prot · GP0927 · 2001-11-15 00:00:00 — Vidare är inte USAmed, vilket är en svår fråga att hantera.Bilden av det här avtalet är alltså inte så särskiltljus. Miljöministern sade att borde komma med.Jag undrar hur man ska få med . Är miljöminis-tern beredd att ytterligare urvattna avtalet för att fåmed ?Anf. 121 Miljöminister ():Fru talman! Det enkla svaret på den frågan är välatt vi har varit tvungna att ge speciella förmåner förvissa länder för att de ska komma med. Det gäller inteminst . Vi måste vara beredda att behandlaUSA på ungefär samma sätt, om skulle viljaansluta sig till Kyotoprotokollet. Något annat voreegentligen ganska märkligt, även om vi naturligtvismåste göra det med en viss sorg i hjärtat. Alternativetär ju att står utanför protokollet, och då har viingen som helst kontroll över hur utsläppsutveckling-en kommer att se ut i . Jag tror att själva sakfrå-gan skulle klara sig bäst om kunde kommatillbaka till protokollet så fort som möjligt.Låt mig sedan vad gäller resultatet säga att jaghåller med om att vi naturligtvis skulle ha velat harejäla utsläppsminskningar som ett resul-tat av den här processen. Men hela processen lider avett fundamentalt problem, som ligger i den totalabristen på symmetri mellan olika länder när det gällerutsläppsutvecklingen. Vissa länder har minskat ut-släppen med på grund av det ekono-miska sammanbrottet i forna kommuniststater. Andraländer har låtit utsläppen öka väldigt kraftigt under90-talet. Det är det problemet som har åstadkommitmycket av de politiska svårigheter som vi har haft attkomma till rätta med och som tyvärr har tvingat framden aktuella typen av politiska "fixar" för att få pro-cessen att rulla vidare.Anf. 122 ():Fru talman! En annan fråga som miljöministerntog upp i sitt anförande var framtiden. Nästa åtagan-deperiod är beroende av att även då fårutsläppsåtaganden. Jag kan hålla med om att det ärbra att alla har sådana för att skapa en likartadutsläppsbild och lägre utsläpp i hela världen. Menmed vilken trovärdighet kan vi hävda detta när i-ländernas reella minskningar av utsläpp ligger påkanske ?Om vi inte är beredda att gå längre, att ta de därstora stegen, hur kan vi med trovärdighet hävda attockså ska ha ett åtagande? Det vore intres-sant att få del av miljöministerns syn på detta.Anf. 123 Miljöminister ():Fru talman! Jag instämmer i beskrivning. Det här är ett problem,och har på mycket goda grunder kunnatsäga till oss att det här i allt väsentligt är ett problemsom industrivärlden har skapat. av alla utsläppsedan 1950 kommer från industriländerna - ni måstenu visa att ni går före, inte minst med tanke på att nihar betydligt högre utsläpp per capita än vadutvecklingsländerna har.Vi har i vissa länder inte varit riktigt framgångsri-ka när det gäller att visa detta. Ändå tror jag att vimåste försöka satsa för nästa åtagandeperiod dels påbetydligt kraftfullare utsläppsminskningar i de ut-vecklade länderna, dels på något system för att inklu-dera ytterligare utvecklingsländer i åtagandena. Manmåste då naturligtvis väga in hur mycket olika länderska åta sig att minska utsläppen, så att det sker pånågot slags rättvisebasis.Anf. 124 ():Fru talman! Jag vill tacka för informationen, somvar intressant. Det är ju många brister i den här över-enskommelsen, men det är möjligt att det är somministern säger, att den går så långt som det nu varmöjligt att komma politiskt. Men vi vet att det härinte räcker.Jag har ungefär samma frågor som de som JonasRingqvist tog upp. Finns det någon strategi bland deländer som inser att det här inte alls räcker för att gåvidare? Jag tänker speciellt på . Miljöministernsäger att man kan ge speciella förmåner, men detfinns kanske något annat sätt än att bara komma kry-pande på knä för dem. Kunde man ha någon annanstrategi för att komma vidare?Anf. 125 Miljöminister ():Fru talman! Strategi är ett stort och vackert ord.Jag vet inte om man kan säga att det finns en strategi . Det gäller däremot att hålla dialogen med igång. Det gäller att peka på att