prot · GO0970 · 2001-02-21 00:00:00 — Frågan hardebatterats tidigare i den här kammaren och utskottethar vid sin behandling i ämnet anfört att förutsätt-ningarna för att lära sig svenska varierar i stor ut-sträckning och att man därför inte bör uppställa någotsådant krav. Vad utskottet har gett uttryck för är attav rättviseskäl bör frågor som rör kunskaper ochundervisning i svenska språket vara en sak för utbild-ningsväsendet och att det saknas skäl för att regleradetta inom medborgarlagstiftningen.Språket, det är vi helt överens om, har stor bety-delse för möjligheten att delta i samhällslivet. Det ärviktigt att professionell undervisning ges med godkvalitet och anpassas till så individuella förhållandensom möjligt. Men utskottsmajoriteten anser att detytterst är den enskilde individen som måste ta ansvarför sin språkinlärning. I ett system med prov ochkontroll uppstår alltid svårigheter. Vilken kunskap-snivå ska uppnås? Hur ska den dokumenteras? Lågutbildningsnivå och därmed sammanhängande litenstudievana försvårar människors möjlighet att tillgo-dogöra sig utbildning. Vissa skulle därför ha svårareän andra att uppfylla ett eventuellt krav på svensk-kunskaper. Redan utsatta grupper skulle få störresvårigheter att integreras.Undantag måste naturligtvis finnas i ett sådantsystem. Hur ska de se ut, och vilka gränsdragnings-problem kan uppstå i samband med dessa undantag?Det är svårt att få ett rättvist och praktiskt system.Dessutom, de som har invandrat till och harkommit så långt att de fullt ut vill delta i samhälletgenom att bli svenska medborgare ska kunna göra detutan onödiga hinder. Samhällets utgångspunkt måstevara att alla invandrare av egen fri vilja gör det bästautifrån sina respektive förutsättningar för att förvärvakunskaper i det svenska språket.Fru talman! Det finns fler förändringar i detta för-slag till ny medborgarskapslag. Det handlar bl.a. omsvenskt medborgarskap genom adoption, barn medenbart utländskt medborgarskap, återvinnande avsvenskt medborgarskap, preskription av svenskt med-borgarskap. Men jag ser att tiden inte räcker till föratt utveckla detta närmare. Låt mig bara konstatera attvi nu får en modern och bra lagstiftning som stärkermedborgarskapet och bl.a. syftar till att ge människortilltro till vår ambition att underlätta steget in i detsvenska samhället genom svenskt medborgarskap.Jag yrkar bifall till hemställan i SfU:s betänkande8 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 4 (m) replik:Fru talman! Det kommer ju ytterligare talare, såatt jag får spara några repliker. Men jag vill ändåfråga : Är det nu uppenbarligen heltokej att en person kan rösta både till riksdagoch till någon annat parlament eller en riksdag någonannanstans där det finns möjlighet att göra detta på ettrimligt och fritt sätt? Är det helt okej att man skakunna väljas till politiska ämbeten i två olika länder?Vidare: Är det helt okej att man kan bli svensk med-borgare utan att kunna någon svenska och utan har någon kännedom om svenska värdegrunderoch svenska värderingar?Anf. 5 () replik:Fru talman! sade i sitt anförandeatt utskottsmajoriteten med lätt hand har devalveratmedborgarskapet. Jag vill påstå att det är precis tvärt-om. Flera av oss som ingick i den kommitté somlämnade ifrån sig betänkandet som svensk medbor-garskap har verkligen penetrerat och gått igenomprecis de frågeställningar som tarupp. Vi har funnit att i hälften av de länder som viundersökte, drygt ett tjugotal, tillät man dubbelt med-borgarskap. Det var länder som , ,, , . Naturligtvis tittadevi på om problematiken med att man röstar i mer änett land förekom och om det var ett stort problem. Vifann att det inte var på det sättet. Det var väldigt fåsom utnyttjade den möjligheten.Likaså när det gällde frågan om språktest eller ejvar det väldigt olika ute i världen. Jag tycker att det ärviktigt att det inte är medborgarskapet som avgörhuruvida du har möjlighet att lära dig det svenskaspråket och tillgodogöra dig kunskaper om det svens-ka