prot · GO0983 · 2001-03-21 00:00:00 — Och när av våra skatter är beskattningav arbete och arbete är det som alltmer blir kapital såmåste man möjligen tänka på ett lite annorlunda sättän man gjorde tidigare.Den tredje utmaningen för oss är jämställdhet, attskapa likvärdiga villkor för kvinnor och män. Pågrund av de strukturer som har formats i vårt sam-hälle inte bara utan kanske t.o.m. iårtusenden så finns män i stor utsträckning inomvaruproducerande sektorer medan kvinnor av tradi-tion finns inom tjänsteproducerande sektorer. Kvin-nor säljer mer av sin tid och sitt kunnande, och därfördrabbar en väldigt hög beskattning av just tid ochkunnande kvinnor mer än män.Den fjärde utmaningen är segregationen och utan-förskapet.Den femte utmaningen är demografin. Det ärmöjligen något som särskilt människor i riksdagensom inte alltid tillhör de allra yngsta årgångarna bor-de ta ad notam. Och vi vetalla att så börjar skiftet. Andelen somär över förvärvsarbetande ålder stiger, och andelensom är under sjunker. Detta är också en utmaning,därför att det i grunden naturligtvis är gott att vi leverlängre och längre. Men hur ska vi organisera vårekonomi så att detta inte blir ett problem utan enmöjlighet för oss alla?För oss i är slutsatsen att det krävs enskattereform för detta nya århundrade och att dagenssvenska skattetryck måste sänkas. Det är inte fören-ligt med en växande och dynamisk ekonomi. Det ärinte förenligt med en tilltagande internationalisering.Vi måste ha konkurrenskraftiga villkor för företagan-de, jobb och människor här i vårt land. Därför måstebåde skatte- och utgiftstrycket minska, och vi måstese till att människor kan få mer valuta för sina skatte-pengar.Samtidigt är den demografiska utmaningen sådanatt skattesänkningar av stora mått blir mycket svårareatt genomföra om vi inte drastiskt ska försämra väl-färden, vilket vi inte vill. Därför är det viktigt hurman urformar sina skattesänkningar - först ochfrämst dem som är mest skadliga för jobb och tillväxt.Det betyder precis som påpekade härtidigare att det inte alltid är fråga om störst skatte-sänkningar till dem som skriker högst, utan det ärfråga om skattesänkningar som vi tror har den allrastörsta effekten på villkoren för jobb och företagandei vårt land.Skattereformen för det nya århundradet borde bä-ra temat: Det måste löna sig att arbeta, spara och tarisker. Därför har vi, fru talman, lagt fram förslagsom innebär att man sänker marginaleffekterna ihöga, låga och medelhöga inkomstlägen, men ocksåatt man kombinerar det med förändringar av bidrags-och avgiftssystem som skapar tröskeleffekter ochmarginaleffekter totalt sett för människor.Det första steget i en sådan skattereform handlarom att ta bort värnskatten, höja brytpunkten för statligskatt och hyvla av den s.k. LO-puckeln, som i självaverket är en särskild straffskatt för kvinnor som villöka sitt arbetskraftsdeltagande, och att ha en skattere-duktion i botten som gör att det lönar sig mer attarbeta även för människor med mycket låga inkoms-ter.Fru talman! Jag skulle vilja uppehålla mig ytterli-gare vid några få konkreta frågor i detta betänkande. Igrunden är ju det viktiga den övergripande inrikt-ningen. Det finns också ett antal konkreta frågor.Vi har en regering som kallar sig för världensmest jämställda och samarbetspartier som ständigttjatar om feminism och jämställdhet. Ändå tycker jagatt det är väldigt tydligt just inom skattepolitiken attdet handlar väldigt mycket om prat och väldigt liteom handling.Vi har tillsammans med de andra borgerliga parti-erna förslag om att man ska kunna köpa hushåll-stjänster till överkomliga priser genom att minska demycket stora skattekilar som finns. Detta är naturligt-vis någonting som är bra för både kvinnor och männär det gäller att kombinera förvärvsarbete med fa-miljeliv. Men eftersom vi vet att livet för deallra flesta kvinnor ser ut på ett sådant sätt att det ärde som tar huvuddelen av både ansvaret för hushålls-arbetet och för att föda upp barnen är det självklart