prot · GP0945 · 2001-12-11 00:00:00 — Jag, StefanAttefall, och ni andra vet att det finns en rad bekym-mer med den där propositionen, inte minst fördel-ningspolitiskt när det gäller de här delarna. Det är lättatt se att höginkomstmän i övre tjänstemannaklassenhar ganska stora möjligheter att sätta av en del av sinlön, kanske t.o.m. en rejäl del. Men hur är det medHandels kvinnor ute i kassorna på och ICA?Hur stor del av sin lön kan de sätta av för det här?Vilka har mest behov av kompetensförstärkningar föratt kunna utvecklas, kanske byta jobb osv.? I mångafall är det nog kvinnorna i det här fallet. Männen fåroftast detta på de hyggliga jobb som de har.Det är den nöten som ska knäckas. Då tycker jagatt det kan få ta en liten tid innan vi kommer fram dit.Anf. 133 () replik:Fru talman! Utskottets värderade ordförande kän-ner oro för den ökande arbetslösheten hos unga män-niskor. Hans välvilja när det gäller de arbetslösa istörsta allmänhet betvivlar jag inte heller, för den ärockså i sig genuin.Men det finns en brist i sättatt tala om ungdomarnas möjligheter när han stannarvid åtgärder. De behövs i en hel del fall, men det ärframför allt en ny och breddad arbetsmarknad som vibehöver. Och i det sammanhanget finns det en myck-et stor passivitet hos den socialdemokratiska rege-ringen.Sven-Erik efterlyste tidigare i en replikdynamik. Det är ingen tvekan om att en del av dyna-miken finns i en ny och breddad arbetsmarknad.Ordföranden i utskottet återkom också ofta tillvem som ska betala det här; det får inte bli de arbets-lösa. Med den utgångspunkten förvånar det ju attmajoriteten och även själv har varit mot-ståndare till att justera taket i a-kassan. Det har fun-nits en tydlig majoritet i denna kammare för att manskulle kunna göra det, och från sida harvi krävt det. Det vore dags att hanteradet så att det inte släpar efter när det gäller t.ex. sjuk-försäkringen. Det skulle vara intressant att veta omSven-Erik är beredd att driva den frågan.Den är komplicerad därför att många bävar för att gåpå a-kassa, för det ger mycket sämre villkor.Fru talman! När ordföranden tog sin utgångspunkti det som hände efter 1994 glömde han att säga attarbetslösheten efter något eller ökade igen.Det omskrutna nya konceptet höll alltså inte. Det ärfler i jobb som är det primära. Där återstår en hel delatt göra.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! När det gäller ungdomarna och ung-domssituationen kan jag säga igen att det finns entendens som det finns anledning att känna oro för -och det tycker jag att vi kan vara ganska eniga om.Eftersom man inte kan få någon ordentlig analysav vad orsakerna är är det väldigt svårt att säga direktvilka åtgärder som ska vidtas.Allmänt kan man väl säga just om ungdomsgrup-pen att det är mycket angeläget att framför allt sti-mulera våra ungdomar till att utbilda sig ordentligt.Det ser vi inte minst när varsel ochsådant kommer. Det handlar om återgången till ar-betslivet och framför allt om att ha ett fotfäste påarbetsmarknaden. I det ligger också att man har enbra kompetens med sig. De som inte har det ska gesmöjlighet att förbättra kompetensen.Det finns väl ingen grupp som bör vara så välmo-tiverad som ungdomsgruppen när det gäller att sättain utbildningsåtgärder - och det kan väl inte vara merlönsamt någon annanstans. Det är väl dessa åtgärdersom man i första hand bör tänka på om man ser attungdomsarbetslösheten ökar. Det är dem som manbör gå in och titta på.När det sedan gäller taken osv. står vi för in-komstbortfallsprincipen. Därför är det också viktigtatt försäkringssystemen fångar upp framför allt de härgrupperna, så att de får de försäkringsnivåer som är.Det är därför som det är så oerhört viktigt att också setill att taken i a-kassorna kan höjas, likaväl som det ärdet i socialförsäkringar längre fram. Man ska fångaupp de här grupperna, så att de får den procentsatssom försäkringen beskriver.Det är det bekymret som finns med a-kassan . Därför är det en högprioriterad fråga för oss attse till att vi kan höja taken, och