prot · GO09122 · 2001-06-11 00:00:00 — Man föreställer sig att det inte skabehövas folkomröstningar. Men i grunden är det såatt om det finns ett beslut om att det ska hållas enfolkomröstning ska resultatet naturligtvis respekteras.Men här ska det ju vara ett entydigt resultat, enligtutskottsmajoriteten. Tydligen är mot eller42 %, eller vad det nu var, ett entydigt resultat. Detkan man väl också diskutera.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Vi har fortfarande majoritetsbeslut iSverige, och är en majoritet.I beredningen av ärenden - det var Kammarkolle-giet som enligt indelningslagen beredde ärendet -tillfrågade man och om manskulle utreda frågan. Det var alltså inte bara folkom-röstningen som låg till grund. Då svarade länsstyrel-sen och i län att man tillstyrkteen utredning där Svenska Kommunförbudet utgör endel av denna utredning. Det var alltså på Kammar-kollegiets uppdrag som man gjorde denna utredning.Däremot avstyrkte utredningen,men man var inte enhällig. Svenska Kommunförbun-det kommer alltså ändå in här.Jag hade tyckt att det hade varit positivt om soci-aldemokraterna hade ställt sig bakom betänkandetoch sagt att de är för demokrati och att de tycker attfolket ska ha möjlighet att påverka på det sätt somman har gjort i som enhälligthar ställt sig bakom det här. Det hade varit roligt omman även här i kammaren enigt hade ställt sig bakomdetta.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Majoritetsbeslut gäller, säger , för folkomröstningsresultatet. Men beslu-ten i och i länsstyrelsendär är inte lika mycket värda därför att de inte vareniga. Men här gäller väl också majoritetsbeslutet.Majoritet som majoritet, är det inte på det sättet?När det gäller vill jaginte längre uppehålla mig vid vad som egentligen ären definitionsfråga. Det vore bättre om AnnelieEnochson klev av den frågan och konstaterade attKommunförbundet som sådant har ingen uppfattningi saken. Det är den väsentliga ståndpunkten.Socialdemokraterna är naturligtvis beredda att re-spektera folkomröstningsresultat. Det har vi ju gjort ialla sammanhang. Men man måste också komma ihågunder vilka förutsättningar folkomröstningarna harägt rum, vad de har handlat om och på vilket sätt dehar lagts upp. Det finns kanske inte så förfärligtmycket att invända mot den här folkomröstningen,men det är ju inte tänkt i indelningslagstiftningen attdet är folkomröstningen som ska vara det avgörande,utan det är regeringen, som enligt en av riksdagenstiftad lag, har att göra en total sammanvägning ivarje enskild fråga.Nu har inte möjlighet att svara,men min fråga till henne är: Anser regeringen har brutit mot den lagstiftning som förnärvarande gäller på indelningsområdet?Anf. 138 PER ():Fru talman! Till att börja med vill jag med glädjeyrka bifall till förslaget i bostadsutskottets betänkandeoch avslag på reservationen.När i valet sade ja till ett länsbytevar vi många som blev glada. Vi trodde att det skullebli ett snabbt länsbyte. av folket hadesagt ja till ett länsbyte. Det tycker jag är en mycketstor majoritet.För mig kändes det extra roligt eftersom jag hademotionerat i den här frågan redan innan folkomröst-ningen och sagt att oavsett vad man kom fram tillborde folkviljan respekteras.Sedan har jag tyvärr tvingats motionera gång pågång under den här mandatperioden för att man skullefölja folkomröstningsresultatet och för att ärendetskulle hanteras snabbt. Så har tyvärr inte skett.Nej, regeringen har segdragit på frågan i två ochett halvt år. kom ett för många mycket oväntatnej. Man struntade i folkomröstningsresultatet, ochdetta trots att Kammarkollegiet var positivt i sin ut-redning.Det är därför extra viktigt och roligt att det härbetänkandet innehåller någonting positivt. Med an-ledning av min motion ger man nu regeringen tillkänna mening. Betänkandet innehåller ensvidande kritik av regeringens agerande i Hebyfrå-gan.Enligt bostadsutskottets mening är regeringensbeslut om "inte acceptabelt ur endemokratisk synvinkel". Det är