prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — Jag tror att det ärså att i skattepolitiken är skillnaderna mellan olikapolitiska riktningar större än på många andra områ-den. Jag tycker inte att man ska dölja det. Tvärtom servi som vår uppgift att visa på de olika uppfattningar-na. Det är hederligt mot medborgarna. Det är heder-ligt mot oss själva. Och för att tala rakt på sak: Iblandär det faktiskt dags att votera. Skatterna är ett sådantområde där det ibland är nödvändigt att göra det, ochdet är därför vi vill visa på skiljelinjerna.Anf. 218 () re-plik:Fru talman! pratar om rättvisa,rättfärdighet och sådana honnörsord. Jag vill också tatvå exempel från verkliga livet. Först har vi adjunkt-sparet på som har köpt sitt radhus för 40 årsedan och som inte kan bo kvar beroende på fas-tighetsskatten. Är det rättvist? Är det rättfärdigt?Sedan har vi arbetaren i en söderförort som själv harbyggt sitt hus och som beroende på taxeringsvär-dena inte kan bo kvar. Han och hans fru hade trott attde skulle kunna bo kvar och ha det lugnt på åldernshöst. är de oroliga och måste flytta. Är det rättvist,?Anf. 219 () replik:Fru talman! Har möjligen hörttalas om begränsningsregeln när det gäller fastighets-skatten?Anf. 220 () re-plik:Fru talman! Jag har hört många andra berättel-ser om sådant som det är tänkt ska kunna komma. Jaghar dock inte sett den utformad, och jag vet inte omden kommer att lösa de här problemen ändå.En annan fråga som dök upp när jag lyssnade pådet här anförandet handlar om detta med att skatternaär ett verktyg. Förvisso är det så. Man måste ju hapengar för att kunna göra saker och ting. Men jag harvana från näringslivet, och där måste vi titta på vaddet är vi producerar, vad det är för tjänster vi skaparoch om vi gör det på ett effektivt sätt. Socialdemo-kraterna är ju dock i regel motståndare till allting somluktar konkurrens. Akutsjukhusen ska inte kunna fåsäljas ut, även om det kan bli effektivare och bättreför medborgarna. Kommunerna ska inte kunna säljasina bostadsfastigheter, som för många kommuner ären belastning. När det gäller skolorna hörde vi i dagstatsministern säga att det var ett problem att det blirså många fria skolor. Över huvud taget vill ni inte hakonkurrens på det som har varit monopol förden offentliga sektorn.Där ligger ju ett stort problem: Skatterna måstevara höga därför att det är en till stora delar ineffektivförvaltning.Anf. 221 () replik:Fru talman! Jag brukar vara en väldigt lugn per-son och inte hetsa upp mig. Men jag hetsar faktisktupp mig när antyder att jag intetalar sanning, eller att det parti jag representerar intetalar sanning. Jag talar nu om begränsningsregeln.För att vara försiktig, fru talman: Jag tycker att det ärupprörande med ett sådant sätt att resonera.Jag påstod tidigare att det var skattefrågor som vi-sade skillnaderna tydligast. Här är ett område till. Detär så, - tycker vi - att allt kan intekonkurrensutsättas. Det är inte bra. Jag tror exempel-vis inte - men jag är medveten om att en diskussionom detta pågår inom vårt parti - att det är bra att delaupp barn, inte på kort och framför allt inte på långsikt.Anf. 222 () re-plik:Fru talman! På en punkt tycker jag att ArneKjörnsberg har rätt: Det är inom politikområdet skat-ter som skiljelinjerna syns som tydligast. ArneKjörnsberg är ju en bra exponent för den socialdemo-kratiska skattepolitiken, särskilt när han uttrycker sigså att det är samhällets resurser vi ska fördela. I mittperspektiv är det medborgarnas resurser som betalasin genom skattepengar. Utgångspunkten för mig är attden tillväxt och den ekonomi som genereras tillhörmedborgarna i första läget. Därefter är det nödvändigtatt ta in skatter i vissa avseenden för det allmänna.Men min fråga är: Delar den be-dömning som statsrådet gav uttryck för här-omdagen när han sade att vi nog måste sänka fastig-hetsskatten? Jag tror att det var på det sättet. Om detinte var på det sättet kan jag ändå fråga : Anser att fastighetsskatten börsänkas utöver det som eventuellt