prot · GP0945 · 2001-12-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:45Tisdagen den 11 decemberKl. 09.00 - 16.3118.00 - 20.59Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 5 december.2 § KompletteringsvalFörste vice talmannen meddelade att Socialdemo-kraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna va-kanser anmält som ledamot i utrikesut-skottet, och krigsdelegationen efterViola Furubjelke fr.o.m. den 1 januari 2002.Förste vice talmannen förklarade vald tillledamot i utrikesutskottetUrban ()ledamot i (s)ledamot i krigsdelegationenUrban ()3 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2001/02:112:Till riksdagenInterpellation 2001/02:112 av () omFN:s världstoppmöte i kommer att besvaras fredagenden 25 januari 2002.Skälet till dröjsmålet är inbokade engagemangoch resor samt att interpellanten inte kunde ett tidiga-re datum som miljöministern föreslog.Stockholm den 6 december 2001MiljödepartementetKjell LarssonEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschef4 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Förste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2001/02:26 Skydd för arbetstagare mot risker videxponering för asbest i arbetet KOM (2001) 417till arbetsmarknadsutskottet2001/02:27 om konsumentskyddet inomEuropeiska unionen KOM (2001) 531 till lagut-skottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återNäringsutskottets betänkanden /02:NU2 ochNU4Skatteutskottets betänkanden /02:SkU6, SkU7,SkU11-SkU13 och SkU106 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 10 decemberUFöU1 säkerhetspolitikPunkt 2 (EU, Nato och säkerheten i )1. utskottet2. 1 i motsvarande del (fp)Votering:286 för utskottet14 för res. 149 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 69 m, 39 v, 36 kd, 15 c, 14 mpFör res. 1: 13 fp, 1 -Frånvarande: 18 s, 12 m, 4 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -Punkt 4 (De baltiska staterna och medlemskap i )1. utskottet2. 2 i motsvarande del (m)Votering:217 för utskottet69 för res. 214 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 38 v, 35 kd, 15 c, 1 fp, 14 mpFör res. 2: 69 mAvstod: 1 v, 12 fp, 1 -Frånvarande: 17 s, 12 m, 4 v, 7 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1-Ingrid () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Punkt 8 (Internationell ad hoc-domstol)1. utskottet2. 3 (kd)3. res. 4 (mp)Förberedande votering:37 för res. 314 för res. 4250 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:250 för utskottet36 för res. 314 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 38 v, 15 c, 13 fp, 1 -För res. 3: 36 kdAvstod: 14 mpFrånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -Punkt 12 (säkerhetspolitiska hållning videventuellt angrepp på annat EU-land)1. utskottet2. 8 i motsvarande del (kd)Votering:250 för utskottet36 för res. 814 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 38 v, 15 c, 14 mpFör res. 8: 36 kdAvstod: 13 fp, 1 -Frånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -Punkt 13 (Svenskt medlemskap i )1. utskottet2. 6 i motsvarande del (fp)Votering:285 för utskottet15 för res. 649 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 38 v, 35 kd, 15 c, 14 mpFör res. 6: 1 kd, 13 fp, 1 -Frånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -() anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha rösta nejPunkt 17 (Utredning om säkerhetspolitiskaagerande)Utskottets förslag till beslut med godkännande av1. motiveringen i res. 9 (m, kd, c, fp)Votering:167 för utskottet133 för res. 949 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag med godkännandeav utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 38 v, 1 fp, 14 mpFör res. 9: 69 m, 36 kd, 15 c, 12 fp, 1 -Frånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -Punkt 19 (Europeisk civil fredskår)1. utskottet2. 