hårda ord från enriksdag till en regering. Regeringen har visat att manstruntar i folkomröstningsresultatet. Vissa uttalandentalar också tyvärr för att man tänker strunta i det somriksdagen säger i det här ärendet.Fru talman! är en parlamentarisk demo-krati. Socialdemokraterna är inte ett majoritetsparti.Vi har ingen majoritetsregering. Därför vore detmycket klokt av regeringen att lyssna noga på vadriksdagen - högsta beslutande organ - sägeri dessa frågor.Att strunta i ett klart folkomröstningsresultat ärilla. Det skadar vår demokrati. Om regeringen dess-utom struntar i beslut gör det saken ännuvärre.Tyvärr tycks demokratiminister heltha fått sin uppgift om bakfoten. Man ska ju inte mot-arbeta den lokala demokratin, utan den borde upp-muntras. I stället för att spendera påganska märkliga demokratiprojekt borde hon vara häri kammaren och försvara folkomröstningsresultatetoch peka på den fantastiska uppslutningen och detstora engagemang som frågan har väckt i . Dethade gynnat demokratin och givit oss politiker ettbättre förtroende som hade kunnat bidra till ett störrevaldeltagande vid nästa års val. Men det här får precismotsatt effekt.Sanningen är väl att socialdemokraterna talar vittoch brett om demokratin och hur viktig den är. Menpå senare tid har man börjat att bekänna färg och visavad man egentligen menar. Demokratin är något manvärnar om så länge folk tycker som regeringen. Såfort människor väljer någon annan linje som i mångaborgerliga kommuner eller i Hebyfrågan hittar social-demokraterna skäl efter skäl för att utan slåned på den lokala demokratin och ägna sig åt central-styrning.Fru talman! Det här betänkandet är en viktig segerför den lokala demokratin i Sverige.Det är min förhoppning att beslutet innebär att re-geringen ger , när manskickar in sin nya ansökan, en annan behandling ochser till att får byta länstillhörighet isamband med valet. Om inte, kommer kampen att gåvidare . Om det behövs kommer att bli fråga i nästa riksdagsval - en symbolfråga somkommer att visa på en maktfullkomlig centralistisksocialdemokratisk variant å ena sidan och en enadborgerlig front som sätter lokal demokrati ochfolkvilja i främsta rummet å den andra sidan.Jag hoppas dock att det här inte ska bli en valfrågautan att ska få en annan och bättre behandlingnär man kommer in med sin nya ansökan.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! Jag tror att , som ärordförande i i , har rätt när honsäger att kommer att leva vidare ochfungera väl oberoende av om kommunen tillhörVästmanlands län eller län.Min fråga till Per är vilken konstitutionellställning ett sådant här tillkännagivande har enligt PerBills och utskottsmajoritetens uppfattning. Är det såatt regeringen är bunden till detta tillkännagivandefrån sida, är det i så fall en ny konstitutio-nell princip som bostadsutskottets majoritet knäsätter.Då tror jag att det vore klokt att fundera ett varv tillpå detta innan man är beredd att gå fram på det sättet.När det gäller demokratin är jag inte helt säker påatt har ett avsevärt mycket bättre recordän vad socialdemokraterna har. Socialdemokraternastår för en man - en röst och direkt påverkan i riksda-gen. Det som Per och hans moderata kamraterslåss för är att även om det föreligger en majoritet härriksdagen för ett lagstiftningsärende ska en tredjedelav ledamöter kunna flytta beslutet till enfolkomröstning, trots att de partier som har fått majo-ritet i ett riksdagsval står bakom beslutet. Det kallarinte jag för att hylla något slags majoritetsparlamenta-rism, utan det är ett sätt för att försökabegränsa den vanlige väljarens möjligheter att påvaldagen påverka sammansättning ochriksdagens beslut.Jag tycker att Per borde läsa en och annanmoderatmotion innan han tar i alltför kraftigt i denhär demokratifrågan.Anf. 140 PER () replik:Fru talman! Den senaste mandatperioden har varitskrämmande för många lokalpolitiker. Tyvärr har endel lokalpolitiker också slutat därför att de mer ochmer ser hur makten förs över