följer av den be-gränsningsregel som vi inte har sett ännu?Anf. 223 () replik:Fru talman! Jag tycker att statsrådet harrätt.Carl säger att resurserna tillhör med-borgarna. Självklart gör de det. Men i denna kammareoch i en lång rad kommunala församlingar beslutar viibland att vi ska använda våra gemensamma resurserför att utjämna skillnaderna mellan människor. Dess-utom är det ofta, och tittar jag på en annan avkammarens ledamöter, produktivt att använda resur-serna på det sättet. Jag pekar bara på en enda sak.Den utbyggnad av utbildningen i som vi medgemensamma resurser har åstadkommit har varit ochär produktiv i det ordets mycket marknadsmässigabetydelse.Anf. 224 () re-plik:Fru talman! väljer att besvara endel av frågorna mycket kortfattat. Det är ju bra, därföratt det kan ibland leda till klarhet. Men när det gällerinstämmandet i statsrådet uttalande om attfastighetsskatten bör sänkas ytterligare blev jag fak-tiskt nyfiken.För säkerhets skull ska jag nu inte fråga om ArneKjörnsberg instämmer med utan i ställetfråga vad tycker själv. Anser ArneKjörnsberg som ordförande i skatteutskottet att fas-tighetsskatten bör sänkas utöver det som kan kommaatt följa av den begränsningsregel som vi ännu intehar sett hur den är utformad?Anf. 225 () replik:Fru talman! Det är ett ganska meningslöst greppsom tar, att försöka visa på skilje-linjer mellan olika socialdemokrater. Jag står inte härför mina eventuellt vackra ögons skull. Jag är inteledamot av denna kammare för mina eventuellt vack-ra ögons skull. Jag tillhör denna kammare för attföreträda de socialdemokratiska uppfattningarna. Detär det väsentliga. Försök inte måla upp några skillna-der mellan statsrådet och mig!Jag tror att vårt lands problem är att här finns såstora skillnader. Hemma i är intefastighetsskatten ett stort diskussionsämne. Men jagär medveten om att den är det i och i vissakustområden, i och vissa andra delar av vårtland. Jag tror därför, precis som statsrådet , attde här frågorna över tiden behöver ses över.Nu ska vi införa begränsningsregeln, trots att CarlErik inte tror på det. Sedan får vi fortsätta attfölja utvecklingen.Anf. 226 () re-plik:Fru talman! Jag har en fråga till att ett högt skattetryck är enförutsättning för att laga det han kallar revorna i väl-färden?Anf. 227 () replik:Fru talman! Ett högt skattetryck är inte någotsjälvändamål. Jag började mitt anförande med attsäga detta mycket grundläggande. Men om vi beslutaratt vi ska lösa vissa saker gemensamt, exempelvis setill att alla barn får gå i skolan och även vuxna, sommitt exempel med byggnadsarbetaren som går Kun-skapslyftet, får vi faktiskt, , se till attbetala för det.Vi lärde oss vådan av att inte setill att ta in skatter för de utgifter som vi fattade beslutom i denna kammare. Vi vill aldrig tillbaka till det.För att säga som skatteutskottets vice ordförande:Den som är satt i skuld är icke fri.Anf. 228 () re-plik:Fru talman! Självklart, , ska manbetala sina utgifter. Min fråga var inte ställd så att jagifrågasatte det, utan jag frågade: Är ett högt skatte-tryck enligt en förutsättning för attlaga revorna i välfärden? Är ett högt skattetryck enförutsättning för att kunna betala för det som ArneKjörnsberg vill?Anf. 229 () replik:Fru talman! Detta är en definitionsfråga. AnserCatharina att nuvarande skattetryck i det hän-seendet är ett högt skattetryck är svaret på CatharinaHagens fråga ja.Anf. 230 () replik:Fru talman! Jag noterade tidigare attstatsministern ivrigt aviserade reformer av olika slag iform av ökade bidrag. Det var bidrag hit och bidragdit. Det framgick också tydligt en ambition att ersättainkomstrelaterade bidrag med generella bidrag. Vadleder detta till? Jo, det leder oundvikligen till mindrepengar till dem som verkligen behöver grundtrygghetoch mer pengar till en del som redan har det bra.Centerpartiets sätt att komma till rätta med de s.k.marginaleffekterna är att sänka inkomstskatten förlåg- och normalinkomsttagare. Är det någonting somdiskuteras i den socialdemokratiska skattegruppen?