prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:51Onsdagen den 17 januariKl. 09.00 - 12.2314.00 - 22.10Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Allmänpolitisk debattPartiledardebattAnf. 1 Statsminister ():Fru talman! Dagens debatt är starten på ett inten-sivt riksdagsår då vi kommer att för läggafram en lång rad förslag till reformer som ökar rättvi-san och jämlikheten i . Jag ska i dagens inled-ningsanförande i korthet redogöra för de frågor somregeringen avser att komma tillbaka till riksdagenmed i samband med vårproposition, budgetproposi-tion och särpropositioner.Men innan jag gör det så låt mig säga att i gårkväll hade jag möjlighet att delta i en stor manifesta-tion i . Artister mot nazism och rasism samla-des för att markera att det är nog . Man sätter engräns. Man accepterar inte övergreppen mot homo-sexuella, människor med annan hudfärg och männi-skor med annan religiös uppfattning. Det räcker.Aktiviteten var ett stöd för den ansträng-ning som regeringen inledde genomatt bjuda in till den stora konferensen om Förintelseni . fortsätter vi nu mednästa konferens om kampen mot intoleransen. Där harvi ett brett internationellt deltagande, och vi kommeratt diskutera gemensamma strategier i kampen motrasismen och främlingsfientligheten.Det finns anledning att i inledningen till en sådandebatt som vi ska ha säga att här känner jag attvi alla står samlade. Vi har alla samma uppfattning,och vi jobbar tillsammans för att bekämpa intoleran-sen, rasismen, antisemitismen och främlingsfientlig-heten. Att i går möta alla dessa framstående artister ien stor gala var den bästa tänkbara start som jag kun-de få och som också kunde ges för det politiska ar-betsår vi har liggande framför oss. Jag är dem djupttack skyldig.Sverige är på väg att bli ett land som alltfler tittarpå. Alltfler säger att här finns någonting att lära av.Det är en våldsamt annorlunda bild jämfört med densom gällde , då varett avskräckande exempel. Låt oss nu inte bli över-modiga, utan komma ihåg att vi är sårbara och att viockså i tider av framgång måste tänka oss väldigtnoga för innan vi går vidare med nya förslag ochåtgärder. Men idén om att ett samhälle blir bättre omalla är med, idén om att ett samhälle blir starkare omman medvetet utjämnar klassklyftor, idén om att ettsamhälle blir framgångsrikare om man håller ihop detså att inte våldsamma regionala skillnader växer fram- den idén, välfärdspolitikens idé, visar sig vara nå-gonting som inte bara går att förena med en god eko-nomisk utveckling utan någonting som rentav driveren god ekonomisk utveckling. Den produktiva väl-färdspolitiken, skulle några teoretiker kunna säga.Det där är någonting som alltfler i världen runt-omkring oss vill titta på och vill fråga oss om. Vi kanmed stolthet säga att nu är vi igenom de första fasernaav krisbekämpning. Vi har klarat ekonomin i mening-en offentliga finanser. Vi har stora överskott, ochvi börjar på att bygga upp marginaler så att vi klararnästa lågkonjunktur utan att vi behöver gå in i jätteli-ka sparprogram. Det är jag stolt över.Vi kan också säga att vi är på väg att knäcka ar-betslösheten. Det gäller definitivt massarbetslösheten- vi har nått vårt mål om fyra procents öppen arbets-löshet. Vi ska vidare mot full sysselsättning. Det ärmånga i som skulle avundas oss, och somavundas oss, denna framgång.Men det här räcker inte. måste vi utnyttjaframgångarna för att också göra rättvisare.Där har vi nu framför oss en lång lista av reformersom alla syftar till att utjämna klassklyftor och skill-nader i vårt . Jag må beskrivas som statsmi-nister eller EU-ordförande - och det är jag just nu.Men jag är naturligtvis framför allt socialdemokrat.Jag brinner av övertygelsen om att min uppgift i poli-tiken är att se till att alla människor har rätt att växautifrån sin förmåga och sina