framför allt att tak-höjningarna kommer alla till del. Även de som längegått arbetslösa och slagit i taket ska få en möjlighetatt få en inkomstförbättring. Det är någonting som vidriver och som vi också ska återkomma med underkommande år.Till sist ska jag säga något om detta med arbets-lösheten. Vi ser att detta har utvecklat sig mycket välfrån 1994. Vi hade en konjunkturnedgång också 1996som vi kände av lite grann, men åren däremellan harvi, om vi slår ut det stort, haft en tillväxttakt i svenskekonomi som faktiskt är ganska imponerande.Anf. 135 () replik:Fru talman! Tillväxttakten i ekonomin har varitgod. Det är helt korrekt. Men det är inte detsammasom att vi har haft en gynnsam utveckling när detgäller sysselsättning och att snabbt bryta ned arbets-lösheten.När vi nu är så till synes överens i själva sakfrå-gan när det gäller a-kassetaket vore det kanske rimligtatt vi fick en större glöd från regeringens sida i frågaom att driva fram en sådan reform. Den är oerhörtangelägen.När det gäller sysselsättningsgraden delar jag detsom har sagts av flera här i kammaren: Det är viktigtatt få upp den. Därför kan ett 80-procentsmål vara avvärde. finns det inte många experter på områdetsom tror att detta är möjligt inom den tidsram somregeringen har tänkt sig.En annan sak som är besvärande är att vi inte harfler i jobb nu än vi hade . Attandelen har kunnat stiga beror bl.a. på att antaletförtidspensionerade har ökat i väldigt hög grad. Dettaär varken nationalekonomiskt gott eller mänskligtrekommendabelt, och därför hoppas jag att vi kom-mer ifrån den här häftiga förtidspensioneringen. Lan-dets bekymmer är nämligen inte att vi jobbar förmycket. Som nation skulle vi tillsammans behövajobba mer, och det klarar man inte genom att pensio-nera ut människor.Sedan är vi överens om det här med den ökadekompetensen. Problemet är ibland att väldigt mångaav oss som är i arbetslivet skulle behöva en förstärktkompetens men ryggar för det. Det är långt fler sominte vill vara med om en sådan utveckling och kom-petensförhöjning än vad som verkligen skulle behö-vas. Här finns också plats för att stimulera så att vi fårfler jobb. Det måste ske, med sätt att sedet, genom ett ökat företagande och en ny och bred-dad arbetsmarknad.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Det här med sysselsättningsgrad ochsådant är intressant, och det kan man roa sig litegrann med. Om vi går tillbaka till in-ledningsanförande i debatten blev man kanske någotdeprimerad av slutsatserna där. Men tittar vi i densenaste breda statistiken för sysselsättningsgrad osv.från år 2000 ser vi att mått för andelen sys-selsatta då var 74,2. hade 74,1, och snittet i EUvar 63,1. har alltså i EU-perspektiv en väldigthög sysselsättningsgrad, framför allt beroende på attvi har många kvinnor ute i arbete. I den delen har viingenting att skämmas för.Varför är det viktigt med en hög sysselsättnings-grad? Jo, naturligtvis därför att om vi ska kunna värnavälfärden osv. behövs alla krafter som kan arbeta.Inte minst vet vi det mot bakgrund av att det när 40-talisterna börjar gå i pension kommer att ställas ännuhögre krav på att så stor del som möjligt av den ar-betskraft som befinner sig i den ålder då man skaarbeta också finns ute i sysselsättning. Det är natur-ligtvis en helt avgörande punkt i det här.Jag kan också peka på sysselsättningsdelen.T.o.m. som detta har vi haft ett plus på 65 000personer ute i det svenska näringslivet, dvs. Tittar vi på ser viatt 302 000 nya arbetstillfällen har skapats i närings-livet. Backar vi och tittar får vi gå väldigt långt tillba-ka i historien för att se en sådan god utveckling. Dettycker jag ändå är ett bevis på att politiken inte kanvara så vansinnigt illa förd och ha så många bristersom oppositionen försöker få det till. Mot den härbakgrunden tycker jag faktiskt att det har varit enriktigt hygglig utveckling.Anf. 137 () replik:Fru talman! Jag är en aning förvånad över attSven-Erik anser att den socialdemokratiskaarbetsmarknadspolitiken har varit framgångsrik. Vihar