Är det möjligt, om det inte redan är så, att initiera ensådan diskussion i denna krets?Anf. 231 () replik:Fru talman! Det är precis det vi håller på med. År2001 blir i följd som vi sänker inkomst-skatten. Vi använder det tekniska systemet skattere-duktion för att kompensera för del av egenavgifterna.Vi håller på med det. Skatter är inget självändamål.Det är ett verktyg. Vi ska inte ta in mer skatter än vibehöver för att lösa det vi gemensamt har beslutat ossför.När det gäller den generella välfärden tycker vi attdet finns ett egenvärde i att de system vi har är in-komstrelaterade, att alltså sjukförsäkringen, a-kassanoch vad det kan vara är högre om man tjänar mer. Vivill att alla ska vara med och betala, därför tycker viatt det här är ett rimligt system. Det är vår utgångs-punkt och den kommer vi att försvara.Anf. 232 () replik:Fru talman! Ska det här svaret tolkas så att tekni-ken är en gång för alla fastlagd, dvs. kompensationför egenavgifter, och att det inte är möjligt att disku-tera effektivare sätt att klara marginalskatteeffekter-na?Får jag i anslutning till det som har diskuterats ti-digare berätta att jag också har hört talas om begräns-ningsregeln i fastighetsbeskattningen. Skulle möjli-gen kunna lätta lite på förlåten ochredovisa hur fort arbetet går med att konstruera dennabegränsningsregel så att den är tillämpbar i en relativtkomplicerad verklighet?Anf. 233 () replik:Fru talman! Mitt klara och entydiga besked tillRolf Kenneryd är att tekniken inte är en gång för allagiven. Vi är beredda att diskutera förändrad teknik,men vi har satt oss före att vi ska kompensera föregenavgifterna till det nya pensionssystemet fullt ut.Det hoppas vi kunna göra på två år.Sedan är vi beredda att diskutera andra föränd-ringar. Vi ska inte ta in mer i skatt än vi behöver föratt betala våra gemensamma utgifter. Det är klartbesked.Begränsningsregeln är en ytterligt kompliceradmateria. Men arbetet pågår på ,och finansministern har gett klara och raka besked. Viska ha ett system som gäller från dettaår. Det beskedet från finansministern tycker jag är såklart och tydligt det någonsin kan vara.Anf. 234 ():Fru talman! Den svenska energibeskattningen haren lång historia. infördes skatt på bensinoch motoralkoholer, och infördes skattpå diesel. En skatt på elkonsumtion har funnits sedan1951. infördes en allmän energibeskattningoch då utvidgades beskattningen till att gälla ävenbl.a. kol och eldningsolja. Energiskatterna motivera-des till en början av statsfinansiella skäl, men i sam-band med energikrisen blevockså energipolitiska argument viktiga. kompletterades till slut motiven för energiskattenmed miljöargument.Sverige var ett av de första länderna som på ettaktivt sätt började använda skatter som ett ekono-miskt styrmedel för att förbättra miljön och minskaoljeförbrukningen. Skattereformen 1990-1991 inne-bar att inkomstskatterna sänktes relativt kraftigt ochatt indirekta skatter på konsumtion och energi höjdes,alltså i praktiken en "grön skatteväxling", även omdet begreppet inte användes då.Skattesystemets miljöprofil förstärktes genom in-förandet av koldioxidskatt och svavelskatt och enhöjning av skatten på bensin. Skattereformen innebarsåledes en "grön skatteväxling" genom att höjdaskatter på energi och miljö fick finansiera en sänk-ning av skatten på arbete.Det främsta syftet med en grön skatteväxling äratt öka miljörelateringen av skattesystemet. Det ledertill att ekonomiska styrmedel ges en ökad tyngd imiljöpolitiken vid sidan av administrativa och infor-mativa styrmedel. Ekonomiska styrmedel ger, rättutformade, kostnadseffektiva signaler till marknadensaktörer att skapa förutsättningar för en miljöanpassadoch resurssnål livsstil och teknik. Genom miljöskattersätter man ett pris på miljön, och det blir dyrare attt.ex. släppa ut föroreningar till luft och vatten. Häri-genom får ekonomins aktörer själva bära kostnadernaför miljöeffekterna de orsakar, på samma sätt som debetalar för varor och tjänster. Det handlar helt enkeltom