samhället.Jag förutsätter att de som bor och verkar i det härlandet har samma ambition att finna en möjlighet attpå bästa sätt få ett arbete, att få en gemenskap i dethär samhället. Då förutsätter det också att de kannågonting om samhället. Men det är inte lagstiftning-en om medborgarskapet i sig som på något sätt skavara metoden för att människor ska kunna uppnå enintegration på det sättet.Anf. 6 (m) replik:Fru talman! Jag konstaterar att up-penbarligen trots allt tycker att det är okej att manröstar i två olika parlament. Även om det inte skullevara så vanligt, får vi ju se hur det blir när den nyalagstiftningen har kommit till. Jag talar nu utifrånprincipiella värdegrunder. Men jag konstaterar att därhar vi olika åsikter. tycker att det ärbåde möjligt och kanske t.o.m. okej att man kan göradet.Anita tycker också uppenbarligen att detär alldeles okej att man kan bli svensk medborgareutan att kunna svenska språket, att det är upp till varoch en att av något slags personligt intresse lära sigsvenska och att det inte har något med medborgar-skapet att göra. Med det synsättet devalveras med-borgarskapet.Det finns länder som har prov och det finns ländersom inte har prov. Från de länder som har prov gårdet att hämta kunskap och tips om hur man skullekunna organisera sådana rätt enkla, men ändå, prov.Jag tror personligen, och många med mig, att det bliren positiv integrationsfaktor om man har ett litet tryckpå sig att lära sig svenska inför ett medborgarskapoch att det just framhäver medborgarskapets betydel-se. Först då uppstår ju ett fullt deltagande i samhälls-livet, enligt vårt sätt att se det.Anf. 7 () replik:Fru talman! I propositionen precis som i utskottettas ju väldigt klart och tydligt upp vilka problem somkan uppstå med dubbelt medborgarskap. Ett av dessasom vi tycker kan vara ett problem utifrån vissa prin-ciper är att man kan rösta i två länder. När vi har tittatdjupare på detta har det visat sig att det är väldigt fåsom använder sig av den möjligheten. Därför gör vien annan bedömning än vad gör. Vitycker att det är viktigare att tillåta dubbelt medbor-garskap än att se de problem som eventuellt kan upp-komma genom att man har rösträtt i två länder. Mankan ju se i reservation att det här hand-lar om olika bedömningar.Vi tycker, tillsammans med utskottsmajoriteten,att det är viktigt att tillåta dubbelt medborgarskapmed tanke på hur människor rör sig och vilken bety-delse det kan ha för integrationen. Vi tycker att det ärviktigare än de eventuella problem som kan uppstånär det gäller t.ex. dubbel rösträtt eller när det gälleratt göra värnplikt i två länder.Det är där den stora skiljelinjen ligger. Vi överlå-ter åt den enskilde individen att själv avgöra, medanledning av de problem som kan uppstå, om manvill ha ett eller två medborgarskap.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag vill lyfta fram en fråga till AnitaJönsson som jag tog upp i mitt anförande. Det gällerbarn som har fyllt . Man gör ingen skillnad närdet gäller barn som kommer hit och ska ansöka omsvenskt medborgarskap. Jag anser fortfarande att detär skillnad mellan adoptivbarn och biologiska barn.De barn som kommer hit med sina föräldrar har redanett medborgarskap. De barn som kommer hit medadoptivföräldrar har inte det. Varför gör man ingenskillnad här?Anf. 9 () replik:Fru talman! Utskottet och utskottsmajoriteten hargjort en annan bedömning. Man tycker att det är vik-tigt att alla barn behandlas på samma sätt. Därför skadet inte finnas någon speciell lagstiftning som endastska gälla för de barn som har fyllt och är adop-terade. Det är det argumentet som har framförts iutskottet, och det är samma argument som jag nulämnar till . 10 () replik:Fru talman! Jag förstår ju att man inte vill göraskillnad mellan barn. Så är det också när det gällerandra regler. Men adoptivbarn som kommer hit haringet medborgarskap. De ska tillhöra föräldrar sombor här och redan har ett svenskt medborgarskap.