prot · GP0916 · 2001-10-23 00:00:00 — Där konkurrensen fungerarför företag inom ett land betyder det både att vi somkonsumenter får bättre varor till lägre pris och attsvenska företag har stora möjligheter att växa ochutvecklas i andra länder. Man kan hävda sig på enöppen marknad, och man kan vara med om att kon-kurrera på lika villkor.Kommissionen genomför nu själv en granskningutifrån den kritik som bl.a. vi från de nordiska län-derna har fört fram i samband med de fusioner sominte har blivit av men som har väckt en stor medialuppmärksamhet i vårt land. Kommissionen har underde gått igenom 1 295 förvärvsären-den, och drygt 220 av dem har haft en nordisk kopp-ling. I varje sådant ärende ser kommissionen först tillhur den faktiska marknaden ska se ut. ärmarknaden hela , ibland är den en del av Eu-ropa och ibland upplever man att marknaden utgörsbara av de enskilda länderna.I drygt hälften av alla de förvärvsärenden somkommissionen har studerat har man gett klarteckenför ett fullföljande av förvärven redan i prövningsti-dens inledning. Man har inte sett några tecken till attkonkurrensen skulle minska vare sig för företageneller för oss som konsumenter, och man har därförsagt att man välkomnar fusionen i fråga.Det finns också fusioner som har varit oerhörtlyckade då små ekonomier i har växt ochutvecklats t.ex. inom , där Nordia är ett exem-pel på en sådan fusion som vi välkomnar på olikasätt.Men ändock: Det finns en oro för att små länder förlorar på de regler som gäller. Därför följer viutvecklingen, som kommissionen nu själva gör, av deförvärvsärenden som man har haft, och därför har viockså ett gemensamt intresse inom att grans-ka de fusioner som har ägt rum och försöka värderade bedömningar som har gjorts - vad har varit braoch vad har varit dåligt? - och vi gör det med stortintresse.Men jag vill ändå understryka att oavsett om visom konsumenter bor och verkar i ett litet land och enliten ekonomi eller i ett stort land, så är det lika vik-tigt att konkurrensen i det landet fungerar, så att jagsom konsument inte förlorar på att jag bor i en litenekonomi med hög koncentration och få och storaaktörer.Anf. 51 PER ():Fru talman! Självfallet är det konsumentens in-tresse i det långa loppet som är den helt avgörandefrågan. ska man ju dock komma ihåg att Sverigetillsammans med och är de ländersom har haft de största multinationella företagen somvuxit internt inom respektive land och varit synnerli-gen till fromma för invånarna i respektive land. Dethar alltså gått att förena, men det har varit under kon-kurrens, och tyvärr vågar jag säga att en del av desakerna kanske skulle ha förhindrats med de EU-regler som gäller vid tillämpningen av konkur-renslagstiftningen.Det är därför jag fäster stor vikt vid att vi måste gåfram och identifiera vad det är för hinder som gör attrelevant marknad för konsumenter är och inteEuropa.Går jag till lastbilssidan med och -jag har ett förflutet, ska jag säga, inom engång i världen, - finns det ju stora konkur-rensbegränsningar - det erkänner jag gärna - när detgäller att varje reparationsverkstad i praktiken ärmärkestrogen och inte kan reparera någon annanlastbil. Då gäller det naturligtvis att försöka komma åtde delarna för att göra det möjligt för andra märkenbåde att komma in och att kunna göra strukturaffärerinom , men där har jag ännu inte sett någonaktivitet från regering och kommission att kommafram här för att få en bättre fungerande inre marknad.Sedan vill jag gå tillbaka till de finansiella tjäns-terna.Ja, jag delar uppfattningen att det är en ganskastark koncentration här. Jag har själv varit mycketaktiv i att försöka driva fram flera bankoktrojer, ochdå inte bara för nischbanker som ellerLänsförsäkringars bank eller liknande utan även ICAbank eller KF bank eller Medmera bank som densåvitt jag förstått har kommit att heta, som ju har enhelt annan inriktning, mera direkt mot små kundersoch små konsumenters intressen, som jag tror kom-mer att vara