prot · GP0922 · 2001-11-01 00:00:00 — Det står också att det endast är bor-gerliga regeringar som har levt upp till enprocents-målet.Min fråga till statsrådet är om honskulle kunna tänka sig att agera för att en avdragsrättför gåvor till biståndsverksamhet skulle kunna ge-nomföras för att fylla ut gapet som har blivit under90-talet och för att uppmuntra till gåvor till biståndgenom att det finns en avdragsrätt på det?Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! talar om ettgap. Vi har haft en period då vi har haftoerhört stora problem med vår ekonomi. Den perio-den har vi nu lagt bakom oss, och vi står i en heltannan situation. Och därmed kan vi också fylla detsom kallar för ett gap. Jag villinte kalla det för ett gap. Vad vi nu gör är att gå frånen nivå på som vi hade ,stadigt vidare för att åter uppfylla enprocentsmålet.Det här handlar om en mycket stor satsning. Dethandlar om stora resurser som vi nu år för år avsätterpå vårt internationella utvecklingssamarbete. Det ären mycket bestämd politisk viljeinriktning att det ärden vägen vi ska gå. Det är alldeles nödvändigt. Inteminst i ljuset av världsläget, av världssituationen, ärSverige tillsammans med en rad andra länder bereddaatt satsa mycket mer för att få en förändring till ståndför att skapa en rättvisare värld.Att då tala om avdragsrätt för gåvor förefaller miginte på något sätt ligga i paritet med de stora an-strängningar vi nu ska göra för att åter nå enpro-centsmålet. Det är alltså inte lösningen på den pro-blematiken.Anf. 27 (fp):Fru talman! Nej, det är inte lösningen på den pro-blematiken. Den lever vi med fortfarande. Biståndethar tappat tiotals miljarder under den socialdemokra-tiska regeringens tid på grund av dekraftiga nedskärningarna i biståndet, så det är intelösningen. Men det kunde vara ett bidrag.Nu föreslår ju regeringen avdragsrätt för fackfö-reningsavgifter i budgeten. Vore det inte lämpligt prioriterade avdragsrätt för gåvor till biståndinnan man kommer till avdragsrätt för fackförenings-avgifter? Det finns ändå en vilja och ett tryck ute isamhället, det ser vi från andra undersökningar, attbidra. Detta skulle kunna vara ett incitament där mandelar på det hela, med privata bidrag och även medavdragsrätt, så att skattedelen finns med.Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att blanda bort korten genom att jämföra detförslag för fram med avdrags-rätt för fackföreningsavgifter. Det har ju en helt an-nan bakgrund. Det har också att göra med de villkorsom arbetsgivaren har när det gäller avdrag.Sedan tycker jag också att det är märkligt att tar upp den här frågan som ett sättatt nå det mål vi har satt upp, nämligen av BNI.Det handlar ju om helt andra summor, en helt annansatsning. Och framför allt, kan väl inte vara så att man för att känna att manvill vara med och bidra personligen, också ska få göraett avdrag? Känslan av att man vill vara med ochbidra och ge, tycker jag ska vara alldeles uppriktigoch solidarisk och inte förknippad med några avdrag.Brott mot minkfarmareAnf. 29 ():Fru talman! Jag vänder mig till jordbruksministerMargareta Winberg.I september hände ju en fruktansvärd terrorattack iUSA. Det är något som vi alla fördömer.Under precis hände faktiskt en form avterrorattack också i min hemkommun i Svenljunga.Den var naturligtvis betydligt mindre, men ändå väl-digt otäck för dem som personligen drabbades och nuoroas för vad som händer härnäst.Attacken drabbade minkuppfödare. Deras bilar,som man använder för att föra ut foder till djuren,blev satta i brand . Det gjordes avdjuraktivister.Min fråga till ministern är: Hur ställer sig minis-tern till sådana odemokratiska sätt att försöka påverkaen debatt i samhället?Anf. 30 Jordbruksminister ():Fru talman! Det måste man väl ändå hävda varaen ledande fråga? Det finns väl ingen som kan försva-ra det som de s.k. djurrättsaktivisterna gör. Att talaom djurrätt i det här sammanhanget blir så fel.Förutom att dessa personer - dessbättre är de inteså många, men de får mycket utrymme - begår enbrottslig