alla länder har det häransvaret. Det gäller också att, som jag gjordefrån talarstolen, peka på att det finns fler områdensom kräver enighet globalt genom multilaterala ak-tioner av det slag som klimatkonventionen och ävenKyotoprotokollet ger uttryck för. Det finns faktiskt ettansvar för alla länder att delta i detta, naturligtvis inteminst för det land som har de största utsläppen, iprincip både per capita och som nation betraktad.Vi måste naturligtvis också vara beredda att för-handla med i en situation där landet beslutar attdet är möjligt för att återvända till Kyotoproces-sen för att genomföra en förhandling som ger ett förmiljön så bra resultat som det någonsin är möjligt.När det gäller strategin för framtiden kan man välsäga att det än så länge knappast finns en sådan, mendet är viktigt att nu börja diskutera och att stödja denforskning som kommer att behövas för ett bra resultatför de framtida åtagandeperioderna. En viktig del i ensådan strategi är att se till att EU, som otvivelaktigthar tagit den globala ledningen i detta sammanhang,kan fortsätta att ha ledarskapet i det här viktiga arbe-tet.Anf. 126 ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att man tän-ker på att använda alla till buds stående medel ochmånga andra vägar än just den här förhandlingen.Man bör försöka hitta andra ingångar för att nå endialog med och för att få att inse att det ärbra också för dess egen del, inte bara för oss.Ett sätt kunde vara att vissa länder inser att manfaktiskt kan gå längre än vad som motsvarar de åta-ganden som de har gjort - att man kan göra ett ännubättre jobb. Finns det sådana tankar om att gå längrehos länder som inser att vi har kommit alldeles förkort väg framåt?Anf. 127 Miljöminister ():Fru talman! Det finns väl två länder i EU i dagsom har nationella mål som är mer ambitiösa än vadsom motsvarar vad de måste åstadkomma enligt bör-defördelningen med EU baserad på Kyotoprotokollet.Ytterligare ett land tillkommer ju när vi lägger framvårt förslag till klimatproposition, som innebär att vifår ett nationellt mål som är betydligt mer ambitiöstän vad vi skulle ha kunnat ha.Jag tycker också att det är viktigt att det i en sådanhär strategi finns länder som visar att man kan gåföre. Det är naturligtvis även viktigt att utnyttja möj-ligheterna att på olika sätt få till stånd en tekniskutveckling i riktning mot förnybar energi, som måstevara ett viktigt inslag i den mycket mödosammakamp som vi har framför oss att övergå från ett ener-gisystem i världen som till bygger på fossilabränslen till ett som i övervägande grad bygger påförnybara bränslen, som vi ska bejaka sär-skilt de fattiga ländernas möjligheter till utveckling.Anf. 128 ():Fru talman! Tack så mycket, ministern, för dennaföredragning. Jag beklagar att det inte sitter fler riks-dagsledamöter här och lyssnar i denna mycket viktigafråga. Jag måste också säga att jag är imponerad överatt miljöministern efter så kan se så positivtpå det här resultatet. Jag blir själv ganska nedslagennär jag ser att en minskning om för i-ländernaplötsligt går ned till en minskning på . Om mantill det lägger att det internationella flyget inte ärmedräknat, kan resultatet bli ännu sämre. serflygets utveckling inte ut så som den har gjort tidiga-re, men det kan ju förändras.Jag har fått svar på ganska många av de frågorsom jag hade. Jag skulle ändå vilja säga någontingom rapporteringen. Ministern nämnde bara i förbigå-ende att man har diskuterat hur rapporteringen skaske. Jag skulle vilja veta hur långt man anser att mankom i det avseendet.Vad gäller åtagandena under nästa period är detett faktum att man behöver minska utsläppen medkanske . Det innebär att man bör ha ett betydligt störreåtagande för de kommande tre åren. Jag undrar omdet finns någon enighet bland de andra länderna omatt nästa åtagandeperiod kommer att bli betydligtmera radikal än den här.Anf. 129 Miljöminister ():Fru talman! Det finns naturligtvis en enighet inomEU om det sistnämnda. Det är också en del av strate-gin för