prot · GP0917 · 2001-10-24 00:00:00 — Bonderörelsen kom ibörjan av , och sedan har många fler orga-nisationer vuxit fram för att förbättra människorsvälfärd.Försäkringskassorna har blivit samhällsorgan ochingår som en viktig del i vårt nuvarande trygghets-system. Konsument- och producentkooperationen harvuxit och upplevs ibland ha förlorat en del av sinagrundläggande idéer. En nykooperativ rörelse haruppstått där man startar föräldrakooperativ för barn-omsorg, personalkooperativ i äldreomsorgen ochbyalag för att behålla en lanthandel eller för att tahand om driften av en badplats eller idrottsanlägg-ning.Allt detta och mycket mer ingår i begreppet socialekonomi, och det grundläggande viktiga är att verk-samheten bedrivs för medlems- eller samhällsnyttanutan vinstintresse. Om vinst uppstår ska den gå tillba-ka till verksamheten eller återföras till medlemmarnai verksamheten.Fru talman! Det finns alldeles för lite kun-skaper om den sociala ekonomin och dess aktörer påmånga håll i samhället. Bankernas personal vet intehur en ekonomisk förening fungerar, och man beviljarinte alltid lån därför att man inte kan lagstiftningen.T.o.m. vår näringsminister tyckte att det kunde behö-vas lagstiftning och en ny företagsform för ickevinstdrivande företag. Vi kan ju använda det somredan finns och förbättra det och framför allt kunska-pen om det.I reservation 2 tar upp att regeringenborde ta upp en diskussion om ett gemensamt förhåll-ningssätt på den offentliga sidan i förhållande till densociala ekonomin. Det är viktigt för kommuner ochlandsting att ha bra lagstiftning och bra kunskaper iämnet när man ska diskutera frågor av den här ka-raktären med företrädare för personal- eller brukar-grupper som vill starta eget tillsammans. Ofta är detkvinnor som har varit anställda i verksamheten ochsom om den ska privatiseras vill sätta i gång någoteget. Det behövs både lagliga förutsättningar och envilja att förändra och pröva något nytt för att under-lätta starten för den nya verksamheten.Fru talman! Även ur demokratisk synvinkel är densociala ekonomin viktig. Den är ett sätt att få ett merdemokratiskt arbetsliv. I en kooperativ verksamhethar alla lika rösträtt och lika mycket att säga till om. Idagens samhälle där så många mår dåligt och kännerså lite delaktighet är den sociala ekonomins arbets-former något att ta till sig. En del går säkert att till-lämpa även i andra driftsformer om viljan till föränd-ring finns.För många marginaliserade människor som intekommer in på arbetsmarknaden kan den sociala eko-nomin erbjuda ett alternativ där man kan driva någonverksamhet, t.ex. kaférörelse eller skrivservice. Denförmåga till aktivitet som människor har kan tas tillvara. De får själva vara med och utforma verksam-heten så att den passar deltagarna, och självförtroen-det växer för den som känner sig behövd. Detta inne-bär att kostnaderna för vård och sysselsättning kanminska i kommunerna, som har ansvaret för syssel-sättningen för funktionshindrade och andra som intekan komma in på den öppna arbetsmarknaden.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 92 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas någramotioner från allmänna motionstiden . Dessamotioner handlar om det som vi kallar för socialekonomi. Med begreppet social ekonomi menas i dagden organiserade verksamhet som bedrivs friståendefrån den offentliga sektorn och det privata näringsli-vet i syfte att göra konkret nytta för medlemmar ellerandra grupper och där vinstintresset är underordnat.Företeelsen social ekonomi är inte ny. Det vet allavi som på något sätt har tagit del av arbetet inomdenna sektor, vi som arbetat inom folkrörelserna, visom arbetat inom föreningslivet eller på ett eller annatsätt medverkat i ett kooperativ. Men som politikom-råde är det nytt. Först i förra årets budgetpropositionpresenterade regeringen ett nytt politikområde ochmål för detta politikområde. Det kallas folkrörelsepo-litik. Syftet med att bilda ett eget politikområde är attskapa ett samlat synsätt och agerande från statens sidai relationerna till folkrörelserna och föreningslivet.Och målet ska vara att människor ska ha bästa möjli-ga förutsättningar att bilda och delta i olika typer avfolkrörelser och föreningar. pågår ett relativt om-fattande arbete för att både utom och inom statsför-valtningen sprida kunskap om föreningars och folkrö-relsers villkor.Den sociala ekonomin och dess verksamheter ochsamhällsnytta måste synliggöras, och den måste blimätbar. Det är först i ett läge där man får en samladbild av