prot · GO0991 · 2001-04-04 00:00:00 — Vilken härlig dag vi har framför oss.Inte minst när man tittar ut måste man tänka på att vihar förmånen att vara här inne och ha en härlig skat-tedebatt hela dagen.Detta betänkande behandlar de s.k. punktskatter-na. Det är skatter som punktvis tas ut, och som där-med är indirekt eller direkt konsumtionsstyrande förfysiska och juridiska personer eller människor ochföretag. Principiellt är inte detta bra. Skattesystemetska så långt det är möjligt vara neutralt i förhållandetill människors konsumtion. Extra skatter eller skatte-subventioner, skattenedsänkningar, styr på ett olyck-ligt sätt konsumtionen och agerar därmed indirektsom drivkraft till olika försök att nå lägre skatteklas-ser.Vi uppmärksammas för en gångs skull i för-väg när det gäller denna debatt. Min kollega berättade att han hämtade sanningen från Sve-riges lastbilschaufförer. Han gav vittnesbörd om det ialla fall. Jag försöker läsa lite tidningar ibland också,förutom att jag också lyssnar på lastbilschaufförer. har jag läst . Deskriver så här: slutbehandlar hundra-tals tidigare skattemotioner. I en del av dessa fannsexempel på både löftespolitik och principlöshet. Detskulle vara bra med större återhållsamhet med väd-janden till olika intressen och med ett större intresseför vad som är godtagbara och sunda riktlinjer förskattesystemet.Den uppmaningen behöver inte bara riktas till endel riksdagsledamöter. Jag erkänner att jag själv del-vis känner mig träffad . Det är ännu mer befo-gat när det gäller mycket av samhällsdebatten utanförriksdagen i massmedier och inom intresseorganisa-tioner, i den mån de sistnämnda inte är bortom allthopp vad gäller förmåga att se längre än till den egnagruppens plånböcker.Man bör fastställa det principiellt riktiga tillstån-det för ett skattesystem och sedan försöka genomföraförändringar av skatteregler som tar bort avvikelserfrån principerna, och det oavsett vilka som vinner ochförlorar. Det tycker jag är tänkvärda ord så här i bör-jan av skattedebatten som vi ska ha under nästan heladagen.Folkpartiet liberalerna menar att när det gällerskadliga ting som fossila bränslen, miljögifter, kemi-kalier och avfall, alkohol och tobak kan det av andraskäl vara viktigt att använda beskattning som en av-gift eller ett styrmedel för att man ska kunna minskadenna konsumtion som man får in skatte-pengar. Vi behöver trots allt en hel del skatter för attfå att gå runt. Polis, försvar - ja, ni kan ar-gumenten.Men då ska vi väl ta ut skatt på det som är såskadligt som möjligt och inte beskatta det som är sånyttigt som möjligt. Därför finns det en principielltanke om att punktskatter ändå kan vara rimligt.Folkpartiet säger ja till den ökade miljöstyrningenbort från framför allt koldioxid genom en förskjut-ning av skatteuttag från energiskatt till koldioxidskatt,detta för att vi i vår del av världen ska ta ansvar förden globala miljön. Koncentration måste ske på demiljöproblem som är som störst, och hänsyn måsteockså alltid tas till att miljöfrågorna är internationella.Folkpartiet liberalerna har därför under lång tidarbetat för en koldioxidskatt på EU-nivå som bådebeaktar problemens internationella karaktär och lik-ställer företagen ur konkurrenssynpunkt i olika delarinom EU. Regeringen måste med all kraft verka föratt detta ska bli möjligt. Annars blir det inte trovärdigtatt åka över till och skälla på denbristfälliga administration som försöker ta sig anmiljöfrågorna där ur ett globalt perspektiv.Men man måste också inse att det inte finns någonmiljövinst om vi i höjer skatterna så att vikti-ga verksamheter flyttar från vårt land för att lokalise-ras i ett land med sämre miljöregler. Då är vi tillbakatill EU-perspektivet. är farligt ute påskatteområdet när det gäller energi. Ett lapptäcke,som någon har varit inne, utan dess like har vuxitfram. I denna röra ska det hos majoriteten skatteväx-las med tiotals miljarder. Risken att detta kan kommaatt skada svenskt näringsliv är uppenbar, menar jag.När det gäller