hållbar utveckling som antogs under Göte-borgstoppmötet, där det finns ett mål som vi i och försig tycker skulle vara lite mer ambitiöst. Men detfinns ett långsiktigt mål som kräver stora nedskär-ningar i framtiden.Hur medveten man är om detta i andra länder vå-gar jag inte uttala mig om.Inom vetenskapen, klimatpanelen t.ex., finns deten väldigt stark enighet om att det kommer att krävasstora utsläppsminskningar framöver. Det är inte ut-släppsminskningar som krävs för att ändra klimatut-vecklingen åt andra hållet, eller ens stoppa den, utandet är utsläppsminskningar som krävs för att begränsaklimatförändringarna.Jag ska inte gå in i detalj på rapporteringssystem-et. Jag håller med om att mycket avdet här är oerhört tekniskt. Vi har ju ett stort ansvarsom politiker att försöka översätta detta snåriga tek-niska material till någonting som våra väljare ochmedborgare begriper.Beslutet om rapporteringssystemet blev tillräck-ligt för att vi ska känna att vi har en ordentlig koll påatt länderna lever upp till sina åtaganden.Anf. 130 ():Fru talman! Jag har en kort följdfråga. Den gällerteknikutvecklingen och incitament för teknikutveck-ling. Ser ministern att det här resultatet är ett incita-ment för teknikutveckling, eller hade det krävts hade gått betydligt längre för att verkligen fåigång exempelvis utbyte av fossila bränslen i bilpar-ken osv.?Anf. 131 Miljöminister ():Fru talman! Man kunde ha gått längre. Men nogfinns det starka incitament i detta. Vi får inte glömmaatt man i de utvecklade länder som finns med iKyotoprocessen, t.ex. , m.fl., måsteåstadkomma ordentliga minskningar i storleksord-ningen under det här decenniet för att uppnåsina åtaganden.En del av det kommer de att kunna göra genomsänkningar en del kommer de att kunna göra genomhandel. Men även om det förväntade priset på ut-släppsrättigheter är lägre nu än vad man trodde innanUSA lämnade kommer det naturligtvis att finnas ettpris på utsläppen. Det är en signal till industrin ochforskningen om att det kommer att finnas lönsamhetoch ekonomiska vinster för dem som är tidigt ute medny, bättre och mindre klimatpåverkande teknik.Dessutom kommer vi inte minst inom EU att ar-beta med vårt klimatförändringsprogram som bliraktuellt vid nästa miljörådsmöte medolika instrument, bl.a. för att få fart på den tekniskautvecklingen.Jag tror att det finns ganska många ytterligare in-citament som kommer att driva den tekniska ut-vecklingen åt rätt håll.Anf. 132 PER ():Fru talman! Många frågor är redan ställda, och vihar fått många svar av ministern. Det är vi tacksammaför. Jag ska se om jag kan hitta någon variant på det-ta.Jag vill ta upp det som ministern nämnde först,nämligen ovädret i . Man kan ofta före-ställa sig att det handlar om brist på kunskap när maninte är överens om saker och ting. Här vet vi att vi haren verklighet som inte ser särskilt ljus ut när det gäl-ler klimatförändringarna. Den är helt enkelt en kata-strof.Frågan är varför inte alla förstår detta. Var ovädreti för litet? Behövs det fler? Ministern sadeatt vi nog inte ska fortsätta förhandlingarna förrän2005, för till dess kanske vi kan få mer att visa upp.Är det helt enkelt en brist på kunskap? Är det be-dömningen? Känner inte de andra länderna till denverkliga verkligheten?Anf. 133 Miljöminister ():Fru talman! Det finns en stor kunskap om vad dethandlar om även i de länder som verkar vara litemotsträviga. Men det finns naturligtvis reella faktiskaproblem att åstadkomma den förändring som är nöd-vändig.Jag ser mina kolleger som balanserande mellan dehär verkligheterna; å ena sidan den politiska verklig-heten, å andra sidan den verklighet som ges av detsom vi nu kan säga oss veta om klimatförändringarnaoch om de hot som i det här avseendet finns mot vårgemensamma framtid.Jag vill inte på något sätt försvara de paraplylän-der som har verkat väldigt bakåtsträvande under denhär processen. Ett problem är naturligtvis att för vissaländer låg utsläppen , när Kyotoprotokollet be-slutades, över 1990, som är