt och fel. har vi det tra-giska med krig och hot om biologiska och kemiskastridsmedel.I sommar har det kommit flera rapporter om attvåra hav inte mår bra. Det har varit algblomning, somkan ge diarréer och förgiftningar, och även syrebristpå havsbottnarna. Höga dioxinhalter i fisken har or-sakat hot om fiskestopp. Vi har verkligen försatt osssjälva i en svår situation.Torsk som är så gott - ska inte våra barn ochbarnbarn få äta det? Det är också så att torsken har etteget berättigande och måste få leva både som individoch art och i det ekologiska kretsloppet. Jag hörde enfiskgrossist säga så här på tal om utfiskningen: Attdet fiskas romstinn torsk är det samma som att enbonde skickar sina dräktiga suggor till slakt.Fru talman! har jag bara talat om förtvivlan -inte om hopp. Finns det hopp? Omställningentill ett hållbart samhälle kräver olika samverkandeprocesser mellan samhället och näringslivet, mellankommuner och byggproducenter, mellan odlare ochlivsmedelsbranschen och konsumenter och mellanäldre och yngre. Detta ger goda förutsättningar för enny samarbetsanda som måste tas till vara vid plane-ringen av såväl nya bostadsområden som ombyggnadav befintliga boendemiljöer och infrastruktursats-ningar, m.m.Kommunerna bör också stimuleras till att integre-ra det lokala Agenda 21-arbetet i all samhällsplane-ring - även infrastruktur och bebyggelseutveckling.Alla lokala aktörer bör utöka sin samverkan i de frå-gor där det finns ett gemensamt intresse av att ut-veckla kommunen eller orten i fråga. Detta har skett imånga kommuner inom ramen för Agenda 21-arbetetoch de lokala investeringsprogrammen, vilket innebäratt det finns flera goda exempel att utgå ifrån. Minegen kommun, , har t.ex. beviljats bidragpå . När kommunen fick reda pådetta kom det ett samfällt positivt omdöme, även frånmoderat oppositionsråd. Den totala investeringenutgör 299 miljoner. Kommunen och företagen be-kostar av projektinvesteringarna själva.Energiåtgärderna ger besparingar på , vilket motsvarar vad som krävs för attvärma en femtedel av villorna i kommunen under ettår. Genom övergången från olja till förnybara bräns-len minskar bidragen till växthuseffekten med 14 400ton koldioxid.Miljöinvesteringarna ger även en minskad belast-ning på vad gäller kväve, fosfor och andraföroreningar. Dessutom får man ett ökat miljömed-vetande och kunnande bland kommunens invånare,företag och organisationer. Bidraget har alltså varit enkatalysator, eller om man vill kalla det en morot, föratt stötta eldsjälar och framsynta miljöarbetare i derasarbete.Fru talman! Vi politiker och lagstiftare måste fattabeslut av olika slag - sådana som uppmuntrar tillåtgärder, men även sådana beslut som leder till för-bud och utfasning av t.ex. skadliga ämnen, som i vårsvenska kemikaliestrategi Giftfri miljö, vilken antogshär i våras.Det går att komma till rätta med de stora mil-jöproblemen, även om det ibland känns trögt. Mankan ta utsläppen av svaveldioxid som ett gott exem-pel. Där är vi nere på en femtondel av ut-släpp. Detta utgör en femtedel av vad man tänkte sig idet mest ambitiösa scenariot från - . Vi har alltså gått från svaveldioxidtill . I det mest positiva scenariot 1970 sademan , så vi har kommit mycket längre änvad vi trodde. Detta har vi gjort som en följd avminskad oljeanvändning, högre krav vad gäller sva-velhalten i oljan och ett aktivt energisparande. Det äralltså en kombination av politiska beslut, människansökade miljömedvetande och marknadsekonomiskafaktorer.På samma sätt behöver nu byggbranschen hjälp avpolitiska beslut i sitt försök att minska användandetav skadliga ämnen. Vi har för få byggvarudeklaratio-ner. Från de stora entreprenörerna får man signalerom att de har tröttnat på materialtillverkarna ochtvivlar på deras förmåga att göra allt på frivillig väg.Farliga ämnen ska fasas ut, och vi behöver informa-tion som gör att de bra alternativen kan väljas. Mil-jömärkning för byggvaror skulle vara mycket bra. Dåbehövs samverkan mellan alla parter. Detta bör syftatill ett breddat deltagande i hela planeringsprocessen isamhället.På detta sätt kommer det lokala Agenda 21-arbeteti centrum för planering av det lokala, det regionalaoch naturligtvis även det globala samhällsbyggandetför en global hållbar utveckling - hållbar utvecklingsom handlar om rättvisa och solidaritet mellan nulevande och kommande generationer. Det är därfördet är så viktigt med generationsmålet.Vi