prot · GP096 · 2001-09-27 00:00:00 — Detta har i sin tur lett till atthelikoptrarnas stöd till det civila samhället nu måstereduceras.Vi kristdemokrater anser att Försvarsmaktens he-likoptrar gör ett mycket värdefullt och många gångerockså livsviktigt arbete i det fredstida samhället. År2000 gjordes det 690 olika insatser.Självklart ska helikopterförbanden utbildas för si-na uppgifter i insatsorganisationen. Men jag vill ändåfråga försvarsministern: Hur ser försvarsministern påhelikoptrarna som en mycket viktig resurs i det freds-tida samhället? Kommer försvarsministern att se övernuvarande organisation?Anf. 44 Försvarsminister ():Herr talman! Det är riktigt, som pe-kar på, att i budgetpropositionen redovisar regeringenatt helikopterflottiljen är ett av de förband, praktiskttaget det enda, som inte når upp till begreppet god-tagbar. Det beror på, som är inne på,föråldrade typer med ett mycket högt utnyttjandetal.Det är också vissa rekryteringsproblem när det gällertekniker.Jag anser att det som har skett den här sommarenär synnerligen betydelsefullt. Försvarsmakten hartecknat avtal om att köpa 20 lätta helikoptrar förutbildning och transport och, skulle jag tro, till en vissdel för det civila stödet. Försvarsmakten har erhållitbemyndigande att träffa avtal om att anskaffa 18medeltunga helikoptrar som tillsammans med detutgående Vertolsystemet och Superpuman kommeratt vara grunderna för stödet åt samhället, framför allti räddningssituationer.Materielförnyelsen är på gång. Personalförsörj-ningen är inte helt tillfredsställande, men ändå underen acceptabel utveckling.Anf. 45 ():Herr talman! Självklart är det ett mycket viktigttillskott när man nu får nya helikoptrar. Men minfråga är hur dessa ska användas i det civila fredstidasamhället, den s.k. samryckstanken. Regeringen har ibudgetpropositionen skrivit att Försvarsmakten fåravsluta avtalet med sjukvårdshuvudmännen när detgäller sjuktransporter med helikopter och även om-förhandla avtalet mellan Försvarsmakten och . De platser som då är aktuella är ,, , och Sundsvall.Då är min fråga: Hur många platser kan denframtida helikopterorganisationen innefatta för attkunna ge stöd till samhället när det gäller sjö- ochräddningsinsatser?Anf. 46 Försvarsminister ():Herr talman! Det kommer fortfarande att vara såatt Försvarsmakten vid rena olyckor kommer att kun-na ställa upp med nödtransporter. Det kommer attske. Däremot när det gäller åtagandet att genomförasjuktransporter, dvs. i icke rent akuta fall, finns det ettavtal som kommer att sägas upp. Det är goda avtalsom har funnits mellan ett antal myndigheter som harlett till att framför allt norra har haft entillgänglig helikopter för sjöräddning. Detta kan viinte upprätthålla.Min bedömning är att vi när vi tillför de nya heli-koptersystemen på nytt kommer att kunna åta oss denhär typen av samhällstjänster. Det är helt naturligt attdet blir på det sättet, men Försvarsmaktens helikop-tersystem har en mycket ansträngdsituation. Jag anser därför att det måste vara rätt attprioritera utbildning och framför allt de nödrädd-ningssituationer där Försvarsmakten kan ställa upp.Svenskt skogsbrukAnf. 47 ():Herr talman! Svenskt skogsbruk är känt för bl.a.dess höga naturvårdsambitioner. Inte bara här hemmautan även internationellt har svenskt skogsbruk dettarykte. Trots detta faller ständigt fler gammelskogar änvad som sätts i reservat. Urskog avverkas i fjällnära allmän-ningsskogar. Naturvårdarna ser det här som en myck-et olycklig utveckling, en utveckling som behöverstoppas.Vad menar statsrådet att man bör göra?Vilka åtgärder kommer att vidtas för att bryta den härutvecklingen och förändra situationen?Anf. 48 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag säga att jag tycker attdet är en mycket viktig fråga.Jag var på Skogsstyrelsenoch diskuterade våra gemensamma ambitioner attvända den delvis negativa trend som vi kan se när dethandlar om återväxt och röjning.I budgetpropositionen som regeringen lämnadeför sedan anslår vi mer pengar. Vi avsätter170 