prot · GP0941 · 2001-12-05 00:00:00 — "Man förespeglade alltså att verksamheten skulle fort-sätta med den ordning som var. Det tyckte vi varutmärkt.Försvarsutskottet uttryckte i samband med dettaatt utskottet förutsatte - och det hade man sagt redan1997 - att medverkan i räddningstjänst även i framti-den skulle vara en viktig uppgift för och att samhällets möjlighet att utnyttja demilitära helikopterresurserna i fred inte borde försäm-ras. Man påpekade också att sedan juni1998 hade ett avtal med Försvarsmakten om helikopt-rar i beredskap på fem orter i landet. Och det var dettasom vi fattade beslut om den 30 mars 2000.Sedan blev det tyvärr en kraftig personalreduce-ring . Detta innebar i sin tur attFörsvarsmaktens avtal med måsteförändras, så att man inte nu längre kan bemanna defem platser som förutsattes i avtalet med utan endast fyra. kom-mer man att minska antalet platser till tre.I budgetpropositionen säger regeringen: "De tvåhelikopterbataljonerna och helikopterskvadronengenomför ett omfattande stöd till samhället inomramen för avtalet med om helikoptrarför beredskap för räddningstjänst och avtalet medVästerbottens läns landsting om sjuktransporter. "Vidare skriver man att detta stöd till samhället medhelikopterresurser bör begränsas.Vi delar inte den synen. Dels anser vi att de förut-sättningar som fanns när beslutet fattades har ändrats.Dels tycker vi dessutom att det är oerhört betydelse-fullt med helikopterstöd till det civila samhället. Vianser därför att man bör utveckla helikopterverksam-heten successivt. Vi tycker att det är oerhört viktigtatt man har denna verksamhet. Dessutom är den be-tydelsefull för att det gynnar helikopterkompetensenoch håller organisation och personal i god trim närman gör den här servicen till samhället.När man inte kan ställa upp för samhället i fred ärdet också så att människor i allmänhet tycker att detär konstigt att man föreslår begränsningar i stället föratt utveckla verksamheten på ett konstruktivt sätt. Vihar förståelse för att det är brist på navigatörer ochtekniker och att det är ett problem. Därför har vi inteföreslagit mer pengar. Vi föreslår i stället att man skagöra en utredning så att man kan få fram hur de femräddningsbaserna fortsättningsvis ska kunna beman-nas. Vi vill också se hur man ska kunna ställa uppverksamheten med ambulanshelikoptrar.Utskottet avslog det här förslaget till utredning,men jag tror att det hade varit viktigt att man ställt sigbakom det för att ytterligare trycka på i fråga ombetydelsen av att öka stödet till samhället.Fru talman! En annan fråga som rör helikopter-verksamheten är behovet av ny hangar på . Se-dan finns det planer på en ny hangar. Dengamla är i uruselt skick och fungerar inte längre.Personalen har en dålig arbetsmiljö. Dessutom fårhelikoptrarna ofta stå ute i väder och vind. Det är intebra. Den här nya helikopterhangaren var avsedd attsambrukas med polisen och verksamheten med heli-kopterambulans. När fler sambrukar är ju det tillfromma för skattebetalarna.Nu diskuterar i stället Försvarsmakten reparationav den gamla hangaren. Detta är ingen långsiktiglösning. Om det blir reparation innebär det att ocksåandra byggnader måste rustas upp för att få en fullgodfunktion. En ny hangar skulle kosta 70-80 miljonerkronor. Sambruket innebär att hyreskostnaden kandelas mellan tre. Det här är väldigt fördelaktigt. Detblir också bättre arbetsmiljö för Försvarsmaktenspersonal, och det är inte oväsentligt för att hålla kvarpersonalen hos Försvarsmakten.Då säger utskottet att det är den rådande ekono-miska situationen som gör att Försvarsmakten före-slår reparation i stället för nyinvestering. Det är för attundvika den här kortsiktiga lösningen som vi föreslåratt man ger ett investeringsstöd. Vi anser att det härkan ske genom att man omfördelar inom förbands-verksamheten.Fru talman! krav på uttalande omminröjningsverksamhet genom utbildning av minröja-re, genom prioriteringar av den internationella verk-samheten och genom utveckling och inköp av min-röjningsmaterial har bemötts relativ positivt av ut-skottet. Det är vi mycket glada för. Vi har sett enutveckling, och intresset för minröjningsverksamhe-ten har ökat. Det är vi väldigt glada för.Regeringen har i det senaste regleringsbrevet tillFörsvarsmakten ålagt denna att fortsätta utvecklingeninom området. Vi tycker att frågan är av stor betydel-se. Vi kommer nogsamt att följa utvecklingen, och viåterkommer vid behov. Därför har vi bara ett särskiltyttrande i den här frågan.