11 (mp)Votering:286 för utskottet14 för res. 1149 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 38 v, 36 kd, 15 c, 13 fp,1 -För res. 11: 14 mpFrånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -Punkt 42 (Nordiskt avtal om försvarsmaterielsamar-bete)1. utskottet2. 17 (v, mp)Votering:248 för utskottet51 för res. 171 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 36 kd, 15 c, 13 fp, 1 -För res. 17: 37 v, 14 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU1 Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och natur-vårdPunkt 5 (Utbyggnad av havsbaserad vindkraft m.m.)1. utskottet2. 2 (m)Votering:230 för utskottet69 för res. 21 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 1 m, 38 v, 36 kd, 14 c, 13 fp,14 mpFör res. 2: 68 m, 1 -Avstod: 1 cFrånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -() anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Punkt 6 (reservat)1. utskottet2. 3 (c)Votering:285 för utskottet15 för res. 349 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 38 v, 36 kd, 13 fp,14 mp, 1 -För res. 3: 15 cFrånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -Punkt 15 (Samordning av kalkning av sjöar och vat-tendrag och skogskalkning)1. utskottet2. 7 (kd)Votering:260 för utskottet38 för res. 71 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 66 m, 38 v, 15 c, 13 fp, 14 mp,1 -För res. 7: 3 m, 35 kdAvstod: 1 kdFrånvarande: 18 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -och (båda m) anmäl-de att de avsett att rösta ja men markerats ha röstatnej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.MJU2 Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringarPunkt 5 (Åtgärder för skog som drabbats av svam-pangrepp)1. utskottet2. 1 (kd, m, c)Votering:174 för utskottet123 för res. 152 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 37 v, 10 fp, 14 mpFör res. 1: 69 m, 36 kd, 15 c, 2 fp, 1 -Frånvarande: 18 s, 12 m, 6 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 2 mp,1 -Punkt 6 (Konkurrensförhållandena inom veterinärvä-sendet)1. utskottet2. 2 (kd, m)Votering:190 för utskottet107 för res. 21 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 38 v, 15 c, 10 fp, 13 mpFör res. 2: 69 m, 36 kd, 1 fp, 1 -Avstod: 1 mpFrånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 2 mp,1 -Punkt 7 (Principerna för utbetalning av arealersätt-ningar)1. utskottet2. 3 (kd, m, c, fp)Votering:166 för utskottet134 för res. 349 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 38 v, 14 mpFör res. 3: 69 m, 36 kd, 15 c, 13 fp, 1 -Frånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -Punkt 8 (Statlig lånegaranti)1. utskottet2. 4 (c)Votering:283 för utskottet15 för res. 451 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 68 m, 38 v, 35 kd, 13 fp,14 mp, 1 -För res. 4: 15 cFrånvarande: 17 s, 13 m, 5 v, 7 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -Punkt 10 (Målen om ekologisk produktion)1. utskottet2. 6 (v, mp)Votering:247 för utskottet53 för res. 649 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 35 kd, 15 c, 13 fp, 1 -För res. 6: 38 v, 1 kd, 14 mpFrånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -Punkt 13 (Finansiering av ekologisk forskning ochutbildning vid Stiftelsen Biodynamiska Forskningsin-stitutet)1. utskottet2. 