prot · GP0944 · 2001-12-10 00:00:00 — Därför vore en alternativ temporärlösning att sätta upp en internationell ad hoc-tribunalför terrorister, men målet bör vara att införa äventerroristdåd i den internationella brottmålsdomstolensbefogenheter.Jag yrkar således bifall till reservation nr 3.Fru talman! Efter det slut och den bi-polära maktstrukturens bortfall finns generellt settstörre möjligheter att påverka de otaliga orsaker somkan leda till våld, väpnade konflikter och krig. Samti-digt är detta även förknippat med många svårapraktiska problem. Det har också visat sig varamycket svårt att skapa konsensus kring frågor om var,när och hur det internationella samfundet ska ingripa ikonflikter. Väldigt ofta landar diskussionerna påfolkrättens domäner. Under kriget i Kosovo ställdesverkligen folkrätten på sin spets. Inom folkrätten skerhela tiden en utveckling till följd av politiska beslutoch staters beteenden på den internationella arenan.Då brott mot mänskliga rättigheter sker inom ettlands gränser eller då staten själv är den som syste-matiskt bryter mot de mänskliga rättigheterna, genomatt bl.a. förfölja och terrorisera etniska minoriteter föratt exempelvis lägga beslag på mark och utöka terri-torier, måste mänskliga rättigheter gå före statens rättatt hävda icke-inblandning. Omvärldens skyldighetmåste då vara att agera för att skydda människorsrättigheter i landet. Utvecklingen av folkrätten är inteokontroversiell, men den är likväl ett faktum.Kristdemokraterna anser att det inom varje landmåste finnas en god bevakning av hur de mänskligarättigheterna respekteras. Dessutom måste det finnasmöjligheter och vilja att förhindra, behandla ochbestraffa förbrytare. Det behövs en god lagstiftningoch effektiva domstolar där människor kan hävdasina rättigheter.FN behöver också skapa en allomfattande kon-vention mot terrorism. finns det en rad olikabegränsande konventioner om terrorism, men detsaknas en övergripande och allomfattande konven-tion. Det är mycket angeläget att de pågående för-handlingarna inom skyndaspå så att en konvention mot terrorism kan presenterasoch sedan så fort som möjligt ratificeras av FN:smedlemsländer.Fru talman! Av geografiska skäl är det naturligtatt är av särskilt intresse för svensksäkerhetspolitik. Här har vi goda möjligheter att bidratill och ta ett större ansvar för hela regionens fredligautveckling. Det är av stor säkerhetspolitisk betydelseatt utveckla förtroendefulla relationer till Rysslandoch att ytterligare förstärka samarbetet med de nor-diska och baltiska staterna. måste verka föratt alla stater i regionen får en långsiktig säkerhets-lösning.Trots positiva tendenser är ändå fortfa-rande en osäkerhetsfaktor i det svenska närområdet.Rysslands innehav av stora mängder NBC-stridsmedel är det enda permanent stationerade i vårtområde. omfattande miljöproblem,unionssamarbete med ochKaliningradområdets ekonomiska och sociala pro-blem måste beaktas. Osäkerheten om sä-kerhetspolitiska strategier och framtida utvecklingmåste också i fortsättningen inkluderas i svenskasäkerhetspolitiska bedömningar.Fru talman! Det är förvånansvärt tyst om Vitryss-land - ett land i vår närhet där det inte råder demo-krati och yttrandefrihet. Sedan valsegern 1994 harAlexander målmedvetet arbetat för attstärka sin egen makt som den politiskaoppositionen och regimkritiska massmedier har fåttallt svårare att verka. Trots att den vitryska huvudsta-den ligger mindre än från Stockholmär våra kunskaper både om landet och omövergrepp mot oppositionella politiker, journalistersom inte ger president sitt obetingadestöd samt regimkritiker mycket begränsade.Det duger inte att och EU slår sig till ro ifrågan om genom att konstatera att detgörs insatser. Insatser är en sak, fru talman, menverklig förändring är en annan. Så länge grundläg-gande demokratiska strukturer inte implementerasoch demokratiska rättigheter inte respekteras är deinsatser som gjorts uppenbarligen