all den samhällsnytta som kommer ur densociala ekonomin som förutsättningarna finns för t.ex.utökad forskning inom området.Fru talman! I detta betänkande behandlar vi tremotioner. I den första handlar det om ett yrkande attge Stiftelsen och Mobili-sering, Cesam, ett uppdrag som ett nationellt kompe-tens- och utvecklingscentrum. Cesam som bedrivitsin verksamhet har er-hållit statligt stöd för att utveckla sin verksamhet.Efter det att man fick avslag på en ganska stor ansö-kan för ett demokratiprojekt pågår nu kon-tinuerliga diskussioner mellan Cesam och regeringenom metoder för utvecklingsarbete. Jag utgår från attdet kommer att leda till något positivt för deltagarna iden sociala ekonomins organisationer.Fru talman! Att regeringen nu inrättat ett nytt po-litikområde och att man både inåt och utåt för endialog i syfte att öka kunskaper och finna gemen-samma förhållningssätt visar enligt vår mening att dethos regeringen finns en hög ambition inom dettaområde. Att man anordnade en mycket lyckad euro-peisk konferens under ordförandeskapet visar ocksåpå att man i ett europeiskt perspektiv har ambitioner.Inte minst lyckades vi visa på att svensk idrottsrörelseär en mycket viktig aktör inom den svenska delen avden sociala ekonomin.Avslutningsvis, fru talman, yrkar jag bifall till för-slaget i utskottets betänkande KrU4 och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 93 ()replik:Fru talman! Jag tycker att det är glädjande att mangör en del saker från regeringens sida. Men iblandundrar jag lite grann: Hur pass vitt är begreppet socialekonomi för regeringen? Och finns det några svårig-heter, eftersom det inom detta begrepp finns väldigtolika former? Vi har kyrkan, idrottsrörelsen och allaandra folkrörelser, men vi har också hela den ekono-miska föreningsrörelsen med väldigt mycket verk-samhet som också kommer in under den sociala eko-nomin. Har man hittat en avvägning i detta samman-hang? Man behöver ändra lagstiftningen på vissaområden, och framför allt behöver man se över dendemokratiska delen av detta, vilket kanske inte är detsvåraste, utan att få ett alltför stort område. Hur harman sett på den frågan? Vet något omdet?Anf. 94 () replik:Fru talman! Det är precis som beskriver detta. Det här är ett nytt begrepp i såmåtto att man i politiska sammanhang försöker föraihop det till ett politikområde. Det innebär ju att manfrån regeringens sida måste diskutera väldigt nogahur man ska klara av de gränser som finns både inomregeringen, mellan departementen, men också ute isamhället. Vilka delar ska föras in? Hur ska lagstift-ningen kunna förbättras för att det ska bli rimligavillkor för de människor som verkar inom den socialaekonomin? Det här tror jag inte är ett helt enkelt ar-bete. Jag vet att man jobbar intensivt med det, och jaghoppas att man också kommer med förslag i en näraframtid om hur man vill att detta ska se ut.Anf. 95 ()replik:Fru talman! Jag tackar för detta. Det är ju än sålänge bara en diskussion om förutsättningarna.Mycket finns redan i den organisation som är upp-byggd på många ställen i det svenska samhället.Kommer man att dela på begreppet? Här finns alltfrån att driva kaféverksamhet för psykiskt handikap-pade till att driva ekonomiska föreningar i ganskastora bolag. Det finns bankföreningar - i salig åminnelse - och nya banker på vägmed medlemsföreningar i stället för aktieägare. Detfinns så många olika faktorer. Har man ett bra samar-bete mellan de olika departementen? Det är Kultur-departementet, och många flerdepartement som är inblandade i detta. Kan man få enbalans när det gäller detta arbete?Anf. 96 () replik:Fru talman! Det som jag försökte beskriva i mittanförande innefattade just detta att man lägger väldigtstor vikt vid att försöka få till stånd en enhetlig syn påden sociala ekonomin från alla departement. Ochdetta är inte helt enkelt. Det är ett nytt område i såmåtto att man för samman det i ett politikområde.Jag skulle nog hellre se att man tog lite extra tidpå sig i stället för att försöka jäkta fram något sominte blir bra. Låt dem alltså försöka hitta de rätta for-merna! är det oerhört viktigt med dialogenutåt, mot den sociala ekonomin - jag vet att en sådanpågår. Det är fråga om just de problem som Marga-reta beskriver - att det här är så omfattan-de och innefattar så olika verksamheter att det säkertinte är helt enkelt att sätta gränser för detta område.Anf. 97 () replik:Fru talman! Några saker vill jag kommentera,först detta med att den ideella sektorn, den socialaekonomin, skulle vara ett nytt politikområde. Det