alltså som står utanför arbetsmark-naden, och det kallar han för en framgångsrik politik.Vad säger till alla dessa männi-skor som vill ha ett arbete och inte kan få det - vi harfört en framgångsrik politik och får vara glada attarbetslösheten inte är ännu större?För att sedan återkomma till sadeSven-Erik att det är roligt att jag läser den.Jag är inte säker på att bordetycka att det är så roligt. Låt mig citera vad som står:Regler om fasta anställningar ska bort - det har vimoderater aldrig sagt. Vi har sagt att det ska kunnavara överenskommelser mellan den enskilde indivi-den och företaget, och det är något som är helt otänk-bart för socialdemokraterna.Regler om arbetstid ska bort - vi har sagt att detska vara möjligt att förhandla kring dessa saker förden enskilde arbetstagaren och arbetsgivaren.Vidare säger man till alla företagare: står mot arbetstagarnas trygghet.Det är alltså så ser på desvenska företagarna - som direktörer som utövardiktatur mot de enskilda arbetstagarna - när vi talarom att man ska kunna göra undantag från turord-ningsreglerna, vilket i stort sett de flesta företagarevill.Jag tog i mitt anförande upp hur man såg på soci-aldemokratisk arbetsmarknadspolitik och hur social-demokraterna behandlar företagen. Jag skulle viljafråga : Anser att alla dessa företagare som säger att det ärkrångligt att anställa folk och att vi har krångligaregler har fel? Anser att , där man säger att är ett av dekrångligaste länderna vad gäller nyanställningar, intestämmer med verkligheten? Det vore intressant att fåsvar på de här två frågorna.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! För att börja med är väldetta inte riktat mot företagarna i sig utan mer mot ermoderater och de möjligheter ni vill sticka i händernapå företagen med den politik ni vill föra. Ni vill banaväg för ett kraftigt övertag för arbetsgivarna gentemotde anställda löntagarna och lämna ut de enskilda åtsig själva att förhandla med en arbetsgivare om vill-kor.Var och en kan nästan utan fantasi tänka sig hurdet kommer att se ut i en arbetsmarknadssituation därdet finns överskott på arbetskraft. Vem kommer attdiktera villkoren? Vem kommer att sätta villkoren förde enskilda arbetsavtalen för att man ska få anställ-ning? En sådan arbetsmarknad kommer att likna deauktioner man hade i Sverige.Arbetsgivaren dikterar: Vill du ha jobb i mitt företagär det de här villkoren som gäller. Skriver man på harman accepterat dem, och då har man ett enskilt avtal.Det är ju där kollektivavtalet är grunden och garantinför den enskilde att ha rimliga arbetsvillkor. Det ärdärför vi också slåss för kollektivavtalsrätten till-sammans med facken.Det är därför vi också vinklar det så här. Det blirdirektören själv på företaget som dikterar villkoren,medan den enskilde arbetstagaren inte har någontingatt säga till om. Det är ett praktiskt resultat av denpolitik man kan läsa om i era motioner. Jag kan intekomma fram till någonting annat. får i såfall försöka överbevisa mig om att jag har fel.När det sedan gäller att skulle stå utanförhandlar ju detta om kriarättande. Den tabell som finnsi reservationen skulle jag nästan vilja säga är litegrann av en dödgrävartabell. Det är så ni för statistikoch hanterar den här saken. Frågan är om ni inte harbakbundit er själva i den debatten. Det är ju precis påsamma sätt som statistik alltid har förts. Under denborgerliga hade viverkligen hög arbetslöshet. Om jag skulle användaKent sätt att räkna var den i det läget 30 %.Anf. 139 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag blir väldigt för-vånad över syn på svenskaföretagare. När man hör får man en känslaav att vi lever i ett gammalt feodalt samhälle därföretagare inte alls var intresserade av sina anställda.Jag är mycket förvånad över denna syn på företagareoch hur de agerar. Jag har en känsla av att vi har ettganska bra arbetsliv, och man kan inte på något sättleda i bevis att svenska företagare skulle bete sig pådet här viset. Jag är mycket förvånad över att tror att undantag från turordningsreg-lerna skulle ge de här effekterna. Men det var enintressant upplysning till alla företagare.Nu skulle jag vilja anknyta till det vi talade omförut när det gäller företagarna. Står bakom syn att det svenska före-tagsklimatet behöver förbättras och att socialdemo-kraterna har ett snabbt hoprafsat program vad gällerföretagare?Jag har en annan fråga som jag skulle vilja ställa.Från den borgerliga sidan har vi sagt att AMS behö-ver förändras i grunden. Ur fungerar AMS bra, hörde jag tidigare. Ärdet bra att man inte lyckas få ut mer folk i åtgärder?