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till Väns-terpartiets reservationer 3 och 6.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! För att ta det trevliga först var dettrevligt att höra en vänsterpartist prata om inköp avflera flygplan. Det är inte vad vi brukar höra i för-svarsdebatterna från det partiet.Det var mycket satsningar som togs upp här. Detbehövs mer resurser. Detvar mer flygplan. Det var helikopterverksamhetenplus byggen på . Det slutade visserligen baramed en utredning, så det kostar ingenting. Men hur ärdet med omfördelningen inom föbandsverksamheten?Har ni i Vänstern funderat rent konkret? Det är lätt attkasta ur sig att det bara är att fördela om lite grann iförbandsverksamheten.Sedan tog jag upp några byggen i mitt anförande.Har Vänstern funderat på det här med ? Hurmycket får det i Vänsterns ögon kosta att fullfölja deninvesteringen, som börjar närma sig miljardstrecket?Jag tittade på protokollet . Då företräddeStig , och han var inne på det härmed den ekonomiska styrningen. Det sade inte BeritJóhannesson någonting om , men han påpekadevikten av att det måste till en ekonomisk styrning. nöjda efter överläggningarna med regeringspartiet?Har ni tagit upp de ekonomiska problem som nufinns? De där 500 miljonerna som det preliminärt bliri underskott , varifrån tänker ni ta dem i den totalabudgeten så att det ligger inom utgiftstaket?Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Angående ekonomisk styrning kanjag säga att jag håller med om att det är bedrövligtmed uppföljningen inom Försvarsmakten. Försvar-smakten har väldigt dålig förmåga att följa upp sinabudgetbeslut och sina budgetar. Så där är jag full-ständigt överens med tror att oavsett vilken budgetram man har förFörsvarsmakten, och det visar ju också historien omvi tittar bakåt, oavsett vilken majoritet det har varit såhar det varit bekymmer med svarta hål inom Försvar-smakten. Så även med tillskott tror jagändå att bekymret är stort.Jag tror att regeringen nu verkligen försöker ta tagi det här. Även Försvarsmakten håller på att förbättrasig. Bl.a. ska man ha in civila resurser i det här. Dettycker jag är alldeles utmärkt. Det ska vara ekonomersom sköter det här.Angående detta med flyg vill jag säga att det inteär några JAS-plan jag föreslår. Det är fråga om flygför behov. Jag kan ju inte hellersäga att är helt negativt till flyg ellersaker som rör sig i luften över huvud taget, RolfGunnarsson. Det är nog ett litet missförstånd. Vitycker visserligen att man ska åka mer tåg i allmän-het, men i det här fallet måste vi ha flyg till får vi naturligtvis följa upp dethär. Naturligtvis måste vi se hur den investeringenutvecklas och så. Det får vi fatta beslut om sedan.Hittills har vi ju ställt upp på att ska flytta.Det har vi ställt upp på.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Vi var överens om att det var"bedrövligt", det ordet använde ,med den ekonomiska styrningen. Det var ett instäm-mande även om jag inte använde just det ordet.När det gäller Swedintinvesteringen är det somsagt också intressant att vi kanske kan få påhak påvåra förslag om att vi kanske ska avbryta den typenav investeringar i det läge som råder.När det gäller vårt försvarsanslag är det så att omvi hade haft någon slant till hade vi kanske klarat dedär 500 miljonerna. Eller är det så att tror att om vi hade lagt till exempelvis 3 miljarderså hade man gjort av med 3,5 miljarder i försvarsut-gifter? Jag tror inte att det är så. Vi påpekade redan ifjolårets debatt att den ram som fanns inte kunderäcka, att det var omöjligt att styra verksamheten såpass. Vi trodde alltså inte på vad socialdemokratiskaföreträdare sade.Jag vill höra: Har ni i de här regeringsöverlägg-ningarna, om ni vill avslöja några detaljer därifrån,tagit upp frågan om brister i ekonomisk styrning avförsvaret? Det är fortfarande 500 miljoner av skatte-betalarnas pengar som ska tas någonstans ifrån.