Även om det bara är en person som har det tycker jagatt det vore enkelt om man genom en anmälan kundeförvärva svenskt medborgarskap. Det vore en vissrättighet som man kunde ha när det gäller adoptiv-barn.Anf. 11 () replik:Fru talman! Även de adopterade barnen har juoftast ett medborgarskap när de kommer till Sverige.De är ju inte utan ett medborgarskap. Man har ocksåmöjlighet att genom anmälan få ett svenskt medbor-garskap, men först efter att man har bott iSverige. Det är precis detsamma som gäller för andrabarn.Anf. 12 ():Fru talman! Man kan förvärva svenskt medbor-garskap på fem sätt. Det vanligaste är genom födelse.Men man kan också få svenskt medborgarskap ge-nom adoption, legitimation, naturalisation och anmä-lan. är det så att den som är statslös eller be-döms vara flykting kan bli naturaliserad redan efterfyra års vistelse i Sverige.Dagens medborgarskapslag bygger på tre grund-principer. Här repeterar jag lite av vad . Den första grundprincipen är härstamning-sprincipen, som innebär att föräldrarnas medborgar-skap är avgörande för vilket medborgarskap ett barnska få vid födseln. Den andra grundprincipen harvarit att undvika dubbelt medborgarskap och dentredje att undvika statslöshet. Den stora förändringeni förslaget till ny lag om svenskt medborgarskap är attdet fr.o.m. ska bli fullt möjligt att hadubbelt medborgarskap.I välkomnar vi denna nya lagstift-ning. Det har gått nuvarande lagstiftningutformades, och har stora förändring-ar skett i samhället. Det är ju betydligt vanligareatt personer bosätter sig i ett annat land än det där deföds. Under dessa år har vi sett mycket ofrivilligtflyttande som orsakats av krig och andra katastrofer.Men vi har också sett en ökad frivillig bosättning ivårt land på grund av kärlek och familjebildning ellerpå grund av arbete. Personers rörlighet över nations-gränserna har ökat.Det har också skett en allmänt ökad internationali-sering. Svensk internationell privat- och processrätts-lig lagstiftning har utvecklats i riktning mot att enpersons hemvist tillmäts större vikt än medborgarska-pet när det blir ett val mellan olika rättssystem. Ochvisst är det så att den nuvarande lagen är i behov avmodernisering och anpassning till nya förhållanden.Det finns ju en rad fördelar som talar för att ettdubbelt medborgarskap ska tillåtas. Den enskilde kanutan särskilt tillstånd bosätta sig och arbeta i vart ochett av medborgarskapsländerna, och hon eller han kanbesöka ursprungslandet utan hänsyn till visumregler.Det verkar rimligt att den trygghet det innebär att hakvar det gamla medborgarskapet ska bidra till ensnabbare integrering i samhället. Det framgår avpropositionen att totalt ca 300 000 personer i Sverigeberäknas ha dubbla medborgarskap antingen direkt,enligt lagstiftningen, eller på grund av praxis genomvillkorsbefrielse vid naturalisationen.Trots att det finns ett stort antal perso-ner med dubbelt medborgarskap har det vad jag vetinte framkommit några mer påtagliga problem. Jagvill därför hålla med regeringen om att de nackdelarsom kan följa av ett dubbel medborgarskap är relativtbegränsade och att de enskildas intresse av att fåinneha dubbelt medborgarskap väger tyngre.I några motioner har vi i tagit uppkostnaderna för att ansöka om svenskt medborgar-skap. Det är ju ett bekymmer om många kvinnor ochmän inte kan eller vågar ansöka om svenskt medbor-garskap på grund av de ekonomiska kostnader det förmed sig. Det är också mycket beklagligt att avgiften,som är på , tas ut vare sig ansökan beviljaseller ej. Om man får avslag och trots detta får betala1 - kommer man då att söka igen?Som princip anser jag att bör sträva efteratt en ansökan om svenskt medborgarskap inte skapåverkas av ett ekonomiskt hinder. Invandrade perso-ner har flytt sin hemländer på grund avatt de har fråntagits sina demokratiska rättigheter. Attkunna ansöka om svenskt medborgarskap är engrundläggande demokratisk rättighet, och ett med-borgarskap är ju ytterst ett krav för vissa befattningaroch arbeten. Det är tyvärr många som iSverige inte har hunnit få