möjligheter och att orätt-visor tvättas bort och tas bort. Det är min uppgift sompolitiker.Reformlistan är lång. Arbetslivet kunde vi tala omredan i föregående partiledardebatt. Där har vi för-bättringar i a-kassan, en förnyad och förbättrad ar-betsskadeförsäkring, avdragsrätt för fackföreningsav-gifter och arbetstidsfrågan. Det finns en katalog avåtgärder på arbetslivets område som vi får gå tillbakamånga, många dagar för att hitta en motsvarighet till.Vi skriver också vad som händer i ett samhälle därarbetslösheten knäcks.Vi har barnen - viktigast av allt. Om några dagarkommer höjda barnbidrag. Vi kommer att kunnagenomföra maxtaxan, som ger väldigt mycket bättreförutsättningar för många hårt trängda barnfamiljer.Vi kommer att förbättra föräldraförsäkringen och vikommer att satsa ytterligare resurser på kvaliteten iförskolan. Det är sådant som redan är bestämt, mensom ska göras under det riksdagsår som liggerframför oss. Vi håller våra löften, och politiken drivsåt detta håll.Vi har tandvårdsfrågorna. Många upplever atttandhälsan återigen håller på att bli ett klassmärke.Det accepterar vi inte. Vi kommer att successivt för-bättra tandvårdsförsäkringen så att vi kan säga attSverige är ett land där tandhälsan inte är beroende avdin ekonomiska förmåga.Vi kommer att fortsätta att förbättra regionalpoli-tiken. Vi har stora beslut framför oss om det som påett något krångligt politikerspråk brukar uttryckassom infrastrukturinvesteringar. Med det menar vi heltenkelt åtgärder som håller samman och somgör att ett avlångt, glest befolkat land upplevs sommer runt. Det är oerhört viktiga och stora investering-ar som vi i regeringen har att ta ställning till under dethär riksdagsåret. Det kommer en proposition till riks-dagen under hösten.Vi har också pensionärernas situation att ta itumed. Även de får en förbättring. De som har bostads-bidrag ser en förbättring . De som betalar skatt seren liten skattesänkning . Vi planerar också attkomma tillbaka med ytterligare åtgärder för de pen-sionärer som har låg ATP så att de får förbättringarunder nästa år.Reformkatalogen är lång. Till detta ska läggas atttrots att vi gör detta ser vi att många människor inteklarar sin försörjning. Det är inte bara ,utan också andra tidningar, som har redovisat detta påett utmärkt sätt . Det är ocksåett uttryck för det politiska stämningsläget i landet.När arbetslösheten är knäckt och när den ekonomiskakrisen är avvärjd flyttas fokus över på rättvisefrågor-na därför att vi nu kan göra någonting åt dem.När vi ska bekämpa de här orättvisorna är denviktigaste åtgärden fortfarande i grund och botten attse till så att ännu fler har jobb, att de har arbeten somman kan leva på och att timspring och andra inslag iarbetslivet motverkas. De goda tiderna måste använ-das för att se till att de som har deltidsarbeten kan fåheltidsarbeten så att de kan försörja sig på sitt jobb.Det är viktigt. Den är den grundläggande och mestavgörande insatsen.Det är också viktigt att se till att den lönerörelsesom nu bedrivs har som utgångspunkt att man förde-lar rättvist. Jag förutsätter att de fackliga parterna ärstarka nog att hävda detta intresse i lönerörelsen ochatt arbetsgivarna förstår vikten av det.Det är också viktigt att bedriva en politik där pri-serna pressas. Vi måste hålla igen på prisutvecklingenoch skärpa konkurrensen så att människor som leverpå lön och pension och har ganska små marginaler fårmer för sina pengar. Detta är också ett viktigt inslag iatt bekämpa orättvisor.Vi satsar också oerhört stora pengar för att för-bättra kvaliteten i vården, skolan och omsorgen. Detfinns ingen kraftigare omfördelning av resurser isamhället än just från skattsedel till gemensam sektorför en bra vård och en bra skola för alla. Skolan stårdär högst i prioritet. Det blir 5 nya miljarder ellernästan 15 000 fler vuxna i skolan