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! Vi har ju i utskottet, det vet RolfGunnarsson också, mycket och ingående diskuteratbudgetuppföljningen. Vi har stött regeringen i derasambition att faktiskt rätta till det här. Också Försvar-smakten har vi stött i det avseendet. Jag tror att manhar ambitioner och att man kommer att lyckas med attfå en bättre sakernas ordning när det gäller bud-getuppföljning.Angående sade jag att vi faktiskt harställt upp. Men är det så att det blir ökade investe-ringskostnader får man naturligtvis titta på detta. är jag inte beredd att säga att vi ska ändra på detbeslut som vi har fattat.Sedan hör det också till saken att de 700 miljonersom var brist , som man upptäckte först idecember månad, dem har man fått bidrag för. De haralltså omfördelats från materialanslaget till förbands-verksamheten. Man har också fått ett tillägg till för-bandsverksamheten från materielsidan detta år.Jag ser fram emot att man får lite bättre ordningpå ekonomistyrningen inom Försvarsmakten. Omman skulle få tre miljarder mer av är detnaturligtvis så att man fyller det med verksamhet.Risken för att det också skulle bli ett underskott ifråga om den verksamheten är nog ganska stor omman inte gör något åt de grundläggande problemen,. 139 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas alltsåutgiftsområde 6 Totalförsvar med de två politikområ-dena försvarspolitik och skydd mot olyckor. Jag yrkarredan nu bifall till reservation 2. senare att behandla bl.a. Kustbevakningen.Det vidgade säkerhetsbegreppet ger nya förutsätt-ningar för svensk försvars- och säkerhetspolitik. Kra-vet på handlingsfrihet kommer i fokus. Vårt modernamen sårbara samhälles motståndskraft mot nya typerav hot kräver god krishanteringsförmåga utmed helaskalan fred, kris och krig. De nya säkerhetspolitiskahoten måste tas på allvar, vilket terrordåden i och har visat. Ibetänkande FöU2 som behandlas ut-vecklar vi de förslag som vi framfört för att mötaolika hot från terrorism.Sverige tar ett nödvändigt steg från storskalig in-vasionsplanering till en bredare utgångspunkt förförsvars- och krisplanläggning. Av geografiska skälär den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdetviktigast, men genom terrordåd och den snabba IT-utvecklingen får vi även ett "globalt närområde".Samtidigt innebär globaliseringen, de nya säkerhets-politiska hoten och politisk instabilitet att oroligheteroch kriser i omvärlden kan få direkta konsekvenserför och medborgarnas säkerhet.En av de viktigaste försvarspolitiska frågornaframöver är därför hur vi skapar balans mellan upp-gifter och resurser för att ett svenskt folkförankratförsvar ska utgöra ett effektivt och flexibelt säker-hetspolitiskt instrument.Av geografiska skäl är det naturligt att Östersjöre-gionen och det övriga närområdet är de områden därSverige kan bidra mest och ta ett större ansvar för enfortsatt fredlig utveckling. Att stärka det regionalasamarbetet och att inlemma i enalleuropeisk och transatlantisk säkerhetsordning ärdärför en hörnsten i säkerhetspolitik. Härspelar EU och östutvidgningen en viktig roll liksomdet säkerhetsskapande PFF-samarbetet. Säkerheten iEuropa bör främst lösas med en gemensam säkerhets-och försvarspolitik inom ett utvidgat EU.Trots vissa positiva tendenser utgör Rysslandalltjämt en osäkerhetsfaktor i det svenska närområdet,inte minst avseende NBC-stridsmedel, där Rysslandsinnehav utgör de enda permanent stationerade i nä-rområdet.Ett öppet och nära samarbete