prot · GO09116 · 2001-05-29 00:00:00 — Vi från Cen-terpartiet vill verkligen varna för att låta dessa ten-denser få ökat stöd.När det gäller garantier har jag nu två gånger hörtvad skolministern säger om att detta ska följas uppoch att man ska återkomma. Men min fråga var: Gerskolministern garantier för att det kommer en utbetal-ning om min hemkommun Faluns prognos på 20miljoner är en riktig bedömning? Är det regeringensbesked? Det tycker jag vore rimligt att få svar på.Till sist vill jag säga att efter den här debatten ärjag ytterligare styrkt i min uppfattning att det krävs enny regering för mer tid med barnen, valfrihet och enrättvisare familjepolitik.Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Och jag som skolminister ser det somangeläget att nuvarande regering får fortsätta eftervalet så att vi verkligen kan se till att maxtaxerefor-men och reformen om allmän förskola från fyra åroch uppåt får genomslag och kraft.Jag vill också tillägga att i den undersökning somSkolverket har gjort fanns alternativet att vara hemmamed. Man har alltså haft en möjlighet, för förstagången, att också markera det. Jag kan inte angeexakt antal, men jag kan tala om att det var en mycketliten grupp som kryssade för detta alternativ. Här fårvi i så fall återkomma med en redovisning, men detvar första gången detta över huvud taget varit med ien undersökning så att föräldrar getts möjlighet atttycka om det.Vi har olika uppfattning om hur vi vill hantera enmaxtaxa och ett vårdnadsbidrag. har haft denhär uppfattningen ; vi har haft vår uppfatt-ning och har lagt fram en maxtaxereform. Jagtycker att det är oerhört bra att inte ekonomin skastyra. Jag tycker också att det är bra med alla refor-mer som vi kan göra för att se till att föräldrar kanvara hemma längre med sina barn, att utöka kontakt-dagarna, att stärka barnbidrag osv. Alla de reformernasammantaget är det bästa för barnen. Att det är bar-nets bästa som ska gälla är jag övertygad om att vikan vara överens om. Sedan är vi oense om medlen,hur vi ska uppnå det.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2000/01:414 omidrotten i skolanAnf. 96 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser vidta för åtgärder för att öka den fysiska akti-viteten bland eleverna i och gymnasie-skolan. Hon har även frågat vad jag tänker göra föratt stärka idrottsämnets ställning samt för att lyftafram dessa frågor i lärarutbildning och lärarfortbild-ning.Jag instämmer i att den ökande andelen övervikti-ga individer i samhället är ett problem för folkhälsan.Detta måste diskuteras och uppmärksammas av helasamhället och är inte ett problem som kan lösas en-dast i och av skolan.Därför har fått regeringensuppdrag att leda och tillsammans med andra myndig-heter och organisationer genomföra ett fysiskt aktivi-tetsår, som har fått namnet Sätt i rörelse2001. Inom ramen för denna satsning förbereds bl.a.kunskapsstöd för personal och övriga beslutsfattareinom skolan i form av en särskild idéskrift och enserie seminarier och konferenser. Ett nationellt un-derlag för högskolekurser i utomhuspedagogik somvänder sig till lärarutbildningar, olika fortbildnings-modeller och pedagogiska program är också underutarbetande.I skolan arbetas det med dessa frågor utifrån ettbrett perspektiv där eleverna skaffar sig kunskaperom goda levnadsvanor, främst inom ämnena idrottoch hälsa och hem- och konsumentkunskap. Idrottoch hälsa är utifrån olika aspekter, främst ur folkhäl-sosynpunkt, ett viktigt ämne.När det gäller tiden för ämnet idrott och hälsa såär det beträffande bara svenska ochmatematik som har mer tid till sitt förfogande änämnet idrott och hälsa. timplan garan-terar den minimitid som eleverna ska få i ett visstämne eller vissa ämnesgrupper, och kanmycket väl utökas genom lokala beslut.På gymnasieskolan är det av kärnämnena barasvenska och svenska som andra språk som har enstörre omfattning än idrott och hälsa. Den kurs, idrottoch hälsa B, som tidigare ingick som karaktärsäm-neskurs på vissa studieinriktningar erbjuds