egna inkomster. De kanvara beroende av ekonomiskt bistånd. De har absolutinte råd att betala per person för att kunnaansöka om svenskt medborgarskap. De får helleringet ekonomiskt bistånd från för dessakostnader eftersom detta inte anses ingå i begreppetskälig levnadsnivå.Eftersom propositionen inte behandlade avgiftenvid ansökan skrivs det i utskottstexten att utskottetutgår från att regeringen förutom den sedvanligabudgetbehandlingen i samband med uppföljningen avden nya lagen även granskar effekterna av avgifternasstorlek och utformning. Det skrivs också i betänkan-det att avgiften är så pass hög att den för många män-niskor kan utgöra ett problem. Med tanke på dennatext i utskottsbetänkandet valde vi i attbara ha ett särskilt yttrande. erhålleri dag anslag som ska täcka kostnaderna för självahandläggningen medan avgifterna går till statskassan.En förändring av avgifterna medför därför inte ökadeutgifter utan endast minskade statsliga intäkter. Dettabör staten ha råd med.Målet för integrationspolitiken är att ge alla likamöjligheter och rättigheter oavsett etnisk och kultu-rell bakgrund, att skapa en samhällsgemenskap medsamhällets mångfald som grund och att verka för ensamhällsutveckling av ömsesidig respekt och toleranssom alla oavsett bakgrund ska vara delaktiga i ochmedansvariga för. Att få svenskt medborgarskap ärett viktigt led i integrationsprocessen, inte minst föratt det ger en full politisk delaktighet i . Av-slutningsvis vill jag yrka bifall till hemställan i betän-kandet.Anf. 13 ():Fru talman! I socialförsäkringsutskottets betän-kande nr 8, Lag om svenskt medborgarskap, finns detmed två yrkanden från partimotionMångfald och lika möjligheter. Den motionen är frånallmänna motionstiden /2000. I vår partimotionhar vi beskrivit hur vi vill forma politiken för att få ettsamhälle där alla människors lika värde och rättighe-ter ska få ett tydligt genomslag.När vi nu föreslår en ny lag om svenskt medbor-garskap är det en lag som vi förändrar.Under dessa har det hänt väldigt mycket inomdetta område. Vi har gått från perioder med ganskastor arbetskraftsinvandring till den situation vi befin-ner oss i med en stor andel flyktingar.Många människor har kommit hit därför att derashögsta önskan är att få börja ett nytt liv i ett land långtbort från det land de lämnat. Anledningarna till att devalt att flytta eller tvingats att fly är ganska skiftande.En del av dem som kommit hit önskar inget högreän att få återvända till sitt hemland så fort detta ärmöjligt. Andra personers förhoppningar är att få stan-na här, lära sig det svenska språket och kunna försörjasig genom att komma in på den svenska arbetsmark-naden.Medborgarskapet är mycket betydelsefullt för in-tegrationsprocessen i det svenska samhället. Det germöjligheter för våra invandrare att verka i samhälletpå lika villkor som andra. har haft en striktsyn på medborgarskapet, och många människor somlever i har inte haft möjlighet att förvär-va medborgarskap på grund av att de inte kan avsägasig sitt nuvarande medborgarskap.Medborgarskapet har länge varit ett dilemma i deneuropeiska politiken. Den klassiska skiljelinjen gårmellan den tyska principen med släktskap och famil-jeanknytning som grund och den franska territoriellaprincipen. har tillämpat idén om medborgar-skap genom familjeanknytning. Barn till invandrarehar behållit föräldrarnas medborgarskap, och enligtlagstiftningen har det inte varit tillåtet med dubbeltmedborgarskap.Medborgarskapet har betydelse för identifikatio-nen med det land man lever i. Dubbelt medborgar-skap underlättar integrationsprocessen och motverkarden oro, den skuld och det främlingskap som mångamänniskor upplever i sin vardag. Den situation somrått fram till , att många människor som lever iSverige inte har haft möjlighet att förvärva medbor-garskap, har inte varit acceptabel. anseratt ska acceptera dubbelt medborgarskap fulltut. Det bör också bli lättare för barn och ungdomar attfå svenskt medborgarskap. Dessa förslag från vårmotion är