med Nato är och börvara en naturlig del av svensk säkerhetspolitik. Sveri-ges medlemskap i utgör i sig en säkerhetspolitiskfördel för vårt land. framtida säkerhet måstetryggas tillsammans med andra fria och demokratiskanationer i Europa.Fru talman! Försvarsmaktens utveckling från ettstort invasionsförsvar till ett modernt, högteknolo-giskt och flexibelt insatsförsvar med hög personelloch materiell kvalitet och god anpassningsförmågamot nya hot och risker innebär en genomgripandeförändring i Försvarsmakten. Samordnade insatserkräver hög lednings, informations- och underrättelse-förmåga på alla nivåer.Omställningskostnaderna beräknas till ca . Inte kunde jagana dessa höga kostnader när jaglämnade avvikande mening iFörsvarsberedningens -omdanat försvar. Vi skrev där: "Att ge-nomföra en planerad ominriktning och reduktion avFörsvarsmakten inför ett nytt försvarsbeslut innebärstora kostnader. "Även om det ekonomiska utfallet av verksamhe-ten på Försvarsmaktens olika anslag sammantagethållits har ett överskridande på förbandsverksamhetenav besparingsskäl nu lett till omfattande neddragning-ar på verksamheten . Detta urholkar Försvars-maktens förmåga att vara ett effektivt och aktivt sä-kerhetspolitiskt instrument när det gäller vårt natio-nella försvar liksom för att medverka i internationellafredsfrämjande operationer och att anpassa försvaret ihändelse av en försämrad säkerhetspolitisk omvärlds-utveckling.Kristdemokraterna anser att det allvarliga över-skridandet av anslaget Förbandsverksamhet måsteleda till en översyn av den ekonomiska styrningenoch uppföljningen av verksamheten i syfte att skapastabilitet i den framtida verksamheten. Det är ävenviktigt att det ställs tydliga krav på redovisningssys-tem och faktureringsrutiner i den nya organisa-tionsenheten FMLOG, så att det blir som försvarsut-skottet betonade, nämligen "att de mycket stora för-ändringar som sker inom underhållsorganisationenverkligen leder till avsedda effektivitetsvinster ochkostnadsreduceringar". Så fort som möjligt måsteregeringen se till att Försvarsmakten skapar säkrametoder för ekonomiredovisning och ekonomistyr-ning som ett enhälligt utskott skriver.Fru talman! I en svårförutsebar omvärldsutveck-ling är det nödvändigt att ha beredskap också för attdagens gynnsamma säkerhetspolitiska läge kankomma att försämras. Vi måste därför fortsatt ha enbetryggande försvarsförmåga för att kunna möta bådenärtida hot mot vårt land och framtida hot vid om-världsförändringar.De säkerhetspolitiska övervägandena och hot ochrisker mot ligger till grund för försvaretshuvuduppgifter. Genomgående för försvaret ska varadess flexibilitet och förmåga att verka i olika situatio-ner och med olika grad av insatser. Kristdemokrater-na anser att de krav på grundläggande försvarsförmå-ga och grundberedskap som fattade beslutom ska ligga fast och inte urholkasgenom resursbrist.Fru talman! Det som är mest oroande inom politi-kområdet försvarspolitik är den mycket låga för-bandsverksamheten. Regeringen bedömer i budget-propositionen att Försvarsmaktens operativa förmågautifrån de fyra huvuduppgifterna är godtagbar. Sam-tidigt anges att övningar med kompletta förband harmåst inskränkas till samövning av funktioner samt attofficerarnas förmåga att leda sammansatta störreförband i komplexa stridssituationer inte har förbätt-rats.I propositionen nämns bl.a. följande: En reduce-ring av all påverkbar förbandsverksamhet har skett,övning av underhålls- och sjukvårdssystem ochkompletta underhållskedjor har endast genomförts ibegränsad omfattning, arméstridskrafternas förbandhar endast nått utbildningsmålen på grupp- eller plu-tonsnivå. Detta är inte bra.Den grundläggande försvarsförmågan som, enligtFörsvarsberedningens bedömning, motverkar ettinvasionshot har under de se-naste åren urholkats genom den ekonomiska situatio-nen. Eftersom de flesta av oss vill kunna försvara vårdemokrati även gäller det att planeralångsiktigt.I modern krigföring är det alltmer