nu allaelever inom ramen för det individuella valet. Detinnebär att B-kursen nu finns tillgänglig för en störredel av eleverna i gymnasieskolan.I propositionen 1998/99:107 En idrottspolitik för2000-talet - folkhälsa, folkrörelse och underhållningförde regeringen fram sin syn på hur viktigt samar-betet mellan skolan och de lokala idrottsföreningarnaär och att detta samarbete bör utvecklas.På många håll i landet förekommer det projektmed stöd ur Allmänna arvsfonden. Ett utmärkt exem-pel på detta är . Det är ett häl-soprojekt gemensamt för idrottsrörelsen och skolan.Idén är att påverka barns och ungdomars livsstil ochstudera den effekt en sådan påverkan har på socialtbeteende, attityd till missbruk, studieresultat etc. Jagser mycket positivt på det som sker i Bunkeflo, däreleverna får möjlighet att ha rörelse på schemat varjedag.Idrott och hälsa är således ett prioriterat ämne isåväl grund- som gymnasieskolan, och regeringen harmarkerat vikten av ämnet bl.a. genom att anslå medelfrån Allmänna arvsfonden till lokala utvecklingspro-jekt. Jag anser det viktigt att fortsätta stimulera tilllokal utveckling genom att poängtera den stora bety-delsen av fysisk aktivitet i skolan, även utanför ramenför ämnet idrott och hälsa.Jag vill också peka på de breda möjligheter som finns inom ämnets ramar. Debatten om fysiskaktivitet har varit starkt fokuserad på fråganom det behövs fler särskilda idrottstimmar eller inte.Det är dags att överge den diskussionen . Måletmåste i stället vara att integrera fysisk aktivitet somen mer vanlig, naturlig och oundviklig del i hela skol-arbetet för alla elever. Skolan bör även arbeta aktivtför att nå de elever som väljer att skolka från idrotts-undervisningen, och det bör inte ges möjlighet attvälja bort fysisk aktivitet på grund av ointresse. I denpågående försöksverksamheten med utbildning utantimplan i arbetar nu avlandets grundskolor bl.a. med modeller för en sådanämnesintegrering.Sammanfattningsvis anser jag det mycket angelä-get att elevers fysiska aktivitet prioriteras och upp-muntras, både inom ramen för ämnet idrott och hälsaoch i andra ämnen. Detta kan och bör emellertid gö-ras med utnyttjande av de möjligheter som nuvaranderegelverk ger.Anf. 97 ():Fru talman! Jag vill tacka skolministern för svaret.Om jag tolkar det rätt är inte skolministern beredd attföreslå några större förändringar i framtiden.Jag håller med skolministern om att skolan inteensam kan åstadkomma underverk på det här områ-det. Kampanjer i alla ära, men jag tror att de ocksåhar en begränsad räckvidd. Jag tror att skolans roll ien förändring på området är omistlig. Integrationmåhända, men det kommer inte att gagna en utökningav idrottsämnet. Det är min övertygelse efter att havistats ett ganska stort antal timmar i skolan.Det förvånar mig svårt att inte skolministern ärberedd att diskutera ett utökat antal timmar med idrottoch hälsa i skolan. Man kan visserligen på gymnasie-nivå välja till kurs B i idrott och hälsa på alla programnumera, ett individuellt val. Javisst, men den som gördet individuella valet är ju en person som redan ärintresserad och fysiskt aktiv på sin fritid. Målet måstevara att få med dem som rör sig för lite, och deär ganska många.Verkligheten i ett lite historiskt perspektiv ser utså här:Det har blivit allt mindre idrott på skolschemat.År 1928 hade eleverna , och manhade mellan 15 och per skolår. hade man gymnastik och 10-12idrottsdagar. hade skolorna 2-3 idrottstim-mar och per läsår. ägnadesig skolorna åt idrott och hade 2-4 id-rottsdagar. Dessutom är det så att idrottsdagarnastimtid numera tas från idrottsämnet. hade deen särskild kvot.Man kan också utläsa av statistiken att de eleversom går på de teoretiska programmen rör sig mer ände som går på de yrkesinriktade programmen. Desom rör sig allra minst är de elever som går på detindividuella programmet på gymnasiet. aveleverna på det individuella programmet hade under-känt i ämnet idrott och hälsa, det var pånaturvetenskapsprogrammet och på samhälls-programmet.Den