prot · GO0988 · 2001-03-29 00:00:00 — Trots att det har kom-mit en lång rad olika utredningar och rapporter ärman fullständigt oense om hur mycket pengar detfaktiskt handlar om. Hur stort bortfallet blir när visänker bokmomsen tycker jag att man ska kunnakräva av oss politiker att vi vet.Det är också rimligt att kunna kräva att dettaverkligen kommer bokköparna till godo. Jag är inteintresserad av en bokmomssänkning som enbart gårned i fickorna på förläggare och bokhandlare. Då äravgiftsförklaringen ett första steg, men problemet äratt förläggarna inte bestämmer priserna ut till kund.Det gör varje enskild bokhandlare.Men en sak som jag själv har framfört, att ett bok-prisindex vore önskvärt, ser jag nu i olika rapporterframföras från förläggarsidan. Det skulle vara ett brasteg för att man verkligen skulle kunna följa upp attsänkt bokmoms leder till sänkta priser, inte bara och övermorgon, utan det ska vara en varak-tig sänkning om det ska få någon ef-fekt. Jag tror att bokbranschen numera är medvetenom att det krävs prestationer från deras sida också föratt kunna ställa kravet på staten att dra undan de härskatteintäkterna.Jag hoppas att det ska kunna finnas enbred gemensam reservation eller kanske en majoritet iskatteutskottet för den här frågan.Anf. 172 () replik:Fru talman! Vi är överens om att vi vill att bok-momssänkningen ska komma konsumenterna till del,självklart. Det måste vi verka för på olika sätt genomde här avsiktsförklaringarna och kanske genom någotannat också. Men jag anser alltså inte att vi har enmajoritet i kammaren för sänkt bokmoms.Att ni går ut och talar på det sättet ställer till väl-digt stor förvirring. Människor utanför det här husetförstår inte detta. Finns det en majoritet så finns deten majoritet, och då röstar man fram ett förslag. Dåger man ett tillkännagivande till regeringen om vill ha ett förslag tillbaka till kammaren. Omman inte kan samsas om hur stor utgiften ska varakan man alltså tillkännage för regeringen att man villha tillbaka ett förslag om sänkt bokmoms. Men dethar inte partierna enats om. Därför finns det ingenmajoritet i för sänkt bokmoms, anser jag.Bortfallet kommer aldrig att exakt kunna beräk-nas. Det är sant att de olika utredningarna har kommitfram till lite olika siffror. Men vi vet att det handlarom mellan 800 miljoner och upp till kanske 1 miljardsom man får anslå.Sedan kanske det ger en del tillbaka också. Det ärdet som är så svårt att beräkna. Men det blir baranågonting positivt i så fall.Anf. 173 () replik:Fru talman! Med den budgetprocess vi har i riks-dagen - om jag inte har förstått fel är Vänsterpartietdet enda parti med kritiska ståndpunkter mot den -fungerar det inte så att det går att bryta loss vissasaker för att sedan rösta om dem. De ingår i ett paketsom kallas för budget.Även måste hålla med om attbudgeten påverkas, men inte i den bemärkelsen attnågra utgiftstak höjs utan att det blir intäkter ochinkomster till staten genom att höja eller sänka skat-ter, t.ex. bokmomsen. Därför är det rimligt att dettaska ingå i den stora överenskommelse vi gör medSocialdemokraterna och . Det är bara atterkänna att vi inte har lyckats speciellt bra.Anf. 174 ():Fru talman! För är den kulturellaallemansrätten viktig. Bokens roll har en hög prioritetdär. Genom det skrivna ordet kan känslor, tankar,erfarenheter och idéer delas och spridas. Ordet geross kunskap och sätter i gång fantasin.Biblioteken har haft och har en stark grund att ståpå beträffande möjligheten att komma i kontakt medlitteraturen. Biblioteken har stor betydelse för folk-bildningen och demokratin, och dessutom är de enviktig mötesplats för människor - inte minst för män-niskor av olika nationaliteter.Antalet bibliotek i en kommun är en kommunalangelägenhet. De allra flesta kommuner är väldigträdda om sina bibliotek. kom enbibliotekslag som av somliga kommuner har tolkatssom ett tak beträffande antalet bibliotek. Många fili-aler har lagts ned runtom i landet. sermed förfäran på det inträffade, och av den