till olika miljöåtgärder koppladetill skogen och skogsvården. Vi avsätter också 130miljoner kronor riktade till biotopskyddet. Det ärnaturligtvis oerhört viktiga pengar som Skogsstyrel-serna och Skogsvårdsstyrelserna får förfoga över ihela landet.Men jag utesluter inte att vi dessutom, när vi harfått den översyn av skogspolitiken som Skogsstyrel-sen just nu gör, får vara beredda att fundera övervilka ytterligare åtgärder vi behöver vidta så att sko-gen fortsätter att utvecklas till allas vår gemensammabåde egendom och rikedom, såsom en gånghar fastställt.Anf. 49 ():Herr talman! Den inventering som har gjorts iförsta hand i statsrådets eget hemlän, ,visar att det trots de höjda anslagen kommer att blisvårt att hejda den utveckling som vi talar om. Detbehövs med andra ord antingen mera pengar ellerandra typer av åtgärder. Uppenbarligen är länsstyrel-sernas möjligheter att arbeta med de här frågorna påett effektivt sätt väldigt begränsade.Anf. 50 Statsrådet ():Herr talman! gör redan många sa-ker. Man har t.ex. haft en folkbildningskampanj omen grönare skog där vi har haft historiskt mångaskogsägare som har deltagit. Det är klart att detta attkunna vårda och utveckla ett skogsbruk väldigtmycket är ett kunskapsområde. Vi har en ny genera-tion skogsägare på många platser, en generationskogsägare som måste bli medveten om att om manlever upp till de miljömål som har ställt sigbakom kan man också växla upp de näringspolitiskamål som har slagit fast. Ju bättre vi blir påatt vårda skogen utifrån miljöaspekten, desto mer fårvi ut av skogen också utifrån näringsaspekten.Jag är ändå övertygad om att vi med de här extra-pengarna, det är i alla fall fr.o.m.år 2002 t.o.m. som nu skaförfoga över, kan höja ambitionen när det gäller upp-sökande verksamhet till skogsägare, när det gällerinformation till skogsägare och när det gäller fleraandra kunskapsinriktade kampanjer. Men, som jagsade tidigare, när översynen är gjord och jag åter-kommer till utesluter jag inte attvi också måste fundera över eventuella justeringar ilagstiftningen så att det blir än tydligare att återväxtenär oerhört viktig.Regionsförsök för vidgad länsdemokratiAnf. 51 PER ():Herr talman! Jag vill ta upp en fråga som tidigareställdes till om statlig länsförvalt-ning, om regionalt självstyre och om den pågåendeförsöksverksamheten. Jag hade ju förmånen att sitta iPARK-kommittén, den kommitté som hade att följaupp de här försöken. Vi lämnade vårt betänkande förganska exakt . I det betänkandet var vi istort sett eniga om den fortsatta försöksverksamheten,utökningen av den, och om tiden fram till 2006.Det som har sipprat ut av propositionen,som tydligen kommer , innebär ju en heltannan inriktning. Hur kommer det sig, Lars-ErikLövdén, att en så pass enig och tung utredning be-handlas på det här sättet - om det nu är så? Jag kän-ner ju inte till innehållet, men jag vet vad som harryktats . Kan statsrådet kanske lätta på förlåtenlite mer?Anf. 52 Statsrådet ():Herr talman! Jag besvarade ju tidigare en frågafrån där jag redovisade huvuddragen ipropositionen, eller inriktningen på propositionen.Detaljerna vill jag återkomma till . Inrikt-ningen är ju, som jag sade till , att denuvarande direktvalen i och Skånefår fortsätta till i avvaktan påfortsatt utvärdering. Det ligger i linje med förslag.Sedan vill vi skapa en ordning som ger förutsätt-ningar i hela landet att vara med och påverka detregionala utvecklingsarbetet på ett bättre sätt än vadsom är möjligt . Det kommer vi också att redovi-sa i propositionen, men detaljerna vill jag återkommatill , när vi presenterar innehållet i proposi-tionen.Anf. 53 PER ():Herr talman! Tack för svaret. Men hur kommerdet sig då att regionpolitikerna både i och iVästra så massivt protesterar mot det härutsipprade innehållet? Är de felunderrättade eller vadär det fråga om? Det är ju en så gott som total upp-slutning i den här protesten från de olika regionerna.Anf. 54 Statsrådet ():Herr talman! Jag har väl också blivit förvånadöver den debatten. Det är något egenartat att mankommenterar en proposition som inte har lagts framän. Propositionen redovisas för ,för allmänheten och för regionpolitikerna. Det ärnågot konstigt att den här debatten har förts så inten-sivt innan propositionen har lagts fram på riksdagensbord. Men det sker alltså i morgon.Försök med ny teknik vid allmänna valAnf. 