prot · GO09112 · 2001-05-16 00:00:00 — Katastrofenär så stor till sin omfattning att det är nästintill omöj-ligt att förstå dess hela vidd och konsekvenser förbåde den nära regionen och för miljön i ett globaltperspektiv.Det skulle därför behövas en tydligare politisk fo-kusering på som miljö- och hälsoproblemsamt snabba och konkreta insatser i form av ökadesatsningar på forskning, debatt och information.Det kan ta hundratals år att reparera och restaurerade goda miljöbetingelser för människor och natursom brutits ned under de årtionden som har redan satsats pårestaureringsarbete, som det kan tyckas till ingennytta. Frivilliga organisationer från bl.a. Sverigearbetar med att introducera jordbruksprojekt ochbedriva humanitära och sociala projekt i . Det är ett arbete som behöver allt stöd det kanfå, inte minst ekonomiskt.Fru talman! För någon vecka sedan besökte engrupp parlamentariker och tjänstemän från Kazakstanriksdagen. De ville skapa kontakter och undersökavilka möjligheter det finns för ett utökat samarbete.Mycket av det jag nu har sagt belystes och verifie-rades också av dem. Vad de själva framförde sommycket viktigt var att få i gång ett samarbete mellande stater som gränsar till och som är beroen-de av dess vatten. Det finns ett trevandesamarbete, men det behöver utvecklas och fördjupas.De stora dammarnas vatten måste komma alla Aral-sjöländerna till del.Aralsjön måste också restaureras. Den giftiga sjö-bottensanden, förgiftad av bl.a. bekämpningsmedel,måste bindas så att den inte fritt far genom luften ochsmittar människor, djur och natur.Fru talman! Det är bra att Sida är engagerat i olikaAralsjörelaterade projekt, främst gällande hälsa ochdammsäkerhet. Men det är angeläget att höjersin ambitionsnivå och tillsammans med andra länder,inte minst inom EU och andra organisationer, upp-rättar en plan för fortsatta aktiviteter kring Aralsjön.Det internationella samfundet har gjort betydandeansträngningar för att förbättra situationen. Världs-banken och andra internationella organisationer harförmedlat stora resurser till området, men resultatenav insatserna är hitintills begränsade. Det behövs välplanerade, långsiktiga och uthålliga insatser för attvända utvecklingen. Det är angeläget att Sverigeintensifierar sina insatser i området samt bistår ochstöder frivilliga svenska organisationer i deras insat-ser för att hjälpa befolkningen och restaurera miljön.Fru talman! Aralsjökatastrofen är den kanskestörsta ekologiska katastrofen någonsin, orsakad avmänniskor. Den har påverkat miljön och hälsotill-ståndet i området så att situationen för framför alltkvinnor och barn är akut. Medellivslängden är myck-et låg. Enligt är platser som ex-empelvis staden i Karakalpakstan en av demest "chronically sick places on earth". Muynak varen gång en blomstrande fiskestad vid Aralsjönsstrand. Staden ligger nu från den nuvarandestranden. Denna akuta situation måste fokuseras ochlyftas fram av , , och är angeläget att den initieraroch driver frågan i olika internationella organ.Fru talman! Miljöproblemet med desskonsekvenser för människor och natur är en angelä-genhet som angår oss alla. Det är bra att den frågannu också finns med i arbete, och det ärmin förhoppning att dagens riksdagsdebatt ska utgörastartskottet för ett utökat svenskt engagemang - i ordoch handling - för att förbättra miljö- och hälsolägetför de människor som bor och verkar i det bortglöm-da Centralasien.Anf. 216 ():Fru talman! I inledningen till detta betänkandekan man läsa att utskottet betonar vikten av interna-tionellt miljöarbete eftersom hanteringen av dagensglobala miljöhot påverkar framtida generationersmöjligheter att skapa ett samhälle byggt på en miljö-mässigt hållbar utveckling, social rättvisa och eko-nomisk tillväxt. Vi måste handskas med miljöfrågor-na på såväl lokal, nationell och europeisk nivå somglobal nivå. Det är viktigt att alla stater tar sitt ansvareftersom dagens miljöproblem till stor del är gräns-överskridande och därför inte enbart kan hanteras pånationell nivå.Det är därför av största vikt att vi kan hitta såmånga samarbetsformer och dimensioner som möjligtför att hantera och lösa de stora miljöfrågorna. Somett exempel på detta anordnade Globe Europe - ettmiljönätverk för parlamentariker med 600 medlem-mar i , varav