prot · GO0992 · 2001-04-05 00:00:00 — Sedan ska jag svara så klart och tydligtjag kan på hans frågor.Anledningen till att vi anser att det finns skäl attskilja på fysiska personer och bolag är att man avnaturliga skäl har rätt att kräva mer av ett företag änav en enskild person, mer uttömmande uppgifter.Man måste också ha ett längre tidsperspektiv.Det ligger i sakens natur med den ekonomiskaomfattning som ett företag har med bokföring osv. måste ha det här med längre tidsperspektivet.Erfarenheten har visat att det var ett misstag att idet förra beslutet - det som åberopar- inlemma också kommanditbolag. Det har inte fun-gerat.Om det visar sig att lagar inte fungerar, att maninte får in upplysningar, att företag avstår från att tain upplysningar och att det visar sig vara ett total-stopp när det gäller utländska företag försvagas juskyddet för dem för vilka det är av vikt att få reda påden ekonomiska situationen i ett företag.Mot den bakgrunden finner vi det obefogat att in-lemma aktiebolag. Det skulle t.o.m. vara negativt ochbli en försämring av tillförlitligheten i kreditupplys-ningsverksamheten.Det är de sakliga skälen som ligger till grund föratt vi gör den här skillnaden mellan företag och en-skilda personer.Anf. 37 () replik:Fru talman! Först vill jag tacka för svaret. Jag lätmig dock inte övertygas om skälens styrka. Om manändrade lagen förra gången och gav möjlighet förenskilda näringsidkare i enskild firma, i kommandit-bolag och i handelsbolag att erhålla upplysning omvem som frågar och varför de frågar är det rimligt attanta att även de som bedriver näringsverksamhet iliten skala i aktiebolag befinner sig i en likartad situ-ation.Man kan inte utan vidare göra skillnad mellan nä-ringsidkare i enskild firma och i litet aktiebolag.Som finansutskottet säkert känner till är de allraflesta aktiebolag i . Det är frisörer,pizzabagare, åkeriägare och traktorägare. Det ärganska naturligt att de som näringsidkare, och derasstyrelseledamöter, ska få kännedom om vem somfrågar.Som enskild person får man numera reda på vemsom har frågat. Det är viktigt. Är det som frågarom ett teleabonnemang? Är det banken som frågarom ens eventuellt förfallna lån? Är det en leverantörsom frågar om den ekonomiska styrkan? Man bör fåreda på det. Vem som frågar om vad är väl ingenhemlighet som finansutskottet behöver skydda.Tvärtom, alla behöver behandlas lika.De stora aktiebolagen däremot är som regel inteföremål för någon kreditprövning, åtminstone inte viakreditupplysningsföretagen. Där går ledningen ochbankerna igenom alla handlingar. Där behöver detinte frågas.Jag har svårt att förstå den bristande parallellite-ten.Anf. 38 () re-plik:Fru talman! Vi har ett mycket starkt sakligt un-derlag för vårt ställningstagande. Vi har inte nöjt ossmed att inhämta synpunkter från konstitutionsutskot-tet, vilket är viktigt i sig. Vi konstaterar ju att konsti-tutionsutskottet på de flesta av de andra punkterna harsamma uppfattning som finansutskottet. Det är härdet skiljer sig.Vid den offentliga hearing vi hade den 15 februariframkom det klart och otvetydigt från de instansersom har kännedom om förhållandena att det skullevara till skada för kreditupplysningsverksamheten omman i det här fallet följde ochockså inlemmade aktiebolagen.Aktiebolagen är det stora antalet. Det är aktiebo-lag som är intressanta i sammanhanget.När det då visar sig att det inte fungerar, och attkreditupplysningar av näringsidkare skulle försämras- vilket i sin tur skulle leda till att kreditupplysnings-verksamheten skulle påverkas negativ - är det till-räckliga skäl för att vi på den punkten ska avvisakonstitutionsutskottets synpunkter.Anf. 39 () replik:Fru talman! hänvisar till denhearing vi hade. När jag läser det hearingsprotokolletfinner jag inga starka skäl för detta. Det finns ju ingenvedertagen massiv statistik som belägger påståenden, utan det är några enskildatillfrågade personer som befarar att detta kommer atthända.För att kunna grundlägga påståendet skulle