nu tillgodosedda i det här betänkandet.Enligt medborgarskapslag krävs att mankan styrka sin identitet fullt ut för att kunna förvärvamedborgarskap. Det har lett till problem för storagrupper av invandrare, framför allt för flyktingar ochpersoner som kommer från länder som saknar enfungerande statlig administration - s.k. statslösa.Oklar identitet är den vanligaste orsaken till avslag påansökningar om svenskt medborgarskap. Lagstift-ningen är förändrad så att personer med oklaridentitet ska kunna beviljas medborgarskap efter åttaårs vistelse här i landet.I vår motion har vi i föreslagit attbarn som föds i och vars föräldrar lever häroch har permanent uppehållstillstånd ska kunna er-hålla svenskt medborgarskap efter anmälan. Barnsom kommer till och beviljas uppehållstill-stånd ska ges möjlighet till medborgarskap innan debörjar skolan.I artikel 7 stadgas att barnska ha rätt att förvärva medborgarskap. Svensk med-borgarskap förvärvas enligt härstamningsprincipen,men det är också möjligt att förvärva det under vissaandra förutsättningar. Barn som föds i avutländska föräldrar får inte svenskt medborgarskapfrån födseln utan kan i stället få samma medborgar-skap som föräldrarna. Om föräldrarna är statslösasaknar barnet alltså medborgarskap. Enligt levde det ca 4 000 statslösa barn i Sverige1996/97. Det antalet har sannolikt ökat sedan dess.I utredningen medborgarskap, SOU1999:34, som ligger till grund för det här betänkandetföreslogs att en bestämmelse skulle införas i medbor-garskapslagen vars syfte skulle vara att underlätta förstatslösa barn att förvärva svenskt medborgarskap. Vii har också förslag i vår motion somligger helt i linje med vad som föreslås i betänkandeSfU8.Många människor som lever i har intemöjlighet att förvärva svenskt medborgarskap pågrund av att de inte kan avsäga sig sitt nuvarandemedborgarskap enligt praxis som råder i födelselan-det. Denna restriktiva hållning tillämpas i ,och medan , och tillåter dubbla medborgarskap. Mångasvenskar och utländska medborgare har enverklig och djup anknytning till två länder, och öns-kemålen om att kunna ha dubbelt medborgarskapväxer. Den internationella utvecklingen har gått motett ökat tillåtande av dubbla medborgarskap. Därförär det tillfredsställande att vi i också kommeratt godkänna detta nu.Det som anförts mot införandet av dubbelt med-borgarskap har bl.a. varit rätten att rösta i flera länder.Det är en principiellt viktig fråga, men den har inte såstor betydelse i praktiken. Få av dem som får dubbeltmedborgarskap kommer att ha möjlighet eller intresseav att använda sin rösträtt i två länder.Internationaliseringen motiverar en mer tillåtandesyn på dubbla medborgarskap. Regler om dubbeltmedborgarskap innebär också att svenskar som ärbosatta i utlandet inte automatiska förlorar sitt svens-ka medborgarskap när de blir medborgare i ett annatland.Fru talman! båda yrkanden i vårpartimotion har tillgodosetts i det här betänkandet.Därför yrkar jag bifall till hemställan i betänkandet idess helhet.Anf. 14 ():Fru talman! bör vi vara glada. Vi gör någotgott när vi stiftar denna nya lag. Det är en lag somöppnar vardagen för en stor grupp människor somhittills på något sätt har levt ett ofullständigt liv iSverige eller utomlands. Vi kommer alla ihåg ishock-eyspelaren som grät när han upptäckte att han intefick representera därför att han redan hadefått amerikanskt medborgarskap. Det är inte så fåsvenskar som verkar och bor på väldigt mångaställen i världen. Många av dem har antagligen tagitett annat medborgarskap. Det kan vara forskare somvi på något sätt förlorar en gång för alla om de bliramerikanska medborgare på grund av sitt arbete vidett stort amerikanskt universitet. Känslan att förväg-ras fullvärdig återkomst till hemlandet bör var tungför dem.Denna fråga om dubbelt medborgarskap är inte eninvandrarfråga. Det är klart att den är väldigt viktigför oss som är födda i ett annat land. Men så längesom diskussionen om dubbelt medborgarskap baracentrerades kring de nya