över 100 är från riksdagoch utgör den största nationella föreningen i -ett möte här i . Det hölls och lör-dags och anordnades inför toppmötet i , därmiljöfrågorna har högsta prioritet.De viktigaste frågorna på toppmötets dagordningblir antagandet av en EU-strategi för hållbar utveck-ling, som för övrigt presenterades i går av ordförande , liksom enrapport om vilka framsteg som görs i arbetet medsektorsintegrationen av miljöfrågorna, den s.k. Car-diffprocessen.Därför var det naturligtvis dessa frågor som dis-kuterades på Globemötet med 50 parlamentariker frånhela . Det kom deltagare från EU-ländernamen även från , , , ,, , m.fl. länder. Dessaländer är också viktiga att samarbeta med, med tankepå miljöförbättringar och människors hälsa.På mötet enades man om två uttalanden införtoppmötet i . Det ena uttalandet, som hand-lar om Kyotoprotokollet och klimatfrågan, uttryckerbesvikelse över isolationistiska positioner ochunderstryker att EU måste ta ledningen för att minskaklimatförändringen, ta ledningen i miljöpolitiken.Globe Europe uttrycker en förhoppning om attUSA:s regering kommer att återvända till Kyotopro-cessen trots president uttalande om att återkallastödet för Kyotoprotokollet. Men Globe Europe kaninte acceptera något alternativ till protokollet ellernågra förändringar i dess struktur. EU måste avslutaarbetet med protokollet och ratificera det föreRio +10 i , och om nödvändigtutan stöd.Det andra uttalandet som antogs överlämnadesliksom det första till statssekre-terare inför toppmötet.I det andra uttalandet tog man upp några exempelpå viktiga frågor:De utmaningar som en hållbar utveckling rymmerkan endast värderas utifrån ett globalt sammanhang.Det är alltså mycket viktigt med det globala samman-hanget.EU måste se till att det finns en samstämmighetmellan den interna politiken och dess påverkan påresten av världen, inte minst utvecklingsländerna.EU måste ta en ledande roll för att stödja en glo-bal styrning, inte minst inom miljöområdet. EU skasätta press på reformer inom WTO - och det har jutagits upp här tidigare av flera ledamöter - särskilt föratt integrera miljöhänsyn, sociala frågor och utveck-lingsfrågor.En ny utvecklingsmodell, där sociala och miljö-mässiga mål balanseras mot de som hör samman medekonomisk tillväxt, ska förändra EU till världensresurseffektivaste ekonomi.Skadliga bidrag som motverkar hållbarhet ska tasbort och miljökostnaderna ska fullt ut avspeglas imarknadspriserna. Principen om att förorenaren be-talar måste genomföras.Till de sex prioriterade områden för hållbar ut-veckling ska läggas ett sjunde: hållbar livsmedelsför-sörjning. Det innebär hela livsmedelskedjan frånproduktionen av jordbruksprodukter men även fiskesom har diskuterats här tidigare.Fru talman! EU:s ekologiska fotspår som klartöverstiger det utrymme som kan tilldelas respektiveindivid måste särskilt hanteras i hållbarhetsstrategin.Bland de ledande principerna för mål och indika-torer inom mijöområdet föreslogs i uttalandet:- en brytning av kopplingen mellan BNP-tillväxtoch ökning av energi- och materialförbrukning,utsläpp och avfall,- en årlig minskning av energiintensiteten i EU:sekonomi med ,- en minskning av energiförbrukningen med fak-tor 4 de nästkommande 30 åren,- en minskning av materialförbrukningen med enfaktor 10 till 2050 och- en utfasning av alla riskabla ämnen inom de näst-kommande 10-20 åren.En total omarbetning av CAP, EU:s jordbrukspo-litik, måste genomföras fullt ut. Den ska styras avmiljöhänsyn. Försiktighetsprincipen måste tillämpasnoggrant när man handskas med genetiskt modifiera-de organismer.För att göra industriproduktion och tjänster tilldrivkrafter för hållbar utveckling måste ekostyrningstödjas. Miljömärkning är ett viktigt steg i den pro-cessen.Aktuella regler på EU-nivå som förhindrar med-lemsstater att fullt ut utnyttja offentlig upphandlingmåste ändras. Offentlig upphandling bör bli en häv-stång för att stödja miljömässigt sunda produkter ochanvändas som ett verktyg för att stärka marknaden förmiljösunda teknologier och produkter.Transportpriserna måste avspegla de verkligatransportkostnaderna. För att stimulera ett utbyte tillmer miljövänliga alternativ måste starka incitamentintroduceras. Investeringar i infrastrukturen för trans-porter ska ha målet att förbättra sektorns