detfinnas någon sorts statistik, men det gör det inte.Det jag är bekymrad över är att man inte löper li-nan ut och likställer alla de näringsidkare som ju iprincip är lika små. Vi räknar bort de börsnoteradeoch större aktiebolagen. De behöver inget skydd försin kreditupplysningsverksamhet. Det lilla skydd somjag pratar om är att få veta vem som frågar om vad,och varför man blir tillfrågad.Har man som jag varit näringsverksam i många århar man i brevlådan fått meddelandeom att någon har frågat, men man har inte fått vetavem. Ofta är det angående mobiltelefoninkopp-lingar, men det får man ju veta långt efteråt.Jag tycker att ni gör en för klen bedömning. Åandra sidan tycker jag att ni har gjort en mycket bättreprodukt än vad propositionen var från början.Anf. 40 ():Fru talman! Kreditupplysningslagen och da-taskyddsdirektivet innebär förstärkningar av denenskildes integritetsskydd, men också försämringar.Tidigare talare har ju påtalat just de försämringar somrör åtgärder inom socialtjänstlagen, vård av ungam.m.Från sida har vi ett särskilt yttran-de i denna fråga. Vi tycker att det är positivt att vi harfått ett tillkännagivande till regeringen att man såsnart som möjligt ska försöka omförhandla da-taskyddsdirektivet.När det gäller kreditupplysning om mindre beloppfattade vi ju beslut här i i går i ett annatärende som handlade om behandling av personupp-gifter inom skatt, tull och exekution.Anledningen till att vi har fått en förstärkning ikreditupplysningen angående mindre belopp är att vihar utvidgat sekretessen på det här området, vilketbetänkandet handlade om. Man införde ett s.k. skade-rekvisit. Det innebär att vi kommer till rätta medproblemet med smärre betalningsförseelser. Om manfår ytterligare en betalningsförseelse kommer sekretessen att hävas och sammaproblem återuppstår.Vänsterpartiet lägger därför en reservation i dennafråga.Jag kan ge ett exempel.Alldeles slog man larm från omatt alltfler kunder hos Apoteksbolaget inte har råd attbetala sin medicin, utan hamnar i kronofogdens re-gister. Som exempel nämner man hamnar hos kronofogden och får ett be-talningsföreläggande.Vi tycker att det är alarmerande.Det finns positiva skrivningar i betänkandet kringfrågorna att man ska följa upp och eventuellt se övertidsgränser och beloppsgränser. Vi tycker att vi redannu kunde komma med ett tillkännagivande om att seöver de här gränserna, just med tanke på kunder hosApoteksbolaget och andra med sådana här små be-lopp.Precis som sade handlar detmånga gånger om så små belopp som 100 kr.Vänsterpartiet har även ett särskilt yttrande när detgäller den utvidgning av sekretessen som det härbeslutet trots allt innebär. Vi grundar oss dels på vadLagrådet uttalar i frågan, dels på vad konstitutionsut-skottet framhöll i yttrande till skatteutskottet närskatteutskottet behandlade frågan om personuppgifterm.m. Det handlar om sekretesslagen i belysning avoffentlighetsprincipen.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 7.Anf. 41 ():Fru talman! har på två punkter re-servationer till detta betänkande. Den första handlarom gallringsbestämmelserna, där det enligt vår me-ning saknas anledning att i det här hänseendet be-handla uppgifter om fysiska personer som är nä-ringsidkare och juridiska personer på ett annat sätt änuppgifter om privatpersoner. Vi tycker därför att detska införas en generell gallringstid . De somhar allvarliga kreditproblem kommer ändå att finnas iregistren och kommer ändå att synas.För den stora bulken av de många människor ochsmåföretag som finns med skulle en treårig gallrings-regel faktiskt fungera så att säga renande efter enstakamindre betalningsförseelser.Vi tycker också att det är viktigt att fortsätta meddet som tar upp, nämligen en över-syn av belopps- och tidsgränser. Man kan utöverApoteksbolaget lägga till det som det har larmats omunder , nämligen att patienter får be-talningsanmärkning efter besök hos Folktandvårdenoch att landstingen faktiskt hänskjuter oändligt mångaärenden