prot · GO09123 · 2001-06-12 00:00:00 — Det är ju just att man lokalt har kun-skapen och att man ska kunna använda den lokalakunskapen för att kunna göra avsteg som är poängen inuvarande ordning. Det som ni vill göra är att heltupphäva bestämmelserna. Om man lokalt ska ta initi-ativ för att skydda i särskilda fall tycker inte jag attdet är att värna om naturen.Anf. 130 ():Fru talman! Jag står givetvis bakom våra reserva-tioner, men jag yrkar inte bifall till dem, för tids vin-nande.Jag är mycket glad över ett av förslagen i det härbetänkandet, nämligen förslaget om bifall till minmotion om miljöklassning av drivmedel. Det är väl-digt roligt. "Utskottet föreslår att regeringen utan dröjsmålgenomför en översyn av miljöklassningen av bensinoch dieselolja och kriterierna för de olika miljöklas-serna. Översynen bör inriktas på ett system som ejmissgynnar utvecklingen av alternativa eller mermiljövänliga drivmedel. I den mån gällande bestäm-melser inom EU motverkar en sådan utveckling för-utsätter utskottet att regeringen verkar för en föränd-ring av detta regelverk. "Detta är ett mycket positivt och glädjande förslagav utskottet.Nuvarande bestämmelser om densitet och kok-punkt har inte miljörelevans. De är utformade efter dedrivmedel som finns, bl.a. den miljöklass 1-dieselsom finns på marknaden. Jag har t.o.m. inhämtat attett av skälen för det här är att det företag som görmiljöklass 1-diesel har gjort väldigt stora investering-ar för att utveckla den, och de här investeringarnamåste få betala sig. Jag tycker att det är upprörandeom det är på det viset. Kriterierna ska naturligtvis hamiljömässig relevans, för annars hindrar de nya driv-medel som kan vara miljömässigt bättre - de kansket.o.m. kan vara förnybara.Jag är glad åt detta embryo till att få konkurrenspå drivmedelsområdet, denna inledning till att ändrasaker och ting.Det finns en massa andra märkligheter på drivme-delsområdet som också behöver ändras, som utskottetinte har haft att ta ställning till . Det är framför alltatt koldioxidneutrala drivmedel måste betala koldi-oxidskatt. Det är en absurd regel. Den styrs av mine-raloljedirektivet.Det finns två sorters undantag från detta. Det ärdet generella undantaget, 8.4-undantaget för biogas.Det innebär att metan som framställs inom biologiskaprocesser har undantag. Jag tycker inte heller att detlåter speciellt konkurrensneutralt som regel. Jag gillar biogas, men det är dock endrivhusgas som är 20 gånger så som koldioxid.Varför specificera just till att endast biogas ska haundantag och inte, som var inne på,t.ex. vätgas producerad från solenergi? De bordekunna ha samma undantag, om man utformar den härregeln mer generellt.Den andra möjligheten till dispens är pilotpro-jektsdispenser. De har praktiskt taget inte delats utsedan 1997. Det man kan notera är att i huvudsakstora företag har fått pilotprojektdispenser. Små fö-retag har nekats dispens. Det är inte heller bra. Det ärinte alls konkurrensneutralt.Det stora felet är att koldioxidneutrala drivmedelkoldioxidbeskattas. Det styrs i och för sig från mine-raloljedirektivet. Man kan dock gå runt det på olikasätt. Jag menar att regeringen borde försöka göra det.Hittills har regeringen inte ansträngt sig. Vi har för-sökt påverka regeringen att göra det, men vi har hit-tills inte haft någon framgång. Det är tråkigt.Man skulle kunna anse att mineraloljedirektivetbara ska appliceras på mineraloljor, att olja gjord påraps eller biomassa naturligtvis inte ska betraktas sommineralolja. Det är onaturligt. Den omdefinitionenborde vara naturlig att verka för i EU.En annan variant är att göra en teknisk omdefini-tion av mineraloljorna inom mineraloljedirektivet, attinte försöka gå utanför och säga att biologiskt basera-de oljor inte ska ingå. Antingen tar man bort de för-nybara oljorna eller också gör man en ny definitioninom direktivet. Det senare kan man också göra.En tredje möjlighet är att utvidga undantaget tillatt gälla förnybara eller koldioxidneutrala drivmedeloch inte