vuxna har ett särskilt ansvar, men ibland verkardet som om barnen tar på sig större ansvar än vi somvuxna gör när de engagerar sig mer i miljöfrågor ochför rättvisa. I min kommun, och på flera orter, finnsskolor med miljö som profil. I förskolorna ser manhur aktiva både personalen och barnen är när detgäller miljö och natur. Detta kan vi se som ett hoppom ett grönt kunskapslyft . Det ska vara rättvi-sa både här hemma och mellan i- och u-land.Fru talman! Vilka har rätten att färdas i markna-dens gräddfil? åkte jag i Brandförsvaretsröda jeep för att komma till de översvämmade delarnai min kommun. Samma typ av jeepar såg jag i gårkväll när jag promenerade på , fast de vargrå och svarta. Där är det inte dålig terräng. Inte hel-ler är det ensamma mammor med barn som syns idem. De kanske skulle behöva dem för säkra trans-porter och för att få utrymme att packa varor ochbarnvagn i.Jag upplevde tydligt att jag befann mig i gräddfi-len när jag besökte , boende på ett flotthotell med pool. Jag besökte också ett slumkvarterdär det bodde fler än tio i varje bostad, som var ca 10kvadratmeter. Det var bostäder byggda av återvunnetmaterial inte för miljöns skull utan för att det var detenda byggmaterial som fanns: papp, plåt, plast ochträstumpar. Mat lagades över öppen eld, och vattenköptes per liter. av befolkningen har el i ,som vi här hemma diskuterar bredband åtalla och sjukdomar som elöverkänslighet.Fru talman! Jag läser ett stycke från Svenska Ord1970: Man kan undra om barna nånsin får det som vi,om det finns jobb, om det finns mat, om det är dräg-ligt där de bor. Finns det får och kor och vatten ochluft?Anf. 107 ():Fru talman! är kronan bland rikesländer, sjungs det . Kanske är det så. Jag skainte gå i polemik om den saken. Jag vet att det finnsgott om lediga bostäder i för den som villflytta dit, och sällan besväras man av bilköer på vä-garna i länet.Jag som kommer från har en annanvardagsbild att brottas med. Det är här vanligare medbilköer än framkomliga gator och vägar, beroende påbrist på vägar. Vi har bostadsbrist, beroende på enmisslyckad socialdemokratisk bostadspolitik, och vihar brist på vägar. Det måste finnas möjligheter att tasig från bostaden till jobbet på ett vettigt sätt. En sakhar stockholmarna gemensam med värmlänningarna.Vi har båda långa vägsträckor med undermålig kva-litet.Stockholmarna betalar drygt 5 miljarder ifordonsanknutna skatter, skatter som ofta har sagts hamotivet att förbättra vägarna. Stockholmarna har fåtttillbaka ca 1 miljard i anslag till nyinveste-ringar och underhåll av vägsystemet i Stockholmsre-gionen.Stockholmsområdet ökar med ca 20 000invånare. Det ställer stora krav på bostadsbyggande,kommunikationer och miljö. Vad säger då det förmiljön ansvariga statsrådet om kommu-nikationer? Så här säger i den 7november 1999:Även om vi satte sprätt på hela landets väganslagendast i , vilket i och för sig är enorimlighet, skulle vi inte lyckas bygga bort bilköerna.Det skulle också tyvärr vara ganska fruktlöst att en-bart satsa på utbyggnad av kollektivtrafiken; det lederbara till att de som redan nu väljer buss och tunnelba-na ökar sitt kollektivåkande ytterligare, medan restenframhärdar i att ta bilen t.ex. till och från jobbet.Tidigare spräckte den socialdemokratiska rege-ringen ensidigt den överens-kommelse om utbyggnad av kommuni-kationer som kallades ochsom syftade till att förbättra regionens miljö, fram-komlighet och ekonomiska utveckling.Sedan 1872 har det inte byggts någon ny järnvägöver Saltsjö-Mälar-snittet i . Man får ta sigända bort till för att komma över Mälarenper tåg på annat sätt. Förutom möjligheten att nudelfinansiera en regionaltågstunnel under Riddarfjär-den finns det inte några nya förslag härvidlag heller.Och när det gäller vägar föreslås i infrastrukturpropo-sitionen i konkreta termer bara en sak, nämligen ska införa trängselavgifter. Trängselavgifter hartidigare avvisats av de flesta remissinstanserna bl.a.därför att de strider mot grundlagen. Det skulle näm-ligen innebära införandet av en ny be-skattningsmöjlighet, i och med att avgifterna skullegå till respektive kommun.Jag är övertygad om att socialdemokraterna skullemöta både förvånade och förbittrade reaktioner frånsina väljare i de stora bostadsområdena söder om stanom man skulle genomföra ett förslag som verkligenminskar trängseln i innerstan. Det krävs 100-200 krom dagen. Det skulle innebära att den som reser frånsin