marknadsekonomiska principer även på dettaområde! Grön skatteväxling innebär ingen höjning avdet totala skatteuttaget. Höjda skatter på energi ochmiljöutsläpp balanseras med en sänkning av andraskatter, främst på arbete.En reformering av dagens energiskattesystem ären central del i en grön skatteväxling. En ökad miljö-relatering förutsätter en rationell skattestruktur, base-rad på lättförståeliga och brett accepterade principer.Reformeringen ska bidra till effektivare energian-vändning, gynna användningen av biobränslen, geincitament för att minska företagens miljöbelastning,skapa förutsättningar för inhemsk produktion av el,förenkla energiskattesystemet och ge det en stabilgrund.En grön skatteväxling ska också säkerställa in-dustrins konkurrenskraft, och därför måste den ge-nomföras i en sådan takt att svenskt näringsliv kanbibehålla en god konkurrenskraft. Utformningen avskattesystemet ska vara sådant att tillverkningsindust-rier vars produkter prissätts i en internationell kon-kurrens inte får en ogynnsam konkurrenssituation tillföljd av svenska skatteregler. Den principskiss somSkatteväxlingskommittén presenterade utgör en godutgångspunkt för reformering av energiskattesystem-et.Fru talman! Miljöproblem känner inga gränser.Miljöproblemen är globala och måste lösas globalt.Detta får dock aldrig vara en ursäkt för attvara passivt på detta viktiga område. Därför måste vifortsätta att bedriva en framsynt miljöpolitik påhemmaplan för att vara trovärdiga inom EU och in-ternationellt. Därför ska vi inom EU-samarbetet fort-sätta att prioritera arbetet med en strategi för en håll-bar utveckling samt att integrera miljöhänsyn i EU:solika politikområden och föra behandlingen av EU:ssjätte miljöhandlingsprogram framåt!Fru talman! Vårt land ska vara ett mönsterland förekologiskt hållbar utveckling. Det socialdemokratiskamålet på detta område är ett ekologiskt hållbart Sve-rige. Omvandlingen omfattar alla politikområden.Skattepolitiken spelar en central roll, och dess bety-delse kommer att öka ytterligare. Med en framåtsyf-tande sysselsättnings-, skatte- och miljöpolitik kanSverige bli det första landet som bygger det ekolo-giskt hållbara samhället. Miljö och ekonomi ska gåhand i hand, och den ekologiska omställningen kanfungera som drivkraft för grön teknikutveckling ochskapandet av nya jobb. Svensk industri är i frontlinjennär det gäller vatten- och luftrening, ibland bäst ivärlden! Låt oss gemensamt ta till vara detta! Det gerjobb och det ger en bättre miljö! Vi ska bygga dethållbara ! Ett grönt folkhem!Anf. 235 () re-plik:Fru talman! Genom socialdemokraternas skatte-politik höjdes nettoskatten för olja med kubik-metern . Vad rekommenderar LisbethStaaf-Igelström de småhusägare som därmed får enökad kostnad för sitt boende på kanske omåret utöver höjningen fastighetsskatten?Anf. 236 ()replik:Fru talman! Vi har också kompenserat för ege-navgifterna. Vi har också gjort andra skattelättnader,som har gjort att de flesta klarar den delen. Detta ären viktig del i den gröna skatteväxlingen.Ni moderater vill ju alltid sänka skatterna eller tabort skatterna. Det gäller också på miljöområdet. Jagblir lite förvånad ibland över hur ni ska klara av attöverlämna en bra miljö, överlämna jorden till kom-mande generationer, utan att använda ekonomiskastyrmedel. Kan kanske förklara hurni ska klara ut detta?Anf. 237 () re-plik:Fru talman! Den svenska energibeskattningen ärså pass hög jämfört med flera andra länder att riskenom beskattningen höjs ytterligare är att produktionenflyttar till länder som har lägre energibeskattning ochkanske i vissa fall lägre miljökrav. I ett globalt per-spektiv riskerar ett högt skattetryck att bli dåligt förmiljön och att vara sämre för företagen och tillväxten.Nu rekommenderar att desom får en höjd skatt på eldningsolja ska kompense-ras för detta genom de sänkta egenavgifterna, etable-rade av socialdemokraterna. Det var ett nytt argu-ment. Det var alltså inte meningen att medborgarnanetto skulle få mer i plånboken med