55 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . Nu i dagarna har flera av oppositionspartiernagenomfört försök med öppna omröstningar där all-mänheten får vara med och påverka vilka som ska fåkandidera till , hur de ska stå på listornaosv. Det har varit elektroniska kårval i , ochkommuner runtom i landet låter medborgarna varamed och påverka beslut, framför allt inför och underprocesser. , som lämnat ettbetänkande till ministern, tar upp ännu fler exempelpå hur man kan fördjupa demokratin med hjälp av nyteknik.Eftersom vi är rätt bra på att använda Internet i dethär landet om man ser på den andel av folket som gördetta har vi unika möjligheter att använda det här.Mot bakgrund av det låga valdeltagandet i riksdags-valet förra gången tror jag att det skulle vara värde-fullt om man kunde använda fler nya sätt att få män-niskor att engagera sig i politiken.Inför nästa år tror jag att många börjar vänja försöken och kanske vill prova på riktigt, t.ex.genom att rösta. Många som avstod förra gångenkanske kommer tillbaka till demokratin om de kangöra det elektroniskt. Så frågan är: När kommer vi attkunna rösta via Internet i allmänna val?Anf. 56 Statsrådet ():Herr talman! Självklart ska vi använda oss av demöjligheter som informationstekniken ger till atteffektivisera, till att öppna upp och till att öka möjlig-heterna till deltagande och delaktighet. De exempelsom nämnde, kårvalet i och ettantal kommuners försök att använda sig av Internetför delaktighet i kommunens beslut, är något som vifrån regeringens sida har uppmuntrat och stött medpengar och också följer upp med utvärderingsinsatser.Det är viktigt att vi gör det här. Dessutom är detså att den nyinrättade , som existerarsedan halvårsskiftet, har i uppdrag att följa den härutvecklingen. De ska följa utvecklingen och se påvilka ytterligare sätt vi kan använda oss av informa-tionstekniken för att underlätta valen . Närdet gäller den specifika frågan om när vi skulle kunnaanvända oss av Internet för att rösta i riksdagsvalåterkommer jag om , för jag ser att mintalartid är slut.Anf. 57 ():Herr talman! Min talartid räckte inte heller, herrtalman, så då använder jag lite tid till att följa uppfrågan och säga att det var ju bra med ambitionerna.Men jag är himla nyfiken just på det allra sista, alltså:När tror statsrådet att det här skulle kunna vara möj-ligt? Jag syftar självfallet konkret på om man redan idet kommande riksdagsvalet skulle kunna - för detgår ju - poströsta via Internet.Anf. 58 Statsrådet ():Herr talman! För att kunna besvara frågan om närmåste man, och det gäller särskilt ledamöterna i denhär salen, först bestämma sig för om man vill förfarapå detta sätt vid allmänna val. Den nuvarande valla-gen ger inga sådana möjligheter. Eftersom det tar litetid med vallagsändringar, och också att i praktikenförbereda ett val, är det helt omöjligt att det skullekunna vara en verklighet till nästa riksdagsval om ettår.Låt mig också bara anföra några principiella in-vändningar mot ett sådant förfarande. Vi har en väl-digt hög tröskel i valsystem när det gällerskyddet av valhemligheten. Vi har det på flera olikasätt, genom tekniken men också genom det enklafaktum att vi i vår vallag t.ex. inte accepterar brev-röstning. Det gör man i bl.a. . Vi har alltså enhistoria av att ställa väldigt höga krav i fråga omvalhemligheten. Ska vi gå i den riktningsom föreslår måste vi i så fall först haen diskussion om vad vi är beredda att acceptera förtrösklar när det gäller valhemlighet och skydd avmänniskors röstande. Den diskussionen måste vi haförst, innan vi kan besluta oss för om vi tycker att detär ett önskvärt förslag som kommermed.TerrorismAnf. 