till sådana här företag när människor inte harkunnat betala sin avgift hos läkare.Det var det ena. Det andra handlar om skyddet avutsatta människor och av handikappade och funk-tionshindrade. Vi har haft en stor diskussion om hurman ska tolka dataskyddsdirektivet och vad vi i Sve-rige kan göra för att inte försämra skyddet för de härgrupperna och för att inte bidra till en diskrimineringav handikappade, funktionshindrade och andra utsattagrupper.Diskussionen har handlat om ifall det är fråga omminimidirektiv eller harmoniseringsdirektiv. Jag kanacceptera att det är ett harmoniseringsdirektiv, menockså sådan lagtext kan tolkas på olika sätt. Man kantolka den inskränkande eller utvidgande. I det härfallet tycker jag att det är av största vikt att vi vågarstå på oss och faktiskt tolka texten i punkt 9 i ingres-sen eller "preambeln" till dataskyddsdirektivet på ettsådant sätt som det där bokstavligt står, att man harmöjligheter att göra undantag för sådana här perso-nuppgifter.Det är möjligt att vi i så fall får ta en strid omdetta, men det är ju så att tolkningen av dessa rätts-regler sker på ett annat sätt än vad vi är vana vid iSverige. I tolkar vi efter förarbeten, men detgör man inte i EG-rätten. Där tolkar man efter ande-meningen i "preambeln" i inledningen eller i ingres-sen. Det har finansutskottet inte vågat göra i det härfallet.Om man är oense om tolkningen fastställs bety-delsen av den av domstolen. Det innebär att om manverkligen vill någonting och tycker att man kan tolkaen ordalydelse utvidgande - vilket jag är fullständigtövertygad om i det här fallet - kan man begära dom-stolens tolkning av denna text. Det har finansutskot-tets majoritet inte vågat göra, och i och med det bi-drar man till en sämre situation för handikappade,funktionshindrade och utsatta grupper.Anf. 42 ():Fru talman! Vi har vänt oss till tillgänglig juridiskexpertis. Dessutom, vilket är väldigt väsentligt i dethär sammanhanget, har Lagrådet efter granskningkommit fram till slutsatsen att detta är ett direktivsom vi inte kan kringgå. Men eftersom vi inte är tillfreds med den osäkerhet som råder om hur det kom-mer att gå för de här grupperna, begär vi att regering-en tillkännager att den ska ta initiativ för att ändra pådet som vi inte tycker särskilt bra om. Det är så långtman rimligen kan gå, och därmed tillmötesgår manockså dem som känner oro över de här förhållandena.Anf. 43 ():Fru talman! Det är nog inte så särskilt svårt attgissa att det här hanteringssättet kommer att utsättadessa grupper för mer bekymmer än vad de förtjänar.Det är en mycket enkel slutsats. Det är alldeles själv-klart att det är till nackdel för de funktionshindradeatt bli registrerade i de här kreditregistren och attfunktionshindren kommer att utgöra ett hinder förkrediter. Det behöver vi inte diskutera.Vi behöver inte heller diskutera om det är ett har-moniseringsdirektiv eller inte. Jag kan acceptera attdet är ett sådant. Men frågan är: Hur hanterar manfrågan därefter? Vågar man stå upp för att ordalydel-sen i punkt 9 i ingressen till dataskyddsdirektivetfaktiskt går att tolka inskränkande eller utvidgande?Det är baskunskap bland jurister att man kan ifråga-sätta texten och tyda den på olika sätt också i ett har-moniseringsdirektiv.Då måste man våga stå upp politiskt i riksdagenoch kunna säga att vi vågar tolka denna textinledningutvidgande. Tycker ni i att vi harfel, stäm oss, för vi står för skyddet av de funktions-hindrade! Det är en princip som vi vågar stå upp för.Vi vågar ta den striden.