såatt kvinnor skulle gynnas mest av att hushållstjänstervitt och hederligt blev överkomliga även för vanligtfolk.Vi har också förslag om att styrkta barnomsorgs-kostnader ska kunna vara avdragsgilla, vilket innebäratt alla de som har ansvar för barn skulle få en möj-lighet att kombinera det med sitt jobb även det intesker 9.00-17.00, på de vanliga tider som den ordina-rie barnomsorgen fungerar. Man ska kunna göra ävendet vitt och hederligt.Den tredje punkten är att man i sin resa till ochfrån jobbet även ska få räkna in den extra tid det taratt hämta och lämna barn på barnomsorg, eftersomresan till jobbet är en del av den verklighet och var-dag som småbarnsföräldrar lever i.Det här är några konkreta punkter där de sompratar mycket om jämställdhet intar en rakt motsatthållning. Det tycker jag är tragiskt. Men den grund-läggande jämställdhetsfrågan i skattepolitiken är trotsallt skatten på arbete och i hur hög grad detta drabbarkvinnor mer än män.Den andra särskilda infallsvinkeln som jag skullevilja lyfta fram gäller arbetslivet. Den demografiskautmaningen handlar om att få oss som är i förvärvsar-betande ålder att arbeta mer, inte mindre. Då kanskedet inte handlar om att vi som redan jobbar heltid skajobba ännu mer utan om att få de år då vi är i arbets-livet att bli fler, att fler ska orka jobba längre och attfolk inte ska bli sjukskrivna. Dagens arbetsliv präglastyvärr av en helt annan situation för väldigt mångamänniskor. Det är stress, press och växande sjukfrån-varo. En del menar att hela sysselsättningsökningenpå senare tid egentligen äts upp av den ökade sjuk-frånvaron.Det finns ett antal förslag i det här betänkandetsom faktiskt på sitt sätt skulle kunna bidra till ett mermänskligt arbetsliv. Det handlar om sådana konkretafrågor som att man ska kunna göra avdrag för ettarbetsrum i bostaden, även om huset inte råkar varabyggt speciellt för det redan från början, att andel ivinst - där man verkligen behandlar det kapital somfinns i huvudet på folk, arbetet som kapital - skabeskattas som kapital. Då måste även personaloptio-ner räknas in. Människor ska få möjlighet till indivi-duella kompetenskonton, makt över sin egen kompe-tensutveckling, och att persondatorer ska kunna skat-terabatteras på samma sätt för dem som inte har enfast anställning som för dem som har en fast anställ-ning. Vi ger en gigantisk skattesubvention tilldem som kan få en dator via arbetsgivaren. Vi tyckeratt man ska kunna få det även om man inte har en fastanställning.Det är några konkreta förslag där skattepolitikenkan bidra till ett mänskligare och mer dynamisktarbetsliv.Fru talman! I och med detta står jag givetvis bak-om samtliga de reservationer som min partikamratJohan har lämnat men yrkar bifall till nr 2.Anf. 76 ():Fru talman! står bakom den statsbud-get som klubbades här i kammaren före juluppehållet.I den budgeten, som var ett resultat av förhandlingarmellan , regeringen och ,fick vi genomslag för viktiga delar av vår skattepoli-tik. T.ex. inleds den gröna skatteväxlingen, där vihöjer skatten på koldioxid och energi och sänkerarbetsgivaravgiften och skatten för löntagare ochpensionärer. Det är den reformen, den gröna skatte-växlingen, som är den viktigaste skattereformen, intesänkt inkomstskatt.Bland de förslag som de borgerliga partierna re-serverar sig till förmån för finns det en del goda idéer,t.ex. ett särskilt glesbygdsavdrag och de individuellakompetenskontona. Frågan om glesbygdsavdrag är enfråga som också driver. Frågan behand-las i den regionalpolitiska utredningens slutbetänkan-de som efter remissen behandlas inom Regerings-kansliet. Vi väljer att avvakta resultatet av den be-handlingen och kommer att följa upp frågan igen ihöstens budgetförhandlingar.När det gäller individuella kompetenskonton slårde borgerliga partierna in en öppen dörr. Redan underhösten 1999 fattade vi beslut om att sätta av 3 miljar-der för reducerad skatt vid kompetensutvecklingunder . En utredare har i decem-ber lämnat sitt huvudbetänkande i den härfrågan, och avsikten är att det individuella kompe-tenssparandet ska starta nästa år.