svenskarna, som man brukarsäga, var jag motståndare till en sådan lag. Man skainte skapa privilegier för en viss grupp. Men det gäl-ler som sagt också ishockeyspelaren, som har spelatunder med stor vinst för honom själv, fördet nya landet och för det gamla landet, som villåterkomma och representera sitt eget land.Medborgarskap hör ihop med den nationella sta-ten och med en historisk process som vi kanske skatitta tillbaka på lite grann. Före första världskrigetvandrade min fars släktingar, rumänska makedonier,från turkiska imperiet. De vandrade från Makedonientill eller och gjorde affärer. Det togmånga år, men de kom tillbaka med guld. Deras ma-kedonsk-rumänska by mådde jättebra på grund avdenna globalisering som gick väldigt långsamt.Rumänska herdar vandrade från fjällen i Rumäni-en till med får eller boskap och kom tillba-ka när årstiden växlade.Vad var det som satte stopp för den här mycketstora rörligheten i världen? Konsolideringen av natio-nalstaten efter och den ryska s.k.revolutionen, födelsen av en kommunistisk stat sompå en gång delade världen i två fientliga block.Det var då det blev ett brott att lämna ett land. Detvar då lik efter människor som försökte fly Sovjet-unionen låg på isen på floden mellan ochRyssland för att skrämma folk att inte röra sig.Den överdrivna betydelse som ett enda medbor-garskap har fått föddes då, och den förstärktes under30- och 40-talen när extremnationalismen var så starki hela , med de följder vi känner till.Jag tycker att det är mycket glädjande att vi på ettavslappnat sätt och i samförstånd kan diskuteradubbelt medborgarskap. Det är klart att denna nyaordning har både fördelar och nackdelar för de tvåberörda staterna och för individen. Men själva detfaktum att vi så lugnt kan diskutera denna fråga ärfaktiskt en vinst för oss alla. Vi är inte längre så räddaför varandra.Vem har gjort mycket stort oväsen de senaste årennär det gäller människornas tillhörighet till en ellerannan stat? Jo, det var de där hemska våldshärskarnasom inte ville släppa sin position. Det var i mitt förstahemland, i , de f.d. kommunisterna somville skrämma folket med västvärlden. Då var plöts-ligt exilrumänerna det värsta man kunde tänka sig -de där konstiga personerna som hade lämnat landetnär det var som värst och som ville komma tillba-ka och köpa landet.Med den här propagandan satte man i gång mångavåldsamma sammanstötningar. Den som drev politi-ken till sin yttersta spets var och vi vet vadhan har gjort, så vi ska vara mycket glada för att vi röstar för en ny medborgarskapslag.Så till rösträtten. Jag ska försöka tänka efter vadjag skulle ha gjort om jag hade haft dubbelt medbor-garskap från 1989-1990, när diktaturen föll i Rumä-nien, till . I Rumänen har det ägt rum ett val1990, ett val 1992, ett val 1996 och ett val 2000.Ärligt talat, skulle jag ha åkt tillbaka för att rösta? Detär inte bara en fråga om tid, om pengar, om att sättasig in, om att anmäla sig osv. Det är över huvud tageten fråga om hur mycket jag kunde engagera mig i tvåländers politik samtidigt.En gång skulle jag absolut ha åkt. Det var förrahösten. Därför att extremnationalismen hota-de att isolera landet på nytt. Vi hade fått alldeles förmånga röster för alla dessa hemska spöken. Och dåvar det nödvändigt i demokratins försvar. Det skulleha varit mycket bra om exilrumänerna hade haft möj-lighet att åka och rösta för att stoppa vansinnet.Varför ska vi alltid se faror i förändringen? Varförska vi inte se den positiva vinsten som kan växa urförändringen? Just det här att vi har blivit världsmed-borgare, många av oss, kan betyda att vi bär med ossdemokratins lära och demokratins vardag också vidsvåra val. I valkampanjer skulle vi kunna bidramycket mer i länder där demokratin inte har stabilise-rats, just därför att vi skulle vara fullt berättigade attkomma och hjälpa till.Jag tror inte att det finns en fara i dubbelt med-borgarskap, och jag är mycket glad för att vi gör denhär förändringen. Visst kan man diskutera språkfrå-gorna.