prot · GO09122 · 2001-06-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:122Måndagen den 11 juniKl. 10.00 - 18.05Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 1 juni.2 § Meddelande om svar på skriftliga frågorunder sommaruppehålletFörste vice talmannen meddelade att ett medde-lande om svar på skriftliga frågor under sommarup-pehållet delats ut till kammarens ledamöter.3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKulturutskottets betänkande 2000/01:KrU8Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden2000/01:MJU15, MJU16 och MJU214 § Utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropaFöredrogsutrikesutskottets betänkande 2000/01:UU9Utvecklingssamarbetet med (prop. 2000/01:119).Anf. 1 ():Herr talman! Det finns ett tydligt och beprövat re-cept för länderna i att följa föratt omvandla sina ekonomier och därigenom nå väl-stånd och utveckling. Det är att efter att ha klarat attmöta EU:s Köpenhamnskriterier bli kandidatland ochsteg för steg uppfylla EU:s gemensamma regelverk,den s.k. akin.Erfarenheterna visar tydligt att de länder i Central-och som verkligen satsat på politiska ochekonomiska reformer också är de länder som haft denmest positiva ekonomiska utvecklingen. Det hägrandeEU-medlemskapet har fungerat som en drivkraft.Östersjöländerna , , och Polenär konkreta exempel på detta.Att länderna kandiderar för medlemskap i ochde reformer som anpassningen drivit fram har redanbidragit till att vitalisera och modernisera kandidat-ländernas ekonomier, vilket ger både ekonomiskkonkurrenskraft och tillväxt.Polen var det land som på grund av reformersnabbast fick fart på tillväxten. hade 1997-1999 en ekonomisk tillväxt på i snitt som sedanhar sjunkit något. växte landets ekonomi med4,, , och förutses en tillväxtpå 4 %.Sammantaget kan konstateras att ekonominu är större än vid frigörelsen år 1989.Det är desto mer imponerande med tanke på att denekonomiska utvecklingen i kandidatländerna kanbeskrivas som ett u.Inledningsvis föll ekonomierna snabbt och dengamla planekonomin bröts sönder för att sedan i taktmed reformernas genomslag vända uppåt igen. Ar-betslösheten i är fortfarande hög, ,och alltjämt i växande. Det man nu behöver ta tag i ärjust moderniseringen av marknadens funktionssätt,skattesystemet och den offentliga administrationen.Estland fortsätter att vara ett av de framgångsri-kaste kandidatländerna. Efter den ryska krisen hartillväxten tagit fart ordentligt. Den var förra året6,. Tillväxten beräknas nå och närma sig6 % . Växande efterfrågan i landet gynnas avlåga räntor och högre disponibla inkomster.Lettland har också mycket hög ekonomisk till-växttakt. Fjolårets tillväxt följs av och5 ½ % . De inhemska investeringarna ökar,men konsumtionen avtar.Litauens tillväxt har varit svagare än grannarnas. växte ekonomin men väntas ta rejälfart och . Ekonomin beräknas då växamed respektive . Arbetslösheten är dockalltjämt hög, , och håller tillbaka hushållenskonsumtion. Åtgärder för att förbättra näringsklimatetär på gång.Ryssland är ett särfall såtillvida att landet inte sö-ker EU-medlemskap. Däremot har de senaste årenefter den stora krisen inneburit steg framåt förlandet i ekonomiskt hänseende. Ekonomin växte med7,och beräknas växa dekommande åren. Arbetslösheten i är nu nereunder 10 %.Hushållen driver tillväxten och efterfrågan i taktmed stigande reallöner. Återhämtningen gör Rysslandintressantare som marknad. Ser man till den svenskaexporten till såväl som från ökade den medca under år 2000.De ryska statsfinanserna har förbättrats inte minstpå grund av stigande oljepriser och andra råvaruprisermen också på grund av ett bättre fungerande skatte-system. När priserna sjunker i takt med avtagandeinternationell konjunktur väntas dock statsfinansernaåter komma att försvagas.Skattesystemet har som sagt effektiviserats ochreformerats med en platsskatt. Investeringar frånutlandet ökade i men ärkoncentrerade till storstäderna och S:t Pe-tersburg. Landet har ännu att ta steget från