otillräckliga. Despirande demokratiska rörelser som trots allt ändåfinns i måste ges ett starkt stöd. Vårakunskaper om situationen i landet måste öka så attvåra insatser och vårt engagemang för Vitrysslandkan intensifieras och ges ökad offentlighet.I detta sammanhang vill jag hänvisa till vårt sär-skilda yttrande nr 11.Fru talman! uttalade att hiv/aids kan ses som ett säkerhetshot.Politiskt sett anser de flesta ännu så länge att kampenmot hiv/aids handlar om utrikes- och biståndspolitik,men de skräckbilder som målades upp under 80- och90-talen rörande hiv/aids har tyvärr infriats, varfördetta ofantliga problem måste bedömas som en sä-kerhetspolitisk risk. Epidemin orsakar närmast ofatt-bar förödelse i form av utslagning av tiotals miljonermänniskor, nedbrytning av staters system, struktureroch administrationer. När samhällen bryts ned ökarrisken för konflikter avsevärt.Vi i , som i mångt och mycket är ett före-gångsland i bekämpningen av hiv/aids, måste göraallt som står i vår makt för att bistå i kampen motepidemin, såväl nationellt som globalt. Hiv/aids är ensäkerhetspolitisk risk, och därför bör vi agera inteenbart utifrån en humanitär utan också utifrån ensäkerhetspolitisk horisont. Det är hög tid att få in dettänkandet hos både enskilda och myndigheter.Fru talman! En säkerhetspolitik för fred och frihetnås genom aktivt samarbete med andra länder ochorganisationer. Ensam är inte stark. Vi kommer iframtiden att bli ställda inför att försvara inte baravårt territorium utan också de värderingar som vårtfria och demokratiska samhälle präglas av. Inför detkan vi inte ställa oss neutrala. kan inte hellerförklara sig neutralt om något av våra grannländerangrips. Nya hot såsom terrorism måste i högre gradbekämpas tillsammans med andra stater. Därför börSverige efter förmåga och kapacitet även fortsätt-ningsvis aktivt ta del i arbetet med att lösa säkerhets-problem såväl i och i närområdet som i övrigadelar av världen. medlemskap i och samarbete med Nato ger oss tillgång till de bästakanalerna och möjligheterna. Det är dags att lämnaden tidigare doktrinen till historien och att bygga enmodern säkerhetspolitik för Sverige.Jag yrkar bifall också till reservation 8.Anf. 16 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation nr 9, den enda reservation som vi har fogatvid detta betänkande. Vi tycker att de motionsyrkan-den som vi hade har blivit besvarade på ett tillfreds-ställande sätt.Vad som skedde visade med alltydlighet att hoten mot fred och säkerhet är annorlun-da . Det bekräftar också att den om-ställningsprocess för det svenska försvaret som Cen-terpartiet medverkar till är rätt väg att gå. Hoten i dagär inte traditionella militära invasionshot utan heltandra.Efter århundraden av territorialt försvar kommernu samhällsförsvaret, ett infrastrukturförsvar som skaklara det moderna samhällets reella hot, t.ex. IT-hoten. Någon på andra sidan jordklotet skulle kunnaslå ut stora delar av vår samhällsfunktion. Fred ochsäkerhet i vårt eget land är ju det övergripande måletför svensk säkerhets- och försvarspolitik, men detinternationella samarbetet och insikten om betydelsenav globalt samarbete växer sig naturligtvis allt starka-re i dagens läge.Men för oss då? Den nya säkerhetspolitiken ställerhelt andra krav på internationellt samarbete än tidiga-re och på förebyggande arbete, bl.a. underrättelse-verksamhet. De nya hoten mot det moderna samhälletser helt annorlunda ut än de som det svenska försva-ret byggt upp för att möta. Sam-hällsutvecklingen har också lett till ökad sårbarhet iolika samhällssystem. Ett särskilt viktigt område ärt.ex. Svåra olyckshändelsersom den i Tjernobyl får effekter som inte bara berörenskilda länder. T.ex. medförde den att uppemot enfjärdedel av jordbruksareal blev obruk-bar för åtminstone all överskådlig framtid.Sårbarheten är också stor när det gäller elförsörj-ning, vattenförsörjning och kommunikationer ochäven när det gäller kemiska fabriker och