trafik och förbrukning av i huvud-sak fossila bränslen vill jag gärna peka på att Folk-partiet tidigare framhållit Vägtrafikbeskattningsut-redningens poänger med att drivmedelbeskattning idet närmaste är ett perfekt styrmedel vad gäller kol-dioxidutsläpp och andra förbränningsutsläpp. Vi frånFolkpartiet liberalerna vill gärna se att regeringenåterkommer med förslag om hur även fordonsskatter-na långsiktigt kan användas för att än mer underlättaför ett miljövänligt transportväsende. Detta ska dåhelst ske parallellt med svenska initiativ på Europani-vå inom EU.Dessa exempel - energiskatterna, beskattningenpå trafik - kan tillsammans med sänkta arbetsgivar-avgifter vara en del av det vi menar med en konsek-vent och riktig skatteväxling som behöver.Fru talman! Åter till en annan punktskatt som jaginte tycker att vi kan ha för att det är skadligt ellerdåligt. Jag kommer till reklamskatten. Reklamskattenär en skatt som styr bort reklamintäkter från tidningartill reklamblad. En åtgärd för att stärka läsandet ochintresset för samhället skulle kunna vara att intestraffskatta den som annonserar i en tidning, inteminst en facktidning, i stället för ett reklamblad varsenda syfte ofta är att gå direkt i soptunnan.Denna ordning har regeringen under en längre tiderkänt vara mindre lyckad. Självklart, vad annars kanman tycka! Men ingenting händer.Hur kan man ha en regering och stödpartier sominte inser vad den andra gör? Ena sekunden pratarman på ett område från ett departement om läsningoch vikten av att delta i samhällsdebatten. Vi harläsning, demokrati, samhällsengagemang. Och så harman ett skattesystem som gör att människor intestoppar in pengar i seriösa tidningar utan i meningslö-sa reklamblad. Det är fullständigt obegripligt att maninte har någon översikt över vad man håller på med.Fru talman! Avslutningsvis är libera-lerna mot båtskatt, kattskatt, mobiltelefonskatt och enmängd andra skatter, trots att vi inte har någon reser-vation eller driver den frågan till skillnad från vissaav mina kolleger här i kammaren.Fru talman! står självklart bakomsamtliga våra reservationer. Men vi yrkar för tidsvinnande bifall endast till reservationerna 15 och 26.Anf. 13 ():Fru talman! För tids vinnande nöjer jag mig medatt yrka bifall till reservationerna 5 och 9.Det största problem vi har att hantera inför fram-tiden är växthuseffekten och den globala uppvärm-ningen. Problemen har inte blivit mindre sedan USAnu har dragit sig ur diskussionerna om Kyotoproto-kollet med hänvisning till att man inte är beredd attgöra något som kan skada den amerikanska ekono-min. Inskränktheten, egoismen och kortsiktighetenfirar alltså nya triumfer. Desto viktigare blir det att vifortsätter att kämpa för ett långsiktigt hållbart sam-hälle och vågar fatta de politiska beslut som krävs föratt möta det hot som de höga och ökande koldioxidut-släppen innebär.Tyvärr finns det ingenting som talar för att deträcker med informationskampanjer för att förändra ettbeteende som är miljömässigt ohållbart. Det behövsockså ekonomiska styrmedel. Ska vi få till stånd enförändring måste det kännas i plånboken när manhandlar "miljöfel". Det som är ohållbart på lång siktmåste vara olönsamt även på kort sikt.Därför, fru talman, behövs en grön skatteväxlingdär vi höjer skatten på det som är miljöstörande ochsänker skatten på arbete, både inkomstskatten ocharbetsgivaravgiften. En nyckelskatt i det här sam-manhanget är koldioxidskatten. Handel med utsläpps-rätter, som många talar om, kan först komp-lettera eller eventuellt ersätta koldioxidskatt. Det ärbeklagligt att regeringen inte har hörsammat kritikenoch drivit på för en koldioxidskatt på miniminivåinom EU. Enskilda länder eller grupper av ländermåste våga gå före på det här området. Annars blirdomen hård från kommande generationer.Den gröna skatteväxlingen inleds och ska suc-cessivt öka till en nivå på 30 miljarder . Enomfattande översyn görs nu av energibeskattningen,trafikbeskattningen och undantagsreglerna. Målet ären enhetlig och