under en femårspe-riod. Regeringen är djupt bekymrad över den utveck-ling vi nu ser, där framför allt fristående gymnasie-skolor växer fram som riskerar att kategorisera skol-väsendet igen och dela upp ungdomar beroende påom de har föräldrar som kan betala eller inte. Vi ris-kerar att föra in en social skiktning i skolsystemetsom vi trodde att vi hade blivit av med. Vi kommeratt komma tillbaka med åtgärder på detta område föratt hålla emot segregeringen inom gymnasieskolorna.Jag vill också säga att när allt detta är gjort är detockså viktigt att inse att det inte räcker. Vi behöverockså stötta grupper som har särskilt svårt att få sinekonomi att gå ihop. Om det behövs kommer rege-ringen inte att tveka att ytterligare höja barnbidragen.Vi kommer inte att tveka att ytterligare justera bo-stadsbidragen. Det är också tid att höja det s.k. under-hållsstödet. Allt detta är åtgärder som vi nu tror att vihar ett ekonomiskt utrymme att vidta. Det har vi intefått gratis. Det har varit en svår resa hit. Vi har bedri-vit en medveten och långsiktig politik där rätt sakerhar fått göras i rätt ordning. har vi skapat frihet attbedriva en politik som sätter jämlikheten högst därföratt vi har knäckt arbetslösheten och gjort oss obero-ende av utländska långivare. Det är inget dåligt facitför denna riksdag som mer än någon annan bör hyllasför dessa framgångar.Under riksdagsåret kommer vi också att ta initia-tiv för att höja bostadsbyggandet. I vårpropositionenkommer vi att redovisa åtgärder där vi höjer bostads-byggandet, och framför allt byggandet av hyresrätter.Under året kommer vi också att gå till riksdagenmed en proposition om klimatpolitiken. Det är viktigtatt den klimatkommitté som har arbetat och somlyckades åstadkomma en så bred partipolitisk enighetockså får en uppföljning i form av en proposition. Vikommer att lägga fram en proposition som baserar sigpå målsättning att vi ska minskautsläppen . Vi skaockså se till så att vi har åtgärder i den propositionen,och inte bara målsättningar. Det behövs också enkonkretion av hur detta ska gå till. Dessutom vill vigöra detta i en internationell miljö. Det är också vik-tigt. Vi vill göra det tillsammans med andra. Även omvi inser vikten av att gå före och ta vårt ansvar måstevi också ha med oss andra för att få ett brett genom-slag i konkreta förändringar i den globala uppvärm-ningen. Vi får inte försätta oss i ett läge där vi straffarut oss själva på kort sikt. Detta tänker vi också sökasamarbete med omkring.Vi har förutsättningar att ta upp en lång rad avdessa frågor inom Europeiska unionen. kommerjag också att ha tillfälle att möta ett annat parlament.Jag tror att det är en unik situation för en svenskstatsminister. Jag är stolt över att få möjlighet attgenomföra detta. Jag kommer att möta ett annat par-lament där jag kan diskutera hur unionen ska utvidgasoch omfatta inte bara de nuvarande 15 medlemssta-terna utan också 5, 10, 12 eller kanske ännu fler stateri framtiden. Därmed skulle vi komma fram till denfantastiska situationen då vi kan säga att vi sätterstopp för uppdelningen av i öst och väst. Vikan bidra till detta därför att vi är medlemmar i större insats för fred, och därmed för välstånd ochrättvisa i vårt land, kan jag inte tänka mig. Därför ärjag glad att kunna hålla båda debatterna under sammadag. De hör ihop. I det stora skapas förutsättningarför vår nationella politik. I vår nationella politik skavi ta avstamp för en utveckling som kan tjäna sominspiration inte bara för oss själva utan också förvänner ute i Europa.Tack, fru talman!(Applåder)Anf. 2 BO () replik:Fru talman! 