anledning-en anser vi att det inte behövs någon bibliotekslag.Kommunerna måste själva få besluta om sin biblio-teksverksamhet.Böckerna är viktiga. Vi har kunnat se att så mångasom av svenskarna besöker biblioteken, somtidigare har nämnts i debatten. Ett danskt ordspråksäger att bokhyllan är en stege med vars hjälp du blirdin övermans like. Jag yrkar bifall till reservation 1.Böckerna bevarar och utvecklar vårt språk! Dethar motionerats en hel del om vårt svenska språk. Dethar varit alltifrån att bruket av lånord i svenskan skaöka, att de inte ska försvenskas till behovet av en nystavningsreform.Som ni vet arbetar just nu en språkkommitté sombl.a. har ett uppdrag att se till att alla i får enmöjlighet att tillägna sig det svenska språket. För attkunna göra det, dvs. tillägna sig det svenska språket,är det givetvis viktigt att stimulera läsandet och läs-främjande verksamheter. måstedärför uppmärksamma detta. Jag hoppas att det finnstid till det trots att tiden för kommitténs arbete är kort.Det är kvar till dess kommit-tén ska vara klar med arbetet.Läsandet har en stor betydelse för ordförrådet, ocheftersom vi vill bevara svenskan som modersmål ocheventuellt få till stånd en lagstiftning i frågan behövervi stödja läsfrämjande åtgärder. Vi i harskrivit en hel del om detta i vårakultur- och utbildningsmotioner.Bokläsandet minskade enligt enrapport från . Var femte pojke i årskurs trei läser nästan aldrig för nöjes skull. Entiondel av eleverna har mycket låga resultat på förstå-elseprov. Det krävs därför olika åtgärder för att ökaläsandet. Kampanjer som t.ex. Läs 2000 måste blipermanentade verksamheter. Samverkan mellan lan-dets kommuner, skolor och bibliotek måste stärkas,och den lustfyllda läsningen måste betonas. Genomatt ge eleverna goda och positiva läsupplevelser sti-mulerar det till fortsatt utforskning på egen hand.Fru talman! För att ytterligare skapa ett intresseför att stimulera läsandet är det ett måste att vi skasänka bokmomsen. Det ger klara signaler om att vianser att det är angeläget att alla människor ska kunnaköpa böcker utan att en fjärdedel av bokpriset ska gåtill skatt.Förra veckan, , debatterade flera avoss ledamöter från kulturutskottet bokmomsen i sam-band med debatten om skatteutskottets betänkandeom mervärdesskatt. Därför ämnar jag inte säga såmycket om det . I vår reservation i skatteutskot-tet sade vi bl.a. att man bör enligt vår mening prövatanken att bestämma mervärdesskatten på böcker tillsamma nivå som gäller för övriga lågbeskattade kul-turvaror och kulturarrangemang. En sådan åtgärd ärockså tillåten enligt EG-rätten.Sverige och har den högsta bokmomseni hela världen. Den drabbar många grupper väldigthårt. Flera har tagit upp barnfamiljerna, där många fårvända på slantarna. De kan känna sig tvungna attavstå från att köpa böcker till sina barn på grund avatt de måste prioritera andra saker. Det är synd. Det ärsom barn man behöver få ta del av ordets makt ochkänna att man äger boken där de magiska orden står.Studenterna drabbas också av de höga bokpriser-na, vilket leder till att de ofta kopierar böcker. Det ärknappast stimulerande att ha tjocka böcker kopieradepå lösblad. har ett stämmobeslut frånstämman om att sänka bokmomsen till6 %, och vi har även budgeterat för det i 2002 årsbudget.Fru talman! Tekniken utvecklas som bekant väl-digt snabbt. Den ger oss ökade möjligheter till sam-verkan mellan olika verksamheter, och den kan hjälpaoss att på ett smidigt sätt bevara kulturarvet. Vi har iutskottet framhållit vikten av att arkiv, bibliotek ochmuseer samverkar. Det ger historieintresserade män-niskor ökade möjligheter att finna sina rötter, och inteminst underlättar det forskares och studenters möjlig-heter att ta fram fakta om historien.Den föreslagna översynen av samverkan inomABM-området bör komma i gång så snabbt som möj-ligt. I detta ärende finns en motion om var man skapåbörja verksamheten. Utskottet är inte villigt attpeka ut något aktuellt område som ska få bedrivaförsök med ABM-samverkan. Det