en mycket farlig konkurrent och mycketduktig nischaktör jämfört med de traditionella mark-naderna.Konsumentmakten är naturligtvis viktig här, menvad jag vill peka på är riskerna här för att om vi intefår en strukturering av de svenska bankerna - alla kaninte gå Nordeas väg; det blir en märklig utveckling iså fall - blir det lätt väldigt många utländska bankersom tar över. Och blir det för mycket - jag säger förmycket - kan det bli så att bankkontrollen finns förlångt från svenska konsumenter och företag sombehöver en banknärvaro. Dessutom tappar vi en av debranscher som vi är väldigt duktiga på i ochmed att vi har en stor Internetanvändning i Sverigeoch att bankerna är väldigt duktiga, kanske några avde bästa i världen, på att använda Internet och IT,vilket borde göra att de skulle kunna vara mycketaggressiva ute på en europeisk marknad, värna omsvensk välfärd och få ned kostnader för svenska kon-sumenter.Det är därför jag återkommer till frå-gan: Vad är det för fysiska brister i den inre markna-den som vi i svensk riksdag och regering och i kom-missionen bör åtgärda för att länder som ,, , och andra länder -är ju inte med i EU, men ändå - kan kommain och göra strukturaffärer som jag tror är viktiga ochcentrala?När det gäller lastbilar tror jag att jag väl kanidentifiera själv ett antal saker som bör göras. När detgäller banker kan man naturligtvis diskutera EMUoch euro som en viktig fråga, men jag vill gärna se enkartläggning från regeringens sida, gärna tillsammansmed kommissionen, för att hitta handlingsprogram-men för att värna svenska konsumenters och företaga-res intressen. Detta är en nationell fråga, och jagefterlyser handling.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Per kan lita på att jag ärlika mån som Per själv om att den inremarknaden måste fungera bättre. Alla de hinder ochsvårigheter vi stöter på efter vägen får vi också varaberedda på att ta ett gemensamt ansvar för att över-vinna på olika sätt. Jag tror att en viktig utgångspunktför det är att fler länder - alla länder inom EU - harliknande konkurrenslagstiftningar som den som EUhar. Här ligger i framkant, och vi har gjort enanpassning efter . Det är na-turligtvis viktigt för att den inre marknaden ska halikvärdiga villkor.Sedan måste vi göra mer saker nationellt för attöka medvetenheten och kopplingen mellan konkur-rensfrågor och konsumentfrågor på hemmaplan, pre-cis som vi har pratat om. Där ligger en rad olika upp-drag till . Men det är självklartockså så att vi måste bli bättre på att hävda oss ochjämföra oss med andra europeiska länder och iblandlära och dra nytta av den stora IT-användning och IT-kunskap som finns i , som Per Westerbergsjälv nämnde och som naturligtvis är en konkurrens-fördel. Vi måste också lära av de svårigheter vi nu harstött på med de fusioner som har varit, men också läraav fördelarna vi har hittat från de fusioner som hargenomförts utan synpunkter från kommissionen.Nu har vi ett gemensamt nordiskt uppdrag, där vitittar på och utvärderar de förvärvsfusioner som harägt rum, därför att det finns en oro bland många att desmå länderna skulle fundera på det. Det ska då sättas isamband med att konkurrensen måste vara likvärdigutifrån ett konsumentperspektiv, oavsett om det gällersmå eller stora länder.Hur en fusion med eller SE-banken skulle ha kunnat se ut, ja, det får vi aldrig svarpå, eftersom parterna själva valde att dra sig tillbakaunder prövningen. Vad som var den svåra frågan ijust det ärendet vet varken jag eller Per Westerberg.Men att återkomma till med den utvär-dering som vi nu gör och att vara de aktiva blåslam-por som behövs i konkurrenspolitiken, i menockså på den stora gemensamma inre marknaden somvi vill se och som vi vill ha inom , det är en avregeringens stora frågor.Anf. 53 PER ():Fru talman! Vad jag vill säga är egentligen att detju nu gäller att den som vill växa och bli ett stortföretag inte ska finna att man ska befinna sig utanförSveriges gränser, för