liknandeanläggningar. Transporter av farligt gods och radio-aktivt avfall ger liknande problem.Också den organiserade internationella brottslig-heten är ett potentiellt hot. Särskilt farligt är det ombrottslingar eller kriminella organisationer utnyttjartyngre konventionella vapen eller massförstörelseva-pen i utpressningssyfte eller som ren inkomstkällagenom illegal försäljning.Sist men kanske viktigast av allt - och det hängerihop med det senast nämnda - är kampen mot terro-rismen. visade att det inte är detstarkaste militära försvaret som hjälper mot den fana-tiker som offrar sitt eget liv. Här hjälper det inte medatt förebygga, vilket vi naturligtvis ska göra för attminska fattigdomen. Det undanröjer inte de hjärnorsom ligger bakom terrorismen, men det kan hjälpa tillatt minska grogrunden för stödet till terrorismen. Jagtycker att har intagit en stark och konsekventhållning i kampen mot terrorismen och i det som harskett under hösten.För oss ligger de stora säkerhetspolitiska utma-ningarna i den vida gråzonen mellan avancerad kri-minalitet och krig. Det innebär att det förändringsar-bete som är påbörjat måste gå vidare. Konkret hand-lar det om att den breddade hotbilden också för medsig en naturlig och nödvändig breddning av försvars-politikens ansvarsområde.Vi måste i etablera en ny struktur förhanteringen av sårbarhet och säkerhet i samhället,med helhetssyn och rationellt kostnadseffektivt ut-nyttjande av resurser. Försvarsresurserna ska givetvisanvändas i fred för både svåra påfrestningar och an-nan civil krishantering, även internationell. Också dencivil-militära samverkan bör utvecklas ytterligare.Fru talman! Att leva i fred och säkerhet utan för-tryck är varje människas fundamentala och ytterstarätt och önskan. Alltför många saknar denna rätt i dagi världen. , , , Kongooch är några aktuella exempel, och allt detsom hänt på , i och i underdet är andra. Vi har ett stort ansvarför att på olika sätt medverka till att förebygga kriseroch krig i världen, naturligtvis i internationell sam-verkan med olika organisationer. FN har ju sitt ansvarför internationell fred och säkerhet, en alldeles centralroll i hela den internationella fredsfrämjande verk-samheten.Nu finns det ett ökat medvetande om nödvändig-heten av ett kraftfullt globalt samarbete för att lösagemensamma och överhängande problem. Jag tror attdet som har hänt har ökat den medvetenhetenpå ett mycket kraftfullt sätt. Men i arbetet med attlösa de här stora globala överlevnadsproblemen måstevi sträva mot att stärka FN:s och FN-organens effek-tivitet och roll.FN-systemet behöver bli ett ännu bättre och mind-re byråkratiskt instrument för att forma globala stra-tegier och samordna insatser. Just samordning är enoerhört viktig fråga. Jag hoppas att det nu går bättre iAfghanistan än vad man har visat tidigare.De olika FN-organen, t.ex. UNDP, måste få ennyckelroll i kampen mot världsfattigdomen. Detsam-ma gäller i fråga om de globala miljöproble-men osv.Världssamfundet måste utveckla sin förmåga tillkonfliktförebyggande och krishantering, och detmåste komma in på ett tidigare stadium för att för-hindra att våldet bryter ut och tar över. Vi och jag harsagt detta tidigare, och jag säger detigen. Det är oerhört viktigt att vi blir bättre på detta.Konfliktförebyggande instrument och system måstebyggas upp så att man tidigt kan fånga upp signalerom att utvecklingen i ett konfliktområde håller på attgå i fel riktning och så att man snabbt kan göra insat-ser.Man måste skaffa sig förmåga och kapacitet att se,upptäcka och ingripa i konflikter, och man måsteockså kunna mobilisera resurser när man ser att det ärnågonting på gång, innan konflikten trappas upp tillväpnad konflikt. warning måste leda till earlyaction, som vi har sagt så många gånger.