handling gör de ofta saker som innebär attdjuren får lida. De släpper t.ex. ut minkar. Dessaminkar går en säker och plågsam död till mötes.Sonja har mitt fulla stöd i att fördömaden här typen av handling.Anf. 31 ():Fru talman! Tack, ministern. Det tydliga uttalan-det gläder mig. Det var precis det som hände då man släppte ut minkar som fick lidaoerhört mycket.Det är viktigt att vi får det här svaret från minis-tern, eftersom ministern har tagit upp frågan om manska förbjuda pälsdjursuppfödning över huvud taget.Jag tycker att det är en fråga som ska diskuterasdemokratiskt med bra bakgrund och goda erfarenhe-ter, där man väger för- och nackdelar. Det är en de-mokratisk fråga.Jag tycker att det är oerhört viktigt att man tydligttar avstånd, så att det inte blir en sammanblandningoch att man tolkar det som att ministern går pådjuraktivisternas vilja.Anf. 32 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är väldigt viktigt att skilja de tvåsakerna åt: för det första att ta avstånd från det som ärbrottsligt och dåligt för de djur som drabbas, för detandra att ta ställning till huruvida vi skaha djur hållna på det här sättet.Vi har redan börjat med rävarna. Det går inte atthålla räv i bur eftersom deras naturliga beteendeinte kan tillgodoses. kommer vi, på densocialdemokratiska partikongressen, att diskutera omdet nu är dags att förbjuda hållande av mink i bur, påsamma sätt som vi har diskuterat rävarna.Det diskuteras på den kongressen, men det disku-teras också mycket ute i samhället av breda grupper.Det får man väl säga är en demokratisk form av dis-kussion.Så småningom ska vi fatta ett beslut.FriskolorAnf. 33 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet en nyligen lagd proposition föreslår regeringennya hinder för etablering av friskolor. Min fråga tillskolministern är: Hur kommer de här begränsningar-na för nya friskolor och den aviserade avsikten att inästa steg sätta stopp för s.k. vinstdrivande företaginom skolsektorn att öka valfrihet och kvalitet i detsvenska skolväsendet? På vilket sätt uppmuntrar detdriftiga och nytänkande entreprenörer och nytt kapitalatt bidra till skolans utveckling?Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Driftighet är viktig inom alla grenarav skolans verksamhet.Propositionen har tre tydliga syften. Det ena är attskapa en trygghet för eleverna. De ska oavsett deväljer den kommunala eller den fristående skolan seatt det är samma lagar, förordningar och läroplanersom gäller. Det andra syftet är att skapa ett rättvisarebidragssystem än det vi har . Det tredje är attstärka kommunens inflytande när det gäller att säga jaeller nej till en skola som vill starta som fristående.Vi har haft två utredningar som har tittat på såvälde fristående grundskolorna som på de friståendegymnasieskolorna. Vi har följt utvecklingen under ettantal år. Samtliga åtgärder ligger till grund för denproposition som jag har lagt i riksdagen.Det gäller att skapa en lagstiftning som är tydligoch klar för såväl eleverna som föräldrarna. Proposi-tionen säger inte nej till fristående skolor; den sägeratt vi ska ha mångfald.Anf. 35 ():Fru talman! Jag delar skolministerns uttryckta av-sikt att skapa klara regler för friskolor och så likaregler som möjligt för friskolor och kommunala sko-lor, även om jag inte delar de förslag som regeringenhar lagt fast i det här hänseendet.Jag noterar att skolministern inte svarade på minfråga, nämligen hur man ökar valfriheten och kvali-teten i både den kommunala skolan och i friskolornagenom att göra det svårare och sämre för såväl nyasom gamla skolor. På vilket sätt gör det de kommu-nala skolorna bättre, och på vilket sätt bidrar det tillatt öka elevernas valfrihet att man stänger av kranenför tillförsel av nya friskolor?Det är den konkreta konsekvensen av de förslagsom regeringen har lagt och de förslag som regering-en har aviserat att man senare avser att lägga.