basnivån. Tilldet ska de länderna ned under basnivån. Mantog alltså på sig ett stort åtagande. Jag vet inte omman förstod riktigt vad man gjorde 1997 i Kyoto. Jagvar inte med då. Men när man efteråt nyktrade till ochsåg att man skulle minska utsläppen upp emot 20 %på tio år drabbades man kanske av lätt panik.Jag säger det här delvis för att det kan vara hopp-ingivande inför nästa åtagandeperiod. Då kommer viinte att ha de här obalanserna. Då kommer vi för-hoppningsvis inte att ha ett nytt sammanbrott i deforna kommuniststaterna. Vi kommer förhoppnings-vis att ha en situation där de rika länderna kan se framemot en jämn och balanserad utveckling av sin eko-nomi och där man har fått kontroll över utsläppen.Anf. 134 PER ():Fru talman! Det är ju känt att harsträngare krav när det gäller utsläppsminskningar änvad regeringen har och kommer att presentera i kli-matpropositionen, förmodar jag. Men frågan är hurregeringen kommer att försöka leva upptill att nå målet med en 50-procentig sänkning på 50år. Det betyder ju en otrolig skärpning av kraven förvår egen del.Ministern nämnde att vi har sänkor för . Hurblir det inför nästa åtagandeperiod? Kommer Sverigedå att ta ett stort kliv framåt och säga att vi nu kom-mer att visa att vi vill fram till målet och ta det störreansvar som jag menar att vi kanske inte gör just nu?Anf. 135 Miljöminister ():Fru talman! Jag får tillfälle att återkomma till de-batten kring regeringens klimatproposition ganskasnart. En sak är att lägga fast ett mycket ambitiöstmål där man också är beredd att redovisa att man harinfriat det när målperioden är slut. En annan sak är attbedriva överbudspolitik i den här frågan.Låt oss ta den debatten när vi har underlag förden.Om jag är miljöminister när vi förbereder nästaperiod kommer vi att ha mycket starka ambitioner attverkligen leva upp till de krav som vi alla är överensom. Men vi kommer ju inte att gå ut och säga att vigör detta själva i oberoende av vad alla andragör. Vi ska naturligtvis använda vår beredskap till attta vår del av ansvaret till att trycka på andra länder såatt de också tar sin del av ansvaret.Vi ska ju inte bjuda andra länder på något slagsfree ride när det gäller de åtgärder som är nödvändi-ga.Man måste se det här som ett brett förhandlings-mandat där vi ska vara beredda att acceptera det somär nödvändigt men vi ska också stenhårt kräva avandra länder och andra grupper att de gör det. Vi skagöra det genom att fortsätta att verka för att EU skaha en stark ledande roll i det framtida klimatarbetet ivärlden.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:40 om auto-matspelAnf. 136 Finansminister ():Fru talman! har ställt ett antal frågortill mig i anledning av den proposition om förnyadriksdagsbehandling av vissa ändringar i lotterilagensom lämnats till . Han har till attbörja med frågat varför det inte finns någon kon-sekvensutredning i detta ärende.Att regeringen lämnat denna proposition är för-anlett av att , för att snabbt undan-röja den osäkerhet som uppstått på marknaden i frå-gan om vissa tidigare ändringar i lotterilagen borde haanmälts till , låtit anmälaändringarna.Några synpunkter från kommissionen eller andramedlemsstater har inte kommit in. För att fullföljaförfarandet måste bestämmelserna nu antas på nytt.Ärendet är således av utpräglat formell karaktär.Regeringen har därför inte haft anledning att göranågon konsekvensutredning eller några andra övervä-ganden beträffande bestämmelsernas innehåll.Gunnar har även frågat mig om jag är be-redd att föreslå att fatta beslut som stridermot regeringsformen.Svaret på den frågan är självfallet nej. Den be-stämmelse i regeringsformen som synessyfta på är den som föreskriver att begränsningar irätten att driva näring eller utöva yrke endast fårinföras för att skydda angelägna allmänna intressenoch aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissapersoner eller företag (2 kap. 20 § första stycket rege-ringsformen). Regeringens självklara inställning är attbestämmelserna motiveras av skyddet