Är det bra att man misslyckas så totalt, så man villinte göra någon förändring? Här kan man inte bara tafram de borgerliga partiernas synpunkter, man kanockså ta fram vad IFAU säger. Det är inte någonöverdrivet positiv inställning till AMS.En sista fråga gäller jämställdheten. Enligt EU:srekommendationer behöver man göra mer för attförbättra jämställdheten i . Det har visat sig attden proposition om jämställdhet och löneskillnadersom gick igenom i utskottet inte har inneburit någon-ting. Vad tänker socialdemokraterna och regeringengöra för att förbättra jämställdheten och förbättramöjligheten att utjämna löneskillnaderna?Anf. 140 () re-plik:Fru talman! Jag tyckte att sade attAMS har fått ut för få i åtgärder. Jag tycker att de-batten har handlat om att det har varit för mycketåtgärder. Men det kanske var en felsägning från KentOlssons sida. Jag vet inte.Jag tycker i varje fall i breda ordalag att AMS harfungerat väl. Däremot är det alltid så med stora orga-nisationer att de måste vara i viss föränd-ring, vilket vi också har tillstyrkt i AMS förändrings-del, som ger en tydligare möjlighet till styrning. Vihar lyssnat på och även andrasom har pekat på att styrningsdelen inte har fungerathundraprocentigt. Det har vi tagit fasta på och låterdet stå bakom den förändring som sker av AMS. Manfår bättre styrningsmöjligheter, men utrymme lämnasockså för ökat lokalt ansvar och möjlighet att påverkaarbetsmarknadspolitiken i det regionala och lokalaperspektivet. Det är inte minst viktigt att understrykajust de delarna.Jag har en positiv syn på de svenska företagarna,. sade också själv att vi harett bra arbetsliv i . Det är bra att han tyckerdet. Jag tror att det faktiskt till stor del beror på att viockså har en bra arbetsrättslagstiftning.Men det är precis den som och hanspartivänner vill ta bort. De vill ta bort den svenskaarbetsrättslagstiftningen och komma med någontingannat som ni beskriver mycket väl i era motioner,som svenska folket faktiskt kan läsa och som vi hargjort en sammanställning av.Vi står för varje punkt vi redovisar av det ni villföreslå. Ni vill ta bort möjligheten för de anställdasorganisationer att åstadkomma lagar och regler somgäller för de anställda och bryta ned dem på den en-skildes nivå, med precis de undantag och på det sättsom jag beskrev tidigare, så att den enskilde i en svårsituation kan bli utlämnad till dikterade villkor därföratt arbetsgivaren kan anse att nöden kan kräva just dedelarna i det fallet. Arbetstagaren blir alltså försvagadi en sådan situation. Jag kan inte komma ifrån det.Det är så arbetsmarknaden faktiskt fungerar om detinte finns ett tydligt och bra regelverk som rättar tilldet. Det har vi faktiskt , och det ska vi vara räddaom.Anf. 141 ()replik:Fru talman! sade i sitt anfö-rande att alla ska vara med. Det håller jag verkligenmed om, alla ska vara med. Men det finns ganskamånga som står utanför arbetsmarknaden, bl.a. desom är sjukskrivna, de som är förtidspensionärer ochde som lever på socialbidrag. Där behöver det görasmer. Där tycker jag att man från regeringens sida harmisslyckats till en del, eftersom man inte har arbetatvidare och tagit fler steg, bl.a. i de Finsam- och Fri-samförsök som gjorts.Jag har även fått påringningar från socialdemo-krater som har sagt: Kan ni inte göra någonting för attfå fram en stabilisering, så att man kan fortsätta medde här försöken och göra dem till regel?Dessutom tänker man öka antalet platser för löne-bidrag. Men