det kan väldigt lätt bli svaret påde problem som uppstår. Är man duktig på att fåfram ett bra, fungerande Inernetsystem i en svenskbank kanske det hade varit bättre att sätta det i en tyskbank, för att därmed kunna nå mycket större skalför-delar och därmed en helt annan konkurrensposition.Det är det jag vill förhindra, och efterlyser handlings-planen för att klara detta.Jag vill också markera att när Föreningssparban-ken och SE-banken hade hållit på i snart ett halvårblev det naturligtvis svårt för två noterade bolag attfortsätta en fusion hur länge som helst. Vi vet självafrån näringsutskottets sida vilka enorma problem vihar haft, den gången inom försvarsindustrin, med enfusion mellan svensk statlig försvarsindustri ochprivat, beroende på att börshandeln stoppades sålänge under prövningen i . Tiden är viktig,och prövningen får inte ta för många månader, för dåblir det omöjligt att genomföra strukturaffärer.Jag skulle därmed vilja ställa den slutliga frågan:Kan jag tolka statsrådet så att det kommer att sättasupp en inventering av problem som finns kring varförinte blir relevant marknad och därmed ävenett förslag till handlingsprogram? När det gäller last-bilar och personbilar är en del av de saker som behö-ver göras ganska uppenbara. Jag skulle föreställa migatt åtminstone när det gäller euron kan man peka pådet med bankerna, men det borde borras närmare. Detligger i ett vitalt svenskt konsument- och företaga-rintresse att vi gör allt i vår makt för att tillse att kon-kurrenskraften upprätthålls och därmed välståndsut-vecklingen i . Då måste vi göra vårt jobbtillsammans med Bryssel.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Vi vidtar en rad olika åtgärder för attbåde nationellt och gemensamt inom EU stärka kon-kurrenslagstiftningen. Så sent som läm-nade regeringen ett förslag till om hur manska stärka roll att driva processermot bolag eller företag som man misstänker harmissbrukat sin ställning på marknaden. Det är oerhörtviktigt.Vi kommer att gå in och försöka dra erfarenheterav de 228 fusioner som har haft en koppling till Nor-den. Majoriteten av dem har utan problem gått ige-nom kommissionens granskning, men några av demhar stött på svårigheter. Man har gjort olika tolkningav hur marknaden är - nationell, del av ellerhela Europa.Vi ska också försöka titta på vilka svårigheter vieventuellt kan se för svenska företag att växa ochutvecklas. Det ligger naturligtvis i allas vårt intresseatt svenska företag ska vara konkurrenskraftiga intebara inom utan också långt utanför Europasgränser. Vi har förutsättningar för att lyckas med det.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.13 § Svar på interpellationerna 2001/02:16 och17 om radiokommunikationssystem för svenskträddningsväsende - TETRAAnf. 55 Statsrådet ():Fru talman! och frågat mig hur det går med radiokommunikations-systemet TETRA.TETRA är en komplicerad fråga på många sätt.Frågan berör flera intressenter och flera möjliga an-vändare. Systemet är tekniskt komplicerat och kost-samt. Inte minst är fördelningen av finansierings-ansvar för ett fullt utbyggt system svår. Det har därförtagit tid att bereda frågan inom Regeringskansliet.Efter noggranna överväganden har framkommitatt det breda anslag regeringen utgick ifrån i uppdra-get till Statskontoret inte är möjligt att genomföra inuläget. Regeringen anser dock att inriktningen påarbetet fortsatt ska vara att söka få till stånd ett natio-nellt system. Systemet kommer att börja byggas imindre skala med inriktningen att successivt bli ettlandstäckande system. har i linjemed detta tagit initiativ till att anskaffa ett system föratt säkra sina behov av ett fungerande radiokommu-nikationssystem i storstäderna . Dettakommer att ske på ett sätt som kan möjliggöra enframtida fortsatt utbyggnad och utveckling av sys-temet.Regeringen kommer också att utse en förhand-lingsman som ska föra en dialog med tänkbara an-vändare om hur och när dessa kan och vill ansluta sigtill