7 (kd, v, mp, fp)Votering:200 för utskottet98 för res. 72 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 1 v, 15 c, 1 mpFör res. 7: 36 v, 35 kd, 13 fp, 13 mp, 1 -Avstod: 1 v, 1 kdFrånvarande: 17 s, 12 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 2 mp,1 -() anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja,Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.UU1 Utgiftsområde 5 Internationell samverkanPunkt 1Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 2 (Anslagen under utgiftsområde 5Internationell samverkan)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:75 för res. 136 för res. 2189 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:193 för utskottet70 för res. 136 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 39 v, 14 c, 13 fp, 13 mpFör res. 1: 68 m, 1 c, 1 -Avstod: 36 kdFrånvarande: 17 s, 13 m, 4 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 3 mp,1 -7 § Förvärv av aktier i betänkande 2001/02:NU7Förvärv av aktier i (prop.2001/02:39 delvis).Anf. 1 PER ():Herr talman! Alla vi svenskar som har som barnläst genom Sverigevet och har fått lära oss att vårt land är ett vackertlapptäcke i olika färger där stora delarna av de grönalapparna i lapptäcket utgörs av skogar. Jagtror att det svenska folket som många andra folk haren speciell känsla till sin natur. Skogen är en råvara,ger rika naturupplevelser, ger frisk luft, ger motionoch ger sysselsättning. Den har varit en omistlig till-gång i historien och kommer så att förbli i framtiden.Vi kan säga att det är något speciellt med skogen.En av våra folkkärare diktare, harskrivit om en skog i dikten dricker jag visdom ur granarnas saftfylldakrona,nu dricker jag sanning ur björkens förtorkadestam,nu dricker jag makt ur det minsta och spädastegrässtrå.Vi har hämtat inspiration, ekonomi och väldigtmycket ur skogen genom århundradena.Denna del handlar om allemansrätten, allas vårvilja och möjlighet att nyttja all skog, inte bara denskog eller som några av destörsta marksocialisterna drog in till staten under1600-talet. Allemansrätten är en omistlig del av detsvenska kulturarvet och ska självfallet inte förväxlasmed de maktambitioner och socialistiska ambitionersom kommer fram i retoriken om att skogen, vattnetom malmen måste vara i hela samhällets ägo.Det är en förvirrad och motsägelsefull retorik.När det gäller skogen skulle det bara vara vissaskogar, som går tillbaka till vissa kungar, som skullevara i samhällets ägo. Det är inte den dominerandedelen välskötta skogar som många små privata skogs-ägare brukat i generationer.När det gäller vattnet är det bara den vattenkraftsom råkar finnas uppe i och som staten engång byggde ut och inte sålt . Det är inteall den vattenkraft som byggts ut av kommuner, del-vis staten, och sedermera kommit att hamna i privatägo. Det finns inte heller i den delen någon logik.När det gäller malmen skulle den vara en omistligtillgång i samhällets ägo. Är det bara järnmalmen iKiruna och som det handlar om, och möjli-gen den i ? Tydligen är det inte koppar-malmen i eller guldmalmen och zinkmalmeneller järnmalmen som kan finnas längre söderut iSverige.Det är en förvirrad logik där vissa saker ska varaomistliga ur samhällets synpunkt och i samhällets ägomen inte andra. Det är en tankeförvirring somstyr den typen av retorik.När vi en gång i världen i början på 1990-taletbildade gjorde vi det för att värnaom de råvaror och de möjligheter som den svenskaskogen gav.Vi hade ett sårbart och besvärligt , Aktiebola-get statens skogsindustrier, vi hade ett mycket sårbartNCB, Norrländska cellulosaaktiebolaget, sprunget urskogsägarrörelsen, och vi hade domänskogarna. Detfanns motiv att stötta varandra för att klara en ordnadomstrukturering av dessa enheter, att söka bevaralönsamheten i skogsbruket långt in i in-land, att behålla sysselsättning och arbetstillfällen. Avdet skälet bildades bolaget. av ägandet gick utpå börsen till en bred svensk allmänhet med starktstöd av skogsfacken, med starkt stöd av skogsägarrö-relsen. Nästan 600 000 svenskar tecknade aktier ibolaget med en klar överrepresentation för boende iglesbygden, överrepresentation för unga kvinnor ochmänniskor med låg inkomst.