till , hur GöranPersson bestämmer över alltmer. Via stopplagar ochvia olika typer av påverkan på borgerliga kommunerhar man på alla upptänkliga sätt försökt att sätta de-mokratin i kommuner och landsting ur spel. diskuterats att införa tvåtredjedelsmajoritet ivissa frågor - frågor som innebar att en moderatskulle drivas och inte en socialdemokratisk politik.Det visar väl hur desperata vissa socialdemokrater äratt se till att det inte ska få finnas någon skillnad i denpolitik som bedrivs oavsett vad kommun- och lands-tingsval har gett för utslag.När det gäller den konstitutionella frågan har jagingen annan åsikt än den som harframfört.Anf. 141 () re-plik:Fru talman! Jag måste konstatera att någon åsikt iden konstitutionella frågan, framförd av Carl-ErikSkårman, har jag inte uppfattat, så då förblir den härfrågan obesvarad. Jag tror att det är på det sättet attäven moderata politiker känner att de balanserar på engräns här som det är svårt att klara av. Det är välockså anledningen till att lagstiftningsarbetet, som såkäckt skulle ha startat , harbegravts och kommit av sig. Det har helt enkelt visatsig vara inkonstitutionellt.Jag vill, fru talman, uppehålla mig ett ögonblickvid detta med tvåtredjedelsmajoritet, som Per görså stort väsen av. Javisst, det är väl någonting somman kan diskutera, och det förekommer ju i olikasammanhang. Jag har tagit avstånd från den tanken.Men jag tar också avstånd från Per Bills älsklingstan-ke, nämligen att en tredjedel av denna kammareskulle kunna förhindra genomförandet av ett majori-tetsbeslut. Det är lika galet ur demokratisk synpunkt.Det vore bra om Per ägnade någon dag isommar åt att tänka igenom sin demokratiska konsti-tutionella uppfattning i stället för att mest ägna sig åtatt här tala om det som han upplever som avigsidor.När det gäller konstitutionella frågor och demo-kratifrågor har det funnits en tradition av samsyn idenna kammare kring vilka spelregler som ska gälla.Jag är rädd för att Per är företrädare för dem sominte längre är så intresserade av denna samsyn.Anf. 142 PER () replik:Fru talman! Jag tror att Hebyärendet kommer attvara intressant ur konstitutionell synvinkel och att detfinns mycket att lära av ärendet.Det är, tror jag, för väldigt många hebybor väldigtkonstigt hur man först får möjlighet att folkomrösta ien fråga och att regeringen sedan talar om för dem attde nog egentligen inte skulle fått folkomrösta omdetta, att redan det var dumt och att de dessutom komfram till fel saker. Jag tror att det är väldigt svårt förde tusentals människor som har engagerat sig oerhörtdjupt och ägnat timmar, dagar, veckor och månader åtden här frågan att i efterhand få höra: Det är nogtveksamt om ni över huvud taget skulle ha fått folk-omrösta om det här. Dessutom kom ni ju inte fram tilldet som vi ville. Därför struntar vi i resultatet.Jag tror att skulle vinna på att ta fram braregler för hur och när det ska folkomröstas lokalt,därför att det är ju en ganska märklig tingens ordningatt man först får folkomrösta, att det sedan utreds omman kom fram till rätt sak i folkomröstningen och attdet därefter fattas beslut av regeringen.Jag tror att vi behöver tänka på de här frågornaganska ordentligt om vi vill ha den lokala demokratinlevande och att människor ska engagera sig i den härtypen av frågor.Anf. 143 ():Fru talman! Jag vill, liksom flera andra talare, ut-trycka min glädje över att vi har fått till stånd enmajoritet i utskottet i det här ärendet som handlar omläns- och landstingsindelningen.Vi i majoriteten är av den bestämda uppfattning-en, som flera har sagt tidigare, att människor ska fåbestämma så mycket som möjligt själva och attfolkviljan måste få slå igenom i mycket större ut-sträckning än vad som sker i dag.Flera har redogjort för resultatet av om-röstningen. Därför och eftersom det är ont om tidhoppar jag över det.Jag vill i all korthet framhålla att be-stämda uppfattning är att den uttalade viljan hos in-vånarna i , nämligen att få flytta övertill