råvarube-roende till en mer diversifierad ekonomi.Statsledningens syn på demokratin och den friapressen ger anledning till oro. Rättssystemet ochutbildningen måste reformeras. De politiska kravenfrån vår sida på måste vara tydliga. Kränk-ningar av mänskliga fri- och rättigheter är fortfarandevanligt förekommande i . Övergreppen motcivilbefolkningen i fortsätter. Den svenskaregeringens kritik av kränkningar av mänskliga fri-och rättigheter ska och får inte vara mildare än densom framförs från och talman! En av de största osäkerhetsfaktorer-na för de baltiska staternas ekonomiska tillväxt är hurefterfrågan kommer att utvecklas i EU. De baltiskastaternas beroende av konjunkturen i ärett nytt fenomen. Det är på sitt sätt ett lika talandesom välkommet bevis för att de lyckats lägga om sinahandelsmönster från Sovjettiden fullständigt.Det ekonomiska beroendet är en effekt av länder-nas tilltagande och redan djupgående integration iEU-ländernas ekonomi. Den inhemska efterfrågan harunder avmattningen i fått ökad vikt förländernas tillväxt.Den ekonomiska krisen i för ett par årsedan resulterade t.ex. i i ett kortsiktigt fall iBNP på men också i långsiktigt om-lagda handelsmönster. Två tredjedelar av exportengår numera till EU. I går sju tiondelar av ex-porten till EU-området.Förhandlingar om EU-medlemskap går bra förkandidatländerna kring . hade imitten av maj stängt 18 kapitel av 31 och 15.Värt att notera är att , som inledde konkretaförhandlingar efter de första kandidatlän-derna, då hade stängt 13 kapitel. hade i mit-ten av maj kunnat stänga 11.Även om processen går bra och i flera fall mycketbra är ett gemensamt problem för kandidatländernaännu den administrativa förmågan att tillämpa ochupprätthålla gemenskapsreglerna. Jordbruket ochmiljökapitlet kvarstår.Sedan lyckades stänga miljökapitletoch nå en uppgörelse om övergångstider i gengäld förinvesteringsplaner och tidtabeller för uppnående avEU:s standarder kan genombrott också för andrakandidatländer vad gäller miljöområdet förväntas.Det finns särskild anledning att poängtera att detknappast är rimligt att EU ska vara den part somkräver undantag i medlemsförhandlingarna. Tillträdetill den fria rörligheten för personer bör erbjudaskandidatländer från medlemskapets första dag.Det är därför djupt beklagligt att EU enats om attstänga sina gränser för kandidatländerna under upptill . Det riskerar att leda till att stödet för EU-medlemskap i kandidatländerna minskar. Det är etthögt pris att betala. måste visa vägen mot denfria rörligheten.Att i folkomröstning sade nej till Niceför-draget riskerar också att sända signalen att EU-länderna inte är så intresserade av utvidgningen.Toppmötet i måste bli en entydig signal ommotsatsen.Det finns också anledning att säga att EU-medlemskapet inte får komma att hämma handel ochrörlighet med närområdet på ett orimligt sätt. Ett heltEuropa byggs inte minst genom vardagliga kontakteroch utbyte mellan människor.Människor måste kunna besöka varandra övergränser, turista i varandras länder, bedriva småskalighandel och behålla alla de kontakter som funnits framtill utvidgningen. Det måste särskilt uppmärksammas,eftersom EU förmodligen snart kommer att omfattaalla baltiska stater som har ekonomiskt utbyte medRyssland och med varandra.Den spontana ekonomiska integrationen mellanEU och närområdet måste fortgå. Det är viktigt attsamarbetet utvecklas mellan och Litauenrespektive . När och blir EU-medlemmar så måste deras öppna handel med Kali-ningradområdet kunna fortsätta.Länderna i är som småöppna ekonomier starkt utlandsberoende. Det gäller ialldeles särskilt hög grad länderna i . Bådeimporten och exporten är relativt sett mer betydelse-fulla för dessa länder än för nuvarande EU-länder. Denya marknadsekonomierna är beroende av goda vill-kor för marknadsinträde. EU:s återstående handels-hinder, särskilt vad gäller jordbruks- och tekopro-dukter och stål, bör därför och fullständigtavvecklas. Antidumpningsåtgärder måste även deavskaffas. Det