väsentligt attkunna uppträda integrerat och samordnat med utnytt-jande av alla stridskrafter. Förmågan till väpnad stridpå alla konfliktnivåer och utnyttjande av förband ibehovssammansatta operativa insatsstyrkor är denverksamhet som Försvarsmaktens resurser ska kraft-samlas till. Detta kräver mycket god samverkansför-måga. Dessa förmågor är nödvändiga för att vi ska haberedskap att kunna möta angrepp i samband medkriser som kan utvecklas ur nuvarande omvärldslägeoch för att vi ska kunna vidta rimliga anpassningsåt-gärder.Det är därför viktigt att samordna övningsverk-samheten, så att förbandsverksamheten alltmer kaninriktas mot övningar av operativt sammansatta in-satsstyrkor för att på så sätt utveckla personalenskompetens.Försvarsmaktens anpassningsförmåga ligger bl.a.i övningsverksamheten som är helt nödvändig för attbehålla och inspirera kvalificerad personal. Att övamed hela typförband och ge officerarna möjlighet tillpraktisk chefsträning är ett måste. Det räcker inte attlära sig plutons ram.Hela denna situation med nästan obefintlig öv-ningsverksamhet handlar ju också om förtroendet förFörsvarsmakten bland de anställda. Att t.ex. endast fåtanka fordonet men inte få köra tär på förtroendet. Vikristdemokrater instämmer till fullo med utskottetsmarkering: "En fortsatt sådan utveckling får allvarligakonsekvenser för Försvarsmaktens förmåga." Rege-ringens ambitioner på papperet är godtagbara, men demåste konkretiseras. Dyrt förvärvad kompe-tens får inte slösas bort. Det tar tid att bygga uppförmåga.Fru talman! Ominriktningen från ett invasionsför-svar till en insatsorganisation med hög kompetens,kvalitet och flexibilitet kräver en förstärkning avutbildnings- och övningsverksamheten. En väl ut-vecklad förbandsverksamhet ger den kompetens somkrävs för att förbanden ska kunna nå hög operativförmåga i framtida insatsmiljöer. Vi kristdemokratersatsar därför offensivt och avsätter 500 miljoner kro-nor till förstärkt förbandsverksamhet somframgår av reservation 2.I reservation 5 framför vi betydelsen av engrundläggande och kontinuerlig förbandsverksamhetsom vidmakthåller och utvecklar den grundläggandeförsvarsförmågan, grundberedskapen och anpass-ningsförmågan.Fru talman! har det nu redovisats pro-blem inom helikopterförbanden. Krigsförbandensförmåga har inte ökat jämfört med föregående år. Lågflygtidsproduktion, brister i materieltillgänglighet ochett besvärande vakansläge har bidragit till allt färreövningar. Följden har blivit att förbandens förmågahar minskat ytterligare. Alla helikopterbesättningaruppfyller inte de krav som ställs, och detta har lett tillatt alla flyguppdrag inte kan lösas.Helikopterförbanden är en viktig del i insatsorga-nisationen eftersom deras styrka är god operativ rör-lighet och förmåga att samverka med mark, sjö- ochflygstridskrafter som de utgör en värdefullsamhällsresurs. anser liksom ut-skottet att fortsatta åtgärder måste vidtas som säker-ställer helikopterförbandens fältduglighet och till-gänglighet på helikoptrar.Fru talman! I budgetpropositionen föreslås nu ettanslag med rubriken , beredskapoch fredsfrämjande truppinsatser m.m. för att skapaen större flexibilitet i planeringen och användningenav resurser när avvägningar ska göras mellan interna-tionella insatser och övrig verksamhet. För år 2002har regeringen beräknat ca förfredsfrämjande truppinsatser under det nya anslaget.Dessutom tillägger regeringen att om svensk medver-kan med trupp inte skulle rymmasinom de ekonomiska ramarna, kommer den att över-väga att snabbt omfördela medel för detta ändamål.För att kunna vidmakthålla den grundläggandeförsvarsförmåga som beslutats krävs en stabilitet iförbandsverksamheten - jag vill återigen betona det-ta. Deltagandet i internationella fredsfrämjande insat-ser får inte urholka det nationella försvaret. Kostna-den för den svenska ambitionsnivån att uthålligt per-sonalförsörja förband vid internationella insatser påca 1 500 personer och ca 2 000personer kan