mer miljöstyrande energibeskattning.Och vi återkommer till frågan i samband med höstensstatsbudget.Jag vill poängtera att anser att an-passningen till den reformerade energibeskattningsom vi förordar måste ske successivt så att markna-dens aktörer får en rimlig omställningstid.Tillverkningsindustrin betalar ingen energis-katt alls och koldioxidskatt tas bara ut avordinarie skatt. Enligt uppfattning skadessa undantag inte vara så generella som utanbegränsas till vissa energiintensiva branscher därundantag är helt nödvändiga med hänsyn till interna-tionell konkurrens. För det stora flertalet företag inomtillverkningsindustrin, , är undantag inte mo-tiverat. Här är det tvärtom viktigt att samma miljösty-rande effekter kan uppnås genom energibeskattningsom inom övriga sektorer. Dessa företag kompense-ras också påtagligt genom sänkta arbetsgivaravgifterinom ramen för den gröna skatteväxlingen. Det ärnaturligtvis viktigt att det också finns incitament förenergieffektivisering och miljöförbättring i den ener-giintensiva industrin. Där kan t.ex. särskilda avtalmellan företag och stat om energieffektivisering varaen möjlighet.Begränsningen av undantagen för industrin börsamordnas med införandet av en enhetlig beskattningav kraft- och värmeproduktionen, vilket i sin tur börsamordnas med införandet av handel med gröna certi-fikat för förnyelsebar el som planeras att påbörjas2003.För att ge berörd industri för omställningkan slopandet av undantagen lämpligen ske stegvisunder . Och genom att redan nu annonsera be-gränsningen får berörd industri en omställningstid påtre-fyra år.Så till flygbränslebeskattningen som även ClaesStockhaus tog upp. Det är fullständigt orimligt attflygbränslet är helt undantaget från beskattning, sär-skilt med tanke på att flyget är det transportslag somhar störst koldioxidutsläpp per personkilometer ochsom förväntas öka sina utsläpp av koldioxid mest ochsnabbast. På grund av skattebefrielsen betalar flygetinte alls sina samhällsekonomiska kostnader. Det ärhög tid att ändra på det. Utsläppen från flygtrafikenmåste beskattas, och därför är det nödvändigt attregeringen i EU och i internationella organ aktivtdriver den frågan.Fru talman! Slutligen måste jag bemöta Mariettade Pourbaix-Lundins anklagelser om dubbelmoral.Det är inte dubbelmoral att vilja avveckla kärnkraftenoch driva på förhöjd koldioxidskatt och minskadekoldioxidutsläpp. Det är moral och framtidsansvar.Kärnkraften är ett stort miljöproblem. Uranbrytningenär ett miljöproblem. Anrikningen är ett miljöproblem.Själva driften av kärnkraftverken ger i och för sig inteupphov till några koldioxidutsläpp, och risken för etthaveri är måhända liten, men den finns där. Och kon-sekvenserna av en kärnkraftsolycka är så oerhörda attalla med ett uns framtidsansvar borde inse att kärn-kraften ska avvecklas innan den avvecklar oss. Dess-utom kvarstår problemet med slutförvaringen av detradioaktiva avfallet som på ett absolut säkert sättmåste hållas avskilt från allt levande i tiotusentals år.Nej, fru talman, den verkliga dubbelmoralen står dekärnkraftskramande för som propagerarför kärnkraften med koldioxidargument samtidigtsom de vill sänka bensinskatten.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag har en fråga till som jag trodde att han skulle ta upp eftersomjag var väldigt tydlig i min inledning. Hur mycket vill höja ben-sinskatten? Tycker ni att människor ska kunna boutanför tätorterna? Och i så fall, hur ska de då ta sigfram?Matz har haft långa och komplice-rade utläggningar om den gröna skatteväxlingen. Hansäger att industrin ska få en rimlig omställningstid.Jag förstår att den ska få en rimlig omställningstid attflytta från , eftersom det nästan måste blikonsekvensen av det hela. Han säger att den grönaskatteväxlingen ska göra att man får mindre arbetsgi-vareavgifter. Så det ska på något sätt bli neutralt. Mendet blir det väl knappast för den elintensiva industrin,eftersom större delen av dess kostnader är energi-kostnader, och de ska ju öka dramatiskt med Miljö-partiets förslag.Sedan säger att vi inte kan hakärnkraft eftersom den är så farlig. Då undrar jag omMatz helt har missat alla de olyckorsom sker när det gäller olja. Har han missat vad somhänder i t.ex. kring när man harkolkraftverk och hur barnen mår där? Han har tydli-gen helt missat det.