är inte rimligt att EU å ena sidan be-driver omfattande stödprogram för att stödja de olikakandidatländernas ekonomiska utveckling, å andrasidan ännu inte ger dem fullt marknadstillträde.Estland är ett av världens mest avreglerade ländervad gäller internationell handel, och EU bör därförlåta visa EU vägen i avregleringen av han-deln.Handel och investeringar, politisk samverkan ochutbyte på alla områden är den långsiktigt naturligagrunden för samarbete med länderna i Öst- och Cent-raleuropa precis som med västliga grannlän-der. Ländernas ekonomiska tillväxt och han-delsmönstrens utveckling visar att dessa länders ut-veckling redan har kommit långt på väg. Stödet tillPolen har därför nu i det närmaste upphört och insat-serna i är också nära att fasas ut. I Lettlandoch har övergången till grannlandssamarbeteinletts. Fokus i det svenska stödet flyttas nu österut,från östra strandstater till nordvästraRyssland samt till demokratiska krafter i Vitryssland.Den utvecklingen bör fortsätta.I takt med våra grannländers framsteg bör stödetflyttas österut till bl.a. de åtta regionerna i nordvästraRyssland, t.ex. och samtVitryssland. I diktaturens ska stödet fo-kuseras på demokratin, och gärna kanaliseras genomoberoende organisationer. På områden med speciellsvensk kompetens ska dock möjligheten till svensktstöd inte vara geografiskt begränsad, utan även kunnaomfatta länder som t.ex. , södra ,och Centralasien.I stödet bör kunskapsöverföring ges en betydandevikt. Kunskapsöverföring bör vara ett kvalitativtinslag i samtliga projekt och dessutom syftet för en-skilda konkreta projekt. Vi har sett goda svenskaexempel i form av i , juridik-högskolan i och den privatfinansierade verk-samhet som i driver iS:t Petersburg.Det är viktigt att utbyten mellan yrkesgrupper somjournalister, domare, politiker, forskare, lärare ochstudenter fortsätter i stor skala som ett led i kunskaps-och erfarenhetsöverföring.Herr talman! Det finns några särskilda problemsom är värda att säga några ord extra om. I Östeuropaberäknas ända av alla barn inte få chan-sen att gå i skolan. Inte sällan leder detta till att bar-nen hamnar i kriminalitet, eftersom det kortsiktigt kanvara det enda sättet att överleva. Denna oroande ut-veckling har sin grund i sönderfallande system och ibristen på respekt för barns rättigheter. Att så mångabarn står vid sidan av samhället hotar demokratinsutveckling och måste därför åtgärdas.Sverige bör i öststödet, i bilaterala kontakter ochinom ramen för EU verka för att utsatta barn i Östeu-ropa får gå i skolan och ges del av det välstånd somväxer fram samt främja lagstiftning som ger skydd förutsatta barn.Ett annat problem är att i fattigdomens och denbristfälliga sjuk- och hälsovårdens spår växer epide-mier av svåra sjukdomar fram. Rapporterna om hurresistenta stammar av tbc sprids har varit många, inteminst i överfulla och undermåliga ryska fängelser.Detta är ett problem både för och för om-världen. När fångarna kommer ut riskerar sjukdomenatt spridas i det omgivande samhället och till andraländer.Ett särskilt problem gäller hiv och aids, och sprid-ningen av den sjukdomen i och i delar avÖsteuropa. Det är ett lika dolt som allvarligt problem.I Öst- och och i är kanske enmiljon människor hivsmittade, och enbart i Rysslandantas den årliga ökningen av antalet smittade uppgåtill 50 000 personer. Orsakerna är till stora delar desamma som för tbc: fattigdom och brister i sjukvår-den. Viruset sprids främst vidare via drogmissbrukoch prostitution. Barn drabbas vid födseln om mam-man är smittad, men också genom att den socialasituationen slås sönder när föräldrarna blir sjuka ochfår svårt att ta hand om barnen.Det är därför viktigt att svenskt östbistånd har entydlig inriktning på att stödja smittskyddsarbete,särskilt vad gäller hiv/aids och tbc.Avslutningsvis, herr talman, anser jag att detsvenska suveränitetsstödet till , ochLitauen bör fortsätta. Det är en uppgift som inte han-teras inom ramen för EU:s förmedlemskapsstrategieller stödprogram. Vid byggandet av både demokra-tiska försvarsmakter och civil säkerhet kan de nordis-ka länderna spela en viktig roll i regionens utveck-ling. Detta stöd bör inte automatiskt avvecklas när debaltiska staterna blir EU-medlemmar - som det ansesi den proposition vi nu behandlar - utan fortgå sålänge behovet kan bedömas kvarstå.