har jag förståelseför. Men jag kan ändå inte låta bli att påminna om attVästernorrland - som föreslås i s-motionen Kr320 -är ett län som har drabbats enormt hårt av nedlagdaverksamheter. Försvaret utplånades helt i , och kom regeringens beslut om attlägga ned tingsrätter. Även där drabbades Sollefteå.Där läggs tingsrätten ned. Det skulle med andra ordvara en väldigt fin gest mot attpåbörja ABM-samverkan där.Jag tänker inte yrka bifall till motionen, utan jagnöjer mig med att dessa åsikter kommer med i dagensprotokoll. Jag yrkar bifall till reservation 1, men jagstår naturligtvis bakom våra andra reservationer.Anf. 175 ():Fru talman! Det har väl inte undgått någon ikammaren att det inte är så många dagar sedan vihade en kulturdebatt i anslutning till debatten omskatteutskottets betänkande, nämligen den mest litte-raturbefrämjande frågan som finns, dvs. bokmomsen.Tyvärr innebar voteringen av skatteutskottets betän-kande att än en gång avfärdades förslaget att sänkabokmomsen till . Än en gång har majoritetenmissat chansen att förbättra villkoren för läsandet, förbildningen och för de vuxenstuderande. Det blev enriktig kulturdebatt vid slutet av behandlingen av be-tänkandet, men tyvärr utan socialdemokratiskt delta-gande. När vi har hört inläggen kan vi förståvarför.Vi vet att det inte finns någon reservation i det härbetänkandet eftersom frågan är en skattefråga. Mendet skulle ändå vara intressant att få höra argumentenmot sänkning eftersom det otvivelaktigt är både enkulturell och en litterär fråga. Även om jag inte fårnågot svar heller kan jag lova att vi kommertillbaka i frågan. Jag tror faktiskt att i sinom tidkommer förslaget att gå igenom. Jag är av naturenoptimist. Dessutom är maktens korridorer nog såattraktiva, att både Vänstern och snartsitter i budgetförhandlingar igen. Då har ni chansen!En annan mycket viktig del i läsfrämjande ochtillgänglighet till litteratur är givetvis biblioteken. Jaghar tidigare i kammaren sjungit bibliotekens lov. Dettänker jag fortsätta med. Det är få institutioner - elleringen - som finns så djupt förankrade i folksjälensom just biblioteken. Det är intressant att följa ut-vecklingen av biblioteken. Där är nätet oslagbart föratt få en bra bild. Mycket av den entusiasm som finnsbland personalen på biblioteken förmedlas också viaderas hemsidor.Ta t.ex. , där man talar om biblioteketsom ett samhällets öppna vardagsrum.I vinjetten till står det:"En god roman tar alltför häftigt slut.En härlig dikt ger glans åt en minut.Ett ståtligt drama varar väl en vecka.En enda kokbok räcker livet ut. "Det är ett citat av talar man bl.a. om att ärdet - något som vi alla borde varamed och uppmärksamma.Det finns väldigt mycket gott att säga om biblio-teken och deras filialer. När jag läser utskottets be-tänkande finner jag dock att vi inte tar upp bokbus-sarna någonstans. Inte heller i motioner eller i proto-koll finns de omnämnda. Ändå finns de ute i kommu-nerna och har mycket stor betydelse för landsbygden.Ofta har de upp till 4 000 volymer och tar dessutommed sig det som beställts, numera också via nätet.Allt detta, plus filialer plus huvudbibliotek och allannan kringverksamhet, finns och kommer att finnasoberoende av om vi har en bibliotekslag. Det finnsingen anledning för att gå in i det kommu-nala självstyret med pekpinnar att det måste finnas ettbibliotek i varje kommun. Den här verksamheten ärså mycket mer. Det måste vara upp till varje kom-mun, varje kulturnämnd och varje kulturchef att uti-från sina förutsättningar utveckla verksamheten. Vibehöver inte generalkommunalråd i statsministerGöran eller överkommunalråd i kulturminis-ter . har tilltro till kommu-nalpolitikerna, framför allt de folkpartistiska, att detar ansvar även för kulturen i kommunen. Om de tilläventyrs inte gör det, är jag övertygad om att invå-narna kommer att säga sitt i nästa val.Så går jag över till några andra reservationer frånFolkpartiet. Vi förordar en statlig kampanj för attfrämja läsning. Tyvärr har undersökningar