för angelägnaallmänna intressen. Av mitt svar på fråga framgår att regeringen nu inte gör någon-ting annat än att föreslå att på nytt ska antabestämmelser som redan beslutat om. Re-geringens lagförslag granskades i de tidigare lagstift-ningsärendena av Lagrådet, som lämnade förslagenutan erinran. Som bekant ska Lagrådets granskningbl.a. avse hur lagförslag förhåller sig till grundlagar-na. Frågan om bestämmelsernas förenlighet medSveriges grundlagar har således redan prövats.Vidare har frågat mig hur jag avseratt kompensera idrottsrörelsen för de minskade in-täkter som ett monopol ger.Grunden för statens engagemang i och regleringav spelmarknaden är att tillfredsställa allmänhetensspelbehov genom att erbjuda spel i ordnade och kon-trollerade former i stället för att verksamheten bedrivsi privat vinstintresse eller illegalt. Detta synsätt gällerockså för spel på värdeautomater. Spel på enarmadebanditer och liknande automater förbjöds i Sverigefr.o.m. med undantag av sådantspel som anordnas på fartyg i internationell trafik.Den 1 januari 1995 blev det dock tillåtet att inomlandet anordna spel på värdeautomater, dvs. därvinsten ges i form av ett värdebevis. Huvudsyftet varatt överskottet av spelet skulle komma folkrörelsernatill godo. Spelet bedrivs däremot av AB SvenskaSpel. Det finns en mycket god kontroll över vär-deautomaterna vad gäller placering av automaternaoch även den ekonomiska hanteringen. För spel påvärdeautomaterna gäller också en åldersgräns på 18år. Jag kan också nämna att spel på värdeautomaterförra året genererade till folkrö-relserna och därmed även idrotten.Slutligen har frågat mig om jag ärberedd att ge de drabbade entreprenörerna en över-gångsperiod.I propositionen, som alltså lämnats tillriksdagen, föreslås inga övergångsbestämmelser. Däranges följande skäl: Det bör för aktörerna på markna-den ha framstått som uppenbart att regeringen skullekomma att vidta åtgärder för att snabbt stoppa enutveckling på spelautomatmarknaden som går stick istäv med vad beslutat. Mot den bakgrundenkan det inte anses motiverat att med övergångsbe-stämmelser begränsa en eventuell ekonomisk skadaför de aktörer som i den uppkomna situationen valtatt investera i spelautomater av nu aktuellt slag. Jaghar därmed svarat också på den frågan.Anf. 137 ():Fru talman! Jag ber att få tacka finansministernför de föredömligt tydliga svaren på mina frågor.Huvudsakligen handlar denna fråga om att ge deberörda företag som investerat i automatspel av deslag som föreslås förbjudas en rimlig övergångstidför att staten inte ska förorsaka företagen en omfat-tande kapitalförstöring.Finansministern hävdar att det inte är nödvändigtmed en sådan övergångstid eftersom införandet av detnu aktuella förbudet sker för eftersomförbudet tidigare befunnits ogiltigt eftersom det in-förts på ett sätt som strider mot EU:s regelverk.Men faktum är att lagen därmed inte har varitgällande tidigare. Den kommer inte heller att bli gäl-lande förrän den nu har notifierats enligt gällandeEU-regler och antagits av . Det är inte rim-ligt att aktörerna på spelmarknaden ska kunna göraannat än att följa den lagstiftning som gäller. Efter-som förbudet inte har gällt tidigare så har man inteheller behövt anpassa sig efter det. Det är inte hellerrimligt att spelföretagen ska kunna förutse när förbu-det införs på ett korrekt sätt och anpassa sig därefter.Inte förrän dess att antagit lagen blirden gällande. Först därefter blir det aktuellt förspelentreprenörerna att anpassa sin verksamhet ochdå få en rimlig övergångstid för detta. Enligt rege-ringens förslag får spelföretagen nu på sigatt avveckla sin verksamhet och gjorda investeringaroch säga upp anställda. Det vore rimligare med enövergångsperiod på ett, två eller varför inte fyra år.Det är den övergångsperiod som t.ex. Svenska Spelenligt ett utredningsförslag ska få om antalet spelfor-mer ska minskas. var också den övergångspe-riod som gällde då man 1995 förbjöd lottautomater ilivsmedelsbutiker.Men jag förstår att finansministern