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Andemeningen är just att öka valfri-heten. Vi ser en utveckling i som inte är lika-dan från den ena kommunen till den andra. Före-komsten av fristående skolor är betydligt större i vårastorstäder än ute i de mindre kommunerna.Vi vill med den här propositionen att det ska varaen valfrihet att kunna välja även den kommunalaskolan. Det finns i vissa kommuner, styrda av vissapolitiker, tendenser att man inte vill ha den kommu-nala skolan.Den här propositionen ska ge den garantin. Val-frihet är inte bara att välja en fristående skola. Valfri-het gäller också att det finns en skola.SärskolanAnf. 37 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister i gymnasiesärskolan omfattas ju inte avstudiemedelssystemet. Det innebär att dessa eleverinte kan få studiehjälp. De får inget extra tillägg ellerinackorderingstillägg. I stället får särskoleeleven ettförlängt barnbidrag på avåret.Eleverna i den vanliga gymnasieskolan omfattasav studiemedelssystemet och erhåller per må-nad av året. Dessutom kan de fåupp till i extra tillägg, och i vissafall i inackorderings-tillägg.Min fråga är: Gymnasiesärskolans elever förlorarmed detta system i förhållande till den vanliga gym-nasieeleven ca . Varför denna orättvi-sa, eller diskriminering, av särskoleeleverna?Anf. 38 Utbildningsminister ():Fru talman! pekar på en frågasom vi också har stött på i den allmänna debatten. Detfinns behov av en översyn av studiestödssystemet fördenna grupp av elever. Det arbetet lovar jag att utförai Regeringskansliet.Anf. 39 ():Fru talman! drar man ut gapet än-då mer genom att man utökar gymnasieelevernasstudiehjälp . Det är i och för sig bra,men gapet till särskoleeleverna ökar ytterligare, ändaupp till per år.Ser utbildningsministern någon möjlighet att såsnart som möjligt rätta till det här missförhållandet?Anf. 40 Utbildningsminister ():Fru talman! Frågan har ju flera dimensioner. Endimension är om det är rimligt att ha barnbidrag somsystem för ekonomisk stöttning när man har passeratåldern för barnbidrag. Det gör att det finns anledningatt se över systemet. Det är det vi arbetar med.Vegankost i skolanAnf. 41 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Den här dagen är internationella veganda-gen. Veganism är inte något nytt. fannsdet 85 000 veganer i , de flesta ungdomar. Nuär de naturligtvis ännu fler.Vi i har gjort en undersökning i sko-lorna om ungdomar som äter vegansk mat, dvs. matsom inte kommer från djurriket. Resultatet är väldigtnedslående. Vissa får ingen mat alls utan får hålla sigtill att äta sallad. På vissa skolor krävs läkarintyg förveganer. På många skolor har man dålig kunskap omvegansk matlagning och blandar in icke-veganskaingredienser i veganmaten. Många får samma matvarje dag eller hänvisas till att endast äta vegetariskt,vilket inte är detsamma som veganskt.Vi i är bekymrade för hälsan ochskolresultaten för de här eleverna, och jag skulle viljafråga statsrådet vad hon avser att göra föratt även veganer ska garanteras en näringsriktig ochomväxlande kost.Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Det är en mycket viktig angelägenhetsom frågeställaren tar upp. Med fru talmannens till-stånd vill jag hänvisa till att det är jordbruksministernsom äger ansvaret för skolmåltider och lämna överfrågan till henne.Anf. 43 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är kanske överdrivet att säga attjag äger ansvaret för frågan, men skolmåltiderna ochskolmåltidspersonalen är en av ett litet antal frågorsom är prioriterade inom Jordbruksdepartementetsområde. Jag har satt i gång ett antal projekt, bl.a.utbildningsprojekt för skolmåltidspersonal som syftartill att skolmåltiden ska vara varierad och näringsrikmen också god, så god att alla vill äta den.Det är fråga om ett stort samarbetsprojekt medolika organisationer inblandade. Det ska sättas i gångalldeles strax, och jag skulle tro att det kommer attpågå över kanske . Det är mitt bidrag i dettasammanhang.Anf. 44 ():Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag intevisste vilken minister som skulle besvara min fråga.Jag är glad att jordbruksministern är här och