här statistiken har jag hämtat från . Jag tycker att den är alarmerandeoch visar lite ur ett historiskt perspektiv vart vi är påväg.Skolministern anför i sitt svar att vi har utökatantalet idrottstimmar i skolan , och det ärriktigt. kom det en förändring. Då fick enelev sammanlagt mer idrott undergrundskoletiden. Det betyder i snitt mellan två mer idrott . Det får man välbetrakta som en ganska marginell ökning, specielltmed den historia som jag just har tecknat.Dessutom heter ämnet idrott idrott och hälsa.Det har alltså blivit mer teoretiskt. Det handlar om har tagit in kunskapsblock om kost och kropp.De låg förut på låg- och mellanstadiet inom ämnes-området oä.Nej, sanningen är den att är näst sämst iEuropa på schemalagd idrott i skolorna när det gällerantalet timmar. Bara har det sämre beställt.Kan inte skolministern tänka sig att i förlängning-en utöka antalet veckotimmar? Jag tror inte att detfinns någon annan väg. En integrering kommer inteatt öka idrottsämnets omfång i skolor. Klararman det inte på frivillighetens väg och larmrapporter-na fortsätter, måste vi inte då ta till antalet timmar?Anf. 98 ():Fru talman! Jag ville ta det här tillfället i akt att fåsamtala med skolministern om en mycket angelägensak från min egen utgångspunkt. Som ungdoms- ochidrottsledare under är jag faktiskt mycket oroligför framtiden då det gäller folkhälsan och särskiltbarns hälsa och välbefinnande. Jag delar också i allaavseenden interpellantens synpunkter på dessa behov.Sambandet mellan idrottsaktiviteter i skolan ochgod hälsa är också väl dokumenterat. Vi kan väl varaöverens om det. Även sambandet mellan ökadidrottslig aktivitet i skolan ochgoda studieresultat har jag mycket nära exempel på.En av morgondagens stora folkhälsofrågor är gi-vetvis att sätta i rörelse, inte minst skolbarnoch ungdomar. Där är vi säkert helt överens. Minpartikollega har vid upprepade till-fällen påpekat detta, bl.a. i debatt med skolministern.I har vi också tidigare efterlyst rege-ringens utökade ambitioner och konkreta förslag. Detär konkret handling som behövs, precis som MariaLarsson har sagt, kring riktade åtgärder som utökadetimmar för det här ämnet. Det är anledningen till attjag gärna vill delta i det här samtalet.Har skolministern några ytterligare ambitioner pådet här området än vad som har framgått av interpel-lationssvaret?Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Det här året då vi samarbetar medFolkhälsoinstitutet har som syfte att ligga till grundför det vi ska jobba vidare med. Mycket handlar omvad som sker på de timmar som finns i skolan.De projekt som är på gång är oerhört viktiga.Tittar vi totalt på resultaten, på vilka ämnen elevernaär godkända i, är det inte så att idrottsämnet generelltsett är ett oerhört populärt ämne för alla elever. Sta-tistiken visar att det är många elever som inte nårbetyget Godkänd i ämnet idrott och hälsa. Då måsteman fråga sig varför.Därför är det projekt som bl.a. handlar om id-rottsledares och skolpersonalens uppgift, att titta påidrottslärarens perspektiv i dennes framtida yrkesroll,mycket viktigt. Hur ska man kunna stimulera elever-na, hur ska man ge möjlighet och väcka intresse hosalla elever att verkligen engagera sig på de här tim-marna?Jag tycker att detta är något man ska stödja. Manska stödja kompetensutveckling av den här yrkes-gruppen så att de får en möjlighet. Man ska ocksåtitta på vad man kan ha för kurser utomhus, utomhus-pedagogik. Det gäller all personal.Jag kan se en tendens att debatten är fokuse-rad på själva ämnet idrott och hälsa, i stället för attdetta ska genomsyra alla ämnen. Så var det inte tidi-gare. Då kunde man vara ute betydligt mycket mermed sina barn. De uppföljningar och utvärderingar avfriluftsdagar som vi har gjort visar på en positiv del idet här. På många håll är det inte bara ett ansvar föridrottslärarna att arrangera och ordna de dagarna. Vikan se att det också går över övriga ämnen.Det är detta utvecklingen måste gå mot. Vi måstetitta på barnens hela skoldag. Vi måste titta