Ägandet har inneburit både vin och vatten, menlåt oss konstatera att det har skett en betydandestrukturering där många av industrienheterna harfunnit bra ägare och möjligheter att utvecklas på egnameriter under ordnade former, vilket därmed skapatförutsättningar för framtiden.Det har också gjorts i samband med bildandet enmycket klar bodelning där fick taöver de delar som ansågs behövas för kulturmin-nesvården, de delar som behövdes ur försvarets syn-vinkel, det som behövdes för naturvården och natur-reservaten, delar av de gamla kronoreservaten ochmycket annat som ansågs behövas vara kvar i statligtägo.Vi kan nu notera när näringsministern via Sveas-kog lägger bud på för en stor marksoci-alisering att bolaget har gett en hygglig värdeutveck-ling för sina ägare, gjort omfattande strukturinsatserför näringen men ännu inte hunnit till sågverksnä-ringen, som kommer att stoppas upp i en del av detstrukturarbete som har tagit på sig.För sågverksnäringen är struktureringen central.Svenska sågverk är små jämfört med våra grannlän-ders. De är sårbara, har en liten vidareförädlingsgrad.Vi tror att och , i synnerhetAssi Domän, hade kunnat göra betydande insatser föratt strukturera den svenska sågverksnäringen, ökaförädlingsvärdet i och göra den mer interna-tionellt konkurrenskraftig. Men med budet på AssiDomän vill man indirekt sätta punkt för det struk-turarbetet. Det är till skada för inland, tillskada för glesbygden och till skada för den svenskaskogsnäringen.Sveaskog bildades genom ett beslut i riksdagenför . Man ansåg att det inte räckte med attFastighetsverket värnade naturvården och att de sko-gar som hade tagits ut till inte vartillräckliga. Man behövde ytterligare en aktör somkunde arbeta med fastighetsbyten i samband medbildandet av nya naturreservat, att kunna hjälpa tillmed struktureringar av marknaden och att man dess-utom skulle få ytterligare en part i en större mångfaldav virkesförsörjningen till den svenska skogsnäring-en.Nu lägger dock ett bud på har de gamla argumenten uppenbarligenfallit från majoritetens sida. behöver man intelängre någon mångfald när det gäller utbudet av skog,såväl massaved som timmer. är det enfald,dvs. , som ska dominera. Man ska inte baragöra det via budet på . Det har kommitkarska uttalanden om fortsatta markköp, fortsattaskogssocialiseringar för att därmed stärka statensstyrning av den svenska skogsråvaran.Det här är en centralisering, det är maktambitio-ner, det slår mot mångfalden, det slår mot det enskil-da skogsägandet. Argumenten för det har varit minstsagt tvivelaktiga.På den presskonferens där affären presenteradessade näringsministern att skogen inte fick bli någonlekstuga för rika. Det är också ett uttalande. Jag vetinte hur många väldigt fattiga skogsägare vi har iSverige och vilken typ av lekstuga näringsministernsyftar på. Allemansrätten ska ju ge rätt för alla oavsettplånbok att nyttja skogstillgångar. Vad hanegentligen säger är att skogen inte ska vara någontingför enskilt skogsägande, det som har varit den främstavårdaren av den svenska skogen ,som har skapat jobb i glesbygden, som har varit mot-spänstigt i en del av strukturomvandlingen och varitett starkt stöd för de många små orterna, de mångaskogsbönderna och de många små människorna ute iglesbygden.Han säger också på denna presskonferens attskogsindustrin är så viktig för det svenska näringsli-vet och för att man inte kan överlåta råvaru-försörjningen till enskilda, dvs. svenska skogsbönder- så måste svaret lyda. Det är samma misstroendemot det som har varit ryggraden i svensk ekonomigenom många århundraden.Det här är inga bra argument. Det är torftiga ar-gument, och det visar på ihåligheten i förslaget tilldenna socialisering av som behandlas idagens betänkande.Det handlar om risker för ökad statligstyrning och maktkoncentration. Det handlar omrisker för att man med skattemedel ska subventioneravissa industrier. Det handlar om risker förstatsstöd som byggs in i framtida råvaruförsörjning,och det talas om en subventionerad ny Nordbotniaba-na för att ta in ved från norra som