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill då fråga på vilkenjuridisk sakkunskap hon baserar sitt ställningstagandeatt detta inte är ett harmoniseringsdirektiv.Anf. 45 ():Fru talman! För tredje gången säger jag att jag kanhålla med om att det är ett harmoniseringsdirektiv. Dåkan vi avsluta den diskussionen. Frågan är i nästa stegvarför finansutskottets majoritet inte har vågat ta uppdiskussionen om tolkningen av harmoniseringsdirek-tivet. Det är något som man gör i alla andra länder.Det finns otaliga exempel på att domstolen i för-handsbesked eller i rättegång har avgjort tolkningenav harmoniseringsdirektiv. Det är den standardmässi-ga väg som man går när man tolkar en EG-rättsliglagstiftning. Den vägen borde vi kunna gå också iSverige, särskilt om vi faktiskt menar allvar med attvi inte vill ha någon diskriminering av funktionshind-rade och vill skydda denna grupp. Vi menar allvarmed alla de fina högtidstalen om att stödja den härgruppen.Även om vi ska observera utvecklingen i två åroch även om vi ska hemställa hos EU att man ändrardataskyddsdirektivet, kommer denna grupp de factoatt diskrimineras . Vi hadekunnat ställa oss upp och säga att vi tar en strid omtolkningen av harmoniseringsdirektivet dataskyddsdi-rektivet. Det har ni valt att inte göra. Jag tycker att detär väldigt synd, och det kommer att utsätta de handi-kappade för onödiga bekymmer under mellanperio-den.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs 11 § FrågestundAnf. 46 TREDJE VICE TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund. Följande statsråd kommer attdelta: jordbruksminister , utri-kesminister , statsrådet , statsrådet och socialministerLars Engqvist.Jordbruksministern besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde inomregeringen. Frågor till övriga statsråd förutsätts berö-ra deras ansvarsområden inom regeringen. Frågor ochsvar ska hålla sig inom en minut. Jag vill påminna omatt väldigt många har anmält intresse för att ställafrågor . Det blir bra och rappt om det blir så kortsom möjligt, och många hinns då med.Subventionerade läkemedelAnf. 47 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.Fr.o.m. kommer Viagra och Xenicalinte att subventioneras. Visserligen kan man få dis-pens så att man får läkemedlen subventionerade mendå ska man vända sig till läkare som skriver till Soci-alstyrelsen, som remitterar till ochRiksförsäkringsverket. Sedan ska Socialdepartemen-tet göra en sammanställning och regeringen avgöraom patienten ska få sitt läkemedel subventionerateller ej. Det är en minst sagt krånglig och omständligprocedur.Socialministern verkar tycka att problemet är litetoch jämför med besluten om att få subvention förläkemedel som kan behövas vid sådant håravfall somuppstår vid viss cancerbehandling.Problemet är jättestort. Jag undrar hur patienternaska få sina mediciner. Har socialministern insett för-slagets omfattning och problemets vidd?Anf. 48 Socialminister ():Fru talman! Ja, det har jag verkligen gjort. Svensksjukvård står inför två gigantiska utmaningar somLeif och jag har diskuterat många gånger.Den ena utmaningen handlar om att garantera vård tilldem som vill ha vård i rimlig tid. Vi har ju mångagånger talat om de köer som finns inom svensk sjuk-vård. Det behövs resurser för att minska köerna. Denandra utmaningen är att klara läkemedelsfinansie-ringen, att se till att människor som behöver läkeme-del ska kunna vara säkra på att få sådana, dessutomtill vettiga kostnader.I har vi, såvitt jag vet, till skillnad frånalla andra länder ansett att exempelvis Viagra skaskattesubventioneras. Andra länder har bestämt sigför att inte skattefinansiera just det läkemedlet. I deflesta länder gäller det också Xenical.När vi ska garantera en trygg finansiering av lä-kemedelsförsäkringen tvingas vi ocksådiskutera vilka läkemedel som ska subventioneras. Vihar valt att besluta att inte längre skattesubventioneraViagra och Xenical. I fråga om Xenical gäller detockså naturligtvis de läkemedel som kommer.Motivet är dels omsorg om sjukvården - detta ärviktigt - dels insikten om att det för båda dessa läke-medel finns alternativa behandlingar som i de flestafall är effektivare och som ger bättre stöd och hjälp åtpatienten. För de patienter som har prövat andra be-handlingar och för vilka läkaren bedömer att det intefinns något annat sätt finns den yttersta möjligheten,nämligen att begära dispens - precis som gäller förandra läkemedel.Anf. 49 ():Fru