ärmöjligt att det rent tekniskt är så i budgetpropositio-nen. Dock är detta, som jag sade i mitt inlägg tidiga-re, ingalunda en ny fråga. Jag hänvisade till att denborgerliga regeringen faktiskthade kommit en bra bit på vägen och hade en bered-ning som jobbade inriktat på forskning och en bredd-ning på området. Den beredningen lades ned år 1994.Kanske är det bra att ha med det i debatten här.Kanske är det också så att EU harpåverkat regeringen att ta nya tag. Den sociala eko-nomin finns ju nu med på EU:s agenda, vilket gör attden svenska socialdemokratiska regeringen har fått tatag i de frågorna. Det är kanske bra att lägga till ocksådetta.Jag hade en liten fråga och skulle vilja ha enkommentar av . En samrådsgrupp harju nu tillsatts, och det tycker jag är bra. Precis somsagts här förut påverkas olika departement, så detbehövs samråd. Jag för min del tycker dock att det ären stor brist att man inte har tagit med folk också frånfolkrörelserna och folk som företräder den ideellasektorn i det här arbetet. Även om gruppen ska jobbaen ganska är det, tycker jag, bra att ha enbredd även i det arbetet. Jag skulle vilja ha en kom-mentar från om den saken.Anf. 98 () replik:Fru talman! Naturligtvis är det här, precis somDan Kilhström säger, ingen ny företeelse. Vad DanKihlström kallar för den ideella sektorn är något somvi har arbetat med i . Däremotär begreppet social ekonomi förhållandevis nytt. Detär säkerligen så som beskriver, attdetta begrepp alltmer har kommit in i samband medEU-medlemskapet. Företeelsen är väldigt utvecklad,inte minst i där det i mycket stor ut-sträckning handlar om ren företagsamhet - kooperativoch liknande.När det gäller den departementala gruppen delarjag nog inte uppfattningen att där borde sitta med folkutifrån. I stället är jag väldigt nöjd om gruppen snabbtkan arbeta fram en bra plattform för regeringens ar-betssätt gentemot den sociala ekonomin. Tids nogkommer relationerna utåt att upparbetas - självklartär de oerhört viktiga.Anf. 99 () replik:Fru talman! Vi kan säkert hålla på med den dis-kussionen väldigt . Jag vet att både regeringenoch vi i alla andra sammanhang är måna om att ha enbredd och om att hämta in kompetens, även utanförvåra väggar. Därför tycker jag att det är lite märkligtatt man inte gör det på det här området. Det talas juom ett forum för samråd i frågor rörande folkrörelseroch social ekonomi. Naturligtvis är man i de olikadepartementen kunnig på det här området, men nogtycker jag att det skulle tillföra ännu mer kompetensom det också fanns med folk utifrån i detta arbete.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag tror att det är bra att man inomregeringen, mellan departementen, klarar ut vilkaspelregler som ska gälla, vad som ska vara vårt för-hållningssätt gentemot den sociala ekonomin. Paral-lellt med detta sker naturligtvis oerhört mycket kon-takter med hela den sociala ekonomin - med före-ningsrörelser, med folkrörelser och med alla de olikakooperativ som beskrev. Jag ärinte rädd för att människorna ute i verksamheten skaglömmas bort, utan jag vet att ministern på det områ-det är oerhört aktiv.Anf. 101 ():Fru talman! För att företagande ska vara tänkbart,möjligt och tillgängligt för så många som möjligt,även för grupper som normalt sällan startar företag, ärdet väsentligt att utveckla och stimulera en mångfaldingångar till företagandet. Det har faktiskt visat sig attföretagande inom ramen för den sociala ekonominofta bedrivs i kooperativ form.Den ursprungliga kärnverksamheten för lokal ko-operativ utveckling består i att tillhandahålla gratisinformation och rådgivning till personer och gruppersom vill starta kooperativa företag. Efterhand hardessa centrum fått allt större uppgifter i fråga om attfrämja utvecklingen av företagande i den socialaekonomin genom lokala partnerskap samt i fråga omatt främja mobilisering för lokal utveckling och för attskapa tillväxt och nya arbetstillfällen, liksom för attbehålla service av olika slag. Efterhand har man ock-så kommit att ha allt större förväntningar på de lokalakooperativa utvecklingscentrumen när det gäller attha en vidgad roll som företagsutvecklare inom densociala ekonomin.I samband med lokalt utvecklingsarbete efterfrå-gas ofta hjälp med att organisera företagande medlokalt demokratiskt inflytande och småföretagssam-verkan i samklang med det lokala utvecklingsarbetet.Demokratiska former för brukarinflytande i driften avverksamhet inom vård, omsorg och skola efterfrågasockså.Ett annat behovsområde är stöd för personalöver-tagande. Man