miljömässi-ga prestationer snarare än dess tillväxt.Utelämnandet av utbildning och forskning i sek-torsintegrationsprocessen måste korrigeras och tasmed. Utbildningen ska erbjuda insikt i de horisontellakopplingarna i samhället, speciellt konsekvenserna avproduktions- och konsumtionssystem på naturmiljön.Det finns ett starkt behov av att utveckla en livskraf-tig forskningsagenda för att stödja hållbar utveckling.Utvidgningsprocessen måste respektera existeran-de miljövärden i kandidatländerna med tanke på denbiologiska mångfald som finns i många av ansökar-länderna.Fru talman! Globemötet kräver av toppmötet iGöteborg att det etableras ett brett system för dialogmed berörda och för deltagande i den fortsatta ut-vecklingen av strategin för en hållbar utveckling.Detta var alltså ett exempel på internationelltsamarbete mellan parlamentariker i för enhållbar utveckling och för en god miljö för alla påvårt jordklot.Anf. 217 ():Fru talman! Miljömedvetandet har blivit alltmerbrett och allmänt omfattande. Enigheten är stor i detbetänkande vi presenterar från utrikesutskottet.Tyvärr är det inte tillräckligt många länder somhar accepterat Kyotoprotokollet för att vi ska kunnavara fullt nöjda. Koldioxidutsläppen bör minskas med60 %. EU ska enligt löfte minska sina utsläpp med8 % till år 2012.Sverige är en erkänd moralisk stormakt. Ofta är viså moraliska att vi är dubbelmoraliska. Även här harvi ett sådant exempel. Vi har förhandlat oss till medEU att få öka våra utsläpp . har avtradition huvudsakligen producerat energi med vattenoch kärnkraft och därmed haft låga koldioxidutsläpp.Nu lägger man ned kärnkraften. Bara nedläggningenav ökar koldioxidutsläppen med 10 000ton. Sedan låter man producera kolkraft tilloss, och sedan tvår vi våra händer och bokför dekoldioxidutsläppen på Danmark.Ett annat exempel är eller, som det nubrukar kallas, Brunkolsbolaget. Det är ett helstatligtföretag där regeringen har ansvaret helt och fullt. Närregeringen lägger ned går ,Brunkolsbolaget, och köper tre kärnkraftverk i Ham-burg. har man köpt VEAG-DE, dvs. två av Euro-pas allra smutsigaste brunkolsenergiproducenter i detförstörda området i hörnan mellan gamla ,och Polen.Det här är också en sida av den svenska energipo-litiken, dvs. en moral utomlands och en annan härhemma. Jag tycker att detta är besvärande, fru talman.Anf. 218 ():Fru talman! Jag tänker ställa samma fråga tillBertil som jag tidigare ställde till HaraldNordlund. Ni har ett särskilt yttrande till betänkandetdär ni framför följande: "Den svenska regeringensmiljö- och energipolitik leder dock till kraftigt ökadeutsläpp av växthusgaser i norra . "Om vi ser på statistiken har EU minskat sina ut-släpp av koldioxid . I harvi, om de senaste siffrorna stämmer, lyckats stabilise-ra våra utsläpp nivå.Jag vet inte hur resonerar när hansäger att utsläppen har ökat med tanke på denna ut-veckling. Den enda slutsats jag kan dra är att BertilPersson vill att vi minskar utsläppen ännu mer. AnserBertil och att EU borde gå läng-re än sitt åtagande i Kyotoprotokollet och minskautsläppen och att bordegå längre än det som en bred majoritet i Klimatkom-mittén stod bakom, nämligen att minska våra utsläppmed till 2010? Det är mycket glädjande om mo-deraterna vill gå längre än så.Anf. 219 ():Fru talman! Vi menar självfallet att växthusgaser-na måste bringas ned. Det har vi talat om hela tiden.Ett sätt att bringa ned dem är att producera energimed kärnkraft. Det har vi kraftfullt framhållit.Jag ser kolkraftverken på den danska sidan avsundet, och jag kan inte uppskatta att man där medhjälp av kolkraft ska producera den energi som vibehöver för svenska behov.Anf. 220 ():Fru talman! Med det svaret är det bara att konsta-tera att det är som vi befarar, nämligen att det mode-raterna egentligen vill är att undvika en omställningav energisystemet - både av kärnkraften och av kol-dioxidutsläppen. vill ha kvar kärnkraf-ten, men de vill inte använda den för att minska ut-släppen ytterligare såsom skulle vara möjligt. Denöjer sig med att ligga på samma utsläppsnivå somövriga partier. Var är miljövinsten med det resone-manget, ?Anf. 221 ():Fru talman! Var finns moralen med att sätta i gångoch producera energi av brunkol i , att pro-ducera kärnkraft i med svenska statligainsatser?Anf. 222 ():Fru