uppskattas till mellan 1,5 och 2 miljar-der kronor. Denna summa för fredsfrämjande insatserbör därför finnas tillgänglig.Kristdemokraterna har krävt att det klart skaframgå hur stor del av anslaget som är beräknat förfredsfrämjande truppinsatser. Jag kan nu konstateraatt vårt krav kommer att bli tillgodosett med utskot-tets skrivningar.Fru talman! Det moderna öppna samhällets sår-barhet har ägnats allt större uppmärksamhet undersenare år. För att vi ska kunna skapa ett tryggare ochsäkrare samhälle med stor motståndskraft mot svårapåfrestningar krävs en djupare samverkan mellanolika sektorer i vårt samhälle. Krav på omedelbarförmåga har ökat inom flera samhällsviktiga verk-samheter. Att kunna hantera och förmedla informa-tion mellan olika myndigheter blir därmed avgörandeför en snabb och effektiv insats. I moderna mobilra-diosystem är det nu möjligt att olika användargrupperkan fungera oberoende av varandra, somdet finns stora möjligheter till samkommunikation närman så önskar. I flera länder i pågår nu arbe-tet med att införa ett nytt kommunikationssystem typTETRA.För att ska få en bättre katastrofberedskapär det viktigt för medborgarnas trygghet att den statli-ga och kommunala räddningstjänsten, polisen, sjuk-vården, tullen, och Försvarsmaktenhar väl fungerande kommunikationer vid akuta insat-ser. anser att regeringen därförsnarast bör utarbeta ett förslag till upphandling av ettnationellt radiokommunikationssystem baserat påTETRA-standard. Vårt motionsyrkande tillstyrks nudelvis.Ett enigt försvarsutskott framförde i etttillkännagivande att tiden är lämplig för att införa ettgemensamt system för många användare. Den svens-ka polisen har påbörjat en egen upphandling efter-som inga besked har getts om ett nationellt kommu-nikationssystem. Utskottet är återigen enigt i dennafråga och anser att polisens system ska byggas på såsätt att det kan utvecklas till ett landstäckandegemensamt system för alla samhällsviktiga verksam-heter.Erfarenheterna visar att goda möjligheter tillkommunikation är en avgörande faktor för en fram-gångsrik insats. Ytterst handlar det om människorssäkerhet, och ett nationellt TETRA-nät kommer attöka möjligheterna att rädda liv.Anf. 140 ():Fru talman! Jag vill inleda mitt anförande med attyrka bifall till reservation nr 4.Innan jag går in på mitt på förhand förberedda an-förande ska jag säga några ord om helikopterverk-samheten eftersom både och nämnde det. Jag hade tänkt ta upp frå-gan under FöU2. Jag vill till protokollet få infört attockså anser att det är väldigt viktigt attdet, när framtidens budgetar görs, ges möjligheter förfortsatt helikopterverksamhet på , att Sävefår en speciell behandling och att får i de utred-ningar som görs om framtida möjligheter till civil ochmilitär helikopterverksamhet en behandling som ärpositiv för både det civila samhället och militär verk-samhet på Västkusten.I budgetpropositionen för föreslår rege-ringen att anslagen förbandsverksamhet och bered-skap å ena sidan och fredsfrämjande truppinsatser åden andra slås samman till ett enda anslag. Regering-en anför som skäl att en sammanslagning av anslagenskapar en större flexibilitet i planeringen och använd-ningen av resurser när avvägningar ska göras mellaninternationella insatser och övrig verksamhet. Flexi-biliteten skulle uppstå, menar regeringen, bl.a. därföratt man inte skulle behöva höra vid behovav eventuella överföringar av resurser till internatio-nella insatser, vilket ju är nödvändigt så länge inter-nationella insatser utgör ett eget anslag.Fru talman! liberalerna avvisar försla-get om ett samlat anslag för inhemsk förbandsverk-samhet och beredskap och internationella fredsfräm-jande truppinsatser. En sammanslagning av de tvåanslagen riskerar att i för stor utsträckning sudda utgränserna mellan dessa båda viktiga verksamheter.Folkpartiet menar att det är viktigt att det tydligt gåratt utläsa vad de internationella truppinsatserna kos-tar. Ett skäl är det rent demokratiska.