socialdemokra-ternas skattepolitik, utan det var bara fråga om dennaskatteväxling. Är det så jag ska uppfatta socialdemo-kraternas politik?Anf. 238 ()replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande att grönskatteväxling inte innebär någon höjning av det totalaskatteuttaget. Höjda skatter på energi och miljöut-släpp balanseras med en sänkning av andra skatter,främst på arbete.Jag sade också i mitt inledningsanförande att vi iSverige inte stilla kan se på om andra länder inteföljer efter. Vi måste gå före för att få en bättre miljö.Det är en oerhört viktig fråga för oss socialdemokra-ter.Anf. 239 () replik:Fru talman! Det är lätt att röras av de vackra ordsom användes i det här anförandet. Med förlov sagtvar det inget nytt utan enbart allmän skåpmat. Mittlutherska sinnelag leder mig till frågorna: Vad ärdetta? Innebär detta, , att detkommer förslag i vårpropositionen om ytterligarehöjda skatter på drivmedel, på bensin och diesel?Kommer det äntligen ett samlat och nå-got så när heltäckande energiskatteförslag? Vad är detför information som avser attge till kammaren och svenska folket genom det anfö-rande vi hörde?Anf. 240 ()replik:Fru talman! Vackra ord, men det är inte tommavackra ord. Jag har också läst en hel del om vadCenterpartiet har sagt. Jag har också varit med iSkatteväxlingskommittén, och jag står bakom deförslag som har lagts fram.I budgetpropositionen finns en avvikande meningsom har avgivit. Där framgår att verk-samheter som påverkar miljön inte ska vältra övermiljö- och hälsorelaterade kostnader på samhället.Principen om att förorenaren betalar ska gälla. Sedanhar framfört många vackra ord i denavvikande meningen som jag ställer upp på.Rolf Kenneryd vill ju också höja en del av skat-terna. Det framgår vidare att nedsättningen av indust-rins koldioxiduttag minskas från till . En skatt på förbränning avavfall införs. En miljöskatt på flyg införs.Anf. 241 () replik:Fru talman! Får jag upprepa mina frågeställningar.Kommer det förslag i vårpropositionen om ytterligarehöjningar av drivmedelsskatterna? För vår del ärsvaret på detta att vi ska icke nu höja dessa. Kommerdet förslag om ett heltäckande, ellernågotsånär heltäckande, energiskatteförslag? Viskulle eftersträva och välkomna detta. Hur blir det?Ge substans åt de vackra orden!Anf. 242 ()replik:Fru talman! Vi socialdemokrater vill inte höjaskatten på bensin. Men vi vill inte heller göra somModeraterna vill, dvs. sänka skatten på bensinen.Samtidigt vill de föra över sjukvårdskostnader somuppstår i samband med trafikolyckor på trafikförsäk-ringen. Det vill göra.Jag har en liten fundering: Om det skulle bli enborgerlig regering efter nästa val, hur kommer dåCenterpartiet att ställa sig till den frågan? Kommer niatt gå med på sänkta bensinskatter och föra över dekostnaderna?Det ska komma ett förslag när det gäller energibe-skattningen, som jag sade i mitt anförande. Det för-slaget kommer att bygga på Skatteväxlingskommit-téns olika förslag.Anf. 243 PER ():Fru talman! genomförde1955 en annonskampanj för att få hela svenska folketatt deklarera ärligt. Man hade en serie annonser i 143tidningar runtom i landet. Man vädjade till skattebe-talarna att deklarera ärligt och talade om vad de fickför pengarna. Det stod bl.a.· att bli sjuk utan att bli ruinerad· våra skolor danar framtidens Sverige· att få åldras utan oro.Det handlade då liksom om att vi med våraskatter kan skapa ett tryggt samhälle som kan levaupp till grundläggande krav på en bra skola, en godsjukvård och omsorg om barn och gamla - en välfärdsom omfattar alla.Samtidigt belyser kampanj samma debattsom vi har om skatteundandraganden och beho-vet av en skattemoral som kompletteras med såvälförebyggande som kontrollerande inslag.Det är detta som jag har för avsikt att ta upp i da-gens allmänpolitiska debatt.Skattefel, skattefusk och skatteundandragandenhar skadeverkningar genom en icke avsedd omfördel-ning av skattebördan mellan inkomsttagare och mel-lan företag. Seriösa och välskötta företag riskerar