Än så länge har vi inte sett så många lyckade ex-empel på early action, möjligen undantaget Makedo-nien, men det är det som diskuteras oerhört mycket,och det måste vi bli bättre på. måste ta enledande roll i detta. Jag är glad att arbetarmed de frågorna mycket. Vi talar ju ofta om humani-tär intervention, eftersom de flesta kriser sker inomländer, och det är ju så: Det sker en utveckling inomfolkrätten mot att ta mer hänsyn till individer ochmänskliga rättigheter i stället för till staters suveräni-tet.Fru talman! Kvinnors roll i krishanteringen harnämnts här, och den är ju oerhört viktig. Jag är myck-et glad över att FN nu har lyft upp de här frågornaoch att nu har fått ett uppdrag attstudera alla krishärdar i världen i det avseendet för attlämna en rapport . Den rapportenförutsätter jag inte ska bli någonting som ligger inågon hylla, utan att den verkligen används och ocksåleder till beslut och till att man lyfter upp kvinnorsroll när det gäller förebyggande krishantering ochkrishantering under och efter en konflikt.Fru talman! När det gäller den säkerhetspolitiskadoktrinen trodde jag att och Socialde-mokraterna låg verkligt nära varandra, men vi kan nukonstatera att flyttade tillbaka Social-demokraternas och därigenom regeringens position ioch med att ordet neutralitet enligt vad jag förstår skaha fortsatt stark tyngd. Vi i menar, ochdet sade vi , att neutrali-teten som begrepp inte längre har samma aktualitet iden nya säkerhetspolitiska omvärlden. Det finns juinte längre några block att förhålla sig neutral till påsamma sätt som under det . Det förefallerallt mindre sannolikt att vid en konflikt i vårtnärområde skulle vara neutralt. Eftersom partiöver-läggningarna nu enligt uppgift ska återupptas har viingen reservation eller särskilt yttrande om detta, menjag vill ändå ta upp den frågan och höra hur social-demokraterna ser på det.Däremot anser vi att den militära alliansfriheten ärden ram som med nu kända förutsättningar är det sombäst tar till vara våra svenska säkerhetspolitiska in-tressen. Vi är övertygade om att det medverkar till attundvika konflikter och spänning i vårt närområde ochger oss goda möjligheter att utveckla förtroendefullarelationer och samarbete, och då handlar det natur-ligtvis om i allra högsta grad. Vi menarockså att rätt utnyttjad kan den svenska militära alli-ansfriheten vara en tillgång i byggandet av en gemen-sam europeisk fredsordning. Alliansfriheten är alltsåför oss ett medel och inget självändamål.Att vi är militärt alliansfria minskar ju inte vårförpliktelse att föra en aktiv utåtriktad säkerhets-främjande politik; tvärtom ska vi fortsätta att varamycket aktiva i vårt deltagande i internationella civilaoch militära fredsfrämjande insatser även i fortsätt-ningen, naturligtvis. Det är ju en del av svensk utri-kespolitik.Vi samarbetar ju som alla vet med Nato på enmängd områden, inte minst när det gäller fredsfräm-jande, internationella insatser, och den militära alli-ansfriheten utgör ju inget hinder för det. Den sätterinte heller några hinder för att vi ska vara aktivt del-tagande i alla fördjupade internationella säkerhets-samarbeten som finns, även inom det militära områ-det. Den är heller inget hinder när det gäller den eu-ropeiska krishanteringen, och inte heller en gemen-sam euro-atlantisk krishanteringsförmåga.Fru talman! Jag vill avsluta med att säga att det ärviktigt att är aktivt när det gäller förebyggan-de krishantering och att förhindra konflikter och att vidriver på i alla internationella sammanhang och äraktiva i allt internationellt samarbete i alla de interna-tionella organisationerna EU, och yrkar bifall till reservation nr 9.Anf. 17 (fp):Fru talman! I gemenskap med andra demokratiskastater, både i vår närhet och runtom i världen, ska vi ipraktisk handling forma framtida säkerhet.När vi talar om säkerhetspolitik är det ju viktigt medframförhållning: att undvika krig och kriser. Och detgör vi på olika sätt t.ex. genom ett aktivt deltagande iFörenta nationerna. är ju en aktiv aktör i FN.Det som hände fick även USAatt höja sin FN-profil. Jag tycker att det egentligen äratt beklaga att det ska till en sådan