prot · GO0953 · 2001-01-19 00:00:00 — Mellan och motsvarande tid2000 ökade antalet människor i åtgärder i samtligalän i vårt land, utom i ett, och det var län.Det var alltså inte i där vi har den bästasysselsättningsökningen, utan det var i länsom inte har haft en ökning. I alla andra län har anta-let människor i olika åtgärder ökat.Jag tycker att gav ett bra uttryckför den oro som han känner över läget. Jag hoppasockså att delar den oron. Menfrågan är då: Är nuvarande politik tillräcklig? Kan vivara nöjda med den politik som förs? Jag tyckerinte det. Jag tycker att det vore intressant att höraSven-Erik recept för hur vi ska kunnaskapa de här 400 000 nya jobben.Aktivitetsgarantin är en åtgärd som har diskuteratsen hel del . Den har mött en omfat-tande kritik på olika ställen i vårt land. Olika omdö-men har varit att den är meningslös, att det är ettvuxendagis, att man behandlas ovärdigt och att det ärdålig personlig handledning.Tanken med mer individuell handledning, somfinns i aktivitetsgarantin, är sympatisk. Därför har vikristdemokrater inte avvisat den här modellen. Menvi var starkt kritiska mot det oklara förslag som före-lades . Vi ställde en rad frågor.Vi fick några svar, men många frågor återstod när vifattade beslut här i . Propositionen byggdepå en försöksverksamhet som hade pågått under enmånad innan riksdagsbeslutet fattades, och det härgenomfördes i full skala efter fyra månaders försöks-verksamhet. Det har skett en kraftig expansion. har 15 000 människor kommit in i denhär åtgärden. Syftet har ju varit att göra allt för attklara 4-procentsmålet under 2000.I den debatten som då var i sade vi attaktivitetsgarantin står och faller med den praktiskatillämpningen. Det är inte att undra på att kritiken motden här åtgärden växer när barnsjukdomarna framträ-der i nästan epidemisk omfattning.Min fråga till är: Kanvi inte få ett erkännande om att aktivitetsgarantin harforcerats fram alltför snabbt? Känner inte Sven-ErikÖsterberg någon oro för att det goda i aktivitetsga-rantin riskerar att försummas och förstöras när den påså många olika håll i landet inte har fungerat tillräck-ligt bra?När vi talar om den dystra bilden av arbetsmark-naden vet vi också att den andra sidan av myntet äratt vi har lite överhettningsproblem på vissa områden,speciellt i vissa branscher. Och det krävs en rad olikaåtgärder för att möta det här. Inte minst här i Stock-holm ser vi att de här problemen växer, speciellt, somsagt, inom vissa branscher och yrken. Vi behöverdärför en politik som gör att utbildning och an-svarstagande lönar sig bättre. Vi behöver alltså enlönebildning. Med hjälp av politiken kan man gå inmed olika åtgärder på skatteområdet, främja möjlig-heten till vinstdelning och liknande saker, detta för attfrämja en lönebildning där just utbildning och an-svarstagande lönar sig.Vi behöver göra någonting åt bostadsbyggandet.Vi har dåliga ekonomiska incitament för att få i gångett bra bostadsbyggande. Det handlar självklart omsådana stora frågor som kommunalskatteutjämnings-systemet och fastighetsskattens konstruktion menockså om skattetrycket på boendet och hyressätt-ningssystemet. Det finns ett intressant exempel justnu i . Där förhandlar man fram lite nya prin-ciper för hur man ska använda bruksvärdessystemet.Sådana frågor måste diskuteras. Men i det avseendetär regeringen passiv.Infrastrukturen i är ett viktigtexempel på ett område som måste åtgärdas för ska kunna frigöra expansionskraft, lösa upp deknutar som finns och minska de problem som hotarsysselsättningen och möjligheten att skapa nya jobb.Björn talade , just , omvikten av att vi får till stånd en trafiklösning i Stock-holm. Han ska utse någon parlamentarisk utredningom tidningsuppgifterna är korrekta, men ingentinghar hänt. Det har gått ytterligare några månader ochingen vet någonting om vad som ska ske på det om-rådet.Vi har pendlingsproblematiken. Vi kristdemokra-ter kräver höjda reseavdrag. Och vi kanske ocksåmåste se över skattereglerna för dubbel bosättning.Det här är