talman! Först är det fråga om de 4 procenten.Det är ett förhandlingsutrymme tack vare det Sverigehar åstadkommit hitintills. Den förra miljöministernAnna och den nuvarande miljöministern har sagt att vi inte ska utnyttja utrymmet. Nufinns det uttalanden från både miljöministern ochstatsministern om att man tänker följa Klimatkom-mitténs förslag om att minska utsläppen med 2 %.Det innebär att om klarar detta och bibehållersin kvot om blir det en ännu större minskning avutsläppen i . Jag anser att inte ska säljaav de till något annat land så att det helagår på ett ut. Vi ska verkligen bidra ännu mer. Detvisar, på tal om svensk moral, på mycket god moral.Sedan var det frågan om köp. Det ärintressant att frågan kommer från , somvill ha en fri och öppen marknad. har vi valt ettenergisystem med en öppen marknad. Det betyder attsådana aktörer - statliga eller privata - agerar heltfritt. Det är vad gör. En positiv sak medVattenfalls uppköp i är att ärkompetent på att fixa en bättre miljö i anläggningar-na. Det finns mycket god kunskap. Vi kan utgå frånatt de blir mer miljöanpassade än om ett annat företagi skulle köpa dem. Sedan kan det finnas andrafördelar.Sedan går det alltid att diskutera moralen i dessasammanhang och ha olika åsikter om den. Det ärintressant att se att denna frågeställning kommer frånmoderaterna som förespråkar en totalt fri marknad.Anf. 223 ():Fru talman! Frågan om etik och moral är ganskaintressant. Om staten äger ett bolag fullt ut, får detbolaget göra precis som det vill?Vi ska komma ihåg att när köpte brun-kolsanläggningarna i konkurrens med det helstatligafranska energibolaget, garanterade man att inte i nå-got avseende ställa om produktionen. Detta är ettsvenskt helstatligt ägt företag.Anf. 224 ():Fru talman! Jag har svårt att föreställa mig att enmoderatledd regering skulle tala om för ett statligtverk att verket ska ha en särskild moral, jämfört medde privata aktörerna. Jag har svårt att tänka mig attdet skulle vara på det sättet. Jag har lättare att tänkamig att mitt parti skulle ställa sådana krav.Nu har man valt att säga att det är staterna somska ställa krav på respektive företag att leva upp till,på en avreglerad marknad. Det gäller antingen de ärstatliga eller privata. Det är någon form av vettiglogik.Man kan ändå anlägga moraliska aspekter. Jag harexempelvis aldrig gillat att Vin & Sprit har sålt Ab-solut med stora skyltar utanför vårt lands gränser. Detär ett statligt företag som har fört en våldsam reklam-kampanj. Det känns inte bra.Man kan alltid anlägga moraliska aspekter. Jagvill dock hävda att det med en moderatledd regeringskulle bli etter värre.Anf. 225 ():Fru talman! Låt oss hoppas att det är som BerndtEkholm utlovade, att det energiministern hade utlovatblir verklighet.Anf. 226 ():Fru talman! Det är fascinerande med moderater-nas engagemang för miljöfrågor. Först och främst kanman konstatera att det i betänkandet inte finns mednågon enda moderat motion som berör de internatio-nella miljöfrågorna.När sent omsider väljer att gå in idebatten är det till försvar för kärnkraften, utan någonsom helst analys av kärnkraftens risker. Han sägerinte ett ord om uranbrytning ur ett globalt perspektiv,som på många sätt är ett miljöhot. Han säger inte ettord om risken under drift. Vi behöver inte gå så långtbort för att se konsekvenserna av att ett kärnkraftverkinte klarade driften. Han säger inte ett ord om slutför-varet av avfallet, som fortfarande inte är löst. I ställetförsvarar han att man behåller kärnkraften. Dessutomhar i stor utsträckning varit för den frianordiska elmarknaden och skulle säkert inte ha någotemot att den utvecklades ännu mer, med kablar tillPolen osv. för att göra den ännu större.Anf. 227 ():Fru talman! Vad jag ifrågasätter är att man, närenergibehovet är stort, ersätter ren kärnkraft medsmutsig kolkraft som innebär koldioxidutsläpp. Viska också komma ihåg att 400 människor dör om åreti kolgruvorna.Anf. 228 ():Fru talman! Det är intressant att sä-ger att det är ren kärnkraft. Kolen är inte ren, det ärväl ingen som har påstått. Det finns inte många av defossila bränslena som är rena. Många delar av energi-sidan skapar miljöproblem.Att kärnkraften skulle vara ren är en ren bluff.Den skapar en mängd problem, inte minst uranbryt-ningen. Jag har inga siffror. Men