kansvara på frågan.De här skolorna har framfört argument till elever-na som går ut på att vegansk mat är näringsfattig ochatt man därför inte vill servera den. Jag kan inte tolkadet på något annat sätt än att man på det här visetförsöker hindra elever från att välja vegansk kosthåll-ning.De här elevernas kosthållning blir ju knappastbättre av att de inte får någon mat alls utan tvingasklara sig på bara sallad. Ser ministern någon möjlig-het att påverka inte bara matlagningspersonalens utanäven skolornas inställning till veganer och veganskkost?Anf. 45 Jordbruksminister ():Fru talman! Det här är i grunden en kommunalfråga, eftersom skolan inklusive skolmåltiderna är enkommunal angelägenhet. Men i det projekt som jagnyss nämnde är det inte bara skolmåltidspersonalensom ska få en ytterligare insikt och kunskap, utan vivänder oss också till politiker, till lärare och till rekto-rer för skolorna.Som jag tidigare sade är meningen med det helaatt alla elever - såväl veganer och laktovegetarianersom de som äter s.k. normalkost - ska finna det nöj-samt att gå till skolmatsalen och äta en god och nä-ringsriktig mat.Kampen mot lätta vapenAnf. 46 ():Fru talman! Jag välkomnar det initiativ som haraviserats när det gäller klusterbomber, apropå det somvi nu ser hända i . Jag skulle också väl-komna om det vore möjligt att ta ett ytterligare initia-tiv när det gäller lätta vapen. Jag vet att det i junihölls en konferens i där man tog upp frå-gan om lätta vapen. Denna konferens kunde tyvärrinte komma så långt. Det är möjligt att man om dennakonferens hade hållits efter hadelyckats nå längre än vad som blev fallet. ska hållas år 2006.Jag undrar om man i de paket som görs i fråganom terroristbekämpning skulle kunna redan nu inklu-dera också den oerhört viktiga frågan om att minskarisken för spridning av lätta vapen. Vi vet att lättavapen är och har varit ett problem i lik-som också på många andra håll där det finns konflik-ter. Vi vet att offren i nio fall av tio är barn och attäven användarna ofta är barn.Anf. 47 Vice statsminister ():Fru talman! Vi har ju ganska länge från svensk si-da arbetat med frågan om det som kallas lätta vapen,dvs. mera vanliga vapen som handeldvapen o.d. Denär svår att hantera internationellt. När man i somrasdessvärre inte kom framåt i frågan var just starkmotståndare till att man skulle lösa den samlat påinternationellt plan.Jag tror att kan ha rätt i att så längeden internationella koalitionen mot terrorismen hållssamman finns det möjligheter att göra ytterligareinsatser på områden där det har varit svårt attkomma överens internationellt. Det kan hända att såkan vara fallet också på det här området. Jag tyckeratt den möjligheten kan vara värd att pröva.Anf. 48 ():Fru talman! Jag tackar för den positiva öppningsom jag fått i svaret. Jag förstår att frågan är svår ochvet att vi mötte motstånd när vi drev de svenska posi-tionerna. Jag känner till att , som statsrådet sade,vägrade att acceptera ett förbud för stater att exporte-ra till icke statliga aktörer. Det är detta som vi kanskejust nu oroas för. vet vi att det är viktigt attgöra framsteg i denna fråga. Vi har en möjlighet,och det är värt att arbeta vidare med att få en uppslut-ning kring detta.Jag ska träffa en grupp kvinnor som lever iSverige men som kommer från . Detkunde vara bra att ha med sig en öppning i dennafråga till de här kvinnorna.Jag skulle också önska att jag finge tala om för dehär kvinnorna att även regeringen skulle vara intres-serad av att skapa fler kontakter med den här invand-rargruppen i och lära sig mer om det af-ghanska samhället och om de villkor som kvinnor iAfghanistan lever under.Jag vill också nämna att det ska visas ettTV-program som jag tror på ett skrämmande sättkommer att visa den situation som många afghanskakvinnor lever i.Anf. 49 Vice statsminister ():Fru talman! Vad gäller kampen mot lätta vapenkan mycket väl ta med sig ett besked attdet här har varit en prioriterad fråga för den svenskaregeringen. Jag drev den själv hårt medan jag varutrikesminister, och jag vet att det arbetet har följtsupp efteråt. Vi kommer också att fortsätta att drivaden.De afghanska kvinnor som finns i i dagkan verkligen vittna om vad som pågår i ,och jag tycker att vi ordentligt ska ta till vara deraserfarenheter. Det här är ett tillfälle för oss att lära ossmycket mera om , om det förtryck somden talibanska regimen utövar mot kvinnornamen också faktiskt om de möjligheter som då och dåunder åren har funnits för afghanska kvinnor att ut-vecklas och utbilda sig. Förhoppningsvis ska man såsnart som möjligt kunna komma tillbaka till en sådansituation.CSNAnf. 