på närbarnen gör avbrott, när barnen ges möjlighet att rörapå sig. Hur utformar man de timmar man har i enidrottshall? Hur kan man även ha timmar som liggerutanför idrottshallen?Det finns positiva exempel, som vi följer upp. Vitittar på skolor som har lyckats för att se vad de hargjort inom de möjligheter som finns . Därhar man sagt att skolan i verksamheten aktivt skaarbeta för att skapa förutsättningar för att eleverna skakunna må och fungera så bra som möjligt i hela sinskolsituation. Utöver ämnet idrott och hälsa får allaelever möjlighet att delta i aktiviteter två gånger iveckan under alla tre årskurserna på gymnasiet. Ihälsobanken kombineras ett brett utbud av rörelsermed möjlighet att varva ned och få kunskaper om hurman mår bra. Man arbetar med street dance, mentalträning, pausmassage, kost, osv. Eleverna är med ochpåverkar innehållet och kommer med förslag ochidéer om hur skolan ska kunna nå förutsättningarna.Det här tycker jag är ett mycket positivt exempelpå hur vi kommer vidare och får med alla. Möjlighe-terna finns ju att använda de timmar skolan hartill sitt förfogande och att utöka timantalet om manvill göra det. Men det viktiga är att det är helhetssy-nen som måste förändras. Detta är inte bara ett ansvarför de lärare som arbetar med ämnet idrott ochhälsa. Även den lärare som har ansvar för läs-inlärning eller svenskundervisning måste också lärasig och få kunskap om hur viktig motoriken är. Dettamåste vara en del t.ex. när man möter barn i yngreåldrar och håller på med det här.Anf. 100 ():Fru talman! Jag vill också bidra med ett litet gyl-lene exempel. Varje skoldag i Åkers lilla skola mel-lan och börjar med ett rejältmotionspass. Våra barn är ofta skolskjutsbarn somhar gått ur sängen, suttit vid frukostbordet och sedanåkt buss direkt till skolan, berättar lärarna. De såg hurtrötta barnen snabbt blev. En del mådde också lite illaefter bussturen. börjar man idrottute på skolgården, runt skolgården, varje morgon.Av detta har resultatet blivit inte bara en förbätt-rad kondition. Det har också blivit lugnare i skolan.Barnen orkar jobba betydligt bättre. Grupperna fun-gerar också bättre tillsammans. Trivseln i klassernahar ökat, och elever med magont har blivit sällsynta.Så ser det ut på en del ställen där eldsjälar finns.De betyder oerhört mycket för de skolor som harblivit begåvade med en sådan eldsjäl. Men utveck-lingen går entydigt åt det hållet att det är mindre avfriluftsdagar, mindre av utevistelse, mindre av rörelseinlagt under skolvardagen. Det är entydigt.Det har delvis också blivit en klassfråga. Det finnsbarn som är fysiskt aktiva och rör på sig mycket. Degår ofta de teoretiska programmen. Men det finnsockså en stor andel elever som har mycket dålig kon-dition där man kan avläsa direkta folkhälsoproblemlångt ned i åldrarna. Det är det som bekymrar mig.Jag tycker att det borde bekymra också skolmi-nistern. Jag tror inte att det räcker med fromma för-hoppningar eller en tro på att det kommer eldsjälar tillvarje skola. Det kommer inte att bli så. Jag tror att detbehövs en skolminister som ger tydliga signaler omvikten och värdet av att skoldagen inrymmer mer avfysisk aktivitet än vad den gör . Pluseffekterna ärtydligt mätbara. Det handlar om bättre inlärningsför-måga, en lugnare skolmiljö såväl inomhus som utom-hus. Det är bara vinster att göra.Därför tycker jag att det här är ett gyllene tillfälleför skolministern att faktiskt göra en mycket tydligaremarkering än vad vi har sett i debatten.Så skulle jag också vilja ställa en konkret frågaom det här med lärarutbildning. I svaret uttalas väl-villiga ord om att man bör satsa på kompetensutveck-ling osv. Finns det någonting planerat? Hur ser det iså fall ut? Vad kan vi förvänta oss på det området?Anf. 101 ():Fru talman! Det här är utomordentligt intressant.Vi skulle kunna föra diskussionen mycket längre. Dethär är ju grunden för hur människor ska klara sinyrkesuppgift, sin yrkesroll efter skoltiden, efter ut-bildningstiden. Det är ett sammansatt problem. Det ärockså