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Jag hoppas hinna med alla tre frågor-na.Först ska jag ta upp bensinskatten. Vi har inte sagtnågon speciell summa som bensinen ska kosta. Vadvi säger är att priset måste vara tillräckligt högt för attförbrukningen ska minska. Det är det uppenbarligeninte , eftersom förbrukningen ökar. Och vi trorinte på att bedriva vare sig glesbygdspolitik ellerfördelningspolitik via bensinskatten. Det finns andrapolitiska instrument för att göra det.Sedan vill jag ta upp det konstiga motargumentetatt arbetsgivaravgiftssänkningen inte kommer atthjälpa den elintensiva industrin. Jag sade här i mittanförande, och vi har sagt det tidigare, att den elin-tensiva industrin har undantag och ska få behållaundantag. Men för av företagen som inte kanklassas som elintensiva kommer sänkt arbetsgivarav-gift i de allra flesta fall att till stor del eller fullt utkompensera den energiskattehöjning som vi talar om.Visst har jag sett oljeolyckorna och problemetmed kolkraftverk. Men vi bedriver en logisk ochkonsekvent politik för att minska energiförbrukning-en, för att minska oljeförbrukningen och för att mins-ka användandet av kol och andra fossila bränslen. Detär det som är den stora skillnaden. För ärdet bara att brassa på med energianvändningen. Och idet perspektivet så vore det oansvarigt att avvecklakärnkraften ur ett koldioxidperspektiv. Men det gåratt avveckla kärnkraften om vi jobbar för attminska det fruktansvärda energislöseri som vi har idag.Anf. 16 () replik:Fru talman! vågar inte ståför hur mycket bensinskatten ska höjas. Det är mångaandra uttalanden från miljöpartister som har talat omett bensinpris på per liter. Det står han inte förlängre.Sedan har jag en fråga till . Nihar ju varit med ett tag och försökt styra den grönaskatteväxlingen och ökat miljöskatterna och på andrasätt försökt styra. Har energiförbrukningen minskat iSverige? Det är ju det som han talar om. Energiför-brukningen ska minska. Det har den väl knappastgjort, eller hur ?Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Nej, energiförbrukningen har inteminskat, och det är ett av de stora problemen, och detska vi ta itu med, bl.a. genom att fortsätta med dengröna skatteväxlingen.När det gäller att bensinen ska kosta per li-ter, så är det beklagligt. Det verkar finnas en del här ikammaren som grundar sin verklighetsuppfattning påvad enskilda åkare säger, och andra grundar tydligensin verklighetsuppfattning på kvällstidningsreportage.Vad jag sade under mitt installationstal på kongressenförra sommaren var att en expertgrupp inom OECDför hade sagt att om man ska fånågon märkbar och betydelsefull minskning av ut-släppen från vägtrafiken så torde bensinpriset behövaligga på ca per liter . Och om detta är enriktig bedömning av eller inte återstår att se.Men sådana expertgrupper från brukar tillmä-tas väldigt stor betydelse av i andrasammanhang. Men när talar om nödvändig-heten av att öka bensinskatten, då bortser moderater-na från det och säger att detta är något som Miljöpar-tiet driver.Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag delar åsiktatt man måste värdera fakta som kommer från olikainstitut eller intressen på olika sätt. Och det är välsjälvklart att i regel är mycket mer intressantän olika fackföreningar på bryggerifronten eller åkeri-fronten, även om man ska lyssna på dem också.Jag tänkte fråga om hantycker att EU är bra för att kunna skapa gemensammamiljöavgifter. Jag vill också fråga honom varför hanvill gå ur EU om han nu tycker att miljön är ett glo-balt problem?Anf. 19 () re-plik:Fru talman! Vi tycker att en av de absolut vikti-gaste uppgifterna för EU, och som vi driver eftersomvi nu är