50 PER ():Fru talman! Jag vill till utbildningsministern riktaen fråga som rör , enmyndighet som tyvärr länge har brottats med storaproblem. Framför allt har studenterna problem medväldigt långa handläggningstider och oändligt långatelefonköer, ibland över en timme.Vilka konkreta åtgärder tänker utbildningsminis-tern vidta för att se till att studenterna får sina studie-medel ?Anf. 51 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är först och främst alldeles oac-ceptabelt att studenter inte får den service som de harrätt till. Därför har regeringen också agerat och förraåret ökat anslagen till myndigheten med 100 miljonerkronor. Det är behövligt också därför att den nu haratt hantera ett nytt studiemedelssystem.Det görs också en särskild satsning som realiserasnu . Det gäller för attbygga upp ett särskilt servicecenter i , som skakunna ta emot och besvara studenters frågor och ävense till att myndighetens kvalificerade handläggare fåren möjlighet att hantera de svåra ärendena.Studenternas krav är berättigade. Regering ochriksdag har agerat genom att skjuta till ytterligareresurser. Vi följer myndigheten väldigt noga för att seatt det nu ska och bör bli bättre. Det har studenternaoch även rätt att kräva.Anf. 52 PER ():Fru talman! Tack för svaret! Det är naturligtvisoerhört tråkigt när ekonomisk stress blir en av defaktorer som påverkar studenter under några av derasabsolut viktigaste år, när de ska lägga grunden för sinutbildning och för sina karriärval.Vi har ofta sett problemen, vi har skjutit till peng-ar och vidtagit ytterligare någon åtgärd, men tyvärrtycks problemen bestå. Jag är rädd för att vi kommeratt behöva ta till större krafttag om vi ska få någonordning på CSN och se till att studenterna faktiskt fårpengarna den vecka de ska ha dem.Anf. 53 Utbildningsminister ():Fru talman! Studenterna ska naturligtvis ha peng-arna när de har rätt att få dem. Jag har förtroende föratt verkets ledning nu arbetar hårt för att se till att detska bli bättre, särskilt med de insatser som regeringenhar gjort med att bygga upp särskilda serviceinrätt-ningar så att det går att komma fram ordentligt pertelefon och få svar på sina frågor.Jag är däremot mycket tveksam till de förslag somPer och har i bakfickan, dvs. Här handlar det om myndighets-utövning. Det handlar om mycket viktiga beslut förmänniskors möjligheter att studera. Det är inte nå-gonting som lämpar sig för en privat bankmarknadutan det måste skötas i myndighetsform.Resurser i den svenska skolanAnf. 54 ():Fru talman! Jag riktar mig till skolminister dag får vi på arbetsgivarorganisationen hemsida läsa i en rapport man har tagitfram att ökade resurser inte ger högre kvalitet i sko-lan. Man konstaterar bl.a. att det i första hand är and-ra åtgärder än mer pengar som behövs för att förbättrautbildningens kvalitet. Det framstår som att de s.k.Wärnerssonpengarna skulle vara mindre väl genom-tänkta. Behovet av ökade resurser till skolan kannaturligtvis inte uteslutas i enskilda fall, men det ärnågonting helt annat som behövs än de generella ochföga målinriktade resurssatsningar som genom-förs. Det säger man alltså från Svenskt Näringslivssida.Jag som vänsterpartist tror mig veta att ökade re-surser till skolan är en viktig satsning för att kunnagenomföra läroplanens intentioner. Jag skulle viljahöra skolministerns synpunkter på rapporten ochframställningen från Svenskt Näringslivs sida.