bara de specifika produkter som regeringennu anger som undantag. Jag tror inte att det är omöj-ligt att påverka EU i den riktningen. Det pågår ettambitiöst arbete i EU. Man vill främja t.ex. förnybarel och jobbar på flera andra sätt framåt med ambitio-ner. Jag tror inte att man skulle mötas av kalla handenom man försökte göra något åt drivmedlen. Alla inserju att de är ett stort problem.Regeringen har inte gjort något åt det . I ställetreserverar man området för sina vänner bland storfö-retagen och för sig själv att styra. Det är inte bra. Detverkar som om regeringen är fast förvissad att manmåste fixa drivmedel, bilmotorer, bilar, infrastrukturför tankning av bilar osv. på en gång under statligtöverinseende och kontroll. Dessutom får det intedrabba skatteintäkterna på ett oplanerat sätt. Det ärockså ett stort intresse. Med de ambitionerna och deninriktningen kommer vi inte att få någon utveckling.En loj och räddhågad inställning gör att utvecklingenkommer att gå mycket långsamt.Fordonstrafiken i världen ökar explosionsartat ochväxthuseffekten med den. Med växthuseffektensökning kommer nya sjukdomar och nya ekologiskakatastrofer, så vi har inte råd att vänta. Det finns ingetförnuft i att vänta på att oljebolagen och bilindustrinska ta fram förnybara drivmedel. Det kommer de inteatt göra förrän de själva tjänar på det.Regeringen måste skapa konkurrensneutrala reg-ler på drivmedelsområdet. Det är det viktigaste rege-ringen över huvud taget kan göra för att främja för-nybara drivmedel.Jag vill också ta upp reservation 7 från Miljöparti-et, Skärpning av strandskyddsbestämmelserna. Underden gångna sommarens översvämningar blev dettydligt att många hus hade byggts i så låga lägen attöversvämningar kunde förväntas vid en ganska blyg-sam höjning av vattenståndet i älvar och andra vat-tendrag. Uppenbarligen räcker inte dagens strand-skydd för att motverka den typen av problem. Att videssutom kan förvänta oss större klimatvariationeroch klimatförändringar och därmed regn och över-svämningar gör det inte lättare. Vi måstetitta på problemet. Det skulle vara bra om regeringengjorde en översyn t.ex. i samband med kartläggning-en av strandskyddet som har fått iuppdrag att göra.Anf. 131 ():Fru talman! Jag vill påpeka att det betänkande vitalar om omfattar 58 motionsyrkanden från den all-männa motionstiden som tar upp miljölagstiftningenoch en del andra frågor. Utskottet yrkar avslag påsamtliga motioner som gäller miljölagstiftningen medhänvisning bl.a. till att har iuppdrag att se över i flera viktiga avse-enden. Jag vill också passa på att yrka bifall till ut-skottets hela förslag.I anslutning till betänkandet har vi också behand-lat miljöklassning av vissa fordonsbränslen. Utskottetföreslår ett tillkännagivande som i korthet innebär attregeringen bör se över miljöklassningen av bensinoch dieselolja så att utvecklingen av alternativabränslen inte missgynnas. Ska vi vara ärliga så är detden delen av betänkandet som är intressantast. Deandra frågorna har vi diskuterat i kam-maren.Jag koncentrerar mig till att börja med på tillkän-nagivandet.Vi i utskottet vill uppmärksamma det problemsom uppstår när gammal och ny teknik bryts motvarandra. Lagstiftningen har i stora delar utformatsför att klara krav som gällt tidigare då man haft enäldre teknik. Utskottet vill driva på för att få en snabbanpassning av lagstiftningen som så lite som möjligtstyrs av bränslevalet men ger en styrka i miljön. Denska ta hänsyn till miljön i stället för bränslevalet ochpå det sättet inte missgynna de alternativa bränslena.Det innebär inte att utskottet är omedvetet om vadsom har gjorts på området.Jag vill tala om för dem som lyssnar att utskottetockså har noterat och hänvisar till att regeringen vid-tagit och planerar att vidta åtgärder på ett flertal om-råden för att minska användningen av fossila bränslenoch motverka problemen med föroreningar fråntransporter och drivmedel. Miljöministern har redovi-sat för att regeringen avser att utarbeta enstrategi för