ett nationellt TETRA-system. Förhandlingsman-nen ska redogöra för intresset för systemet hos dessatänkbara användare och utifrån detta lämna förslag påmöjlig utbyggnadsordning och takt för systemet. Pådet här sättet skapas en tydligare bild av finansie-ringsmöjligheterna för ett framtida landstäckandeTETRA-system.Detta innebär att uppdraget till Statskontoretkommer att få en annan karaktär. Det ska bistå för-handlingsmannen i dennes arbete. Statskontoret skadessutom belysa och analysera processen för vidare-utveckling av ett nationellt system samt utreda fråganom organisatorisk form för förvaltning av systemet iett färdigt skick.Jag vill slutligen understryka att regeringensgrundläggande inställning i frågan inte har ändrats.Ett bra radiokommunikationssystem ska finnas till-gängligt för samhällsviktiga användare. TETRA-systemet kommer att införas i etapper. Jag tror att dethär är en bra och realistisk väg att gå för att åstad-komma en god radiokommunikation i hela landet.Anf. 56 ():Fru talman! Först vill jag tacka ministern för sva-ret. Det är nu jag lämnade ininterpellationen, men bättre sent än aldrig.Problemet med svaret är, som jag ser det, att tolkadetsamma. Jag blir bekymrad, , när jagläser detta svar, och kommer också att försöka få litefler klargöranden innan denna debatt är över. Jag ärabsolut inte nöjd med att regeringen nu nästan kastarin handduken, som jag upplever, eller överlåter åtenskilda myndigheter att upphandla detta system.Det jag håller i min hand, , är som alla för-står en GSM-telefon. Den är visserligen av märketEricsson, men det kan vi bortse från. Den duger tillenvägs- och möjligen tvåvägskommunikation. Den ärhyfsat driftsäker, men inte här i , för-stås, för här når inte alla signaler in. Den är inte sär-skilt störningssäker. Det var sådana apparater som deenskilda polismännen var tvungna att använda underkravallerna i . Det var endast tackvare dem de hade kontakt med yttervärlden, därför attpolisens eget radiosystem brakade samman och stör-des av radioamatörer som sympatiserade med demon-stranterna och stenkastarna.Polisförbundets rapport från Göteborgskravallernaär en fullständigt otrolig läsning. Det måste vara denabsolut säkraste dödsattesten över ett svenskt radio-system som någonsin har skrivits. Det är Polisförbun-dets egen utredning från Göteborg.Detta system, S80, är egentligen för länge sedanutgånget. Vad landet behöver - ett land som förrestenligger i täten vad gäller telekommunikationer och hargjort det - är ett robust, teknisktavancerat, digitalt, driftsäkert och störningssäkertsystem för både radiokommunikation, mobiltelefonioch dataöverföring som har flervägskommunika-tionsmöjligheter och där man kan upprätta kontaktmed flera enheter i den svenska public safety-sektorn.Under vems ledning det ska ske kan man alltiddiskutera. Det är alltid någon som för befälet.Det systemet är standard- och kravspecificerat avEuropas förenade länder i EU. Flera länder har börjatbygga det. har kommit långt. har på-börjat det hela, och andra grannar har gjort det. Varför tvekar vi?Vad jag förstår på svaret fattas det pengar. Det äralltså investeringsmedel som helt plötsligt uteblir ibudgeten, eftersom de var annonserade bara för någraveckor sedan i ett svar på den andre interpellantensfråga.Men är det säkert att det bara är pengar? Kan detockså vara så att det är bristen på kommunikations-förmåga mellan berörda myndigheter? Kan det varaså att Statskontoret eller de som tillsammans harförsökt få dessa enheter har misslyckats med uppdra-get? Kan det vara så att man inte tillräckligt har an-strängt sig för att försöka efterhöra operatörernasintresse av att själva finansiera detta system och ta inavgifter på detsamma?Jag vill avsluta med att ställa frågan hur det kom-mer sig att - RPS - har fattat ettbeslut om att börja bygga detta system i våra storastäder. Jag har tidigare förstått att den har väldigtdåligt med pengar.Anf. 57 PER ():Fru talman! Frågan om TETRA har