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Vi har en skola med mycket högtställda mål, såväl för förskolan, som förgymnasiet. Det är bra att vi har de höga målen, att vivill ge våra barn och ungdomar en god undervisning,goda kunskaper och en trygghet som människor närde lämnar ungdomsskolan.Det är min övertygelse att om alla barn och ung-domar ska nå dessa mål kommer det att ta en hel delresurser i anspråk. Det är såväl ekonomiska resurser iform av personal, lärare och andra, som materiellaresurser som läromedel, datorer osv.Barn är olika, har varit olika och kommer att varaolika . Det ställer krav på oss att möta dempå olika sätt. kan vi möta större grupper avelever, ibland krävs det små grupper för att genomfö-ra den individuella planeringen och se varje enskildelev. Jag är övertygad om att det behövs resurser tillden svenska skolan.Anf. 56 ():Fru talman! Det är bra att skolministern vidhålleratt ökade resurser är någonting som behövs för attuppfylla läroplanens mål och intentioner.I går kunde man på Svenskt Näringslivs hemsidahitta ett uttalande med synpunkter om den tidigaredebatterade propositionen om fristående skolor.Svenskt Näringsliv är aktiv i skoldebatten. Det ärbra att en av arbetsmarknadens organisationer ärväldigt aktiv. Det är bra om även LO är aktiv. Oftahamnar i sina bedömningar ipositioner som liknar högern och den övriga borger-ligheten.Ser skolministern något problem i att en av ar-betsmarknadens organisationer på ett så tydligt sättpolitiserar sig i skolfrågan?Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan se problemet om man ska gesig in i debatten om resurser. Det är bra att omvärldenställer upp och samarbetar med skolan, och SvensktNäringsliv kan göra en bra insats genom att öppnasina arbetsplatser för våra barn och ungdomar så attde kan få en bild av lärande i arbete. Det nära samar-betet ska vi ha.Inför den tidigare valrörelsen var det många parti-er som sade att det behövs mer resurser till skolan. har regeringen öronmärkt resurser för lärare ochandra som kan verka i skolan. Jag kan nu konstateraatt till de öronmärkta pengarna säger . har sagt ja tillsammans med Vänsternoch . och Centernsäger att de ska använda den kommunala påsen.Detta är viktigt för alla dem som vid nästa val skase hur partierna vill styra skolan. Om man anser attdet är viktigt med mer personal ska man i så fall sägaja till de s.k. Wärnerssonpengarna.SkördeskadorAnf. 58 ():Fru talman! Min fråga riktas till jordbruksminis-tern och handlar om skördeskador.Efter höstens myckna regnande har många lant-brukare i och även andra län drabbats hårtav skördeskador. LRF Sydost betecknar läget i sinhelhet som bekymmersamt. Vissa enskilda lantbruka-re, potatisodlare och spannmålsodlare betecknar situ-ationen som katastrofal. Enskilda bönder kan förloraupp till en halv miljon kronor.Det finns inget bra skördeskadeskydd. katastrofskydd fungerar inte i praktikeneftersom det tar att utreda och behandlafrågorna.Är ministern beredd när bilden över situationen iSverige klarnar att vara med och se till att de hårtdrabbade lantbrukarna får hjälp av ?Anf. 59 Jordbruksminister ():Fru talman! Frågan om ett skördeskadeskydd hardiskuterats . Det finns inget skördeskadeskydd iformell mening. Det finns inget anslag i budgetensom heter så. Regeringen förhandlade bort det skyd-det - jag minns inte om det var i början av 90-taleteller möjligen något tidigare - och näringen ficknågot annat i stället. I den överenskommelse somträffades sades det att om det var katastrofliknandetillstånd skulle regeringen naturligtvis pröva om detskulle utgå ersättning.Vi har fått propåer om att det nu ärett katastrofliknande tillstånd. Det har gällt , , och Västergötlandnära . Alla fallen har prövats först av och sedan av regeringen. I inget fall hardet befunnits vara det som man - när man genomför-de förändringen - kan kalla katastrofliknande till-stånd.Anf. 60 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Av svaret attdöma kan jag konstatera att det finns inte något braskydd för skördeskador.