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till denmoderata reservationen nr 3 under moment 6 i betän-kandet.Anf. 2 ():Herr talman! , 1961, byggdes enmur upp i som skulle förhindra fri rörlighet förmänniskor. Det var människor som levde under detkommunistiska förtrycket i diktaturstaten. Man räk-nade med att , då muren bygg-des, hade 2,7 miljoner människor flytt från öst tillväst därför att de ville komma till friheten - till de-mokratin.Mycket har hänt under de här 40 åren, men myck-et återstår också att göra för att befästa demokratin.Nu är flera av de länder som låg bakom järnridån friaoch demokratiska, och det gäller att med olika medelbefästa den utvecklingen. Vi är inne i ett mycketviktigt skede för att så ska kunna ske.I flera f.d. kommunistiska stater har övergångentill demokrati och marknadsekonomi genomförts ochen positiv ekonomisk utveckling ägt rum. Samtidigthar de demokratiska landvinningarna stabiliserats. Detydligaste exemplen är , , ,, , och . Dessa län-der ligger närmast till för att få ett medlemskap iEuropeiska unionen. Även och, som sagt,befinner sig på rätt väg även om en del sakeråterstår att göra.I har dock inga övertygande försökgjorts att bryta med det gamla systemet. Privatise-ringarna av näringslivet har kommit av sig, och ingennormal marknad har kunnat uppstå. Den gamla no-menklaturan kontrollerar fortfarande stora delar avsamhällsutvecklingen. Yttrande- och pressfrihet sittermycket trångt i . Demokratin har på ingasätt funnit sina former. Misären är fortfarande djup,och få tecken syns som kan antyda en vändning tilldet bättre. är i praktiken en diktatur.Andra länder åter befinner sig någonstans mellandessa två grupper. Några har delvis lyckats med eko-nomiska reformer, men någon verklig, fungerandedemokrati har inte uppstått.I syns oroväckande tendenser till ett för-stärkt auktoritärt styre. har hoppats kunnalindra de påfrestningar som omständigheterna innebärgenom att ur statskassan ösa ut pengar som blir alltmindre värda. Detta har inte haft någon nämnvärdinverkan på problemen. kommersenare, för att beskriva situationen, att berätta om enresa hon gjorde till just Rumänien.Bistånd i olika former kommer alltså att behövasunder överskådlig tid till flera av de här länderna. Detär detta som det här betänkandet berör här -biståndet till Central- och Östeuropa.I det här betänkandet skisserar och fastställer manvissa mål. Man har ett övergripande mål, sex hu-vudområden och tre riktlinjer.Det övergripande målet är att främja en hållbarutveckling, fördjupad integration och partnerskap iÖstersjöområdet och dess omgivningar utifrån beho-ven i samarbetsländerna och med utnyttjande av densvenska resursbasen.Sedan kommer huvudområdena. De är gemensamsäkerhet, demokratisk fördjupning, ekonomisk om-vandling, social trygghet, miljö och utbildning. Dess-utom finns ytterligare tre riktlinjer.Allt som sägs om de här målen är bra. Det är enbra plattform för arbetet. Men vill ändålyfta fram det som vi anser vara det allra viktigasteoch som jag började mitt anförande med här ,nämligen demokratiutvecklingen. Det övergripandemålet, de sex huvudområdena och de tre riktlinjernakommer inte att fungera om inte länderna får en de-mokratisk utveckling och om inte demokratin stabili-seras. Detta är ett resonemang som för närdet gäller biståndspolitiken över huvud taget. Den skakoncentreras på just demokratiutveckling. Jag tyckeratt den historiska erfarenheten allt tydligare visar attvi ligger rätt. De länder som inför demokrati, mark-nadsekonomi och mänskliga rättigheter får en brautveckling genom den fria handeln och genom detpolitiska systemet.Jag ser här i