150 000 svenska barn lever i fattig-dom i . Det var en rubrik i Aftonbladetför någon vecka sedan. De gör det därför att jobben ärför få och därför att många som har jobb inte fårtillräckligt mycket kvar av sin inkomst. Aftonbladetgav en bild av pensionärer som inte heller får pengar-na att räcka till. Vi vet att många som inte kan be-tecknas som fattiga har svårt att få tiden att räcka tilloch upplever mycket små marginaler.Arbetsmarknadsstyrelsens generaldirektör skrevför att arbetslösheten aldrig harvarit så hög som i en högkonjunktur i modern tid.Arbetslösheten är inte knäckt, . AMSgeneraldirektör talade om för regeringen och svenskafolket att det är ungefär 700 000 människor som sak-nar ett jobb och som borde ha ett jobb och kunnaförsörja sig.Skolan beskrivs i en TV-serie . Litemer än en femtedel av dem som går ut grundskolanhar inte betyget Godkänd i alla ämnen. Vi har engymnasieskola som statliga utredningar pekar på attdet finns många brister i och många avhopp ifrån.Det är detta egentligen borde hatalat om i stället för att rätt förnöjt säga: Det mestarätt. ska vi gå vidare. Det är lite grann här och varsom ska fixas till.Det är mycket grundläggande som måste hanteras.Göran sade att han främst är socialdemokrat.Ja, , det märkliga är att den politik nihar fört leder till att de som har goda förutsättningarkan välja. De har alltid möjligheten att få pengarna atträcka till. Men ni vill inte låta vanliga människorvälja.Göran talar om gymnasieskolan och sägeratt den gymnasieskolan ska vi inskränka rätten attvälja snarare än att säga att alla ska ha rätten att välja.Varför vill ni inte att också vanliga människor skakunna välja och få pengarna att räcka till, ?Anf. 3 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag tror att det där var ett exempel påvådan av färdigskrivna repliker. Var det någontingjag talade om var det väl ändå att vi är djupt bekym-rade över de orättvisor som dröjer sig kvar i Sverige.Jag talade också om vad vi tänker göra för att mötadem.Jag talade om att vi har drivit en medveten politikför att kunna möta dem. Det gällde först att se till attvi blev oberoende av utländska krafter och inte minstmarknadens aktörer. Sedan gällde det att knäckamassarbetslösheten och fortsätta mot full sysselsätt-ning och med den nya friheten ta oss an utjämningen.Vi har två skilda synsätt, och jag.Han representerar högern i svensk politik, jag repre-senterar socialdemokratin.För - vilket han inte sade i sitt förstaanförande, men vilket ju ligger under hela hans ar-gument - är lösningen på alla de åtgärder och på deproblem han ser att sänka skatten.Vi vet ju hur politik ser ut. Bortmed statsskatten - det är miljoninkomsttagarna somgynnas. Bort med förmögenhetsskatten - det är demed förmögenheter som gynnas. Bort med aktiebe-skattningen, bort med fastighetsbeskattningen. Bortmed skatter för , tror jag att detär på en tioårsperiod. Bort med skatter för drygt 100miljarder de kommande åren.Det ska betalas genom att man försämrar sjukför-säkringen, genom att man försämrar bostadsbidragen,genom att man försämrar i vården, i skolan. Ocksådär ska det skäras ned.Det är klart att man får det att gå ihop. Men blirdet bättre för de människor som beskrivs i de härartikelserierna om deras a-kassa reduceras ytterligare,om den kommunala servicen försämras, om sjukför-säkringen urholkas och de ser grannarna med mil-joninkomster bort få kraftiga skatte-sänkningar? Det är ju så politiken är upplagd.Stå inte och hyckla, , om att ni villutjämna. Den politik ni bedriver, den politik ni harlagt fram för riksdag, leder fram till raktmotsatt resultat. Det är tydligt, men det är inte enpolitik som baserar sig på jämlikhet. Jag ska kommatillbaka till det i min nästa replik.(Applåder)Anf. 4 BO () replik:Fru talman! Det är alldeles rätt att socialdemokrat. Det är alldeles rätt att han står förhöga skatter.Sveriges medborgare betalar världens högstaskatter. Och ändå har vi de problem jag talade om.