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i utskot-tets betänkande med ett undantag: Jag yrkar bifall tillreservation 8 om införande av ett idrottskonto. Id-rottsutövare kan under några aktiva år tjäna mycketpengar, men ofta sker det till priset av att man sätterutbildning och civil karriär på undantag. De regler förinkomstutjämning genom olika former av pensionsar-rangemang som finns anser vi vara otillräckliga. Ge-nom införandet av idrottskonto, som fungerar på ettliknande sätt som ett skogskonto för skogsägare ellerupphovsmannakonto för författare, skulle man kunnage uppskov med beskattning för medel som avsättstill senare år och beskatta dem först vid uttaget.Anf. 77 ():Fru talman! Den här våren behandlar skatteut-skottet ungefär 360 motioner med tillsammans unge-fär 800 yrkanden, eller det som i föreningslivet bru-kar kallas att-satser. De enskilda motionerna anknyterav naturliga skäl i långa stycken till respektive parti-ers partimotioner som vi diskuterade och fattadebeslut om . Det finns de som tycker att detbara blir upprepningar av gamla välkända argument,att de enskilda motionerna nästan är ett problem i sig.Jag delar inte det synsättet. Tvärtom tycker jag att detär viktigt att ledamöter av riksdag på sinaväljares uppdrag har tillfälle att föra fram förslagunder den allmänna motionstiden som de anser varaviktiga. Visst kan jag hålla med om att det här sys-temet inte är världens rationellaste. Men måste alltingvara rationellt till sista kommatecknet? Det tyckerinte jag.Finns det inte något som närmast är ett egenvärdei det system som vi har med möjlighet att skriva all-männa motioner? Jag anser faktiskt att det finns det.Jag vill i kraft av min förmåga bidra till att alla dessaförslag, även om jag har andra uppfattningar i sak, avskatteutskottet behandlas med all den respekt ochmed en seriositet som ledamöterna av riks-dag har rätt att kräva.Fru talman! Några exempel på de reservationersom hör till det här betänkandet: "Skattepolitikensinriktning", "Landsbygds- och glesbygdsavdrag","Tjänstesektorn", Barnomsorgskostnader","Kompetenskonton", "Idrottskonto","Persondatorer..." och "Personaloptioner". Det ärrubriker på 8 av de 24 reservationer som finns i be-tänkandet. Nästan alla dessa har förslag som innebäratt skatteintäkterna blir mindre, att skattesystemet blirkrångligare och att vissa grupper gynnas på andragruppers bekostnad. Detta är huvudskälet - sedantillkommer det här med utredning och ärendet ärunder beredning - till att majoriteten i utskottet inteställer sig bakom förslagen.Fru talman! Minnet är kort, särskilt det politiskaminnet. Jag vill bara påminna mig själv men ocksåmina värderade kolleger om vad vi fattade beslut ombara på skattepolitikensområde. Grundavdraget höjs , liksom det särskildagrundavdraget för pensionärer. Låginkomsttagarnasskattereduktion, det kallar LO-puckeln,bibehålls. Kompensationen för egenavgifterna för-dubblas jämfört med och är nu uppe i50 % av egenavgifterna. Gränsen för statlig skatt höjsi syfte att komma ned mot de som betalar stats-skatt, vilket var riktmärket i skattereformen, århund-radets skattereform som hade ett folkpartivarumärke.Det var något annat parti som var med om den skatte-reformen, som , även om det nu är tio årsedan, kan påminna sig. Det var ett annat varumärkeockså.Jag erkänner villigt och glatt att gjordeen viktig insats i arbetet med den skattereformen,framför allt genom dåvarande ekono-misk-politiska talesman och skattepolitiska talesmanAnne . Det vore klädsamt om ivarje fall i marginalen kunde hålla med om att detfanns ytterligare ett varumärke på skattereformen.Vi ska alltså försöka att komma ned till somvi då var överens, dvs. att av inkomsttagarnaska betala statlig skatt. Gränsen höjs för det andraskalsteget i statsskatten, det som kalla-de värnskatten. Vi har inte någon värnskatt kvar,. Vi har ett andra skalsteg i statsskatte-skalan.Som pekade på fortsätter vinu