bostad i söderort till sitt jobb i norrort skulle drab-bas av i ökad avgift i månaden.Av det hela kan man dra den slutsatsen att denenda gång som regeringen föreslår en utökning avden kommunala självbestämmanderätten, som om-växling till alla inskränkningar av den kommunalasjälvbestämmanderätten, gör man det genom att före-slå en ny skatt som har avvisats som grundlagsstridigav viktiga remissinstanser. Regeringens avoghet motStockholm borde rimligen ha haft sina gränser.Landets starkaste tillväxtområde har sitt centrum iStockholmsområdet. kommer av alltatt döma att utvecklas starkt, och har för-utsättningar för att kunna utvecklas till ett starkt fi-nansiellt och ekonomiskt centrum för hela Östersjö-området.En stark tillväxtregion är inget hot mot landet iövrigt. behöver starka tillväxtregioner för attklara framtida samhällsfunktioner och medborgarnaspersonliga ekonomi. Effekterna av en tillväxtregionsprider sig till omgivningarna, men det har aldrig, frutalman, gynnat landet när en region har hindrats i sinutveckling. Detta borde vara ett memento för rege-ringen, särskilt i nuvarande konjunkturutveckling.Regeringen bör vidta åtgärder som underlättar ochfrigör bostadsbyggandet, vilket vi har motionerat om iandra sammanhang, och ge människorna i möjligheter att ta sig fram på gatoroch vägar. Vi behöver vägar som gör det möjligt attutnyttja nya markområden på ett effektivt sätt förbostadsbyggande, och vi behöver avveckla trängseln itrafiken.Jag ska citera vad som faktiskt står i infrastruktur-propositionen på s. 59:"lider av trängsel i kombination medbostadsbrist i sådan omfattning att det har hämmandeeffekter på näringslivets utvecklingsmöjligheter. "Man konstaterar vidare: "Väl fungerande trans-porter inom och med andra regi-oner och länder är därför en förutsättning för närings-livets utveckling inte bara i och Mälarda-len utan även i övriga delar av . "Detta borde man också dra sina slutsatser av. Hela landet har nämligennytta av det.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Jag tänkte bara ställa en fråga tillCarl-Erik Skårman. Han säger att det bara finns tvåspår över Saltsjö-Mälar-snittet och att de byggdes1872. Då tar han inte med de spår som har byggtsunder senare år. Jag pratar då om tunnelbanan, somfaktiskt har fyra spår över det snittet, och tvärspårvä-gen som invigdes för bara , som ocksåhar spår däröver och som har blivit väldigt populär.Anf. 109 () re-plik:Fru talman! Jag borde ha uttryckt mig mer precist.Några fler regionaltågsspår har vi inte. Vi har rik-stågsspår och regionaltågsspår enligt modell.Sedan har vi dessbättre fått mer lokala kommunika-tioner. Det är riktigt.Anf. 110 () re-plik:Fru talman! När det sedan gäller trängseln vet jaginte om det blir bättre av att man bygger cykelbanor imitten av exempelvis , som iStockholm har varit med om att se till att göra.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Jag kan mycket väl hålla med om attcykeltrafikens utveckling ställer speciella krav. Detvore en bra ordning om man kunde få exempelviscykeltrafiken på att gå på Krukmakarga-tan och . Det kräver emellertid merainsatser, därför att det kräver investeringar. Det krävsinvesteringar i nya cykelvägar om man ska få borttrafiken från och flytta den till , där cyklisterna då kommer att slåss med fot-gängarna. Men om man har resurser kan man göra detockså.Anf. 112 ():Fru talman! Vi har här diskuteratmiljöfrågorna. Jag vill knyta an till det som LarsLindblad talade om i början av debatten. Han försöktegöra gällande att miljöproblemen handlade om ambitioner att få motsvarande standard somvi har. Det skulle vara det som var det avgörandemiljöproblemet.Jag tycker att det finns skäl att påpeka att man kantitta på de utsläpp som vi har per capita. Vi kan sägaatt utsläpp är x. Motsvarande utsläpp föri-världen är tre till fyra x. De är alltså tre, fyra gångerstörre. Då kan det knappast vara som ärproblemet utan i-världen, som har tagit för sig på ettsätt som inte är hållbart för världen.Min slutsats är att allt det vi i i-världen tillåter ossockså måste tillåtas andra. Vi kan naturligtvis inte taför oss av jordens resurser på ett sätt som gör attandra inte har möjlighet att utvecklas på samma sätt.Om vi har en bilstandard på x bilar per tusen invånaremåste vi naturligtvis tillåta alla kineser och indier attha lika många bilar. Det skulle betyda en bilpark somjordens miljö inte har möjlighet att tåla.