en lång histo-ria här i kammaren. Jag minns faktiskt inte själv omdet är femte eller sjätte interpellationen i sammaärende. Vid varje interpellationssvar har jag fått löf-ten om att ärendet är under snabb behandling. I någotfall skulle det fattas regeringsbe-slut med direkta förslag om att komma till skott ochgenomföra systemet. Men varje gång har jag litelängre fram kunnat konstatera att vi tyvärr ändå intehar kommit fram.Varför är då jag upprörd och ledsen över att viinte har kommit längre i TETRA-systemet? Det ärganska uppenbart. För mig börjar diskussionen kringpolismorden i , då man kunde finna attsvensk polis behövde upp till fem olika radiosystemsamtidigt med mycket stora apparater för att kunnakommunicera med alla relevanta myndigheter ochorganisationer. Polisen i kunde inte enskommunicera och varna de poliser som sedermeramördades.Vi har kunnat se frånGöteborg. dömer helt ut internkommunikatio-nen hos polisen. Detta i sig är ett mycket starkt skälför att man ska komma till skott och genomföra ettsystem som är värt namnet.Jag tycker att de händelser som har ägt rum i och i , tragiken kring New Yorkoch de ökade terrorhoten gör att det blir en myckethög angelägenhetsgrad i fråga om att komma tillbeslut och att genomföra ett system som långsiktigthåller och som dessutom knyter samman samhälletsolika insatser på området.Både Kommunförbundet och Landstingsförbundethar just markerat att man, om man inte tar lednings-ansvaret och samordnar systemen till ett system,riskerar att få väldigt mycket dyrare lösningar i ochmed att olika organisationer tvingas att ta till olikalösningar i desperation över att det inte finns ett sam-ordnat rikstäckande system.Det handlar ytterst om medborgares säkerhet, ochinte bara polisiärt. Som vi har lärt oss de senasteveckorna handlar det lika mycket om räddningstjänstoch om många andra olika säkerhetssystem sommåste i samhället. Det gäller olika typer som ärviktiga för att man ska kunna upprätthålla samhälls-funktionerna och därmed även medmänniskornastilltro till samhällets kanske viktigaste uppgifter.Det är nu utredningen omTETRA-systemet kom, och jag tycker att man måstekomma till skott. Jag vet att det är en svår fråga; detvisar den långa processen. Men jag tycker också attdet markerar en oförmåga att samla sig internt inomRegeringskansliet, att komma fram till beslut ochdärmed kunna genomföra det som borde ha genom-förts för mycket länge sedan.Jag kan förstå att det kan vara svårt att få fram in-vesteringsmedel till en så stor satsning som det här äri varje budget med ett utgiftstak. Men det finns ju enmöjlighet, som väl skisserades , att istället leasa, dvs. betala en årlig leasingavgift för ensådan här utrustning och låta leverantörerna stå förinvesteringarna och därmed få en bra fördelning påett ganska stort antal kostnadsbärare för det här sys-temet. Även om det är besvärligt har jag svårt attförstå varför man inte kan komma till skott.Jag skulle faktiskt vilja ha preciseringar av stats-rådet om vad skrivningarna i interpellationen ger vidhanden. Kommer vi att se ett TETRA-system i sjön?När kommer vi att se avslutningen av det här, så att vikan nå ett rikstäckande system? Kommer samtligasamhällstäckande organisationer att kunna omfattasav systemet inom en någorlunda rimlig framtid?Anf. 58 ():Fru talman! Skälet till att jag har begärt ordet idenna debatt är att jag vill markera att vi i försvarsut-skottet är helt eniga, alla sju partier. Vi har haft till-kännagivande i den här frågan också, vid andra till-fällen, och vi har varit mycket bekymrade.Nu har det varit uppe representanter för två andrautskott. Tyvärr finns det inte någon här från det ut-skott som kanske berörs mest, men det är justitieut-skottet. Jag tror att de också där är fullständigt eniga.Jag har inte efterhört deras synpunkter, men jag utgårfrån detta. Det här måste vi ha. Inte minst den senastetidens händelser har ju visat det. Det gäller inte baradet som hände i . Även