attkonkurreras ut. Den inte avsedda omfördelningen kanockså få negativa effekter på skattemoralen och förtilltron till det politiska systemet.Det är i detta perspektiv som vi socialdemokraterser det som angeläget att med flera olika angreppssättarbeta för att upprätthålla förtroendet för vårt skatte-system och befästa förståelsen för nödvändigheten avsolidarisk finansiering av välfärden.Jag är kanske blåögd eller naiv, men jag tror fak-tiskt att det går att få de allra flesta att förstå att det ärtill fördel för alla om vi har en bra offentlig sektor.Men den ska vara bra. Och vi ska aldrig glömmaGustav ord: Varje ineffektivt använd skatte-krona är en stöld från skattebetalarna.I det följande avser jag att redovisa några åtgärdersom gjorts och som är planerade för att stärka skatte-systemet.Den ekonomiska situationen ställer allt högre kravpå en effektiv skatteförvaltning. Effektivitetskravengör att satsningar på IT-utveckling och kompetensut-veckling är prioriterade områden.Kraven från allmänheten att kunna sköta sinamellanhavanden med skattemyndigheterna med hjälpav modern teknik blir allt större. Även från myndig-heternas perspektiv finns det vinster att göra på dettaområde.Regeringen har presenteraten proposition där enskilda föreslås få direktåtkomsttill sina egna uppgifter hos bl.a. skatteförvaltningen.Förslaget är ett steg på vägen mot att kunna göra detmöjligt att deklarera på Internet.Beträffande skattekontrollen antog 1999 en kontrollpolicy, där bl.a. kopplingarhar gjorts till en väl utbyggd service och informationsom stöd för frivillig medverkan. Skattekontrollenska ha förebyggande effekt genom att vara tidig,synlig, träffsäker och förutsägbar.Som socialdemokrater vill vi förbättra nivån påskattekontrollen, och en majoritet i harunder beslutat att skatteförvaltningenfr.o.m. 2001 ska få ett varaktigt tillskott på125 miljoner kronor.En företeelse som det är av särskild vikt att mot-verka är bruket av s.k. svartarbete. Skattebortfallet pågrund av svart arbete beräknas enligt Riksskatteverketvara så stort som 20-40 miljarder kronor.Som vi socialdemokrater ser det bör satsningarnapå skattekontrollen användas även för att kontrolleraförekomsten av svart arbetskraft. En sådan använd-ning skulle ligga väl i linje med övriga satsningar föratt upprätthålla skattemoralen.Uppbyggnaden av skattebrottsenheterna inomskattemyndigheterna har fortgått successivt. Verk-samheterna har bl.a. bestått i att på begäran av åkla-gare utföra egna förundersökningar och delta i förun-dersökningar där polisen har haft huvudansvaret.En annan åtgärd som har tillkommit under social-demokratiskt regeringsinnehav är tillskapandet av densärskilda ekobrottsmyndigheten med uppgift att ar-beta med ekobrottsfrågor.Före myndighetens tillkomst fungerade bekämp-ningen av ekobrott dåligt beträffande både små ochstora ärenden. Myndigheten innehåller specialist-kompetens på alla nivåer, och arbetsmodellen medåklagarledda arbetsgrupper fungerar bra - konceptethar visat sig vara en klar framgång.Den ekonomiska integrationen i och inter-nationaliseringen av ekonomin i allmänhet skapar nyaförutsättningar och försvårande uppgifter för skatte-kontrollen. För att denna utveckling inte ska leda allvarlig urholkning av viktiga skattebaser krävsett effektivt skattepolitiskt och skatteadministrativtsamarbete mellan olika stater.Såväl inom EU som t.ex. inom vill vi soci-aldemokrater prioritera arbetet med åtgärder för attförhindra skadlig skattekonkurrens, både mellanmedlemsstaterna och mot tredje land.Vi vill stödja förslag som syftar till ett snabbareoch smidigare informationsutbyte i skatteärenden ochett effektivare ömsesidigt bistånd för indrivning avskatt.En framgång som vi välkomnar är att EU:s fi-nansministrar kommit överens om sparandedirektivet.Det öppnar för att utlandssparande kommer att bliåtkomligt för beskattning.Fortfarande finns det frågor inom beskattningsom-rådet som kräver mera diskussioner och ställningsta-ganden i en alltmer öppen internationell värld.