visat attläsandet bland ungdomar minskar, och också läsför-ståelsen, detta trots att det ändå görs en hel del, vilketutskottet också skriver. Inte minst läsrörelsen bidrartill detta. Vi vill ändå trycka på ytterligare. Ökadläsförståelse och mer läsning har betydelse för liv-skvalitet och inte minst också för demokratin.Apropå läsförståelse finns det en motion frånKristdemokraterna om kategoriseringssystem förböcker med hänvisning till läsbarhetsindex. Det ärvisserligen bara för barnböcker, men det kanskeskulle behövas för vuxenlitteratur också.LIX-tal är inget nytt, men ändå intressant att tafram. Då räknar man antalet långa ord och långameningar och sätter dem i förhållande till antalet ordtotalt. Ett index på 20-30 är enkel text, som barn-böcker, 35-45 medelsvår text och 50-55 svår text förfackfolk av fackfolk. Över 55 är, som det står i densammanställning jag har läst, en nästan omöjlig textatt begripa, och den är för tekniker, jurister och VårHerre.Jag har plockat ut två texter under rubriken ställningstagande i KrU5 och funnit LIX-talen 59 och 61. Jag behöver kanske inte ge någraytterligare kommentarer. Det är nog inte så mångasom läser betänkanden eller förstår dem.En annan nyhet på nätet är elektro-niskt publicerade tidskrifter. Vi har motionerat i frå-gan tidigare. Jag gläder mig nu åt att Kulturrådetsedan 1999 verkligen följer utvecklingen och också ifortsättningen kommer att följa den. Så långt är detbra, men vår motion handlade också om att ta fram enplan för hur utvecklingen kan stimuleras och kvalite-ten höjas. Det är alltså inte ett ekonomiskt stöd somvi förespråkar, utan idé- och kvalitetsstöd - därav vårreservation.Slutligen, fru talman, gäller det stödet till organi-sationstidskrifterna. har i sig en avoginställning till presstöd när det gäller dagstidningar,men det finns andra tidskrifter som inte alls har sam-ma kommersiella möjligheter men som gör ett viktigtarbete för att ge händelser i vår närhet och i omvärl-den en mer eftertänksam nyansering. Det är tidskriftersom inte slår upp den mer eller mindre sanna bras-kande rubriken för att fånga lösnummerköpare. Härfinns de idéburna organisationernas tidskrifter, somInger tog upp. Därför är vi med på begäranom en översyn av dessa tidskrifters villkor och omdet finns möjligheter till ett stöd för att säkerställaden kvalitativa utvecklingen.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla våra re-servationer men nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 11 under punkt 22.Anf. 176 () replik:Fru talman! Jag skulle gärna vilja fråga om reser-vationen Upphävande av bibliotekslagen som mode-rater, centerpartister och folkpartister står bakom. Därger man intryck av att man är emot bibliotekslagendärför att den i stället för att ange en ambitionsnivålägger ett golv. Min fråga är då: Vart tar då er tilltrotill kommunpolitikerna vägen, om det är det som ärorsaken till att ni vill avskaffa bibliotekslagen? Detär, underförstått, att kommunpolitikerna snabbt skullehänvisa till att de bara behöver ett bibliotek t.ex. iHalmstad. Det finns andra kommuner som är betyd-ligt mindre än där man får vara väldigt nöjdom man kan ha ett bibliotek och en biblioteksfilial. Ibesparingstider finns det en uppenbar risk för att manskulle fortsätta att dra in, därför att det är ingenlagstyrd verksamhet jämfört med skolverksamhet osv.Jag skulle vilja fråga: Om ni nu tycker att det härinte räcker för att värna biblioteksverksamheten,varför kan ni inte tänka er ytterligare genomarbetningav bibliotekslagen för att göra den mer tydlig? Jagtänker bl.a. på filialverksamhet, vilken kvalitet somska finnas osv.Man skulle kunna säga så här: Det är 70, menmånga kör 80 - vad gör vi då? Jo, då avskaffar vi 70-skylten, så har vi löst problemet. Det är en väldigtlättsinnig modell.Jag skulle vilja veta på vilket sätt vi får bättrebiblioteksverksamhet om bibliotekslagen avskaffas.Får vi då mer pengar i kommunerna att lägga på bib-liotek? Kommer vi att få mer pengar att lägga ute