några exempel på åtgärder som måstevidtas för att vi ska kunna lösa överhettningsproble-men och för att vi ska kunna se till att vi använderden arbetskraft som finns på ett effektivt sätt.Men de dystra siffror som finns bakom det oftaskrytsamma tonläge som socialdemokraterna står förgör att det krävs en politik som har någonting mer attkomma med än vad vi har sett från socialde-mokratins sida. Jag hoppas att vi får någon antydningom vad som komma ska i den här debatten.Anf. 112 ():Fru talman! Utanför protokollet skulle jag viljaförklara varför vi i inte har varitdelaktiga i replikskiftena. Det har sin naturliga förkla-ring. Vi är ett jagat villebråd till följd av att vårpartiledare har avgått.Så till ämnet.Fru talman! Att diskutera sysselsättning och integ-ration som en isolerad företeelse i samhället är enomöjlighet. Det visar inte minst den arbetslöshetssta-tistik som presenteras av AMS. Genomatt man gör en jämförelse av statistiken kommer enobalans mellan olika delar av i öppen dager,och det ger en skrämmande bild av det ojämlika Sve-rige.När man granskar arbetslöshetsstatistiken , som är uppdelat länsvis, serman hur stora skillnader som råder mellan olika delarav . Den totala arbetslösheten i Stockholmslän var , alltså med margi-nal under det mål som regeringen satte upp . Detta ska då jämföras med den totalaarbetslösheten i mitt hemlän, , somuppgick till . Det är alltså en så högsiffra som den för Stockholm.Oron över detta är stor i mitt hemlän, framför alltnu när det börjar komma lite signaler om att högkon-junkturen börjar avta. Många är oroliga för att de inteheller ska kunna få ta del av de goda tidersom råder framför allt i storstadsregionerna. Föräld-rarna oroas över att deras barn flyttar till storstäderna- , , eller andra stor-stadsregioner - och över den osäkerhet som råder idessa regioner vad gäller möjligheter till boende ochsocial trygghet. De känner också en oro över att blilämnade ensamma kvar , långt från sinabarn och barnbarn. Det leder till en otrygghet.Fru talman! Jag menar inte att det är fel att ung-domar flyttar för att skaffa sig högre utbildning. Detär naturligt och positivt, men det kostar stora summorför de kommuner som fostrat dessa ungdomar. År1999 flyttade 5 800 ungdomar i åldern tillStockholm från landsorten. Eftersom varje barn upptill beräknas kosta 3,4 miljoner kan mansäga att har sluppit utgifter på ca 20 mil-jarder. Kommuner runtom i landet förlorar ocksåskatteintäkter.Följden blir också att oerhört många kommunerruntom i landet får, och har haft länge, en stor befolk-ningsminskning. Av de sex nordligaste länens 69kommuner har 66 tappat i befolkning. Det är baraGävle, och som har klarat sig.För och för mig är detta en oaccep-tabel utveckling. Vi tror inte att all utveckling måsteske i storstäderna. vill ta vara på denlokala kreativitet och utvecklingskraft som tar siguttryck i mer än 3 800 lokala utvecklingsgrupper, enlokal kraft som redan nu betyder mycket för att ökasysselsättningen. Genom att vi skapar möjligheter fördenna kraft att utvecklas, inte sällan mot olika håll iolika delar av landet, kan sysselsättningen öka påregionernas egna villkor.Dagens arbetsmarknadspolitik kostar ca 63 mil-jarder. Vi i tycker att vi ska använda depengarna på högkvalitativa yrkesutbildningar somleder till arbete, i stället för meningslösa åtgärder somenbart syftar till att skapa en ny ersättningsperiod.Bredda arbetsmarknaderna genom att förbättra kom-munikationerna i regionerna! Gör en kraftig satsningpå att rusta de dåliga vägarna i landet! Öka samord-ningen mellan olika aktörer inom näringsliv, kommunoch stat! Höj reseavdraget så att människor får möj-lighet att pendla till och från sitt arbete! Det är någraväldigt konkreta förslag som det finns majoritet för i riksdagen.Fru talman! Från sida föreslår videssutom en utbyggnad av bredband till alla företag,samlingslokaler och hushåll. Som alla vet kallar videt digital allemansrätt, något som vår LennartDaléus har blivit väldigt känd för. Det ger