talman! Kostnaderna är förvisso viktiga menännu viktigare är det att de patienter som behöverläkemedel får dessa. Jag tycker alltså att socialminis-tern tar lätt på frågan och inte inser problemets vidd,vilket jag ska försöka klargöra.Vad gäller de medel mot håravfall som statsrådetjämfört med handläggs ca 20 fall på departe-mentet. förskrevs Viagra till 65 000 män.Enligt redovisningar lämnade i grun-dades av dessa förskrivningar - detgäller alltså 50 000 män - på sjukdom. Bilden ärungefär densamma för Xenical. Vad är då vinstenmed att byråkratisera sjukvården så att en mängdpatienter får svårigheter med att få sin medicin? Skatiotusentals människor utestängas från adekvat medi-cinering? Ska de som har ryggmärgsbråck tvingasbetala medicineringen själva, eller tror regeringen kan handlägga detta bättre än patientens läkareinom rimlig tid? Det gäller alltså tusentals patienter.Jag tycker att det hela är absurt och saknar trovär-dighet. Hur ska patienten garanterat få den medicinsom patienten har på grund av ett sjukdomstillstånd?Anf. 50 Socialminister ():Fru talman! Jag är inte alldeles säker på att LeifCarlson, trots att han är läkare, har läst informationenkorrekt.När det gäller Viagra vet vi att flertalet av de per-soner till vilka Viagra förskrivs är män i och min ålder, eller äldre. Detta grundas i alltväsentligt på problem som hänger ihop med vad sombetraktas för följder av normalt åldrande.Jag tycker att det är rimligt att det finns tillgångtill Viagra men frågan är för vilka vi ska se till att vibetalar det som en del av läkemedelsförmånen.Det finns ett antal människor som till följd avskador eller som av uppenbara andra medicinska skälbehöver Viagra. Vad gäller dessa tror jag att vi kanhantera frågorna med dispensansökningar. Läkarenbegär då dispens, precis som när det gäller medel förhåravfall. Den möjligheten ska i alla fall prövas. Jagvet inte hur många det kan handla om men jag äralldeles övertygad om att vi kan hantera detta. Vi skaskapa ett system för att kunna hantera det här så får sin medicin, grundat på läkarens bedömningatt antingen annan behandling inte har hjälpt eller attdet inte finns annan behandling att tillgå. Det gällerexempelvis dem som till följd av skada behöver Vi-agra.Tillämpningen av barnkonventionenAnf. 51 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Jag undrar nämligen vilka åtgärder statsrådetämnar vidta för att ska få genom-slagskraft i hanteringen av asylärenden när barn ärinblandade. Än så länge finns det tyvärr inga synbaraspår av det i den hantering som sker på mångaställen. Barn avvisas till länder där åtminstone föräld-rarna riskerar att hamna i fängelse, och barnen där-med hamnar på gatan. Hur länge ska det dröja innanvi ser ett resultat i det avseendet?Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Den viktiga förändring som gjordes iutlänningslagen var ju att portal-paragrafen i fördes in i vår utlän-ningslag - naturligtvis ett väldigt viktigt besked tillvåra självständiga myndigheter om att tillämpa den idet dagliga arbetet när det gäller att bedöma asylsö-kande barnfamiljers behov av skydd eller humanitäraskäl för att få stanna.Detta har lett till att utvecklatsitt förhållningssätt och sina rutiner på en rad punkterjust när det gäller handläggning av barnfamiljer; dettaför att leva upp till gjorda förändring i utlänningsla-gen. Nästan efter det att förändringen ilagen trädde i kraft kunde vi också se att detta av-speglades i de beslut som fattades av Migrationsver-ket.Anf. 53 ():Fru talman! Det är bra att det har gett resultat förnågra familjer. Tyvärr är det dock ganska mångafamiljer för vilka situationen i hemlandet är att fa-dern, som det oftast är fråga om, har varit politisktaktiv. Men trots att han inte varit längre ut på väns-terkanten än att han troligen har varit ungefär social-demokrat riskerar dessa människor att hamna i fäng-else. Ingen kan alltså ta hand om de här barnen. Lika-dant är det i flera olika fall.Vilka kriterier ska finnas för att man ska omfattasav det här skyddet? hamnar man isituationen att myndigheter uttrycker sig på ett sättmedan någonting annat händer i verkligheten. Barnendrabbas alltså av en felaktig hantering.