Ändå har vi köer i sjukvården, brister i skolan. Detvisar ju att det är den socialdemokratiska modellendet är fel på.I det vi lever i , som har styrts av Gö-ran och socialdemokraterna , är150 000 barn fattiga. I det försämras resulta-tet i skolan, som det har gjort . I detSverige är det de som har tillräckligt mycket kvarefter skatt som kan köpa den privata sjukförsäkring-en. Andra får vackert stå kvar i sjukvårdskön. I detSverige bygger vill han minska möj-ligheten för dem som vill välja en annan skola än densom politiker organiserar och erbjuder, i stället för attsäga: Låt alla välja.Vi ska ha en gemensam finansiering av sjukvår-den som säkert kommer att kräva mer resurser iframtiden. Men vi ska låta människor välja läkare. Viska låta människor välja sjuksköterska och vårdhem.Och vi ska låta personalen organisera sin vardag. Detkan de mycket bättre än politiker i stat, landsting ochkommun.Vi ska låta föräldrarna välja skola så att barnen fåren bra skola. Vi ska ha en skola där ingen sviks. Denskolan ska få kosta det som behövs men inte mer.Man kan inte göra som , låta lågin-komsttagare betala världens högsta skatter och sedansäga: Ni får nöja er med köerna. Ni får nöja er medfattigdomen. Det är modellen, , det ärfel på. Det är där - har alldeles rätt idet - som den stora skillnaden finns mellan er ochoss.Vi har ju beviset - regerande, världenshögsta skatter för låginkomsttagare och alla andra.Och ändå har vi köer i sjukvården, problem i vården.Det är en annan politik som krävs, innebär rejäla skattesänkningar för framför alltdem som har låga och medelstora inkomster med skattefri del av inkomsten i botten men också envård utan köer, en skola som ger kunskap. Det är vadvi vill erbjuda svenska folket.(Applåder)Anf. 5 Statsminister ()replik:Fru talman! Här har vi dilemma -jättelika skattesänkningar och bättre välfärd, bättreskola, bättre sjukvård. Det går inte ihop, det tror jagatt alla förstår.Ser man sedan på förslagen som ni lägger när niska få det att gå ihop är det faktiskt så att skattesänk-ningarna betalas av dem som har det sämst. Det är isjukförsäkringen, det är i a-kassan, det är i den kom-munala verksamheten. Det finns redovisat, rad förrad. Berätta om det samhälle ni vill skapa!Det är ju det som det handlar om.Vi vet att det som körde sönder den svenska väl-färdsmodellen var massarbetslösheten. Det har vi nuom inte löst så fått under kontroll. kan vi se att vikan gå vidare med en utjämning igen. Och kom-mer alternativen att stå där - jättelikaskattesänkningar och vår satsning på en solidariskfördelning av den kaka som växer.Sedan döms regelmässigt ut av modera-terna. har ingen mer replik , men hanhar ett anförande. Kan inte berätta varnågonstans han hittar förebilder. Om nu är sådåligt när världen i övrigt uppenbarligen börjar tyckaatt det är ett intressant exempel på hur man kan drivapolitik - var hittar och sinaförebilder? Var är drömlandet någonstans? Det skullevara intressant att höra någon gång.Jag är stolt över det vi har uträttat. Men jag är intenöjd. Vi ska gå vidare. Vi kommer att se till att deorättvisor som har växt faktiskt ocksårättas till. Vi kan göra det . Men vi överger inteskatteinstrumentet som ett viktigt instrument för attåstadkomma rättvisa och skapa jämlikhet. Vi vet atthöga skatter också går att förena med en god ekono-misk utveckling. Vi står starka. Analysen är klar.Men vi är på inget sätt utan ödmjukhet. Vi lyssnargärna på andra. Men vi har bestämt oss för att nu skaklyftorna utjämnas och vi har resurserna för det, så låtoss göra det.