arbetstill-fällen att bygga ut bredband till alla var man än bor.I norra är det dessutom möjligt att skapamånga arbetstillfällen om småföretagen ges bättrevillkor. Turistnäringen kan blomstra och ge månganya arbeten. har en enormt vacker och av-stressande miljö som kan ta emot många turister. Därfinns mycket kultur att uppleva, även om vi inte haren symfoniorkester eller konsthall i varje by. I ställethar vi fågelsång och vackra vyer.Fru talman! Jag började mitt anförande med atttala om arbetslöshetsstatistiken i . Nuåtervänder jag hem igen.Västernorrland har haft minskadbefolkningsutveckling. Flera ledamöter från mitthemlän talade om det under gårdagens regionalpoli-tiska debatt. Statsrådet sade då att utflytt-ningen inte går att styra genom politiska beslut. Mendär tror jag att statsrådet har fel. Det är synd att detstatsråd som varit hos oss , , hargått, men förhoppningsvis läser hon protokollet. Viute i landet tror inte på statsrådet . Vi tror kan påverka.Om regeringen vill att hela landet ska gå bra, gedå förutsättningarna till det! Vi kommer då att se attmånga väljer att flytta ifrån de överhettade storstä-derna med deras kommunikationsproblem och bo-stadsbrist.Jag kan också intyga att allt som sades om våravägar vid debatten om regionalpolitik i går är sant.Det är bevisat att har landets sämstavägar, men de kan rustas upp. Det skapar arbetstill-fällen.I dag har vi en hel del arbetstillfällen i länet ge-nom den nybyggnad av som pågår. Menom även får tillräckligt med upprust-ningspengar så att den blir en bra förbindelselänkmellan och Ostkustbanan får vi ännumer arbetstillfällen. Resultatet kommer att bli ensnabb förbindelselänk mellan olika orter, och vi fårdessutom bort den flaskhals som kommer att skapassom det är . vet vi att den faktiska restiden ärviktigare för människor än hur långt man har i mileller kilometer till sitt arbete.Vi vet också att väldigt många människor gärnavill bo på landsbygden. I är det möj-ligt för de flesta människor, eftersom vi har landetslägsta pris på hus. Där kostar det inte hela skjortanoch halva byxan att förverkliga drömmen om att få boi lugn och vacker miljö.Anf. 113 ():Fru talman! Det ska bli ett kort inlägg. Tiden går,och jag tror att den största arbetsmarknadsåtgärd jagnu kan göra är att hålla ett kort tal så att personalensom skriver protokoll osv. får gå hem.Det har varit en lång debatt. Jag har följt den, kan-ske mest i TV:n på mitt rum, i flera dagar.Jag sade förut i en replik till attjag egentligen tycker att mycket av regionalpolitikenborde gå in i arbetsmarknadspolitiken. Det var me-ningen att jag skulle hålla mitt inlägg i går i den regi-onalpolitiska debatten, men jag hamnade här. Jag villdärför till protokollet föra: Läs inläggnr 398 från om regionalpolitik! Det ärsamma bakgrund som jag tycker måste gälla även iarbetsmarknadspolitiken för att urbaniseringen skakunna undvikas.Som jag sade i repliken: När man kör från Värm-land till och ser att det rivs hus i i , som det är bostadskö iStockholm, funderar man lite grann på politiken.Jag skulle ha velat diskutera arbetsmarknadspoli-tik vid en landgräns, eftersom jag bor vid en land-gräns och vet att en arbetsmarknad kan fungera överen nordisk landgräns. Även där finns det dockkrångelproblem som vi borde och ska ta upp till dis-kussion längre fram. Men vi måste tro på företagsam-heten, på småföretagarna i Sverige.Jag ber också att vi läser i protokollet vad KarinPilsäter och från libera-lerna har sagt . Då tror jag att vi får en bra regio-nalpolitik och en bra arbetsmarknadspolitik i ,med bo-där-du-vill-perspektiv och libera-lernas omslag.Anf. 114 ():Fru talman! Om man tittar på den svenska ar-betsmarknaden , en bit in på det nya året2001, kan man också göra en liten summering överdet år som har gått. Det som slår en om man tittartillbaka är att historiskt sett har varit ett syn-nerligen gynnsamt år, med en mycket god utvecklingpå arbetsmarknaden och den kanske starkaste syssel-sättningstillväxt som skett . Man fåri vart fall gå bra