medlemmar i och är representerade iEuropaparlamentet, är att införa en kraftfull miljöbe-skattning, att införa miniminivåer på miljöskatteom-rådet inom EU. Problemet är att det inte går att fåmajoritet för detta. Problemet är att EU på de områ-den där man skulle kunna göra någon nytta väljer attinte göra något. Men på områden som man bordehålla tassarna borta från där är man inne och petaroch bestämmer.Anf. 20 () replik:Fru talman! Problemet i EU är ju att det finns all-deles för många socialdemokratiska regeringar sominte inser vikten av att om man ska ha någontinggemensamt så är det kanske en gemensam beskatt-ning av miljöskadliga saker, så att man kan undvikaatt företagen flyttar runt. Såtillvida är jag med. MenMatz kommer ju att gå från den härtalarstolen till någon annan talarstol och tala allmäntilla om europeiskt samarbete och i synnerhet om EUoch om att vi ska gå ut ur EU. Då undrar jag: TrorMatz att det blir lättare att samarbetaoch att få med EU på detta om vi går ut ur EU?Anf. 21 () re-plik:Fru talman! Vi är på inga sätt motståndare till eu-ropeiskt samarbete, och det vet . Menden form av överstatligt samarbete som sker inom EUär vi kritiska till.Sedan är vi kritiska till själva grundkonceptetinom EU, som går stick i stäv mot de miljömålsambi-tioner som EU har uttalat. EU har miljömål som gårut på att minska vägtransporterna. Men hela grund-konceptet EU bygger på ökat transport- och frakt-hålligång, en produktions- och konsumtionscirkussom riskerar att uttömma våra naturresurser och på-verka miljön i negativ riktning. Det är ett av huvudar-gumenten mot EU.Det finns också andra. Vi har det demokratiskaunderskottet. Besluten fattas alltför långt bort från desvenska medborgarna. Vi ser också risken för att vifår en utveckling mot ett , isynnerhet om vi kommer att ansluta oss till EMU.Därför är vi kritiska till EMU och till EU.Anf. 22 ():Fru talman! I skatteutskottets betänkande 17 be-handlar vi ett nittiotal motionsyrkanden om punkt-skatter från den allmänna motionstiden . Mo-tionerna tar upp olika frågor som rör energipolitikensinriktning, industrins, växthusnäringens och jordbru-kets energi- och miljöskatter, trafikbeskattningen,beskattningen av avfall, alkohol och tobak, reklam,samt vissa andra punktskattefrågor. Till betänkandethar fogats 31 reservationer, och jag kommer attkommentera en del av dessa.Låt mig inledningsvis konstatera att vi behöverskatter för att finansiera vår välfärd och andra behov,som vi har bestämt att svara för gemensamt och soli-dariskt. Vi har också skatter för att fördela kostnaderoch välfärd mellan generationer och över tiden förenskilda människor, men också mellan människor iolika inkomstlägen. Skattesystemet behöver dockalltid ses över, diskuteras och förändras. Självklartska vi inte ta ut mer skatt än vad vi har behov av.Att föreslå skattesänkningar är inte svårt. Det svå-ra är att hitta något annat sätt att finansiera vår välfärdoch gemensamma intressen än genom skatter. Omman vill sänka en skatt måste man ta borten utgift eller hitta en annan finansiering. I detta be-tänkande framställs krav som innebär minskade skat-teintäkter, och förvisso är dessa krav finansierade.Men de är finansierade på ett sådant sätt att vi social-demokrater säger nej tack.Som vanligt är Moderata samlingspartiet, jag skainte säga bäst i klassen utan värst i klassen när detgäller att kräva skattesänkningar. Skatten är för högpå energin. Skatten på handelsgödsel vad avser kväveska tas bort. Bensinskatten ska sänkas. Skattesänk-ningar på starköl, vin och sprit föreslås. Avfallsskat-ten ska slopas, m.m.Moderata samlingspartiet är inte heller vidare för-tjust i grön skatteväxling, enligt vad jag kan uttyda avderas första reservation. Vi har inte sagt att den grönaskatteväxlingen på ungefär 50 miljarder ska ske på treår utan på tio år.Fru talman! I budgetpropositionen redovisades en strategi för fortsatt grön skatte-växling. Grön skatteväxling innebär inte en skatte-höjning utan att höjda skatter på energi och