ifilialerna? Hur tänker , och Mode-raterna i den frågan?Anf. 177 () re-plik:Fru talman! Jag kan inte tala om hur ochModeraterna tänker - jag kan tala om hur Folkpartiettänker. Vi har alltså tilltro till kommunpolitikerna.Det här är en principiell fråga för mig, att det inte skafinnas så mycket nationella lagar som styr kommu-nernas verksamhet, inte vara så detaljstyrt. Jag harsett de förslag som har kommit från bl.a. fackförbun-det DIK, där man t.o.m. i lagstiftningen vill ha enbefattningsbeskrivning för chefen för biblioteken. Detär horribelt att ska lägga sig i det. Det är påsamma sätt om man byter en filial mot en bokbuss,som kanske har betydligt fräschare litteratur med sigän vad filialen har.Det kommunala självstyret är alltså en principfrå-ga i oerhört hög grad. Dessutom har jag alltså tilltrotill kommunpolitikerna.Peter nämnde skolorna. Jag kan ta ettannat exempel, som låg mig nära innan jag kom hittill . Jag var ordförande för sjukhusen iHalland. Det finns ingen lag som säger att det måstefinnas ett sjukhus i varje landsting, men jag lovar attdet ändå finns. Skulle man försöka lägga ned det sistasjukhuset i ett landsting lovar jag att invånarna kom-mer att säga sitt i nästa val. Det tror jag att de görockså om man försöker lägga ned ett bibliotek.Anf. 178 () replik:Fru talman! Jag uppfattar ändå, trots en viss reto-rik, att det är mer principen som avgör detta att vi inteska ha någon bibliotekslag, att vi inte ska bestämmavissa saker från , utan man ska avgöra själv.Även om det finns en risk för att ett antal kom-muner kommer att mista biblioteksverksamhet pågrund av kärva ekonomiska tider - det finns mångakommuner som har det oerhört kärvt och där man skavärdera kultur i förhållande till skola, vård och om-sorg, som alla partier pratar om - är det här riksdags-beslutet en väldigt liten markering. Det är att det ivarje kommun ska finnas åtminstone ett folkbibliotek.Jag har väldigt svårt att förstå den stora upprördheten,av rent principiella skäl, mot det här.Anf. 179 () re-plik:Fru talman! gled onekligen pådet här, för han sade att bibliotekslagen skulle handlaom ett folkbibliotek. Alldeles sade han att lagenockså skulle garantera filialer. Det var en bra reträtt isig. Men jag tycker att man ska ta hela reträtten,nämligen att avskaffa bibliotekslagen, av de skäl somjag talade om tidigare.Här är det uppenbart att vi har olika uppfattningarom vad kommunalt självstyre innebär och om vi pånationell nivå ska gå in och peta i detaljer i kommu-nernas verkliga självstyre. Annars behöver vi ju inteha så mycket politik, om allting ska tashärifrån. Jag kan ge ett antal exempel, men det tillhörinte denna debatt.Anf. 180 ():Fru talman! Först vill jag säga lite grann om tid-skrifter - både tryckta och på betydelse för det kulturella klimatetfår inte underskattas. Den rika flora av artiklar ochtexter som tidskrifterna producerar är den kan-ske största källan till mer ingående kunskap omsvenskt och internationellt kulturliv. Trots det kämparmånga av de etablerade tidskrifterna för att överleva.Många drivs helt ideellt eller av ett litet antal under-betalda eldsjälar. Det här är skandalöst.Ett bra sätt för tidskrifterna att låta höra av sig ochlocka till sig nya läsare är att ordna kulturella evene-mang som t.ex. Gläntans filosofibarer och 00-talslyrikkvällar. Evenemang som Gläntans filosofibarvisar inte bara på exempellös framgång med fullsattahus och långa köer utanför, utan de har också visat attde drar en helt ny publik. Därför borde regeringenöverväga ökat stöd till de årliga återkommande eve-nemang som kulturtidskrifterna så framgångsriktarrangerar.När bokmomsen sänks till , vilket vi hoppasinte ligger alltför långt fram i tiden, är det rimligt attäven tidskrifterna omfattas av denna momssänkning.Sedan undrar jag om det verkligen finns en stormajoritet i för en sänkt bokmoms i dag.Vad jag vet är det bara tre partier som står för detbeslutet. Övriga vill utreda, och man vet aldrig vad enutredning kan komma fram till.Miljöpartiet