i tiden för att se enlikartad utveckling. Det är bra. Det är oerhört positivt.Det har varit kineseri om siffror i debatten tidigarei dag. Man har anklagat regeringen och oss socialde-mokrater för att på olika sätt vilja gömma undanarbetslösheten med statistik osv. Jag tycker att dendebatten ibland är lite väl magstark, om jag får sägapå det sätt som är. Man kan alltid titta på olika statis-tik, lyfta ut delar av län och enskilda kommuner osv.och se hur de utvecklas. Men tittar man på landettotalt och jämför med mitten av 90-talet, när denborgerliga regeringen lämnade makten ifrån sig, serman ändå att arbetslösheten med arbetsmarknadsåt-gärder osv. i stort sett är halverad, plus att vi har enmycket kraftig sysselsättningstillväxt. Vi vet att viockså var inne i en mycket djup vågdal med massar-betslöshet med svenska mått mätt. Det gör naturligt-vis att vi fortfarande har en alldeles för högarbetslöshet. Det är jag den förste att erkänna.Vi har ett delmål framför oss, som vi sade i hös-tens debatt. av arbetskraften i arbetsför ålderska vara i sysselsättning 2004. Ytterst ligger måletom full sysselsättning. Alla som kan, vill och harmöjlighet ska ha ett arbete. Det tror jag är oerhörtviktigt att stryka under.Man kan se tillbaka även på det här. Det innebarstora ansträngningar också på . Vi har inte haft en organisation ute påfältet som skulle klara en sådan arbetslöshet. Man kanändå se att de insatser som har gjorts av arbetsför-medlingar m.fl. trots allt har varit goda. Man harklarat sin del.Framme vid den situation som vi har , 2001,kan vi också se att det finns möjlighet att satsa påkvalitet i arbetsmarknadspolitiken gentemot den en-skilde individen. Vi har börjat med den politikeni och med den nya arbetsmarknadspolitiken kombine-rat med aktivitetsgarantin och det nya a-kassesystemet som snart träder i kraft.Det är klart att om man tittar lite längre fram inserman att det här inte är änden på arbetsmarknadspoli-tiken. Jag tänkte också göra en liten utvikning om vadsom bör komma härnäst. Men ska jagockså ta upp aktivitetsgarantin, som efter nyår var jag på flera ställen i landet,bl.a. Jag gjorde besök påde olika inrättningar som har hand om aktivitetsga-rantin. Vi träffade såväl företrädare för dem somdeltar i aktiviteten som företrädare för tjänstemanna-sidan, de som sysslar med det här.Det finns en spridd bild av den här verksamheten.Jag har också noterat kritiken mot aktivitetsgarantin.De fall där det är fråga om klara fall av "vuxendagis"är ingenting som jag försvarar på något sätt. Där skaAMS in med sitt kvalitetsåtgärdsprogram och se tillatt det blir en bra aktivitet. Men jag måste ändå kon-statera när jag ser över totalen och vid besök tittarnärmare på hur man har löst sin uppgift att länsar-betsnämnderna har gjort en bra insats när det gällerden här delen. Man har en bra struktur, ett bra upp-lägg för hur det ska fungera. Där fungerar också akti-vitetsgarantin, till gagn för oss som har fattat beslutet.Jag kan ge rätt på en punkt. Det ärviktigt att hålla kvaliteten, annars blir inte åtgärdenbra. Men framför allt gynnar detta dem som deltar iaktiviteten och säger: Det här är bra, det har gett migen möjlighet att bli starkare när jag går ut på arbets-marknaden.Man ska veta att det totalt sett är drygt 23 000människor som deltar i den här aktiviteten och i detstora hela fungerar det mycket väl, även om det finnstveksamma inslag. Man ska ändå bedöma att dettotalt sett inte är så många som har varit kritiska tilldetta om man utgår från hur många som är i åtgärder.Men om man går vidare finner man en diskussionom aktivitetsgarantin som också jag har mött: Hurlänge kan man delta i aktivitetsgaranti? Hur länge kanman ingå i en åtgärd? Det är klart att när man möter62-åringar i Runars län som bor långt fråncentralorten och inte har någon utbildning, kan manväl säga rent mänskligt att ingen år ut och år in skadelta i en åtgärd som inte ger någon effekt. På denpunkten vill jag vara ganska tydlig.Vi för en diskussion om de här delarna