län, borde ha fått slå igenom i regering-ens ställningstagande.På stryker ledar-skribenten under att det som har skett i Hebyfallet ärett av många exempel på att det råder kraftiga spän-ningar mellan lokalt och nationellt inflytande.Det är uppenbart att det svenska politiska system-et befinner sig i en kris, eftersom man gång efterannan misslyckas med att tillgodose folkviljan.Problemen behandlas bl.a. i Kommundemokratis-ka kommitténs betänkande, och kommittén ser detsom angeläget att öka medborgarnas inflytande.Kommittén föreslår bl.a. att en rådgivande folkom-röstning ska genomföras om av de röstberätti-gade kräver det. Om ett sådant förslag går igenommåste naturligtvis också regeringen ha lite störrebenägenhet att faktiskt följa folkviljan i t.ex. ett fallsom Heby.Många tecken tyder dock på att regeringen inte ärsärskilt benägen att öka inflytandet på lokal och regi-onal nivå. Det pågår just nu enligt tidningsuppgifterett arbete i som går ut på attstärka den statliga rollen i stället för den regionalaoch lokala. Medan landstings- och kommunpolitiker ihela landet är engagerade för att utöka och fortsättaförsöken med regional självstyrelse tycks inte rege-ringen bry sig om det. I stället backar man och villstärka landshövdingarnas roll. Det ska alltså bli så iframtiden att det är regeringen och dess förlängdaarm landshövdingarna som bestämmer i vårt land ochinte människor på det lokala och regionala planet.Fru talman! har ställt sig bakom den s.k.Istanbuldeklarationen, som antogs vid Habitatkonfe-rensen i . Där sägs bl.a. att: "Inom ra-men för de legala förutsättningarna i varje land främ-jas en decentralisering till folkvalda lokala myndig-heter och kommuner och en förstärkning av derasfinansiella och institutionella kapacitet. "Fru talman! Jag kommer just från , därjag och flera andra riksdagsledamöter har deltagit iuppföljningen i generalförsamlingen av Istanbulkon-ferensen. När man där har lyssnat till hur våra före-trädare talar mycket väl om lokalt inflytande är detlite förvånande att agerandet här hemma inte allsstämmer med de orden.Fru talman! Jag är orolig över den utveckling sompågår, och jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Först får jag konstatera att flera av deledamöter som har talat vitt och brett, skulle jag viljasäga, om demokratin inte längre övervarar den härdebatten. Jag är inte särskilt imponerad av det sättetatt delta i debatten.Sedan vill jag fråga vad denkonkreta innebörden är av det tillkännagivande somriksdagen nu ska göra. Vad är den konkreta, praktiskainnebörden? Jag har ställt frågan tre fyra gånger tidi-gare och fått en massa ord till svar, men jag har ännuinte förstått vad det egentligen handlar om.Den av ledda Demokratikom-mittén förordar rådgivande folkomröstningar. Vadmajoriteten här förordar är ju beslutande folk-omröstningar. Det är klart att man måste skaffa sigregler och system för hur det här ska gå till i fortsätt-ningen, och det vore intressant att veta om det är såatt och vill ha beslu-tande folkomröstningar. Vilka ska i så fall delta i enfolkomröstning om länstillhörighet?Anf. 145 () re-plik:Fru talman! För det första kan jag inte stå tillsvars för de ledamöter som har givit sig iväg frånkammaren. Det tror jag att är all-deles överens med mig om.Sedan frågar om den konkretainnebörden. Jag har inte skrivningarna framför mig,men som jag har uppfattat det är det dels så att vi villtillkännage för regeringen vilken uppfattning vi harnär det gäller och den hantering somhar skett, dels så att vi vill att man gör en förändringav lagstiftningen. är givetvismycket skickligare på konstitutionella frågor än vadjag är. Jag kan lätt inveckla mig i felaktiga svar, detär jag övertygad om.Folkpartiet vill inte ha beslutande folkom-röstningar, men vi har fortfarande uppfattningen attom en majoritet har uttryckt folkviljan så är den ma-joriteten, i det här fallet på , lika viktig somvarje annan majoritet. var ocksåinne på det. Vi har det faktiskt så att är