ska kon-kurrera med den svenska skogsråvaran.För mig är det alldeles uppenbart att varje näringmåste leva på sina egna meriter. Det är inte skattebe-talarna som ska subventionera det ena eller det andrapå de små skogsägarnas bekostnad, på bekostnad avNorrlands inland eller de små i samhället. Jag vill förnäringsministern citera en av hans gamla partikamra-ter som uttrycker det så här: En förslö-sad skattekrona är en stulen krona för de fattiga isamhället.De här pengarna kan komma bättre till pass i and-ra delar av samhället i stället för att användas för enskogssocialisering under ytterst tvivelaktiga former.Herr talman! Det handlar inte bara om principernai själva skogssocialiseringen och utbyggnaden avstatens ägande i skogen, utan det handlar också omformerna för hur det sker. Det handlar om sekretes-stämplarna och offentligheten i det förslag som harlagts fram. Det är ett offentligt socialiseringsbud tillaktieägarna i , ett offentligt bud överbörsen. Det prospektet innehåller klara uttryck om attalla fakta av betydelse finns med i prospektet. Ochändå kan man inte tro att min yngste lille son harhittat hemligstämpeln i regeringens akt! Det är hem-ligstämplat upp och ned, överallt i akten. Till att börjamed sekretessbelade man offentliga uppgifter somtaxeringsvärden, overheadbilder som använts tidigareoch mycket annat.Nu är det som ska tillse attinget har utelämnats av värde i prospektet, utan allafakta finns på bordet. Därmed kan man med allvarställa sig frågan: Varför denna hord av sekretes-stämplar? Vad är det näringsministern vill dölja? Vadvill man smussla med? Vad undanhåller man förhundratusentals människor av svenska folket somäger aktier i och som ska överväga sta-tens bud på deras aktier?Nej, det här sekretessarbetet handlar nog mera omen del av föregångarna i branschen, de enväldigakungarna och i viss mån . Devar de stora marksocialisterna med reduktionen avadelns gods. Den här reduktionen eller marksocialise-ringen har vissa likheter med den. De här två kungar-na använde marksocialiseringen som ett vapen motmänniskor som man hade befriat från skatt.Det går väl igen med sittande regering. ri-kaste personer har undantagits från förmögenhetsskattsamtidigt som man genomför denna marksocialise-ring. Vad och stora mark-socialiseringar ledde till är uppenbart - de finansiera-de många krig . Det var denperiod under då vi uppnådde ett sällsyntoch svårslaget rekord när av den svenskamanliga befolkningen dog av krigsrelaterade orsaker.Det var detta marksocialiseringen handlade om då.Det är inga goda föredömen.Jag tror inte att näringsministern funderar på någ-ra nya krig, men jag tycker att han mer ska fundera påvad marksocialiseringen ledde till ,nämligen till att man fick en tillbakagång med sämrevård av skogen och marken. och borde i stället ha släppt skattefriheten, struntat imarksocialiseringen och överlåtit åt enskilt ägande attvårda marken - det som har skapat den bästa utveck-lingen under århundradena i . Det man äger,det vårdar man långsiktigt. Därmed skapar man godaförutsättningar för framtiden.Det här förslaget på bord lämnar flerfrågor än det besvarar. Vilka andra näringar är såviktiga att råvaruförsörjningen måste tryggas av sta-ten? Vad mer står på socialise-ringslista? Vilka företag ska vara statliga enligt BjörnRosengren?Först skulle man ju gå ur och minska ägandet iAssi Domän, sedan måste man socialisera det. Vadstår näst på listan? Finns det någon linje eller är detnågon form av dagsaktuell politik som förändrar varjeprincip ? Varför denna sekretess och dettasmusslande när allt av betydelse ska finnas i pro-spektet? Vad finns det då att dölja i den här akten?Varför inte tillämpa offentlighetsprincipen fullt ut?Och varför jämförelserna med det stora statligaskogsägandet i ? Det kan väl inte vara så attnäringsministern är ute efter den