inte inser be-hovet av en rimligt lång övergångsperiod eftersomman inte har gjort någon konsekvensutredning av detliggande lagförslaget. Hade man gjort det så hademan funnit att förslaget leder till en omfattande kapi-talförstöring och stora förluster för de berörda företa-gen och inte minst till att hundratals människor nuriskerar att förlora sina arbeten.Hade man gjort en konsekvensanalys så hade manvidare funnit att argumenten för att befästa statligaSvenska Spels monopol på automatspelsmarknaden,vilket förbudet nu leder till, inte är hållbara. Argu-menten för att skulle vara bättre på attfölja gällande lagar och regler håller inte om man sertill Lotteriinspektionens statistik. I en tredjedel av degranskade fallen med Svenska Spels automater harman uttalat kritik mot att dessa har varit uppställdaeller skötts på ett sätt som strider mot lagstiftningen.Vad gäller de privata spelautomaterna har man uttalatkritik mot dessa i av fallen.Dessutom är de privata spelautomaterna teknisktutformade så att de är lättare att kontrollera när detgäller hur åldersgränsen upprätthålls än vad SvenskaSpels Jack- och är. Jag harsjälv beskådat hur minderåriga harspelat på de statliga spelautomaterna trots att finans-ministern bedyrar att de ska skydda mot spel av min-deråriga.Slutligen noterar jag med besvikelse att finansmi-nistern inte är beredd att ersätta de folk- och idrottsrö-relser som kommer att förlora i storleksordningen100 på grund av det infördaförbudet.I enlighet med hur spel- och lotteripolitiken drivs iövrigt är det uppenbart att finansministern går Svens-ka Spels ärenden och är mer intresserad av att slå vaktom dess monopolställning än att hitta ett regelverksom slår vakt om såväl en väl fungerande legal spel-marknad som folkrörelsernas intäktsmöjligheter ocharbetstillfällena inom spel- och nöjesbranschen.Anf. 138 Finansminister ():Fru talman! Det är alldeles uppenbart att GunnarAxén talar mot bättre vetande. Jag tror t.o.m. att hanär medveten om att han talar i ett ämne där han tycksagera mer för vissa aktörers intressen än hålla sig tillde spelregler som finns i sammanhanget.Det framgår av propositionen - och jag utgår frånatt är läskunnig - att detta inte är någranya eller förändrade regler. Det handlar bara om attvidta åtgärder för att säkerställa den ordning på spel-och lotterimarknaden som redan tidigarehar beslutat om. Den ska också gälla i praktiken.De företag som nu ömmar för har ien situation där osäkerhet har rått i fråga om hur vissabestämmelser i lotterilagen har kunnat tillämpas valtatt agera helt i strid med dessa bestämmelser. Det kandärför inte komma som någon överraskning för dessaföretag att regeringen nu utan dröjsmål agerar för attåterställa ordningen på lotterimarknaden. I den månsom företagen nu hamnar i svårigheter beror det alltsåpå att de har tagit en medveten risk genom att utnyttjaden uppkomna situationen. Jag anser inte att det ärregeringens sak att minimera konsekvenserna avdessa företags egna risktaganden.Frågan om ändringarna var av sådan art att denskulle ha anmälts och inte avgjorts i en domstol medprejudicerande verkan. Därför vidhåller regeringensin uppfattning att ändringarna inte skulle ha behövtanmälas, men vi har ändå, för att snabbt undanröjaosäkerheten i denna fråga, anmält detta till EG. Jaganser därför att det naturligtvis inte behöver görasnågon konsekvensutredning, vilket jag också sade imitt interpellationssvar.Vissa entreprenörer har helt enkelt i den uppkom-na situationen tagit en risk i och med att de har place-rat ut spelautomater. Även om de har vetat om vadriksdagen har beslutat så får de faktiskt själva stå förrisken.Anf. 139 ():Fru talman! Trots finansministerns arroganta ton iinlägget ska jag bemöta hans svar på ett seriöst sätt.Det torde inte vara jag som talar mot bättre vetan-de, utan snarare finansministern. Finansministern kannämligen inte vara omedveten om att den lag sommånga trodde var införd faktiskt inte gällde. Det harfastslagits av svenskt rättsväsende.