jag tror inte attmänniskor i uranbrytningsområdena har klarat sigutan skador och hälsorisker. Dessutom har vi de and-ra delarna. Vad händer vid en kärnkraftsolycka? Slut-förvaret är fortfarande inte löst. tyckeratt det är helt okej att fortsätta producera ett avfallsom ingen vet var man ska göra av, där ingen harnågra lösningar för den långsiktiga förvaringsproble-matiken. Det är definitivt inte något miljöansvar.Jag är mycket förvånad över det inlägget i pers-pektivet internationella miljöfrågor. Om moderaternainte ser att vi har betydligt större miljörisker i vårvärld utan bara pratar om ifall kärnkraften ska varakvar eller inte, tycker jag att och mode-raterna borde läsa på betydligt bättre om internatio-nella miljöfrågor.Anf. 229 ():Fru talman! Vad jag pratar om är först och främstkoldioxidrisken, som är den riktigt stora risken. Detandra jag talar om är ifall ett helstatligt företag frånSverige ska engagera sig i kärnkraft utomlands, närman säger att kärnkraften ska bort ur Sveri-ge. Ska ett helstatligt bolag köpa brunkolsproduktioni ? Jag har mycket svårt att se moralen i det.Det är möjligt att kan göra det.Jag kan det inte.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § BordläggningAnmäldes och bordladesUtbildningsutskottets betänkanden2000/01:UbU15 Vuxnas lärande och utvecklingen avvuxenutbildningen2000/01:UbU16 Jubileumsfonds verk-samhet under år 2000Socialutskottets betänkanden2000/01:SoU13 Folkhälsofrågor2000/01:SoU16 - roll ochuppgifter17 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 16 maj2000/01:1231 av () till statsrådetBritta LejonKårobligatoriet2000/01:1232 av () till statsrådet i anhörigärenden2000/01:1233 av () till närings-minister /01:1234 av () till jordbruksmi-nister /01:1235 av () till kulturmi-nister /01:1236 av () till statsrådetLeif PagrotskyKrediter för JAS-optionFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 29 maj.18 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 16 maj2000/01:1148 av Per () till näringsmi-nister på svenska vägar2000/01:1157 av () till justitieminis-ter resursbrist2000/01:1158 av () till justitieminis-ter för rättsstaten2000/01:1159 av () till justitieminis-ter tjänstgöringstider2000/01:1160 av () till justitieminis-ter poliser i län2000/01:1161 av () till justitie-minister beväpning2000/01:1162 av () till justitieminis-ter resurser2000/01:1163 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonMedlingsverksamheten i skolan2000/01:1166 av () till försvarsmi-nister säkerhet vid bristande framkomlighet2000/01:1168 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonBarns rätt att välja skola2000/01:1169 av () till miljö-minister hållbar utveckling inom transportsek-torn2000/01:1175 av () till statsrådetBritta LejonStärkt meddelarskydd2000/01:1178 av () till statsrådetLars-Erik LövdénKommunernas självbestämmande2000/01:1179 av () till näringsminis-ter i statliga företag2000/01:1180 av () till näringsmi-nister Bilprovning2000/01:1182 av () till fi-nansminister /01:1184 av Per () till finansminis-ter på boende och taxeringsvärdet2000/01:1185 av () till stats-minister av låginkomsttagare2000/01:1189 av () till statsrådetIngela ThalénFunktionshindrades rätt till utbildning2000/01:1194 av (c) till justitieminis-ter kunskap om förståndshandikappade2000/01:1202 av () till justi-tieminister /01:1205 av () till soci-alminister hälsa och prostitution2000/01:1206 av () till nä-ringsminister postservice i hela landet2000/01:1207 av ()till näringsminister för handikappade egenföretagare2000/01:1208 av () till nä-ringsminister eller färja till Vinön2000/01:1218 av () till justi-tieminister i stället för pass inom Scheng-enområdetSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 29 maj.19 § Kammaren åtskildes kl. 21.23.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 3 §anf. 26 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 4 § anf. 41(delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 85(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 131 (del-vis),av tredje vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.47,av förste vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 17.57,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf. 215(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.