betänkandet att det finns fler partiersom börjar närma sig den här uppfattningen och lyfterfram just demokrati och mänskliga rättigheter och villse det som huvudmålet för biståndsarbetet. I sin re-servation 1 lyfter fram just demo-krati och mänskliga rättigheter och säger att det börvara det övergripande målet. Det är glädjande att fleranammar den här synen. Jag tror att det är otroligtviktigt för den framtida utvecklingen och för ett ef-fektivt och bra biståndsarbete vare sig det gäller ut-vecklingsländerna söderut eller östbiståndet, som vinu diskuterar.Folkpartiet utvecklar detta i reservation 2, som jaghärmed yrkar bifall till.EU:s utvidgning är naturligtvis A och O för att nuföra in de här länderna i en stabil utveckling. De f.d.kommunistländerna måste få känna att de är med iden demokratiska familjen. Det är viktigt att dettalyfts fram på ett klart och tydligt sätt på Göteborgs-mötet . Helst skulle man ju ocksåvilja se att en tidtabell för de första ländernas inlem-mande i EU skulle kunna bli verklighet. verkardet som om det inte blir så, men arbetet måste fort-sätta. De länder i öst som vill bli medlemmar i unionen måste känna att EU verkligen vill taemot dem och gör allt för att göra det snabbt ocheffektivt.Därför var det som hände i folkom-röstningen i naturligtvis lite oroande. Denirländska befolkningen sade nej till utvidgningen. Detär också lite förvånande med tanke på att hartagit emot en hel del miljarder från EU för utveck-lingen av sitt eget land. Jag tycker att man då skullekunna förvänta sig en solidarisk handling även frånIrland.Jag tycker att mänskliga rättigheter behandlas nå-got kortfattat i själva propositionen. Det gjorde attFolkpartiet kraftfullt lyfte fram just mänskliga rättig-heter i sin motion. Det är glädjande att utskottet harmycket bra skrivningar på det här området. Det ärväldigt viktigt att man ständigt påpekar bristen påmänskliga rättigheter i de samarbetsländer vi har attgöra med. har i motionen lyft fram sådantsom avskaffandet av dödsstraffet, minoriteters rättig-heter, funktionshindrades rättigheter, människohan-del, kvinnors rättigheter, barns rättigheter, homosexu-ellas rättigheter och situationen i fängelserna, ochutskottet besvarar de här yrkandena. Det är värt att tadel av det som står i betänkandet på just de här områ-dena.Det finns mycket jag skulle kunna ta upp här, t.ex.miljöfrågan och Östersjöproblematiken. Det lever 85miljoner människor runt . Det är ett av värl-dens smutsigaste innanhav, kanske det allra smutsi-gaste. Nya larmrapporter kom omförökningen i . Det nya liv som ska skapasdär har inte de förutsättningar som krävs för detta.Risken är att det blir ett dött innanhav. Här finnsmycket att göra även inom biståndsområdet.Jag skulle också kunnat ha lyft fram kärnsäkerhe-ten. vill satsa ytterligare medel för attsäkra den osäkra kärnkraft som finns i flera östländer.Jag avslutar med att påpeka de enskilda organisa-tionernas viktiga roll i biståndsarbetet även när detgäller kontakten med våra grannar i öst. Inte minst depolitiska partierna gör ett mycket viktigt demokrati-arbete i detta sammanhang genom sina internationellaorgan. Vad jag förstår kommer detta arbete att fåfortsätta, och det är glädjande att pengar satsas på justden formen av demokratiarbete i biståndet till öst.Anf. 3 ():Fru talman! samarbete med Central- ochÖsteuropa syftar till att öka stabiliteten och stärkasäkerheten och välståndet, i synnerhet i vårt närområ-de.De övergripande målen för samarbetet ska vara attfrämja en hållbar utveckling, att fördjupa integratio-nen och partnerskapet. Genomförandet av det härarbetet har underlättats av att vi har haft en mycketbred förankring av det. Arbetet har skett på månganivåer i samhället, såväl på central som regional ochlokal nivå, genom myndigheter, enskilda organisatio-ner och näringslivet. Det här breda engagemanget ärmycket betydelsefullt för ett framgångsrikt utveck-lingssamarbete, och det bör också fortsättningsvisuppmuntras.Jag har inte