vägen mot den gröna skatteväxlingen. Som ni vethöjs koldioxidskatten som energiskatternasänks. Men vi ser också till att skattebelastningen påtillverkningsindustrin i allmänhet och energiindustrini synnerhet behålls oförändrad.Detta var bara en påminnelse om vad som vi fak-tiskt har fattat beslut om och vad som gäller från detårsskifte som vi har ungefär bakom oss.Vi socialdemokrater menar att vi genom att lösauppgifter i samhället tillsammans med en solidariskfinansiering genom skatter har undanröjt mycket avdet ekonomiska och sociala förtryck som tidigaregenerationer upplevde. Över detta kan vi faktiskt varastolta, och det är många som kan vara det, många somnu är verksamma och många som har varitverksamma. - och det ska vi inte blunda för- dyker det genom tidernas förändring upp nya pro-blem som gårdagens eller dagens skattesystem intefullt ut har förmått att lösa. Då måste vi med ett stortallvar titta på detta.Av dessa skäl - och det finns säkert många andra- kan vi inte vara nöjda med sakernas tillstånd. Jagpåstår inte att skatteintäkter löser alla de problem somvi kan se framför oss, t.ex. inte de som utredning presenterade . Men jag påståratt verktyget skatter behövs. Men de måste hela tidenses över och anpassas efter dagens förutsättningar ochvillkor.Fru talman! Jag menar att skattepolitiken har variten förutsättning för den makalösa utveckling som vihar haft i vårt land. Det finns en sådan utveckling iandra länder också, men vi har inte varit så väldigtdåliga i , och det tycker jag att vi alla kan varastolta över. I det långa perspektivet beror den starkaekonomiska återhämtning som vårt land genomgåttefter 90-talet i långa stycken på att vi har varit bered-da att ta ut skatter och att vi också har fått förståelseför detta. Folk i allmänhet tycker att det ska varaordning och reda både på landets ekonomi och på denegna ekonomin.Det finns de som företräder nyliberala värderingari den här kammaren, och det är i första hand modera-terna.Fru talman! Inom parentes vill jag säga att jagtyckte att det var en fröjd att höra min intellektuella förmåga räcker inte till för attförstå varför inte drar andra slutsatser.Jag tyckte att det till var ett fantastiskt anföran-de. Till alla dessa håller jag med han talar om vikten av att vi ska satsa för attminska marginaleffekterna osv. Jag tyckte att det varoerhört skönt att höra dessa ord från , som sagt, jag begriper inte de slutsatser somCenterpartiet i vissa stycken kommer fram till.Jag ska återkomma till detta med nyliberala värde-ringar som i första hand Moderata samlingspartiet,men också - och det smärtar mig alldeles särskilt -alltmer står för, dvs. att skatternakväver de enskildas initiativ och utveckling, skatternahämmar den ekonomiska utvecklingen, skatternaförflyttar makt från den enskilde medborgaren tillpolitikerpampar. Politikerpampar är då alltid sådanasom jag, socialdemokrater. kan det också varavänsterpartister och kanske - vad vet jag - miljöpar-tister. Det är aldrig moderater som är pampar.Jag noterade att , liksom JohanPehrson , var inne på samma linje, att vissaskatter var särskilt skadliga. Det gäller reavinstskatt,dubbelbeskattning och det extra skalsteget i inkomst-skatteskalan. Man bör lägga märke till att alla deskatter som nämns som exempel i detta avseende ärskatter som i första hand betalas av dem som har detganska bra ekonomiskt. Med denna argumentationhar dessa företrädare numera en väldig uppbackningfrån mäktiga och resursstarka organisationer på hö-gerkanten.Jag tror att det var någon av mina ärade medde-battörer som sade att i skattepolitiken märks de ideo-logiska skiljelinjerna mellan partierna som mest. del beror det på att vi har olika uppfattningar omvad som är viktigt för att skapa tillväxt, men framförallt beror det på att vi har olika uppfattningar om hurresurserna ska fördelas.Jag ska nämna några få exempel på vad vi harkunnat göra och vad vi har för avsikt att göra medskatterna.Vi har en allmän skola i . Vi tar inte utnågra avgifter, även