ett sammansatt ämne, och det är bra att detheter idrott och hälsa.Skolministern har berört idrottsledarnas och lärar-nas fortbildning. Givetvis är det viktigt. Där delar jagministerns uppfattning.Hur ser ministern på fortbildningsinsatserna förhälsodelen, inriktad mot sambandet mellan kost ochhälsa? Enligt uppgift har aktiviteterna varitoch är mycket lägre på det området. Vi måste se sam-bandet mellan kost och hälsa som ett sammansattproblem, där givetvis också idrott och fysisk aktivitetingår. Det är mycket klart dokumenterat.Min konkreta och korta fråga är: I de ambitionersom finns, om det nu finns några - jag har tytt det så- hur ser fortbildningsinsatserna ut för hälsodelen,sambandet kost och hälsa?Anf. 102 Statsrådet ():Fru talman! vill egentligen säga attvi ska utöka antalet timmar för idrott och hälsa. Dåhar jag en fråga tillbaka. Hur många timmar vill Ma-ria utöka skolans undervisning med i ämnetidrott och hälsa? Hur ska detta finansieras? Vad är detvi ska ta bort från befintlig timplan? Timplanen harändå ställt sig bakom.Vi har åtskilliga gånger i denna kammare fört endebatt om hur många timmar det ska finnas i dettaämne. Men aldrig har jag mött en enda riks-dagsledamot som klart och tydligt kan tala om förmig vem som ska betala. Är vi i sådana fall bereddaatt lägga mer pengar till skolorna ute i kommunernaför att utöka timantalet? Eller är det så att vi ska följadet andra beslutet som har fattat, nämligenatt vi ska avreglera, att vi ska titta på den försöks-verksamhet som pågår med den s.k. slopadetimplanen? Det har också fattat beslut om.Det går inte att göra både-och, att avreglera den enadagen och sedan säga att man ska styra upp det. Där-för måste vi arbeta för att göra idrotten bättre men påandra sätt.Det vi gör nu är att vi satsar på fortbildning. ut nya material som ska vara underlag för lärarna.Vi ger t.ex. ut ett underlag med rastlekar till alla lära-re som har de små barnen. Det är oerhört värdefullt.Det handlar om lekar som har försvunnit, som varsjälvklara . Det är ett bra dokumentsom handlar om hur man leker och rör på sig på enskolgård.I uppdraget till ingick att utbil-da andra och ge idéer. 900 skolor har anmält in-tresse. Vi har 6 000 skolor. 900 skolor av 6 000 harpå denna korta tid anmält att de är intresserade, vill tadel av modellen och få idéer om hur man går vidare.Bunkefloprojektet har ett forskningsperspektivmen också uppgiften att utbilda andra skolor att gåvidare med modellen.Det handlar om att ge idrottslärarna en ny profiloch ny inriktning. Vi riktar oss också till övrig perso-nal. Vi är inte passiva. Men vi måste hitta andra vägarsom inte bara innebär att vi utökar antalet timmar.Jag ämnar fortsätta den satsning som sker underdet här året, som vi har utnämnt till ett speciellt fy-siskt år. Jag vill ta till vara de insatser som görs och,när vi kommer tillbaka till budgetpropositionen, kun-na avisera att vi fortsätter satsningarna.Det jag inte är beredd på är att ändra självatimantalet, om inte säger hur vi ska finansi-era det. Det ska dock ses i perspektivet att det gårstick i stäv med försöksverksamheten. Försöksverk-samheten med slopad timplan har som ett av sinauppdrag att speciellt titta på ämnet idrott och hälsaoch även de övriga estetiska ämnena, för att se att deinte glöms bort eller inte värderas som vi vill att deska värderas.En positiv del som vi kommer att lämna ifrån ossär ett pedagogiskt program, t.ex. för lärprocesser förbarn med funktionshinder. Det är en grupp som vi vethar kommit i kläm, om vi ser tillbaka, för att de intehar haft möjligheter.Regeringen är inte passiv. På en lång rad punkterförsöker vi hjälpa skolan till ett bättre resultat. Mendet handlar faktiskt om attityder, som det mångagånger gör när vi pratar om förändringar. Debattenska inte bara föras i denna svenska kammare. Den skaföras i varje fullmäktigeförsamling och på varje sko-la. Om inte alla tycker att frågan är viktig, som jagoch interpellanten gör, hjälper det inte med fler tim-mar. Det är attityder och vilja