utveckling och introduktion av alternativabränslen . Regeringen har ingåttett avtal om ett sexårigt samverkansprogram medbilindustrin om forskning och utveckling av mil-jövänligare bilar.I skattelagstiftningen underlättas introduktionenav el- och hybridbilar genom en femårig befrielsefrån fordonsskatten. Biogasen är skattebefriad genomatt har erhållit det s.k. 8.4-undantaget frånmineraloljedirektivet. Miljöministern har också redo-visat behovet av forskning, utveckling och demonst-ration för att sänka kostnaderna för alternativa driv-medel och öka effektiviteten i tillverkningsprocesser-na.Regeringen driver också frågan om mer mil-jövänliga drivmedel inom EU. Bl.a. inriktas arbetetpå att nästa revidering av det s.k. Auto/oil-direktivetska innebära möjligheter till högre inblandning avetanol i bensin inom ramen för vad som är teknisktacceptabelt. I föregående debatt om en kemika-liestrategi för giftfri miljö redovisades att regeringeninom EU kommer att verka för fortsatta förändringarav sammansättningen av bränslen. Regeringen avseratt uppdra åt att tillsammans medKemikalieinspektionen och utre-da frågan om förändringar av användningen ochsammansättningen av petroleumbaserade bränslen isyfte att få fram underlag för fortsatt agerande inomEU och nationellt.Det kan också tilläggas att regeringen i vårpropo-sitionen föreslår en rad åtgärder för att öka takten iden ekologiska omställningen. Omställningen avenergisystemet intensifieras genom prioriterade sats-ningar på ny teknik, t.ex. i form av nya samver-kansprogram med näringslivet avseende vindkraft,elproduktion och biogas för fordonsbränslen.Regeringen avser att fastlägga en strategiför hur skattenedsättning för alternativa drivmedel,dvs. andra drivmedel än bensin och diesel, ska ske. svenska delmålen har vi åtgärdsstrategier somregeringen redovisar, vilka vi har diskuterat i dag.Man tar upp friskare luft, bara naturlig försurning, enstrategi för en effektivare energianvändning ochtransporter.Det kommer också att ställa krav på dessa områ-den och kommer ytterligare att ha betydelse på justdessa områden. Vårt tillkännagivande här ligger ilinje med det regeringen jobbar med. Jag tycker ändåatt det är tillfredsställande att vi har gjort det tillsam-mans och att vi markerar att det nya som måste kom-ma innebär lagstiftning.Den ska inte vara baserad på att det är en viss tek-nik eller ett visst bränsle utan ska ge en stimulans föratt man ska få fram de olika alternativen. Det är braatt vi är överens på den punkten.Låt mig sedan ta upp några av de diskussionersom har varit. Jag förstår faktiskt inte och hållet när han säger: Jag älskar min rätt attäga. Att äga är en frihet. Att äga kan för en människavara en frihet som också innebär en ofrihet för andra.Det är precis det vi talar om.Det talar om är att han vill ge enofrihet för alla som hävdvunnet i detta land har kun-nat utnyttja allemansrätten. Han vill ha ett ägandesom innebär att vi andra inte kan utnyttja får hävd-vunna rätt att röra oss i naturen.Ett ägande från en sida kan innebära ordentligainskränkningar för någon annan. sade:Jag älskar ägandet. Det lät mer som ett ägarbegär,ägandet där man har allting men inte utnyttjar det.Ägandet är någonting annat. Ägandet ska innebära enproduktion. Det ska bli något resultat av ägandet.Det är inte som småbarn som spelar med stenku-lor och den ena lyckas få ihop hur mycket som helstoch känner att han älskar sin kulhög, framför denandra som inte fick något. Det är det ägandet som stårframför mig när jag hör talaren prata på detta område.Det gläder mig när jag kan konstatera attbakom reservationen om just allemansrätten som LarsLindblad tar upp står bara . förra diskussionen varsamma reservation undertecknad också av Kristde-mokraterna och . Men den här gången -reservationerna är nästan likalydande - är Moderater-na ensamma. Det betyder väl ändå att det har gått åträtt håll i den delen.När det gäller strandrätten har såväl talat om de frågorna. Jag instämmer helt och hål-let