59 ():Herr talman! Den debatt som vi hade i kammaren berodde, kan man säga, på terrordå-det i . Jag har en fråga till statsrådet . Vivet att terrorister som ingår i bin Ladins nätverk harvarit här i . De har varit här för att spridapropaganda och för att samla in pengar. Då har jag enfråga. FN har skrivit en konvention som förbjuderfinansiering av terrorism. Den har vi i inteskrivit på. Jag undrar vad det kan bero på, om statsrå-det kan svara på den frågan.Anf. 60 Statsrådet ():Herr talman! Jag måste erkänna att jag nog inte ärså väl insatt i just bakgrunden till det som BirgittaSellén tar upp. Däremot vet jag att vi har en väldigtsträng terroristlagstiftning i . Sedan kan det jufinnas svårigheter när det gäller olika typer av kon-ventioner och lagstiftningar. Men vår terroristlagstift-ning är väldigt sträng.Beträffande påståendet att personer kopplade tillbin har varit i måste jag erkänna att jaginte har någon information om att vi vet att det ärexakt så. Jag skulle nog vara väldigt försiktig med attpåstå att så har varit fallet. Men under alla omstän-digheter så finns det ett mycket bestämt förhållnings-sätt från när det gäller synen på terrorism ochterroristdåden. Och vi är utomordentligt tydliga närdet gäller att vi har rätt att försvara våra öppna sam-hällen mot terroristangrepp och mot terrorister.Anf. 61 ():Herr talman! Enligt säpo finns det bekräftat att dethar varit terrorister i som bl.a. är knutna tillbin . Även om vår egen lagstiftning är sträng ärden tydligen inte tillräcklingt sträng. Men eftersom visträvar efter fred över hela världen och FN har skriviten konvention, så undrar jag: Är statsrådet att se på den konventionen och verka för attSverige skriver under den? 40 länder har redan skrivitunder den.Anf. 62 Statsrådet ():Herr talman! Precis som jag sade i mitt tidigareinlägg så kan jag inte svara exakt på vilka skäl somfinns för att inte har skrivit under konventio-nen. Men under alla omständigheter är det naturligt-vis viktigt att denna frågeställning förs vidare så attBirgitta får ett bra svar på sin fråga.Men än en gång vill jag understryka att Sverigesförhållningssätt i fråga om terroristdåd och terroristerär utomordentligt tydligt. Och som jag tidigare sadeanser vi att vi och andra länder har rätt att försvaraoss och våra öppna samhällen mot terrorister och motterroristdåd.Andrahandsuthyrning av lägenheterAnf. 63 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . En hyresgäst som intesjälv kan använda sin hyreslägenhet har enligt hy-reslagen under vissa förutsättningar rätt att hyra utden i andra hand om fastighetsägaren går med påuthyrningen. Detta system håller ju delvis på att have-rera genom att flera ungdomar får flacka från lägen-het till lägenhet och hyra i både tredje och fjärdehand. Dessutom redovisas att andrahandshyresgäster-na kan få betala högre hyra än förstahandshy-resgästen.Jag undrar vad har i bagaget föratt komma till rätta med denna problematik som fak-tiskt drabbar väldigt många, inte minst ungdomar.Anf. 64 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen har inga planer på attförändra de regler som gör det möjligt för en första-handshyresgäst att upplåta sin hyreslägenhet i vissafall till en andrahandshyresgäst. Det är däremot väl-digt viktigt att vi ser till att så långt som möjligt beiv-ra de övertramp som sker när det gäller att ta ut oskä-liga hyror för andrahandshyresgäster. Det är främst enfråga för polisen men också för tillsynsmyndigheter iövrigt. Grundprincipen ligger kvar, nämligen att manska ha möjlighet att hyra ut lägenheten i andra hand.Hyresnämnden ska ingripa mot oskäliga hyror fören andrahandshyresgäst. Det är inte möjligt mednuvarande regelverk att ta ut en hyra som kraftigtöverstiger den ursprungliga hyran.Anf. 65 ():Herr talman! Givetvis är det viktigt att möjlighe-ten finns. Det finns ju många äldre personer osv. sombehöver hyra ut sin lägenhet . Därförkan vi inte reglera bort detta.Hyresnämnden brukar godkänna ett påslag påkanske . Men problemet är ju att andrahandshy-resgästen