om det finns tendenser till att endel vill göra det. Vi betalar utbildning för alla barn,inte bara för några eller för , solidariskt viaskatten. Det gör att alla barn kan utvecklas och stå välrustade för framtiden. ser vi att en del barn i sko-lan har problem. Då tar vi med skattepolitikens hjälpfram nya resurser som vi ska sätta in under några årframåt i tiden för att tillföra skolan ytterligare 5 mil-jarder så att det ska kunna bli fler vuxna i skolan.Detta enda exempel visar hur jämlikhet och ut-veckling hör ihop. De krafter som lägger ned mu-sikskolor, inför skyhöga avgifter eller vill dela uppbarn på annat sätt borde inse att det inte bara är osoli-dariskt, utan det är dumt i den meningen att det ärutvecklingsfientligt i ett mer långsiktigt perspektiv.Ingen ska sorteras bort. Det vore ett svek mot denenskilde och det är dåligt för , och detta kan viföra över på en lång rad områden. Så hänger det ihop.Det är detta förhållningssätt till människor och eko-nomi som av socialdemokratin ses som en politiskkraft. Vi säger: Ingen utveckling utan jämlikhet, ing-en jämlikhet utan utveckling.Karin , naturligtvis kan man inte bortse -det vore dumt - från internationaliseringen av eko-nomin. Vi varken vill eller kan göra det. Vi inser attden kommer att påverka skattepolitiken, men detfinns ingen anledning att ge upp. I sina strävanden attmontera ned den generella välfärden och få utrymmeoch argument för dramatiska skattesänkningar hävdarmoderaterna att vi drastiskt måste sänka vårt skat-teuttag. Så talar uppgivenhetens apostlar och så talarmarknadens kolportörer. Så talar inte den som tror påpolitikens möjligheter att förändra till det bättre. Ellerkanske snarare: Så talar inte de som tror på politikensom ett verktyg för att förändra.Internationaliseringen av ekonomin kommer möj-ligen att innebära att vi måste ändra tyngdpunkten påoch inriktningen av vårt skatteuttag. Men, förfäras ej,vi har gjort det tidigare. parti och mittparti, socialdemokraterna, gjorde det i den storaskattereformen som var förra århundradets störstaskattereform. Betecknande för den skattereformen varatt vi sänkte skattesatsen och breddade skattebasen.Det kommer att finnas utrymme för att fortsätta påden vägen.På 60-talet hade vi i arbetarrörelsen en studie-kampanj som gick under namnet Arbete, trygghet,utveckling. De värderingar som rymdes i ordet trygg-het omfattades av de allra flesta i vårtland.Sedan kom ordet i vanrykte. Till detta bidrog iförsta hand de som ville ha ökade klyftor. De taladeom trygghetsnarkomani. Trygghet gjorde att männi-skor i blev dästa. Trygghet gjorde att vi intesatsade. Trygghet var t.o.m. utvecklingsfientligt, sademan.Det är dags för en renässans för ordet trygghet.Framför allt är det för en renässans för ordetsinnebörd. Trygghet och frihet hör ihop. Trygghet ärvanliga människors frihet. De begreppen hör ihopsom mina knäppta händer. Det finns de som formule-rat det så här: Det är endast trygga människor somvågar pröva något nytt, vågar satsa eller - för attuttrycka det mer poetiskt - vågar pröva sina vingar.För att skapa denna trygghet behövs bl.a. pengar.Det är därför vi behöver en skattepolitik av det slagsom vi socialdemokrater står för. Vi behöver en starkekonomi för att försvara den generella välfärden. Vibehöver det för att stå emot konjunkturnedgångar,oavsett om det blir platt fall eller mjuklandning. Vihar fått en stark ekonomi bl.a. genom skattepolitiken.Vi kommer aldrig att slarva bort detta. Här instämmerjag helt i sätt att uttrycka det. Svens-ka folket vet vad det innebär att slarva och inte haordning och reda.Vi vill ha ett skattesystem som är rätlinjigt, lik-formigt och så rationellt som möjligt.Fru talman! Mot den bakgrunden yrkar jag bifalltill skatteutskottets förslag till riksdagsbeslut ochavslag på reservationerna.Anf. 78 () re-plik:Fru talman! Jag fick inget beröm för mitt anföran-de, men det fick för sitt. Det må varaKenneryd välförtjänt. Jag tänkte möjligen berömmaordföranden i skatteutskottet för något av det