i hans beskrivning i den delen. Dock vill jag sägaatt när säger att det kanske är en stad-och en landsfråga är det inte helt rätt.Också städerna måste bry sig om det. Att Stock-holm är en stad vid vatten vet vi alla. Men alla vetinte om att av de stränder som harär tillgängliga. Det är det som gör att vi upple-ver att det är en stad vid vattnet. Därför kan detta attse till att människorna kan komma till strändernaockså vara en fråga för oss i storstäderna.Fru talman! Min talartid är ute. Men jag såg attdet var några talare som ville prata med mig. Då fårjag chansen att komma igen, och jag tar den chansen.Anf. 132 () replik:Fru talman! Det förvånar mig inte så mycket attjag och en socialdemokrat har olika syn på vad ägan-de är. Jag förstår att det finns synen att kapitalet harförtryckt dem som inte har ägt i historiska tider. Detär just därför som ett spritt ägande är oerhört viktigt.Jag talar inte bara om ett ägande för starka, utanjag tala om ett ägande för enskilda individer svagasom starka som ger en möjlighet att kunna utvecklasig själv. I talar man om empowerment. Detfinns egentligen inget bra uttryck på svenska, men detfinns socialdemokrater som talat om egenmakt. Dettycker jag är ett hyfsat ord för detta. Det förvånademig mer att jag och hade en skildsyn på ägande.När det gäller allemansrätten kan jag förstå demänniskor som tycker att politik kan bli lite tjatigtibland, och framför allt för dem som envisas med attläsa miljö- och jordbruksutskottets debatter. Jag tyck-er att jag gång på gång i denna kammare har försöktatt förklara varför vi har de synpunkter vi har kringallemansrätten.Låt mig för förhoppningsvis sista gången slå fastatt inte är emot allemansrätten och intevill inskränka allemansrätten. Vad vi vill inskränka ärmöjligheten för kommersiella krafter att utnyttjaenskilda markägares mark i kommersiella syften utanatt markägaren har något att säga till om.Det är precis detta det handlar om. Jag hoppas attdet är sista gången jag behöver förklara detta. Detbörjar att bli lite tjatigt, fru talman.Anf. 133 ():Fru talman! Jag vill börja med en fråga. Vad me-nar med kommersiella krafter? Är det scouterna när de ska ut? Eller är det närman har hyrt kanadensaren och inte har sin egen? Närkommer kommersiella krafter in?Lars säger att han gång på gång i kam-maren har försökt att förklara. Det har i så fall intevarit speciellt framgångsrikt. Förra gången han för-sökte förklara det var också och kd med. Dåär det väl bara bra att argumentera på det sättet så attvi blir fler som förstår att det är ett angrepp på alle-mansrätten.Innan kom in i utskottet behandladevi frågan om . Vi hade då en hearing därCarl Axel , som var justitieminister i en borgerligregeringen, tog upp regeringsformen och grundlagar-na. Det har varit inne på tidigare.Carl Axel säger: "Det gäller 2 kap. 18 § re-geringsformen. Jag var faktiskt ordförande i ochrättighetsutredningen som lade fram förslag till den.Hela den politiska kompromiss som låg till grund fördetta var att man skulle grundlagsfästa den äganderättsom redan fanns men inte utvidgades. Därom var allaense. Då var det en fråga om hur ordalagen skulleavfattas. "Den som drev detta arbete ansåg inte att det varnågon förändring som skedde vid det tillfället. Det nimoderater gör är ju att påstå att det dåskedde en förändring. Men er egen justitieminister,som ledde den utredning ni tillsatte, han delade inteden uppfattningen. Det kan vara dags att också slippafå höra det fler gånger.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag tror visst att det finns behov av attfördjupa äganderätten på många vis.Vad gäller allemansrätten vill jag göra det klart attdet inte handlar om man har hyrt en kanot eller någotliknande. Det finns exempel på att man har bedrivitrafting - dvs. flodbåtar med stor åverkan på privatamarkägares mark - utan markägarens vetskap, elleråtminstone utan att markägaren har haft möjlighet attkunna påverka det.Det är det vi vill komma åt med detta. Det handlarom rent missutnyttjande av naturen utan att den somäger och förvaltar naturen har möjlighet att kunnapåverka det. Det är inte så stora inskränkningar somIngemar vill låta påskina utan en liten juste-ring av en allemansrätt som annars är någonting posi-tivt.