hoppas även att den sociala ekonominvia lokala kooperativa utvecklingscentrum ska kunnastötta t.ex. kreditgarantiföreningar och när det gällerföretags möjligheter att på ett otraditionellt sätt fåpengar. Vi vet ju att det på landsbygden är väldigtsvårt för företag att få kapital. Även i detta avseendeskulle lokal kooperativ utveckling vara mycket aktiv.När det fästs så väldigt stora förhoppningar vidlokala kooperativa utvecklingscentrum är det märk-ligt att dessa hålls så njuggt. Varje sådant här centrumskulle behöva två basresurser för att klara alla deviktiga uppgifter som vi vill att de ska klara. Dettycks dock sitta väldigt hårt åt när det gäller att klaraav att få de här resurserna. Ändå säger regeringensjälv att de flesta lokala kooperativa utvecklingscent-rum är små och att de därför är beroende av projekt-och uppdragsmedel. Det här gör att utrymmet för attkontinuerligt möta de nya behoven inom den socialaekonomin och vad gäller lokalt utvecklingsarbete ärlitet.Möjligheten att erbjuda personal fast anställningär också liten. Därmed försvåras en kontinuerligkompetensuppbyggnad. I ljuset av detta som rege-ringen själv säger i sin regionalpolitiska propositionär det, tycker jag, oerhört märkligt att det sitter så hårtåt att få en rimlig basfinansiering av de lokala koope-rativa utvecklingscentrumen.Anf. 102 ():Fru talman! Den sociala ekonomin låter sig inteutan vidare sorteras in på en vänster-höger-skala. Nifår alltså inte tro att detta, bara därför att det finnsborgerliga motioner i fråga om det här betänkandet,är ett högerprojekt.I och med detta med social ekonomi återupplivasför oss inom vänstern tanken om självförvaltning. Vianser att självförvaltning är ett sätt att bygga mot-makter till kapitalismen och att utveckla verklig kol-lektiv kraft och engagemang.Vänsterpartiet har, som sagt, inte någon motionsom behandlas i detta betänkande, men jag vill ändåsäga något om vår syn på den sociala ekonomin.Vänsterpartiet anser att social ekonomi är en or-ganiserad verksamhet som primärt har ett samhälle-ligt ändamål som bygger på demokratiska värderingaroch som är organisatoriskt fristående från den offent-liga sektorn. Dessa sociala ekonomiska verksamheterbedrivs huvudsakligen i föreningar, kooperativ, stif-telser eller liknande. Verksamheterna inom den soci-ala ekonomin har allmännytta eller medlemsnytta,inte vinstintresse, som främsta drivkraft.När man lyssnade till från krist-demokraterna lät det som att det bara var välgörenhetoch ideell sektor som ingår i den sociala ekonomin.Men för oss är det ett mycket vidare begrepp.Vänsterpartiet anser att bildandet av och arbetet isociala företag ska uppmuntras och stimuleras avsamhället. Lagar och förordningar ska anpassas så attden sociala ekonomin blir en naturlig del av samhäl-let, men det är ingenting som vi i kulturutskottet kanåstadkomma, så de förslagen får läggas fram i andrautskott.Det bästa stödet som man kan ge för att garanteratillräckliga inkomster för de som arbetar inom densociala ekonomin är att handla de varor och tjänstersom där produceras, och det hoppas jag att vi allihopgör.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeTU3 SjöfartsstödPunkt 1 (Utvidgat stöd till svensk sjöfart)1. utskottet2. 1 (m)Votering:223 för utskottet65 för res. 13 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Monica () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Carl-Erik Skårman (m) anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Punkt 3 (Tonnageskatt)1. utskottet2. 3 (c, kd)Votering:242 för utskottet50 för res. 31 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Jeppe () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Punkt 4 (Gemensamma EU-regler)1. utskottet2. 5 (c)Votering:209 för utskottet16 för res. 570 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Carl G och (båda m)anmälde att de avsett att avstå från att rösta men mar-kerats ha röstat ja.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JuU2 Andra tilläggsprotokollet till bedrägerikon-ventionenKammaren biföll utskottets förslag.UU14 Krigsmaterielexporten år 2000Punkt 4 (Demokratikriteriet)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:247 för utskottet48 för res. 354 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Punkt 5 (Följdleveranser)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering;247 för utskottet48 för res. 454 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Punkt 6 (EU-gemensamma regler för krigsmaterie-lexport)1. utskottet2. 