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Grundläggande i vår utlänningslagoch i är att den som bl.a. pågrund av politisk uppfattning riskerar förföljelse harrätt att få skydd. Det är en av de verkliga grunderna iutlänningslagen när det gäller förföljelse och risk förförföljelse.Jag förstår alltså inte riktigt vad det är för ärendensom hänvisar till.Som jag sade ska hänsyn till barnets bästa vägasin i den samlade bedömningen vid varje beslut somrör barn. Riksdag och regering tog ett viktigt steg närdenna förändring gjordes i utlänningslagen. Men detgäller inte bara att väga in detta i alla beslut som rörbarn, utan barnets bästa ska vägas in även i hela asyl-processen. Det är det utvecklingsarbetet som harpågått inom , och som fortsätter attpågå.Ersättning till fiskare för skadade redskapAnf. 55 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till jordbruksmi-nister har nåtts av nyheten att ett svenskt fiske-fartyg återigen, i detta fall av Nogersund, fåtten senapsgastingest i sina fiskeredskap. Projektilenfördes i land i Nogersund, och man var t.o.m. bereddatt utrymma hela samhället. Men det visade sig attden inte hade någon sprängverkan, utan att det varsenapsgas.Den fråga som aktualiseras i detta sammanhang ärreglerna för de fiskare som får sina redskap förstördai samband med fångsten av senapsgas. Reglerna ärolika i länder i dag.Min fråga är: Vilket initiativ avser regeringen attta för att förbättra ersättningsreglerna för de svenskafiskarna i sådana här sammanhang?Anf. 56 Jordbruksminister ():Fru talman! Denna typ av incident inträffar unge-fär . Det är olika typer av kemiskastridsmedel som fiskarna får upp. Med anledning avdetta har departementet gett ett uppdrag tillStatskontoret att se över om vi kan göra något ytterli-gare och vad det är för regelverk som gäller.Statskontoret har utrett frågan, och kommit fram tillatt grunden i detta måste vara att fiskarna har en för-säkring. Därutöver tycker man att staten kan biståmed vissa kostnader.Man kan titta på hur detta stämmer med dagensverklighet. Då ser man att staten bistårmed t.ex. transport till hamn, ersättning för saneringoch a-kassa . Då återstår detsom Statskontoret tyckte skulle vara grundbulten,nämligen försäkring.Jag vet - för jag har tagit reda på det med anled-ning av incidenten - att det finns en kollektivförsäkring om man är medlem i SFR som också täck-er detta.Anf. 57 ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern för sva-ret.Det som jämförs mest är egentligen vad som gäl-ler för svenska och danska fiskare. Där skiljer sigreglerna ganska kraftigt, och danskarna har förmånli-gare villkor från den danska staten.Med tanke på att har ordförandeskapet iEU så är min fortsättningsfråga: Avser regeringenoch jordbruksministern att ta upp den här frågan iEU-sammanhang för att få någotsånär likartade regleräven för fiskare?Anf. 58 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi har en gemensam jordbruks- ochfiskepolitik i EU. Men den täcker inte allting. Dentäcker t.ex. inte det här, utan de vidtagna åtgärderna ibåde och är nationella, och jagtycker kanske också att de så ska förbli.Vi tittar på olika sätt över våra regelverk i Sverigeoch - det gäller inte minst yrkesfiskeavdra-get, som ju är en gammal känd visa för den här kam-maren - för att se om vi kan få någotsånär lika vill-kor. Vi tittar förstås också över dem systematiskt påett område som detta.FörsvarsmiljardernaAnf. 59 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.I Norrländska Socialdemokraten fanns det i veck-an en artikel om de s.k. försvarsmiljarderna från upp-görelsen mellan Socialdemokraterna och . Deska ju stärka vården . I arti-keln framkommer att landsting som vill ha del avdessa medel måste jobba fram olika typer av privatalösningar.