till-räckligt när man har val i beslutande i församlingar.Det måste vara på samma sätt i det här fallet.Anf. 146 ():Fru talman! Demokrati är verkligen svårt, det ärett som är säkert. Demokrati handlar om makt. De-mokrati kräver nämligen att några släpper ifrån sigmakt, men det betyder också att andra får mer makt.Från sida anser vi att besluten skafattas så nära människorna som möjligt. I enlighetmed det är det naturligt att kommunmedborgarna ochdet kommunala självstyret måste få ett stärkt infly-tande. Det är dags för en radikal decentralisering avsamhällets funktioner och beslutordningar. Demokratikräver också lyhördhet och att vi har respekt för var-andras åsikter. För att verklig demokrati ska rådakrävs det handling och inte bara ord.Om demokrati i vardagen handlar ärendet här . Betänkandet från bostadsutskottet är svaret påmotioner om frågan om huruvida skafå byta län. Frågan är väl demokratiskt behandlad.Folket har fått säga sitt i en folkomröstning. beslutat hur man skulle gåvidare med en ansökan. En utredning har gjorts somvisade att det inte finns några hinder, så egentligenborde sakfrågan vara helt klar. Regeringen borde hasagt ett klart ja. Med det här betänkandet får rege-ringen ytterligare en chans.Fru talman! Från sida hade vi helstsett att ett lagförslag om att föra över kommuntill län hade funnits på bord i dag.I det måste jag säga att jag instämmer i frågor tidigare. Det hade varit rejälare. Mensom jag sade tidigare är demokrati svårt. Det kräversamarbete och kompromisslösningar emellanåt. Juri-diska spetsfundigheter går inte heller att räkna bort.Därför är det förslag som förs fram det bästa möj-liga för en majoritet i bostadsutskottet att föra fram.Önskvärt hade varit att det funnits ett enigt ut-skott, men det hör även till demokratins spelregler attfinns det i utskottet innebär det en majori-tet. Så är det också här i . Det måste jagsäga att vi lever med nästan , vi som är riks-dagsledamöter i opposition. Vi får finna oss i det.Jag vill passa på att faktiskt rikta en uppmaningtill samtliga partier. Se upp med demokratifrågorna!Våga vara tydliga! Släpp fram medborgarnas krav!Jag tycker mig ana en rädsla för att släppa ifrån sigmakten även på den nationella arenan från regeringentill . Det är den politiskt valda församlingen,, som är den lagstiftande församlingen.Fru talman! Som en av de motionärer som önska-de att ska få tillhöra län villjag säga tack till kollegerna i utskottet, som verkligenjobbat med den här frågan på ett konstruktivt sätt. Dethar arbetats intensivt. Det har gått åt mycket tid ochmånga olika vägar har prövats. utgår jag från attregeringen kommer att avgöra indelningsfrågor ienlighet med vad som sägs i det här betänkandet. Detmåste till en ökning av medborgarnas inflytande ävennär det gäller förändringar av läns- och landstingsin-delningar. Så måste bli fallet när kommer inmed en ny ansökan.Fru talman! Den här frågan har blivit ett riksin-tresse, för den är väldigt central . Alla medbor-gare i vårt land vill ha och måste få mer att säga tillom. Demokratifrågorna är dessutom stora i världensalla länder. Jag hade också förmånen att vara på ettFN-seminarium om samhällsplanering i förra veckan.Det var intressant att konstatera att flera länder togupp att politiker på alla nivåer måste samarbeta för attreellt lyfta och hjälpa fram människornas deltagandeoch ta deras synpunkter på allvar.Då blir man lite snopen eller förvånad när det frånSveriges sida ställs frågan: Hur kan man på nationellnivå stödja lokala initiativ? Det undrar jag också.Men jag är tvärsäker på att vi kommer att lyfta framden här frågan om och om igen om inte Sverigesregering tar till sig våra ord.Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag drogöver min talartid med några sekunder.