drastisk händelseför att man ska inse värdet av internationellt samar-bete för att undvika kriser. Egentligen är det liteskamligt på sitt sätt att då helt plötsligt betalarin sina skulder till FN, för nu ska man då använda denorganisationen i ett krisläge. Man borde ha insett detlångt tidigare och varit med och stött FN på ett aktivtsätt och inte underminerat FN:s ekonomi. beta-lar ju en stor del av FN:s budget, om man nu hadebetalat det man skulle.Vi gör det också genom EU. tövade gans-ka länge - alltför länge - innan vi gick med i EU. Såsmåningom har vi gjort det som en aktiv part ochockså förebyggande. Genom en solidarisk bistånds-politik ska man också kunna öka samarbetet på detinternationella området för att undvika kriser. Därfinns också mycket att kritisera många länder för.Bidragen till det internationella solidaritetssamvetetminskar i världen. Det borde vara precis tvärtom.Egentligen är detta småpengar jämfört med mycketannat man satsar på inom försvarsområdet. Det ärbrist på insikt egentligen att inte inse detta; att inter-nationellt solidaritetsarbete är fredsarbete och säker-hetspolitiskt arbete.Genom att bryta ned gränser, genom att samarbe-ta, genom att handla med varandra genom frihandeloch annat ökar man förståelsen mellan människor,och därmed skapar man en bättre värld.Svensk säkerhetspolitik ska sålunda formas avverklighetens krav och inte i slutna seminarieövning-ar kring formuleringar av den svenska säkerhetspoli-tiska doktrinen. I och med vårt medlemskap i vi den traditionella neutralitetspolitikenbakom oss. Den svenska säkerhetspolitiska doktrinen:"militära alliansfrihet, syftande till att vårtland skall kunna vara neutralt i händelse av krig i vårtnärområde", har kommit till vägs ände, ja, den harspelat ut sin roll. Det inser alltfler. Ändå lever denkvar vid högtidliga deklarationer här i riksdagen.Vår självklara och ovillkorliga solidaritet medandra fria och demokratiska stater har kommit tilltydligt uttryck efter de tragiska händelserna den11 september, som flera här har varit inne på.Som medlem i EU kan aldrig stå neutraltinför extern aggression mot ett annat EU-medlemsland.Som medlem av de fria demokratiska staternasgemenskap skulle inte heller kunna stå neu-tralt vid en extern aggression mot någon av våra trebaltiska systernationer. En sådan aggression skulleinnebära en åtminstone indirekt men i alla händelsermycket kraftig inskränkning i säkerhetspoli-tiska förutsättningar.De europeiska demokratiernas säkerhet har underårtionden garanterats av Nato. Detta samarbete mel-lan och är viktigt också . Dentransatlantiska länken ska upprätthållas.Diskussioner pågår mellan sex av sjupartier om en ny formulering av svensk säkerhetspo-litik. Eftersom inte får delta i dessa över-läggningar vet vi av naturliga skäl inte hur överlägg-ningarna går. Hur intensiva är egentligen diskussio-nerna? Det kanske finns någon eller några företrädareför de partier som deltar i diskussionerna som kanlätta lite på förlåten.Neutraliteten och alliansfriheten valdes en gångav i syfte att hålla vårt land utanför stor-maktskonflikter i och särskilt i Östersjöområ-det. Med det slut, upp-lösning, gradvisa normalisering som eneuropeisk demokrati och utbyggnaden av de europe-iska samarbetsorganen föreligger inte längre det kon-fliktmönster som vår traditionella säkerhetspolitik varavsedd för.Huvudsyftet att kunna vara neutralt vid en kon-flikt i vårt eget närområde förefaller inte varaannat än en rent teoretisk konstruktion. Praktiskhandling och den krassa verkligheten har ju visat pånågot annat. Med vårt eget medlemskap i ochövriga Östersjöstaterna som fullvärdiga medlemmarav EU föreligger i vilket fall ingen reell neutrali-tetsoption.Vår egen säkerhet förutsätter solidaritet inom deneuropeiska gemenskapen. Såtillvida är det i praktikeningen skillnad mellan de förpliktelser ett EU-medlemskap innebär och de som ett Natomedlemskapskulle innebära. Det rör sig i båda fallen om ömsesi-dig