kanadensiskaskogsvården, som enligt svenska naturvårdsmyndig-heter och naturvårdsorganisationer inte har varit nå-got föredöme utan snarare har drag av skogsskövlingän naturvård. Det kan knappast vara ett bra argumentför socialiseringen av skogen.Nej, herr talman, enskilt spritt ägande är det bästa.Mångfald, bolagsägande i vissa delar och stöd tillglesbygden och naturvården är det som det svenskaskogsägandet har byggt på . Detär detta vi står för. Därför yrkar vi avslag på rege-ringens proposition.Vidmakthållanden av avtalen med att vara behjälplig vid skogsbyten och bildande avnya naturreservat samt att hjälpa till att skapa braarrondering - även om man har gjort en betydandeförsämring för enskilda idkare av skogsbruk - är enbättre linje i god överensstämmelse med vad som harvarit bra för , den svenska skogen och gles-bygden . Det är bra även för fram-tiden.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tion nr 1 under bägge punkterna och därmed avslagpå propositionen.Anf. 2 ():Herr talman! Jag vill börja med att citera ,som formulerade följande tänk-värda påstående: "I alla statsangelägenheter finns detett skäl som uppvisas, och ett verkligt skäl som hållsdolt." Jag tycker, herr talman, att det stämmer mycketväl med det förslag till företagsaffär som vi nu dis-kuterar.Jag vill, precis som Per , gå tillbaka tillpresskonferensen där , för den gav ett direkt intryck av att härfanns det någonting som var dolt, ett skäl som maninte ville visa upp, för de skäl som angavs som motivför att staten ska köpa samtliga aktier i uppseendeväckande tunna.Skälet att se till att "skogen inte bara blir lekstugaför de i med mycket pengar" kan vi avfärdadirekt. Investeringar i skog har inte visat sigvara någon lekstuga, utan det har varit seriösa, lång-siktiga investeringar.Skälet att "staten kan utveckla det svenska skogs-bruket" är tomma ord, för det är redan regeringensoch uppgift att skapa villkor så att skogs-bruket kan utvecklas.Att skogsbruket "har stor betydelse för den eko-nomiska utvecklingen i vårt land" är ju en självklar-het, och det har vi vetat . Skogen är en av vårabasnäringar, och detta faktum gäller oberoende av hurmycket mark staten äger.Att hävda att råvaruförsörjningen är så viktig attden inte kan lämnas i händerna på privata aktörer äringenting annat än en skymf mot de enskilda skogsä-garna och även mot familjeskogsbruket.Argumentet att det finns andra länder där staten ären stor skogsägare är också det ett argument somfaller platt. Jag menar att vi inte får glömma denpolitik som historiskt har förts i , då manuppmuntrade bosättning i glesbygd och utkomstenfrån skogen var livlinan för de fattiga skogsbönderna.Herr talman! Citatet av tycks hålla i dethär fallet, för det är naturligtvis enbart politiska skälsom ligger bakom.Eftersom jag själv har mina rötter uppe i norr vetjag att ju högre upp i landet man kommer, desto merpositiv är man till statligt ägande.När ordföranden för Socialdemokraterna i Norr-botten - där många medlemmar känner oro för upp-stickaren - lägger fram detta förslag är det iförsta hand för att blidka de egna och naturligtvisockså med en förhoppning om att kunna hämta hemde socialdemokrater som har gått över till Vänster-partiet.Herr talman! Att ska köpa aktierna iAssi Domän är ingenting annat än ren socialisering.Statsministern har sagt att skogen, malmen och kraf-ten bör vara nationella naturtillgångar. Då måste manställa frågan: Är detta bara första steget till en fortsattsocialisering av skogsmark? Näringsministern harbekräftat och sagt att staten ska fortsätta att öka sittägande av skog. Var går då gränsen för den statligaförvärvsivern när det gäller skogen?Eftersom också kraften enligt statsministern skavara en nationell naturtillgång, hoppas jag att nä-ringsministern här kan ge ett besked om vadsom ska gälla inom kraftbranschen.