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! Får jag fråga varfördet nu inte finns något lagförslag. Och i så fall: Är detpå det sättet att detta är en direkt uppmaning till rege-ringen att fatta beslut på ett visst sätt i ett förvalt-ningsärende?Sedan finns det naturligtvis anledning att påminnaom att det inte finns något land i världen som har dengrad av självstyrelse som har. Härdiskuterades ju som om det inte vore tillåtet mednågonting i kommunerna. Det är ju en långtgåendekommunal självstyrelse som faktiskt präglar författ-ningssystemet i . Det vore ju klädsamt omtalarna erinrade sig detta faktum. Vemsom ska fatta beslut om indelningarna kan alltid dis-kuteras. Men den som ska fatta besluten måste alltsåfölja den lagstiftning som ju gäller.Och min fråga är: Har regeringen brutit mot den lag-stiftning som gäller? Är det klokt av attsäga att regeringen ska tillämpa den nuvarande lag-stiftningen som om den vore ändrad på det sätt somutskottsmajoriteten här föreslår?Anf. 148 () re-plik:Fru talman! För att göra det riktigt klart vad ut-skottets ställningstagande gäller, , ska jag be att få läsa innantill från betänkan-det, eftersom tydligen inte hargjort det.Jag läser från utskottets ställningstagande i övrigtpå s. "Utskottet har angivit den utgångspunkt som denförordade utredningen bör ha och i stora drag inrikt-ningen på de överväganden som utskottet önskar.Skulle utredningen konstatera att den skisserade ord-ningen har avgörande nackdelar eller påvisa att detfinns betydande fördelar med en annan modell börförslag i enlighet med sådana ställningstagandenlämnas. "Och som jag sade hade vi från sidahelt klart hellre önskat en färdig lag där det helt klartsades att ska föras över till Uppsalalän. Men det fanns ingen majoritet, inte ens på oppo-sitionssidan. Jag ska inte säga vilket parti som motar-betade vad. Men det fanns ingen majoritet, och dettycker jag att vi ska vara ärliga och säga.Jag tycker att det vore förskräckligt om Sverigeinte skulle vara ett föregångsland när det gäller de-mokratifrågorna. Men eftersom man från Sverigessida faktiskt på en frågar sig hur manfrån nationell sida kan stödja lokala projekt, så anser ialla fall jag att det finns en lång väg till att gå.När det gäller hur man har behandlat Hebyärendetså kan vi tyvärr inte säga att vi har kommit särskiltlångt.Anf. 149 ():Fru talman! Jag skulle vilja att vi helt enkelt skif-tar perspektiv. Vad jag menar med det ska jag förkla-ra genom att tala om lite grann vad som står i 1 kap.1 § indelningslagen. En ändring i indelningen avkommuner får - i de fall att en kommun som närmastberörs av ändringen motsätter sig denna - meddelasendast om det finns synnerliga skäl för ändringen.Det som vi vill göra i detta ärende är att helt en-kelt ändra perspektivet. När ett initiativ tas underifrånom en delning, eller som i detta fall ett länsbyte - detfinns många anledningar att jämföra dessa saker - skadet finnas synnerliga skäl att inte göra denna ändring.Man måste helt enkelt byta perspektiv från ett upp-ifrånperspektiv, att man planerar uppifrånoch talar om hur det ska vara indelat, till ett underi-frånperspektiv om ett initiativ tas genom en folkom-röstning och som i detta fall ett enat kommunfull-mäktige ansöker om ett länsbyte.Jag förstår att frågan är oerhört intressant konsti-tutionellt, eftersom socialdemokraterna låter sig före-trädas av en ledamot i i dennafråga. Varför det inte är fler här kan man ju undra.Göran känner sig lite ensam här när detgäller konstitutionella frågor. Men självklart är ju viandra också väldigt intresserade av konstitutionellafrågor. Och tyvärr så kommer vi inte längre. Jag vetinte om hade kunnat hjälpa ossmed en ändring i indelningslagen om vi hade frågat.Det hela är lite oklart.Det som är väldigt klart är att det är nya friskavindar som blåser. säger att dettaär ett väldigt gammalt ärende. För mig är det inte det.Det är ganska nytt, eftersom jag är ny i . Detgör ju inte regeringens ståndpunkt mer begriplig attdet är ett gammalt ärende och att man har låst fast sigså och att man inte kan ändra sig på denna punkt.Men som sagt, de nya friska vindarna som blåserkommer väl till uttryck i Kommundemokratikom-mittén.