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! kommer vi snart att bli överensallihop. Om gränsen går vid stora flodbåtar börjar vihamna på något ställe där lagstiftaren i miljöbalkenhar tänkt sig att man måste ha tillstånd för att göradet. Då är det inget problem. tar upp deproblem som måste anmälas och där man måste hatillstånd. Om nu kd och har hoppat av, och nimoderater nu är vid stora flodbåtar, är snart den härfrågan helt utagerad. Då kommer vi att klara det.Anf. 136 ():Fru talman! Betänkandet handlar om allt möjligt,men det som jag framför allt vill ta upp här är dettillkännagivande som ett enigt utskott föreslår. Efterdet tänkte jag komma tillbaka med några kommentartill det som har sagts i debatten.Vi föreslår alltså ett tillkännagivande till regering-en om miljöklassningen av drivmedel. Orsaken är attvi har förstått att dagens system för miljöklassninginnebär ett problem för företag som vill introduceraförnybara alternativ till bensin och diesel.Det svenska systemet med miljöklassning infördesrelativt tidigt och har gjort att vi i har varitvärldsledande vad gäller utvecklingen av drivmedelmed bättre miljöegenskaper. Detta har bidragit till attutsläppen av vissa miljöskadliga ämnen från densvenska trafiken har kunnat minskas.Nästa steg som vi nu måste ta är att också ställaom transportsystemet från fossila drivmedel till för-nybara alternativ. Koldioxidutsläppen från trafiken ären av de största utmaningarna vi har att ta oss an iklimatpolitiken. Det är därför självklart att den mil-jöklassning som vi har inte ska missgynna framväx-ten av de förnybara drivmedel som så väl behöverutvecklas och introduceras.Att justera miljöklassningen är ändå bara en litendel av det som behöver göras för att introducera för-nybara alternativ. I betänkandet tas också skattened-sättningar för förnybara drivmedel upp. Sådana ned-sättningar kan , med mineraloljedirektivet somgrund, göras på två sätt. Antingen kan det ske genomett generellt undantag för förnybara drivmedel ellergenom riktade dispenser till vissa projekt som bidrartill teknikutveckling av nya drivmedel.I den ekonomiska vårpropositionen säger re-geringen att man ska återkommamed ett förslag till hur skattenedsättningen för förny-bara drivmedel ska utformas.Enligt min uppfattning behövs både pilotprojekt-dispenser och en generell skattenedsättning. Det ärhelt orimligt såsom det är - att förnybara driv-medel belastas med koldioxidskatt.Ett generellt undantag från åtminstone koldiox-idskatt för förnybara drivmedel bör därför införas såsnart som möjligt enligt min uppfattning. Det innebärungefär 1 ½ kr per liter för alternativ till bensin och2 kr per liter för alternativ till diesel.Samtidigt kommer det därutöver att behövas sär-skilda skatteundantag för pilotprojekt som utvecklarny teknik för drivmedel och för att få i gång produk-tionen.Vi bör också undersöka möjligheten att införaandra styrmedel. Skatterabatter är bra, men de garan-terar inte en introduktion av förnybara drivmedel. Vibehöver därför undersöka möjligheterna att kombine-ra de ekonomiska styrmedlen med juridiska styrme-del.Med hjälp av gröna certifikat skulle vi kunnakvotera in de förnybara drivmedlen på marknaden påsamma sätt som man planerar att göra med förnybarelproduktion. Detta kan vara ett kostnadseffektivtstyrmedel som dessutom ger en säker introduktion avförnybara drivmedel och skapar en stabil och tryggmarknad för dem som vill producera alternativen.Det är dags att påbörja utfasningen av de fossiladrivmedlen och ersätta dem med förnybara alternativ.Med den kombination av styrmedel som jag har tagitupp här skulle det vara möjligt att kraftigt öka ande-len förnybara drivmedel. Målsättningen till år 2005borde vara att av drivmedlen är förnybara.Med