tänkt att närmare gå in på den utvidg-ningsprocess som just nu pågår mellan EU och mångaav de här länderna, eftersom vi har debatterat deti kammaren. Jag ska bara säga att det här är ett, somvi alla vet, högt prioriterat område för oss i Sverige.Jag har inte heller tänkt att gå in på huvudområdena.Jag väljer i stället att kommentera ett område sommåste förtydligas i texten. Det gäller handeln medkvinnor och barn, trafficking.Vi vet alla, åtminstone vi som sitter i utrikesut-skottet, att vi har haft stor enighet när vi har diskute-rat det här betänkandet. Men det finns några sakersom jag vill kommentera när det gäller reservationer-na.Handel med kvinnor och barn har utvecklats tillatt bli en av världens snabbast växande kriminellaverksamheter. är mycket hårtdrabbat. Enligt FN smugglas en halv miljon kvinnorvarje år in i . Väl inne tvingas de ofta underslavliknande förhållanden till prostitution på bordelleroch på gatan. De är offer för våld, hot, misshandel,inlåsning och utpressning. De här aktiviteterna pågår istörre eller mindre grad i samtliga EU:s medlemslän-der. Det är grova brott som begås mot dessa kvinnorsmänskliga rättigheter. Kvinnorna är ofta oförmögnaatt göra sina röster hörda på grund av att de uppehål-ler sig illegalt i landet i fråga. Deras illegala vistelseoch avsaknad av pengar och identitetshandlingar göratt det är svårt för dem att förbättra sin situation påegen hand. Bakom handeln ligger ofta välorganisera-de kriminella ligor.Eftersom kvinnor och barn från länder i centralaÖsteuropa är särskilt drabbade av denna människoo-värdiga och kriminella verksamhet måste kampenmot människohandel lyftas fram och ges en merframskjuten plats i samarbetet.Vi i utskottet utgår från att det sker ett stort arbetei praktiken. har bl.a. som ordförandeland iEU drivit frågan hårt. Därför menar vi att regeringen iden kommande redovisningen till bör redo-göra för det här arbetet, både det som är genomförtoch det som planeras. Det är också viktigt att riksda-gen får vetskap om under vilket huvudområde verk-samheten bedrivs och även om ifall det ingår i någonav riktlinjerna för samarbetet.Så till de saker vi inte är så eniga om i utskottet,till reservationerna.Vi har hört tidigare i debatten , fru talman, attFolkpartiet anser att demokrati bör prioriteras ochutgöra det övergripande målet. villi en annan reservation lyfta fram andra prioriterademål och riktlinjer. Man pratar om att höja levnadsni-vån samt om att främja de mänskliga rättigheternaoch en demokratisk samhällstradition. Majoriteten iutskottet tycker att de i propositionen framställdamålen och huvudområdena samt riktlinjerna är bådevälbalanserade och relevanta och att de därför börbehållas. Samarbetets huvudområden förutsätter var-andra. Det är svårt att lyfta fram det ena före det and-ra och prioritera. Demokrati kan vara ettmål, men det kan också vara ett medel i samarbetet.Det bör därför inte överordnas övriga samarbetsom-råden. Demokratin liksom en hållbar ekonomiskomvandling utgör hörnstenar i det samarbete vi harmed Central- och Östeuropa.Vidare tar upp att stödet till Central-och bör föras över till Utrikesdepartemen-tet. uppgift är ju att utarbeta enpolicy och att följa upp de mål som vi i riksdagenbeslutar om. Sedan har Sida och atthantera medelsfördelning till olika projekt. Sida haren otrolig landkännedom och vet hur det fungerar ochhur situationen ser ut i de länder vi ska samarbetamed. Sida är naturligtvis bäst skickat att utföra arbe-tet. Det finns ingen anledning att ifrågasätta vad mangör.Inom Sida handläggs huvuddelen av samarbetsin-satserna av en särskild avdelning, Sida-Öst. är både effektiv och ändamålsenlig. Detman kan ta upp är att det är viktigt att Sida vidareut-vecklar den dialog och det samarbete man har påbör-jat med svenskt näringsliv och enskilda organisatio-ner och med statliga och kommunala myndigheter.När det gäller Östersjömiljarden var ni moderaterfrån början, liksom , emot att skulle avsättapengar till det samarbetet.