det hemska somhände i kan ju ge funderingar.Jag är också lite bekymrad över svaret. Jag tyckeratt det är lite defensivt. Man tar , liksom lite undergalgen, ett litet steg. Jag tror att det blir en dyrarelösning, och vi kommer inte i gång så snabbt somskulle behövas. Dessutom kan man ju fundera övertäckningen. täcks storstadsområdena in, men vihörde här förut att och håller på attinföra det här systemet. Det har ju också en betydan-de gränsöverskridande funktion som ibland kan ut-nyttjas i gemensamma insatser. Det finns ju exempelför inte då det kanske hade varitbra att ha ett sådant här system.Jag är inne på samma linje som ,att den politiska viljan måste ha brustit någonstans,eller så är det något strukturfel. Det kan ju inte varafråga om finansiering i första hand. har juinte mer pengar än vad vi har. Pengar finns i olikapotter. Jag tror att det handlar om en politisk vilja.Med detta delar jag samma inställning som inter-pellanterna, och jag ville framföra mina synpunkterpå detta vis.Anf. 59 ():Fru talman! Det gläder även mig att statsrådet sä-ger att TETRA-systemet ska införas, men liksomövriga i debatten delar jag inte uppfattningen att detär bra att man upphandlar det här i små steg, stycke-vis och delt. Det blir dyrt och antagligen mycketsämre när det gäller att man ska kunna upprätthållaalla de samband som man måste upprätthålla närkatastrofen är framme.Statskontoret har ju sett det som en nästan heltomöjlig uppgift att samordna de olika statliga myn-digheterna plus kommunerna och Räddningstjänsten.Pengarna är en del av det här. har polisen plötsligtpengar. Det är bara för att man inte har något val.Polisens kommunikationssystem kommer helt enkeltatt sluta fungera i storstäderna 2003. Jag tyckeregentligen att det är väldigt olyckligt att polisen nukommer att bygga upp ett eget system med egnaspecifikationer som bara passar polisen och barapassar i storstäderna. Det behövs inte bara en geogra-fisk täckning utan också en gemensam täckning mel-lan funktionerna.Även jag sitter i försvarsutskottet där vi är ansva-riga för beredningen av frågor om sårbarhet och ka-tastrofberedskap. Vi har faktiskt sagt till regeringenett stort antal gånger att en samordning och ett resul-tat måste komma till stånd. Vi har i försvarsutskottetockså i andra sammanhang sett exempel på hur svårtdet är att nå resultat när flera departement och myn-digheter är inblandade. Som jag ser det kan en för-handlingsman, såsom skrivs i svaret, enbart lyckasom han har ett mycket kraftfullt och tydligt mandat iförhållande till vad Statskontoret har haft. Då måsteNäringsdepartementet, ochFörsvarsdepartementet - som faktiskt ansvarar förbefolkningens säkerhet och måste, förutsätter jag,prioritera den här frågan mycket högt - ha viljan attdet här ska komma till stånd.Jag tänkte beröra en särskild fråga som inte finns isvaret, som rör statsrådets eget område och somStatskontoret har tagit upp. Den gäller lagstiftningen ifråga om att upplåta frekvenser och Post- och telesty-relsens ansvarsområde. De här reglerna är ju anpassa-de för att man ska upplåta frekvenser till ett antalkonkurrerande aktörer för att ge sund konkurrens, ochde är inte alls anpassade till offentlig upphandling ochden situation som just upphandling av TETRA inne-bär, utan de är ett hinder.Det här gör att det blir ett stort antal frågor somjag med anledning av svaret måste ställa till statsrå-det.Först och främst undrar jag hur denna förhand-lingsman ska lyckas bättre än vad Statskontoret hargjort? Hur ser statsrådet på det, och var finns resur-serna? Jag tror faktiskt också att pengarna är en stordel av problemet. Hur ser statsrådet på lagstiftningenom frekvensupplåtelser när det gäller att de ska kunnafungera i sammanhanget?Det är faktiskt bara statsrådet själv som kan för-verkliga en samordning om hur vi ska nå resultat, ochtiden håller på att rinna ut. Vad jag förstår är det istort sett tills man måste fatta ett konstruk-tivt beslut i denna fråga.