man ökar inte taket för lönesumman. Vihar föreslagit, men tyvärr har det fallit, att man skulleöka den summan till . ärallting klart, men det bidrag som arbetsgivaren får föratt anställa någon med lönebidrag är så lågt att densom har en högre utbildning och har rätt till en högrelön inte får jobb. Bidragsprocenten blir nämligen sålåg att det hela motsäger sig självt.Jag har hört flera stycken på arbetsförmedlingarnasäga att det här är ett stort problem. Vi får inte utmänniskor på arbetsmarknaden med hjälp av löne-bidrag i tillräckligt stor utsträckning, eftersom bi-dragstaket ligger på . Där tror jag att det harlegat eller något i den stilen. Det är alltsåmånga år som man inte har förändrat det här bi-dragstaket på.Varför gör inte regeringen någonting åt detta? Jagtror att man hade kunnat plocka in det i sin budget omdet hade varit ett prioriterat område.Anf. 142 () re-plik:Fru talman! Jag börjar med de arbetshandikappa-des situation. Jag sade nog delvis det, men vi harockså skrivit i betänkandet att vi känner en allmänoro för de arbetshandikappades situation på arbets-marknaden i stort. Vi tar den på största allvar. Det härförhållandet beror till viss del också på att kraven pådem som jobbar i det offentliga arbetslivet stramas åthela tiden. Platsen för människor med arbetshandi-kapp minskar därför, vilket sätter extra tryck på pro-blemet.Ska vi ha en arbetsmarknad som är i bra balansoch harmonisk tror jag att den öppna arbetsmarkna-den i allt högre grad också måste inrymma människorsom inte i alla lägen har hundraprocentig arbetskapa-citet. De måste också ha plats på den ordinarie ar-betsmarknaden.Det är klart att staten har ett ansvar, men härmåste också det privata näringslivet, likaväl som detoffentliga, vara villigt att öppna portarna mer förmänniskor som har arbetshandikapp. Det är en oer-hört angelägen fråga.I och för sig kan jag hålla med när det gäller de höjda taken. Det kan vara enåtgärd, men vi får inte göra det så enkelt att vi tror attvi löser problemet bara genom höjda tak. Det är där-för vår utskottsgrupp har varit en pådrivande kraft närregeringen nu har bestämt sig för att göra en bredöversyn där man väger ihop arbetshandikappadessituation, alltifrån dem som behöver lönebidrag tilldem som behöver anställningsstöd eller är föremål förSamhalls verksamhet. Även verksamhet ärvi inne på att analysera.Tittar vi på varje liten del för sig kommer vi attmissa en del, så det blir ett ordentligt brett grepp överhela arbetsmarknaden för de arbetshandikappades del.Det tycker jag att man kan välkomna och tycka att detär bra att det kommer en översyn. Därför tycker jagatt man kan vänta lite grann med just den här delen,därför att det bör komma fram bra saker ur den häröversynen så att vi kan fatta bra beslut så småningom.Anf. 143 ()replik:Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag får hop-pas att har rätt, att det blir nå-gonting bra, därför att det är många människor somhar problem på det här området.En annan sak som sade varatt det skulle vara klara regler i olika sammanhang.Det exempel jag tog i slutet av mitt anförande hand-lade om kvinnor som ville starta kooperativ verksam-het. Det var samma kooperativ men tre olika a-kassor.Reglerna för hur a-kassan ska gälla i olika samman-hang är inte tydliga. Framför allt gäller det när män-niskor är på väg in i en sysselsättningsform som intespeglar de traditionella sysselsättningarna, att manantingen är anställd med kollektivavtal eller företaga-re.Men även småföretagare, enmansföretagare, harproblem med a-kassan. Man måste avveckla så oer-hört mycket innan man har möjlighet att komma in isystemet. Det hindrar många människor från att startaverksamheter som dels skulle försörja dem själva,dels vara ett tillskott i de olika företagsformer somfinns. Över huvud taget skulle de göra arbetsmarkna-den mer demokratisk. Det här är ett allvarligt pro-blem, som jag ser det, och det måste lösas på någotsätt. Vi kan inte ge så här spretiga besked till männi-skor i fortsättningen. Jag hoppas att har något svar att ge som kan lugna de männi-skor som är ganska besvikna och frustrerade.