inte så ofta vågar vända sig till hyresnämn-den därför att besittningsskydd saknas. Jag undrardärför om det inte finns någon möjlighet att se överdenna lagstiftning för att man ska komma åt proble-met på ett tydligare sätt.Anf. 66 Statsrådet ():Herr talman! Andrahandshyresgästen har ju ettskydd på så sätt att han har rätt att sitta kvar i lägen-heten under den avtalsperiod som gäller, även om hanskulle vända sig till få skälig-heten i hyrans storlek prövad.Men detta tangerar egentligen ett grundproblem,nämligen bostadsbristen i framför allt . Det måste byggas mycket fler lägenheter iStockholmsområdet. Och där bär kommunerna ettmycket stort ansvar för att utnyttja de instrument somregeringen och har gett i form av investe-ringsbidrag för hyresrättsproduktion. Det har blivit ensuccé i landet i övrigt hitintills när det gäller antaletansökningar. Jag hoppas att man i Stockholmsområ-det nu sätter fart så att man får i gång projekt i storomfattning, så att vi får en bättre balans på bostads-marknaden i Stockholm.Tomma högskoleplatserAnf. 67 ():Herr talman! Jag vill ta upp problemet med tom-ma högskoleplatser. Vi är ju alla angelägna om attstärka högskoleutbildningen i landet och att ungdo-mar verkligen kan påbörja de högskoleutbildningarsom de har blivit antagna till.Två problem har uppstått i detta sammanhang.Det ena gäller bristen på studentbostäder, och detandra gäller att handläggningstiderna för uppehålls-tillstånd för de utländska studenterna har dragit ut påtiden så mycket att de inte kan komma till Sverige.Ansökningstiden för dem gick ut . Och sägsdet att de inte ska börja behandlas förrän ,och då känns det lite kört.Anf. 68 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan svara åtminstone på fråganom bristen på studentbostäder. Vi införde ett investe-ringsbidrag för byggande av studentbostäder, och viräknar med att det investeringsbidraget under 2001och 2002 kommer att ge 12 600 nya studentlägenhe-ter. Blir behovet större än så får väl regeringen åter-komma framåt våren efter att man har utvärderat detnuvarande systemet för att se till att det blir en fortsattbyggnation även , så att vi kanbygga i kapp bristen. Bristen är särskilt stor i Stock-holmsområdet och i och delvis äveni och . Men byggandet av studentbo-städer har ju ökat kraftigt.Sedan har sökandetrycket till högskolorna, i varjefall till vissa program, minskat. En del tomma platseromdisponeras nu i regeringens budgetpropositionsom har lagts på bord. Målsättningenmåste ju vara att vi fortsätter att satsa på att bygga uthögskolan så att vi når målet att hälften av alla skakunna gå igenom högskoleutbildning före 25 årsålder.Anf. 69 ():Herr talman! Det är ett bra mål. Men jag skulleockså gärna vilja höra om någon har något svar påden andra frågan om handläggningstiderna för deutländska studenter som ändå vill komma hit.Jag skulle önska att tilldelningen av högskoleplat-ser kunde knytas till erbjudande om bostad, eftersomdet ändå finns många kommuner som har bostäderoch som säger att den student som kommer dit får enbostad. Man har alltså lite olika ambitionsnivåer ikommunerna.Anf. 70 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller tillgången på högsko-leplatser ser regeringen över de universitet och hög-skolor som inte utnyttjar sina högskoleplatser fullt ut isyfte att göra en omfördelning. kan man väl intesäga att denna omfördelning är strikt knuten till dekommuner där det finns bostäder. Men det finns ändåmöjligheter för högskolor i kommuner som har gottom sökande och därmed kanske också gott om bostä-der att inom ramen för detta göra en omfördelning.Nu vet jag att de högskolor och universitet som ibörjan inte hade fullt med studenter som sökte enplats har ansträngt sig väldigt mycket för att skaffastudenter till sina platser. Så hur den slutliga summe-ringen ser ut kan jag inte svara riktigt på i dag.Uppföljningskonferens i JapanAnf. 