att genomföra det vihar som är det viktiga.Anf. 103 ():Fru talman! har länge pläderatför ett utökat antal timmar. Vi tror inte att det finnsnågra genvägar. Vi kommer att fortsätta att göra det.Den dag som jag skulle vara skolminister skulle jagockså tala om varifrån de timmarna skulle tas. Dettänker jag inte göra , men det hade varit intres-sant om den som är skolminister i hade varitberedd att mera villigt diskutera en öppning också åtdet hållet. Jag beklagar att det inte är fallet.Skolministern talar om avregleringen. Det är 900kommunala skolor i 70 kommuner som deltar i pro-jektet. Det är vällovligt, och jag hoppas att något skahända på idrottsområdet i varenda en av de skolorna.Men jag tänker på de 5 100 skolor som inte är med,som inte är delaktiga i projektet. Det berör mängdermed elever. Där kommer det inte att ske någon för-ändring, förmodligen inte under de elevernas återstå-ende skoltid, om jag tolkar rätt- såvida det inte kommer en eldsjäl.Jag menar att vi måste hitta former som kan ge-nomsyra varje elevs möjlighet att få idrott som ettpositivt och roligt moment i sin skolvardag och kanöppna för mera rörelse också och i vuxen-livet.Medelvikten för 15-åringar har ökat med 3-4 kilopå . Antalet överviktiga har fördubblats på tio år.Många unga människor har problem med ryggoch nacke, övervikt och dålig kondition. Benskörhet-en, det som förr drabbade äldre kvinnor, går långt nedi åldrarna. Det här är larmrapporter som duggar öveross . Därför hastar det med en uppgraderingav ämnet. Då räcker det inte med välvillighet ochfrivillighet utan det handlar om ett utökat antal tim-mar.Om jag tolkar skolministern rätt ska vi fortsätta attligga näst lägst i när det gäller antalet timmar.Anf. 104 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig ge en kommentar till den in-ternationella jämförelsen. Den är felaktig. Den bygg-de nämligen på att man inte hade tagit rätt på om dethandlade om 40 eller 60 minuters lektioner. På detviset blir den statistiken fullständigt missvisande. Dethar man konstaterat i efterhand. Där har vi förkla-ringen.En annan förklaring är kanske att har pri-oriterat t.ex. språk på ett annat sätt än många andraländer. när jag möter andra utbildningsministrardiskuterar de hur de ska ha möjlighet att ge de språk-kunskaper som t.ex. EU har fastställt för alla elever.Det är inte bara att säga att man ska göra en för-ändring. Den måste föregås av en diskussion om vadvi vill ge avkall på. Svenska och matte är de endaämnen i som har fler timmar än ämnetidrott och hälsa. Är det från något av de estetiskaämnena eller historia, eller var vill tatimmarna? Jag är inte beredd att ta dem från något avde övriga ämnena. Däremot är jag övertygad om att vimåste förbättra innehållet i våra idrotts- och hälso-lektioner. Därför tror jag på kompetensutvecklingriktad mot idrottslärare och övrig personal.Jag är inte alls nöjd med resultatet, att somgick ut årskurs 2000 inte var godkända i idrottoch hälsa. Det är klart sämre än i svenska och matte.Men då hjälper det väl inte att vi utökar antalet tim-mar, utan vi måste ta reda på varför så många inte harnått målet godkänt. Det betyder att verksamheten inteär tillräckligt bra eller att man inte ger möjlighet föralla att nå målen. Där har vi vår inriktning. Vi villframför allt se till att alla blir godkända i ämnet. Detär det viktigaste steget, och att ungdomarna kännersig stimulerade att fortsätta även på sin fritid.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2000/01:453 omgymnasiestudierAnf. 105 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vad skolmi-nistern avser att göra för att ett mindre antal eleverska avbryta sina gymnasiestudier samt vilka organi-satoriska förändringar skolministern avser att föreslåmed anledning av nr 196 Jämfö-relsetal för huvudmän.Statistik från visar att andelenelever som saknar slutbetyg efter påbörjadutbildning har ökat från år år1999 och till . Jag ser allvarligt på dennautveckling.Vi bör dock vara försiktiga med att använda ut-trycket avhopp.