vill ha ett tillkännagivande om att re-geringen ska återkomma till med ett förslagtill sänkt bokmoms. Det är inget budgetbrott att beregeringen återkomma med ett förslag. Nog om det.En ny form av kultur- och kunskapsspridning är tidskrifter på Internet. I ett antal artiklar idagspressen har de Internetbaserade tidskrifternasväxande betydelse inte minst för den unga generatio-nen framhållits. Antalet elektroniska tidskrifter ökarhela tiden. Särskilt glädjande är att notera att det imånga fall är politiskt aktiva ungdomar som medInternet funnit ett nytt tidskriftsmedium som de harråd med för att sprida sin kultur och sina idéer. Avdenna anledning vill vi att det upprättas ett produk-tionsstöd för elektroniskt publicerade tidskrifter.Med det yrkar jag bifall till reservation 12 underpunkt 23.Sedan flera år råder ett avtalslöst förhållandemellan och . Det råder delade meningar omförfattarnas elektroniska rättigheter. Författare skainte behöva förlora kontrollen över sina verk och meddet även gå miste om ersättning för nedlagt arbete. Vihoppas att regeringen beaktar denna problematik.Så, fru talman, vill jag säga att invandrar- och mi-noritetsmedier är professionella språkrör för sinarespektive språk och etniska grupper. Men det ärmånga olika språk och grupperna vet väldigt lite omvarandra, och de vet inte vad som står i de olika tid-skrifterna. De vet inte heller vad som sägs i radio-och TV-program. Debatterna som förs förblir oftasten intern angelägenhet inom den egna gruppen - dettatrots att integrationsfrågor har en mycket fram-flyttad plats i det offentliga samtalet och i det svenskasamhällsbygget.Integration i ett mångkulturellt samhälle betyderinte endast integration mellan majoritets- och mino-ritetsgrupper utan i allra högsta grad även integrationminoritetsgrupper emellan. Denna uppenbara brist idet offentliga samtalet medför att åsikter inte brytsmot varandra och att det inte blir någon kommunika-tion.I partimotion om kultur har vi därförlyft fram detta demokratiskt mycket svåra problem attinvandrare med olika kulturella och språkliga bak-grunder inte kan läsa varandras kulturtidskrifter där-för att de inte förstår varandras språk. Vi betonarockså att det är omöjligt för svenska tidningar attsnappa upp viktiga debatter i dessa tidskrifter ochgöra dem till allmängods i svenska tidningar, radiooch TV just för att man inte kan läsa innehållet. Fak-tum är att detta leder till ytterligare segregation.Ett sätt, fru talman, att öka tillgängligheten tilldessa medier kan vara att öronmärka pengar för pro-fessionell översättning av låt oss säga mellan 15 och20 % av materialet som referat eller som pressrelea-ser. Tidskrifterna behöver också stöd för utvecklingav pressetik och journalistik och kunskap om det friaordet och demokratins grundprinciper. Med det yrkarjag bifall till reservation 10 under punkt 21.Så går vi vidare till distribution. råder all-varliga problem med distributionskanaler i Sverige.Vi har en tryckfrihet som garanteras i lag, men närdet tryckta ordet ska nå ut till läsaren råder det mono-polsituationer. Distributionskanalerna har blivit alltfärre och kontrolleras av några enstaka dominerandeaktörer. Små förlag har ingen plats och slås lätt ut,vilket hindrar det fria meningsutbytet och drabbarbåde kulturtidskrifter och serieförlag.Ett folkstyre byggt på fri åsiktsbildning bordeockså se till att det blir reellt möjligt för materialet attnå ut. Därför vill att distributionskana-lerna för tidskrifter utreds ur just ett mångfalds- ochkonkurrensperspektiv.Så tar jag upp bibliotek. Flera har tidigarevarit inne på att antalet biblioteksfilialer har fortsattoch minska sedan vi införde bibliotekslagen. Mellan1989 och 1999 har 376 filialer lagts ned. Dennaokunskap om behovet av närhet till bibliotek ochbibliotekets betydelse som mötesplats är alarmerande.Då är det viktigt att lyfta fram de goda exemplen. IKatrineholm, t.ex., bygger de ut nya biblioteksfilialer,och i ska en biblioteksplan presenterasunder våren.