71 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetIngela Thalén.Barntoppmötet som skulle ha hållits iFN blev skjutet på grund av den fruk-tansvärda terrorhandling som skedde i som det inte har ordats så mycketom, men som också är viktig är den uppföljningskon-ferens som kommer att äga rum i i december.Det är en uppföljning av den världskongress somhölls i 1996.Jag har i en skriftlig fråga till statsrådet tidigareundrat hur den delegation kommer att se ut som rege-ringen skickar till denna konferens. Min fråga kvar-står: Kommer det att bli en parlamentarisk delegationmed personer från olika politiska nivåer?Anf. 72 Statsrådet ():Herr talman! Beroende på vilket antal platser Sve-rige får kommer gruppen naturligtvis att se lite olikaut. Men jag kommer att anstränga mig för att det skafinnas representanter för partierna med i den. Om detinnebär att samtliga partier kan få en plats var, kanjag inte svara på , men det kommer att finnasparlamentariker med i gruppen.Anf. 73 ():Herr talman! De uppgifter jag har fått är att Sveri-ge har möjlighet att skicka 10-20 personer, medanIngela tidigare påstod att det handlar om 5-6personer.Jag ser fram emot en större delegation från Sveri-ge.Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan inte svara för den uppgiftsom nämner, att vi skulle ha möj-lighet att skicka 10-20 personer. De besked jag harfått bygger naturligtvis på kontakter med organisa-tionskommittén och på de förberedelser som görs.Jag har inte någon personlig ambition att ha en såliten delegation som möjligt, även om jag naturligtvismåste ta hänsyn till hur många vi ska kunna skicka avolika skäl. Om vi får ett större utrymme brukar vitacksamt ta emot ett sådant.Anf. 75 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden avslutad. Jag tackar före-trädarna för regeringen för att de har kommit hit ochsvarat på kammarledamöternas frågor.10 § Information från regeringen om klimat-förhandlingarna i BonnAnf. 76 Miljöminister ():Herr talman, ärade kammarledamöter och åhöra-re! Klimatmötet i föregicks av ett antal rappor-ter om vad vi kan vänta oss när det gäller klimatför-ändringar i framtiden.Den viktigaste och tyngsta var naturligtvis dentredje utvärderingsrapport som lämnades av den in-ternationella vetenskapliga panel som studerar kli-matfrågan.Man har kommit fram till en betydande skärpningjämfört med den andra utvärderingsrapporten. Mansade bl.a. att den globala temperaturökningen kom-mer att ligga i intervallet 1,4-5,och att merparten av de senaste 50 årens tempe-raturförändring har mänskliga orsaker. De senaste tvådecennierna var de varmaste under 1900-talet.Man lade fast att vi just nu har förändringar avklimatet. Det är inte fråga om något framtida diffusthot, utan klimatförändringen pågår just , och kli-matförändringen är orsakad av mänskliga aktiviteter.Det lades också fram en rapport från det anseddaforskningsinstitutet i , där man menadeatt i 40 av de fattigaste länderna med sammantaget 2miljarder invånare, varav 450 miljoner är un-dernärda, kommer produktiviteten i jordbruket attförsämras med upp emot . Det är inte svårt attsätta sig in i vilka konsekvenser det kan få för männi-skorna i dessa länder.I kommer med bedöm-ningen att det i finns risk för att blåstång,blåmusslor, torsk och skarpsill i princip försvinnernär temperaturen ökar och salthalten i Östersjönminskar. För gråsäl och vikare blir det svårare attfortplanta sig när isen blir tunnare och istäcket mind-re.Detta är några av de vetenskapligt grundade var-ningar vi hade med oss till Bonn.Jag tror att vi alla är ganska väl insatta i vad somhade hänt före Bonnmötet. Vi misslyckades att nå englobal överenskommelse i tidiga-re. Motsättningarna var för stora, inte minst motsätt-ningarna mellan EU och en del andra industriländer.Vi hade upplevt att lämnade Kyotoprocessenunder det svenska ordförandeskapet. Vi hade ocksåupplevt det intensiva diplomatiska arbete som detledde till, framför allt manifesterat i det beslut EU:smiljöministrar fattade under det informella miljörådeti . Där sade vi att vi inte kan låta ett enda landavgöra hur alla andra länder ska hantera en sådan härfråga.