hansade på slutet om betydelsen av trygghet och frihet.Men de slutsatser drar av sitt reso-nemang är helt fel. Det som utredningstjänsten påstårär säkert sant, att knappt 1,5 miljon individer här ilandet kan definieras som fattiga och beroende av ettoffentligt stöd. Då är det naturligtvis svårt att kännafriheten.Frihet för mig är att familjerna själva ska kunnaskapa både trygghet och frihet och få möjligheter attutvecklas så som respektive familj och individ vill.Det får man om man får behålla en större andel av sininkomst. Då är man inte beroende av politiska beslut.Det är där skiljelinjen mellan oss går.Arne Kjörnsberg sade tidigare i sitt anförande attalla förslagen i motionerna som behandlas i betän-kandet leder till krångligare skattesystem och sned-vridningseffekter. Men om man generellt har lägreskatter leder det åtminstone principiellt till att sned-vridning av konkurrens och andra oformligheter för-svinner. Förutom den effekten ur skatteteknisk syn-punkt får man möjlighet att ge medborgarna trygghetoch frihet. Vore det inte aktuellt att överväga en så-dan lösning? Varför är det annars så att vi har reduk-tion för låginkomsttagare? Är det för att skatten är förhög, eller finns det något annat skäl? Jag tar alla un-dantag och de krav på undantag från skattesystemetsom framställs i olika sammanhang som ett uttryckför att det totala skattetrycket är för högt.Anf. 79 () replik:Fru talman! Skatter har inget egenvärde. Men omvi har ett utgiftstryck på en viss nivå ska vi se till attta in skatter så att vi kan betala utgifterna.Carl talar om generellt lägre skatter.I år är andra året i följd som vi generellt sänker skat-terna. Vi har bl.a. genom skattepolitiken sett till att vihar de resurser som behövs för att kompensera för delav egenavgifterna. Det gäller alla som betalar ege-navgifter.Vi har kvar det särskilda skatteavdraget för pen-sionärer. Vi planerar att i kommande budgetar stärkapensionärernas ställning och införa någon form avskattesänkning för dem, eftersom vi nu gör om pen-sionssystemet. Vi resonerar just nu om metoden.Menar att det är principiellt felatt ha barnbidrag? säger att det vorebättre att sänka skatterna än att ha en massa bidrag -uttrycker sig naturligtvis inte såslarvigt, men det är innebörden av vad han säger. Ärdet principiellt fel att med barnbidragets hjälp utjäm-na skillnader mellan familjer som har barn och fa-miljer som inte har barn?I mitt parti hade vi tidigare ofta problem med attdet var många som undrade varför Gyllenhammarskulle ha barnbidrag. Han behöver inte barnbidrag,sade man. Man använde alltid somexempel . Vi hävdade då med emfas attbarnbidrag är till för att utjämna skillnader mellanfamiljer med barn och utan barn. Är det principielltfel? Är det inte ganska bra, bl.a. ur den demografiskasynvinkeln, som berörde?Anf. 80 () re-plik:Fru talman! berörde en viktigpunkt som definitivt hänger samman med skattepoli-tiken. Det gäller utgiftstrycket. De båda hänger sam-man. Som det verkar enligt vissa bedömare går vi nuin i ett lugnare konjunkturläge, för att använda denterminologi som använder.Andra skulle säga att vi är på väg mot en mer drama-tisk nedgång i ekonomin. I ett sådant läge skulle detvara bra om man hade haft ett lägre utgiftstryck ochett lägre skattetryck. Då blir konjunkturkänslighetenbetydligt mindre.Om vi kommer i ett läge där skattekraften minskarkommer utgifterna att bestå. Det kommer att leda tillproblem med att finansiera utgifterna.Vi har talat om trygghet och frihet båda två, menfrån helt olika utgångspunkter. Slutsatsen från minutgångspunkt är att jag vill ge större makt åt familjer-na och de enskilda. Jag vill att färre än 1,5 miljonindivider här i landet ska betecknas som fattiga iutredningstjänstens PM. Det är alldeles för många.Skattesystemet skulle verksamt kunna bidra till attminska den andelen och till att fler människor kundeförsörja sig på sin inkomst. Vi får fortsätta diskuterade lösningar som våra respektive partier föreslår isamband med vårpropositionen.