och säger:Vad ska ta vid härnäst? Då kommer man ganskasnabbt in på det som man brukar kalla övergångsar-betsmarknad, alltså en vettig sysselsättning som gerett bra utbud till den som behöver det. Men den harockså ett samhällsnyttigt innehåll med vettiga förut-sättningar, lön osv. Det kan alltså bli ett bra avslut påett arbetsliv innan man går i pension. Det tror jag ären åtgärd som på många ställen skulle vara till gagnför många och upplevas som positiv. Det tror jag vikan diskutera och fördjupa oss i under detta år. Detfinns exempel på vad en bra övergångsar-betsmarknad kan vara.Den andra delen av arbetsmarknaden är ocksåbelyst i den här debatten. Vi ser naturligtvis brister,alltså flaskhalsproblem. Det fattas arbetskraft. Det härär inte bara ett problem i storstäderna, vill jag pekapå. Jag har också mött det ute i landet på många stäl-len, bl.a. när jag besökt . Det finns arbets-kraftsbrist inom yrkesgrupper, inom tillverkningsin-dustrin osv.Då tittar man ganska snabbt på bristyrkesutbild-ning, alltså direkta åtgärder. Man utbildar lämpligapersoner till de arbetsuppgifter som det faktiskt sak-nas arbetskraft till. Man bör inte alltid, tycker jag,vända sig till dem som är arbetslösa. Man kan ocksåvända sig till dem som redan har arbete, men som hargoda förutsättningar att kunna tillgodogöra sig dennautbildning och snabbt komma in i ett jobb där detfinns efterfrågan. När de byter jobb lämnar de ocksåen plats tom efter sig som faktiskt kan vara lättare fören arbetslös att få. Det blir en slags rotation på ar-betsmarknaden i en positiv bemärkelse. Jag tror attdet här också är någonting som kan vara viktigt.Det jag ska runda av detta med är en sak som görmig lite beklämd, nämligen hur smal och koncentre-rad näringslivets syn är på vilken arbetskraft man villha. Egentligen vill man bara anställa dem som ärmellan 25 och , kanske upp till . Jag träffade en metallare från Kronobergsom pekade på att en person som var och hadealla kvalifikationer när åldern kom fram fick höra:Nej, vi anställer inte dem som är . Det ärklart att det är oerhört trist. Det är på gränsen tillåldersdiskriminering, skulle jag vilja säga. Hur vi skahantera det framgent borde vi ha en vidare debatt om.Anf. 115 () replik:Fru talman! gör en historiskexposé i sitt anförande. Jag ber bara att titta lite bättre i historiska data och se närsysselsättningsutvecklingen bröts. Det var 1990.Sedan vände den uppåt under den borgerliga rege-ringsperioden. Därefter bröts den utvecklingen ochgick nedåt 1997. Vi hade all time low när det gälldesysselsättning, kan man säga. har det gåttuppåt. Men vi har som sagt var en bit kvar innan vi ärframme vid den sysselsättning vi hade under denförra högkonjunkturen. Det är det som oroar mig. Visaknar 400 000 jobb jämfört med den förra högkon-junkturen.Visst fungerar aktivitetsgarantin olika. Problemetuppstod i och med den snabba forceringen när detgällde att införa systemet. Man lät inte försöksverk-samheten få ta den tid den skulle ta. Då fick vi de härbarnsjukdomarna i så stor omfattning som vi har.Vi ska också komma ihåg att de som har kommitmed i aktivitetsgarantin ofta har varit de lättafallen. Det är inte alla långtidsarbetslösa som omfat-tas av aktivitetsgarantin . Det gör att jag tror attde här problemen är större än vad ger sken av.Erkänn då att systemet forcerades fram för snabbt.Varför kunde man inte låta det gå av för-söksverksamhet och sedan genomföra en åtgärd somkunde ha blivit bättre och mer effektiv?Anf. 116 () re-plik:Fru talman! När det gäller sysselsättningsdelenkan man väl konstatera att vi fortfarande, precis somStefan Attefall säger, inte är uppe i den nivå vi varnär den förra socialdemokratiska regeringen släppteregeringsmakten . Däremot kan vi seatt vi faktiskt har 400 000 fler sysselsatta nu än vihade när parti var med och regeradeoch släppte regeringsmakten . Vi ser alltså att viär på rätt väg. Men det finns fortfarande en bit kvar.Jag tror att jag förklarade en del av detta redan i mitthuvudanförande.När det sedan gäller aktivitetsgarantin är det alltidlätt att efter anse att vi skulle ha haft en längreförsöksperiod. Jag kan göra det lätt förmig och säga att jag inte var med ochdiskuterade de här frågorna lika intensivt som jag görnu.Men oavsett vilka system, oavsett vilka försöksperio-der man har tror jag ändå att det finns inkörnings-problem.Jag kan bara konstatera att på de ställen, och detär de allra flesta, där man har vårdat den här aktivite-ten, där man noga har gått in för att satsa på kvalitethar man också fått ett gynnsamt utfall gentemot demdet berör.Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag hoppas att arbetsmarknadsut-skottets ordförande blir en bättre statistikläsare än hanger sken av just . 1990 var toppen för sysselsätt-ningen. Sedan försvann jobben i rasande takt. Våren1991, under socialdemokratiskt styre, försvann tusenjobb . Det tog ett tag att vända detta. Vänd-ningen började under den borgerliga regeringstiden.Men sedan bröts den utvecklingen igen av en social-demokratisk regeringsperiod, och ni nådde en ännulägre nivå än den som rådde under de stora krisåren1992 och 1993, när vi hade de största problemen medkonjunkturen.Nog om detta. Det intressanta med aktivitetsga-rantin var att man genomförde ett system efter enmånads försöksverksamhet. Man genomförde det i enrasande takt för att klara ett 4-procentsmål. Det är detsom är det beklagliga med aktivitetsgarantin. Det ärinte i första hand ett värnande om de människor somska beröras av åtgärden utan ett värnande av dentaktiskt uppsatta målsättningen om öppen ar-betslöshet. Det är här problemet sitter för socialde-mokraterna, dvs. att man är så fast i att visa upp re-sultat för att uppnå sina egna målsättningar att manglömmer bort de människor som berörs av åtgärder-na.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! För att bemöta det sista säger jag såhär: Jag tycker att det är fel att säga att en åtgärdskulle vara felaktig genom att hänvisa till att enbart fåned en arbetslöshetsstatistik. och jagkan ha olika uppfattningar om detta och diskutera hurlänge som helst och ändå inte bli överens.Däremot går det att konstatera - och det är veten-skapligt belagt - att den arbetslöse som är i åtgärdmår betydligt bättre än den som inte är det. I vilketfall som helst kan man säga att en åtgärd åstadkom-mer en bättre insats gentemot den arbetslöse. Det kanläggas till godo.Sedan var det frågan om statistiken. Vi kan ocksådiskutera de delarna. Man ska ändå ha klart för sig -och försöker ta en poäng på detta - attden borgerliga regeringen var på rätt väg. Men denvar det som ekonomin skenade och helt höllpå att utarma den svenska staten. När vi kom tillbakafick vi försöka sanera och få upp sysselsätt-ningen. Till att börja med skedde en nedgång innandet gav effekt. Det är en sannare bild av det historiskaperspektivet.Anf. 119 () replik:Fru talman! tycker att akti-vitetsgarantin fungerar i stort sett bra. Då vill jagställa en mycket enkel fråga. Sedan åtgärden infördes- och den har redan fyllt - har man hela tidensagt att de som organiserar aktivitetsgarantin skasamarbeta brett i samhället. Jag har haft många till-fällen att diskutera med folk från AMS och fråga omvad som har hänt med samarbetet med invandraror-ganisationerna.Jag har hört många tröstord; självklart ska mansamarbeta med invandrarorganisationerna. I praktikenhar jag inte hittat ett enda exempel på sådant samar-bete. Tvärtom, när gicktill och erbjöd sig att sätta i gången del aktiviteter, fick de svaret att det redan görs ochatt de inte behövs.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Först och främst kan jag säga att akti-vitetsgarantin har varit i gång i full skala sedan den 1augusti. Det är lång bit kvar till . Det är fråga omett halvår.Sedan var det samarbetet med olika organisatio-ner. Det kan nog till viss del vara som säger. Aktivitetsgarantin skulle nog kunnakompletteras med ett allmänt bättre samarbete medorganisationer, fackliga organisationer och invand-rarorganisationer.