5 (m)Votering:224 för utskottet71 för res. 554 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Punkt 7 (Offentlig redovisning av avslagsbeslut)1. utskottet2. 6 (v, mp)Votering:247 för utskottet47 för res. 655 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Punkt 12 (Utarmat uran i ammunition)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:247 för utskottet48 för res. 754 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KrU2 Ungdomspolitik m.m.Punkt 1 (Inriktningen av ungdomspolitiken)1. utskottet2. 1 (kd)Votering:259 för utskottet35 för res. 11 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Kenth () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Lena () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Punkt 4 (Mediernas påverkan på ungdomars livsstiloch syn på könsroller)1. utskottet2. 2 (mp, c, fp)Votering:251 för utskottet43 för res. 255 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Punkt 7 (Ungdomars kultur)1. utskottet2. 3 (c)Votering:278 för utskottet16 för res. 355 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KrU3 Spel och lotterierPunkt 4 (Åtgärder för att möta de negativa konsek-venserna av ökat spelande)1. utskottet2. 1 (kd, v, mp)Votering:211 för utskottet84 för res. 154 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Punkt 12 (Fördelning av överskottet från värdeauto-mater)1. utskottet2. 5 (m)Votering:Kammaren biföll utskottets förslag genom uppres-ning.Punkt 14 (Starkare ställning för folkrörelserna)1. utskottet2. 6 (m, fp)3. res. 7 (mp)Förberedande votering:89 för res. 615 för res. 7190 avstod55 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:198 för utskottet83 för res. 613 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Punkt 18 (Lottförsäljningsterminaler)1. utskottet2. 10 (c)Votering:277 för utskottet16 för res. 1056 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KrU4 Social ekonomiPunkt 1 (Cesam)1. utskottet2. 1 (kd, c)Votering:245 för utskottet49 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Punkt 5 (Det offentligas gemensamma förhållnings-sätt gentemot den sociala ekonomin)1. utskottet2. 2 (c)Votering:272 för utskottet18 för res. 259 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.11 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2001/02:36 Skattereduktion för fackföreningsavgifter2001/02:41 Hyresgästinflytande vid ombyggnad ochandra hyresrättsliga frågor2001/02:43 Förenklad fastighetstaxering i stället föromräkning, m.m.2001/02:45 Sänkt mervärdesskatt på böcker och tid-skrifter, m.mFörslag2001/02:RR7 revisorers förslag angåendestyrningen av försvarets materielförsörjningMotionermed anledning av prop. 2001/02:3 En begränsnings-regel för fastighetsskatten, m.m.2001/02:Sk5 av och ()2001/02:Sk6 av m.fl. (m)2001/02:Sk7 av m.fl. (c)2001/02:Sk8 av m.fl. (kd)12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 24 oktober2001/02:38 av (c) till socialministerLars EngqvistSpelberoende2001/02:39 av () till utrikesministerAnna LindhKvinnornas situation i AfganistanInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 30 oktober.13 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 24 oktober2001/02:103 av () till finansministerBosse RingholmTidskriftsmomsen2001/02:104 av () till finansmi-nister /02:105 av () till näringsmi-nister av ungdomars förslag2001/02:106 av () till utrikesministerAnna LindhHjälp till flyktingar2001/02:107 av () till statsrådet av gemensamma utrymmenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 30 oktober.14 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 24 oktober2001/02:64 av () till justitieministerThomas BodströmMänniskohandeln i Europa2001/02:66 av () till kulturministerMarita UlvskogDigital radio2001/02:68 av () till miljömi-nister /02:69 av () till kulturministerMarita UlvskogTV 4:s koncessionsavgift2001/02:74 av () tillmiljöminister till havs2001/02:75 av () till miljömi-nister /02:76 av () till socialmi-nister om elöverkänslighet2001/02:79 av () till kul-turminister på teckenspråk2001/02:83 av () till finansmi-nister konkurrenssituation2001/02:89 av () till jordbruksministerMargareta WinbergTillsynsavgifter2001/02:91 av () till justitiemi-nister över gränsernaSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 30 oktober.15 § Kammaren åtskildes kl. 17.21.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6 §anf. 35 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 77(delvis),av tredje vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 14.02 ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.