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Just det som upp i sitt exempel, att man har tillhört olika kas-sor och fått olika besked, kommer det att sättas inåtgärder mot genom att man nu kommer att tillsättaen ny myndighet som har att granska dels a-kassorna,dels arbetsförmedlingarna ur ett bredare perspektiv.Skälet är att reglerna ska tolkas lika från tillHaparanda. Den enskilde ska få samma bemötande ava-kassan eller arbetsförmedlingen oavsett var i landetman bor. Det är en rättssäkerhetsförstärkning somkommer att ske för det kollektiv som besöker både a-kassan och arbetsförmedlingen. Därför borde Marga-reta kvinnor i det här fallet få sammabesked av sina a-kassor om de ställer samma fråga.Det är det som är målet.Det är viktigt att a-kassorna väger in förändringaroch de justeringar som sker på arbetsmarknaden. Dethandlar om att a-kassan inte får bli ett försörjnings-stöd mellan återkommande arbetsperioder i ett vidareperspektiv. Det är viktigt att hålla kraften i detta omdet sker en utveckling, så att a-kassan förblir en för-säkring som ska täcka upp vid arbetslöshet och inteblir något som kommer att ingå i något slags rund-gång.Här måste göras förnuftiga avvägningar i sam-band med förändringar så att försäkringen inte körssönder och det blir en svår situation. Förändringarmåste vägas in.Sist var det frågan om 11-punktsprogrammet, somjag inte hann få med i min förra replik. 11-punktsprogrammet har tagits fram just på grund avoron för det ökade antalet sjukskrivningar och för-tidspensioneringar. Vad kan göras på arbetsmarkna-den så att människor kan jobba längre och inte blisjuka av sina jobb? Punkterna är i det här läget håll-hakar. De kommer att efterhand fyllas upp med åt-gärder. Regeringen kommer att återkommaför att i vissa delar tydliggöra vad man vill göra med11-punktsprogrammet.Anf. 145 HANS ():Fru talman! Arbetslösheten är en förbannelse förden arbetslöse, för samhället och för den framtidaekonomin. Därför är kampen mot massarbetslöshetendet som vi har prioriterat år ut och år in.Vi lever i ett kapitalistiskt klassamhälle. Arbets-marknaden är trots allt en marknad. Man köper ochsäljer arbetskraft. Det finns några som sitter bra till.Det finns andra som sitter sämre till. Den med godutbildning, goda lönevillkor, bra anställningsvillkoroch som är efterfrågad har inget annat att vänta på änatt marknaden fungerar. Men den som bor på fel platsi landet, den som har gjort sitt arbete utan att ha fåttden fina utbildningen, den behöver samhällets stöd.Den som kommer ny till landet med utländsk bak-grund behöver samhällets stöd - inte för att den per-sonen är svag utan därför att den personen behöver ettskohorn för att komma in på denna arbetsmarknad.Internationaliseringen leder till att beslut fattasalldeles oavsett var våra gränser finns. Det är utflytt-ning och dumpningskrav, och det är billigare att pro-ducera på annat håll. Det är ABB, , AvestaPolarit i och i . Deär privata beslut.Har facket för mycket att säga till om? Har sam-hället för mycket att säga till om? Har staten förmycket att säga till om?De blir informerade fem i tolv, och sedan får depacka och gå. Sedan får a-kassan och staten bekostaomställningen. Detta tycker vi i ärorimligt.Därför vill vi utveckla sysselsättningsmålen. Vivill lägga all den politiska kraften på tillväxt ochvälfärd. Vi vill också förbättra villkoren, ha en ar-betstidsfördelning, ha bättre fördelningspolitik. Det ärofta emot marknadskrafterna. Här finns vänster-hö-ger-konflikten. Det handlar om makt- och resursför-delning. Det handlar från vår synpunkt om att stödjaindividen till jämlikhet byggd på respekt och förståel-se för de olikheter som finns.Men se på borgerligheten! Där har ni lyckatssamla er i reservation nr 1 i utskottets betänkande.Vad finns det där? Jo, mindre resurser för att stödjade arbetslösa. Ni är missnöjda med lönebildningen.Vad då? Blev det för höga reallöner, trots god kon-kurrenskraft?