redan tillämpad teknik är det tekniskt fullt möj-ligt. skulle vi kunna nå betydligt längre.Jag har lite kommentarer till det som har sagts.Lars tog upp ett litet stycke i betänkan-det om att vi ska använda marknadskrafterna och demarknadsekonomiska verktygen samt enskilda män-niskors engagemang. Han verkade förvånad över atten vänsterpartist kunde stå bakom det. Jag står gärnabakom att vi ska använda marknadskrafterna - det ärväl väldigt bra. Men för att vi ska kunna göra det påett effektivt och bra sätt och för att nå dit vi vill såbehöver vi ha ett politiskt regelverk som styr hurmarknadskrafterna ska kunna arbeta.Det exempel som jag har tagit upp när det gällerförnybara drivmedel tycker jag är ett alldeles utmärktexempel på hur vi skapar ett politiskt regelverk ochen ram för hur marknadskrafterna på ett bra sätt skakunna arbeta för att vi ska få en introduktion av för-nybara drivmedel. Det är politik och marknad i enalldeles utomordentlig förening.Jag vill också kommentera det som tog uppom fosfor. Jag delar den oro som han framför här närdet gäller fosfor och jag är själv bekymrad över pro-blematiken. har vi en begränsad kun-skap dels om system för att hitta en återföring avfosfor, dels om hur fosfor beter sig i marken. Så längekunskapen är så begränsad tror jag att det är svårt attdriva frågan internationellt. Jag delar alltså oron. Vibehöver arbeta vidare med fosforfrågan framför alltnär det gäller kunskapsuppbyggnad och systemut-veckling.Strandskyddet är en nationell angelägenhet, ochdet är viktigt att vi slår vakt om det. Framför alltgäller det i de områden där det finns ett hårt exploate-ringstryck. Det är där som strandskyddet är särskiltangeläget. Sedan finns det regionala skillnader - detfår man väl erkänna. tar upp glesbygdens förut-sättningar. Där kan jag tänka mig att man i den över-syn som regeringen nu har gett iuppdrag att göra även ser på hur man kan ta hänsyntill de regionala skillnaderna. Men det är en annanutgångspunkt än den som har framförts här frånborgerliga partier om att man ska ta bort strandskyd-det. Vi behöver förstärka strandskyddet i en del om-råden. I andra områden kan det finnas skäl att intevara lika strikt, men det behövs definitivt fortfarandeen nationell lag om strandskydd.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Den rad av förslag och uppslag somJonas tar upp kan mycket väl komma med idet påpekande som vi nu gör, och den kan ocksåarbetas in i den klimatproposition som ska komma tillhösten. Jag tar därför inte ställning till varje enskiltförslag, utan mycket av detta är viktigt.Flera talare har också påpekat vad som sker påbilsidan och i utvecklingen i världen i övrigt. Jag sågett TT-meddelande där president ut och sade att hans mål var att öka bilarnas antali från 25 miljoner till 45 miljoner . Och det är bara i ! Det finns ju ocksåandra länder, t.ex. och , som kommer attfå en utveckling. Klarar vi inte bränslefrågan då såkommer det naturligtvis inte att fungera. Det är alltsåhelt nödvändigt.Jonas tar upp frågan om fosfor, och var ock-så inne på den. Jag vill bara påpeka att det är enmycket positiv skrivning till motionen i betänkandet.Därför är det nästan överdrivet att ha en reservationpå den delen. Vi hänvisar också till att vi har varitpositiva en gång tidigare när vi behandlade en motionfrån i den här delen. Vi har praktiskttaget lagt ut oss som på en matta inför motionen, sådet hade inte behövts en reservation.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag uppfattade inte att gick i polemik med mig här.Jag instämmer naturligtvis i det som han säger.Det är också min avsikt att se till att detta med förny-bara drivmedel verkligen finns med i klimatproposi-tionen. Det är en av de viktiga delarna i klimatpropo-sitionen. Vägtrafikens utveckling över huvud taget ären av de frågor som vi verkligen måste hantera ochsom är komplicerade och svåra.Anf. 139 ():Fru talman! Detta betänkande betingas av motio-ner från den allmänna motionstiden, som vi hörde.