miljöfar-liga utsläpp ska växlas mot sänkt skatt på arbete. Detfrämsta syftet är alltså att öka miljörelateringen avskattesystemet, och där utgör en reformering av da-gens energiskattesystem en central del.Reformeringen ska bidra till en effektivare ener-gianvändning, gynna användningen av biobränslen,se till att företagens miljöbelastning minskas samtskapa förutsättningar för inhemsk produktion av el.Vidare är det mycket viktigt för oss socialdemokrateratt den framtida energi- och koldioxidbeskattningenutformas så att den ger goda förutsättningar för densvenska industrin och växthusnäringen att konkurrerainternationellt. Vi vill ha ett enkelt energiskattesys-tem som står på stabil grund, och principskiss utgör en utgångspunkt i detframtida systemet.Skatteväxlingskommitténs förslag innebär bl.a. enökad tyngd för koldioxidskatten, en renodling avenergiskattens fiskala karaktär och att skatteuttagetför olika energislag ska avspegla energiinnehållet.Vid produktion av el och värme eftersträvas en lik-formig beskattning med uttag enbart av koldioxids-katt för direkt och indirekt konkurrensutsatta sektorer.En särskild trafik- och miljöskattekomponent bryts utur energiskatten för drivmedel, för att miljöeffekterska beaktas på ett tydligt sätt.När det gäller det fortsatta arbetet med den grönaskatteväxlingen anser vi att några områden behöverutredas ytterligare. Det handlar om utformningen avnedsättningsreglerna för tillverkningsindustrin, växt-husnäringen samt jordbruks-, skogsbruks- och vatten-bruksnäringarna. Det handlar också om en ökad mil-jörelatering av vägtrafikbeskattningen och en översynav övriga miljörelaterade skatter. Dessutom kommerfördjupade analyser att göras av alternativa ekono-miska styrmedel, bl.a. handel med utsläppskvoter ochsystem för handel med förnybar el med hjälp av s.k.gröna certifikat.Vi socialdemokrater anser att det är angeläget attSverige håller fortsatt hög ambitionsnivå när detgäller att begränsa koldioxidutsläppen. Vi har frånsvensk sida tillsammans med några andra länder valtatt ligga steget före vid beskattning av koldioxidut-släpp och tar på detta sätt ett särskilt ansvar för deglobala miljöproblem och risker som utsläppen avväxthusgaser ger upphov till. driver ocksåaktivt frågan om energi- och koldioxidbeskattning iolika internationella forum, och vi anser att gemen-samma minimiregler inom EU ska införas när detgäller beskattning av energi och koldioxid. Däremotdelar vi inte uppfattningen att man ska införa majori-tetsbeslut om miljöstyrande skatter och avgifter inomEU. Den svenska inställningen är att skattefrågorinom unionen även fortsättningsvis ska beslutas medenhällighet, dvs. medlemsländerna ska ha kvar sinvetorätt.Den 1 januari förra året trädde lagen om avfalls-skatt i kraft. Det var ett viktigt steg i det mödosammamen mycket viktiga arbetet med att ställa om Sverigetill ett ekologiskt hållbart samhälle. Syftet med av-fallsskatten är att den tillsammans med andra styrme-del på avfallsområdet ska halve-ra mängden avfall som deponeras på soptipp.Jag noterar att som enda parti villavskaffa avfallsskatten, medan däremotvill utöka densamma till att gälla även avfall somförbränns. Vi socialdemokrater vill inte avskaffaavfallsskatten, men vi vill inte heller utvidgaden. Vi anser att det är bra att frågan nu är föremålför en utredning. Utredaren ska bl.a. utvärdera hursystemet fungerar samt analysera de ekonomiska ochmiljömässiga konsekvenserna av att införa en skatt påförbränning av avfall.Fru talman! för sedan en lång tid tillbakaen restriktiv alkoholpolitik som syftar till att begränsaalkoholens skadeverkningar genom en minskad total-konsumtion. Detta sker främst genom en kombinationav höga skatter och restriktioner som på olika sättbegränsar tillgängligheten samt genom information,opinionsbildning och behandlingsinsatser. Med dennarestriktiva politik har vi lyckats bättre än andra ländermed att hålla nere mängden konsumerad alkohol ochde alkoholrelaterade skador som överkonsumtionmedför.