solidaritet mellan demokratier.En ny svensk säkerhetspolitisk doktrin bör enligtmin mening utgå från att aktivt ska bidra tillatt skapa en alleuropeisk fredsordning. bördärför, i likhet med de baltiska staterna, söka med-lemskap i Nato.Som fullvärdiga medlemmar av Nato får vi störreinflytande än som samarbetspartner utanför Nato.Natos fortsatta utveckling från att enbart vara enförsvarsallians till att vara en huvudpelare i europeiskkrishantering är givetvis främst en fråga för Natosmedlemmar. Utan ett fullt medlemskap ställer vi ossutanför den viktiga fortsatta utvecklingen av Nato.Det är egentligen samma resonemang som vi hade närvi ansökte om medlemskap i . Det är bättre attvara med i det rum där besluten fattas.EU:s och Natos successiva utvidgningar till attomfatta alltfler av demokratier är viktigabidrag till att stärka de strukturer som främst främjarfred och säkerhet i . Det bidrar kraftfullt till attförebygga, möta och hantera konflikter såväl inomsom mellan stater i . Institutionaliserade sä-kerhetsstrukturer av denna art bidrar till att öka trans-parens och förutsägbarhet.Den mycket positiva och välkomna utvecklingen iRyssland och dess framtida roll i det europeiska sam-arbetet bör i högre grad uppmuntras och understödjas.Rysslands väg mot demokrati och rättsstat underlättasinte av att vare sig , Natoländerna, ellerRyssland självt fortsätter att framställa somen motpol och ett särfall i . Det vore en djuptolycklig demonisering av Ryssland.Under president ledarskap har allttydligare visat att det ser sin framtid i ett allt närmaresamarbete med det övriga . I efterdyningarnatill attackerna mot har Rysslandytterligare markerat sin hemvist i det nya ochdess allt närmare samarbete med säkerhets-och samarbetsstrukturer.Fru talman! Alltmer talar för att Nato vid sitttoppmöte i kommer att fattabeslut om inbjudningar till en fortsatt utvidgning.Denna gång kommer utvidgningen att omfatta ocksåsvenska grannländer i . numera sitt säkerhetspolitiska vägval som"alliansfrihet" - och så lägger man till "under rådandeförhållanden".Efter i kan diskrepansenmellan svensk säkerhetspolitisk i inhemska doktriner,i de samtal som pågår och i praktisk politik därförmycket snabbt bli mycket stor. I är det dåbara och som för egen del ut-tryckligen utesluter medlemskap i talman! Med dessa ord vill jag passa på attyrka bifall till reservationerna 1 och 6. Eftersom dereservationerna innefattar flera punkter nöjer jag migmed att yrka bifall till reservation 1 under punkt 2 ochreservation 6 under punkt 13.Anf. 18 ():Fru talman! Terroristattackerna mot den 11september var en attack mot vårt demokratiska ochöppna samhälle. Det är det värsta exemplet påen ny typ av hot som riktas mot vårt samhälle. Detvar också en urskillningslös terrorhandling som rikta-des mot oskyldiga människor mitt i den amerikanskavardagen. Man använde inte bara civila människorsom vapen, man använde också civila människor tillmåltavla.Terroristattackerna visar på det moderna samhäl-lets sårbarhet. Handlingarna har av världssamfundetkarakteriserats som kriminella och som ett hot motinternationell fred och säkerhet. Detta illustrerar påett tragiskt sätt att den säkerhetspolitiska bilden haren ny dimension. Målet för dem som begår den härtypen av våldshandlingar är att genomföra attackermot politiska och ekonomiska värden och att skapastörningar i civila samhällsfunktioner för att på detsättet uppnå sina syften.Det är utomordentligt betydelsefullt att världssam-fundet har bildat en gemensam front mot terrorismen.Det är av stor vikt att har ageratenhälligt på ett mycket tydligt och framåtsyftande visi det uppkomna läget.Jag passar på att tacka för till regeringens hållfasthet i denna fråga.Sedvanerätten utvecklas genom att nya regler ac-cepteras av en överväldigande majoritet av världensstater. I resolution sätter säkerhetsrådet förförsta gången internationell terrorism i samband medhot mot internationell fred och säkerhet.