(Applåder)Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag ska inte polemisera med GöranPerssons reformlista, tvärtom. Vi arbetar ju med dentillsammans, och jag utgår från att vi ska fortsätta attockså förverkliga den tillsammans. Det är ju tur attdet finns några fler som har samma syn på den gene-rella välfärden och vikten och värdet av den produk-tiva rättvisan, så att vi kan forma en välfärdsallians.Jag tror att det är helt nödvändigt. Jag ska återkommatill det i mitt andra inlägg.Vad jag i stället vill göra är att försöka konkretise-ra lite mer, gå in lite mer i detalj. Jag tänker på tvåsaker. Det är två frågor jag vill ställa.Det ena gäller inrikespolitiken och det faktum attbarnfamiljer har fått det betydligt sämre de senasteåren. Det har vi uppmärksammat bägge två. Vi tänkerhöja barnbidragen och det är bra. Vi tänker - detutgår jag från och det hoppas jag också - se överunderhållsbidragen, och det är väldigt bra.Men sedan har vi den situationen att de familjersom bäst behöver de här pengarna ofta är helt ellerdelvis beroende av sin försörjning genom socialbi-drag. Då händer detta faktum att när de här inkoms-terna ökar så minskar socialbidraget, och det blir nolli portmonnän för just de här familjerna - ofta ensam-stående kvinnor. Det här måste vi rätta till, GöranPersson. Jag vill helst få ett instämmande i ambitio-nen att lyfta ut de här inkomsterna ur beräknings-grunden för socialbidragen eller att det ska lösas pånågot annat tekniskt sätt.Den andra frågan gäller den oro som många kän-ner över den turbokapitalism som drar över världen,en oro som bl.a. har tagit sig uttryck i krav på be-skattning globalt. Jag tänker på Tobinskatten och detmycket berättigade rättvisekrav som många männi-skor världen över reser på att det är politiken som skastyra, inte de kortsiktiga spekulativa kapitalintresse-na. Det vore intressant att få besked om syn på kravet på en skatt på kapitalrörelser.Anf. 7 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag är glad för att vi ser likartat på dehär rättvise- och jämlikhetsfrågorna. Jag tror att stö-det för den politiken är ganska brett inom svenskafolket och även här i . Vi har möjligheteratt flytta fram positionerna.Låt mig svara konkret på frågan om socialbidragoch barnbidrag. Idén med att höja de generella bidra-gen är att man ska göra sig oberoende av den behovs-prövning som socialbidraget representerar och som avmånga människor upplevs som väldigt besvärande.Man får vända ut och in på sig och motivera sinautgifter upp till den sista kronan. I stället för att haden typen av behandling kan vi höja de generellabidragen, så att man har rätt till dessa pengar. Tankenär den att man själv avgör hur de ska användas och attingen annan ska pröva det åt en.Vi vill alltså gå vidare och höja de generella bi-dragen för att på så sätt frigöra alltfler från socialbi-dragsberoendet. Skulle man varje gång man höjer ettgenerellt bidrag också justera socialbidragsnormernauppåt, blir det ju ingen sådan frigörelse. Att generelltsäga att det ska ske varje gång vi gör en sådan pröv-ning är fel. Däremot har den höjning som vi har gjortnu varit av det slaget att vi alla har skickat den sig-nalen att det är dags för barnfamiljerna att få den härlilla förbättringen. Det är klart att de som inte får denupplever det som oerhört snålt.Jag förutsätter att de kommuner som det gällerföljer de exempel som vi har sett i och påandra ställen och vid det här tillfället gör en justering.Jag avråder dock från att detta ska göras till en prin-cip för framtiden.Tobinskatten är på många sätt en klok tanke menkan vara svår att genomföra. Jag kommer tillbaka tillden i min nästa replik.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag förstår resonemanget omkring degenerella bidragen, att det är klokt att låta dem varagenerella, men, , det är ett fel i system-et när just de som mest behöver barnbidragshöjningeninte kan tillgodogöra sig den. Vi kan naturligtvis sägaatt det är upp till kommunerna - det skulle kunna varaså - men många kamrerstyper sitter nu och håvar indessa pengar för kommunernas egen räkning. Det ärett faktum. En övervägande majoritet av kommunernahar betett sig på detta sätt. Det förväntade vi oss noginte när vi gjorde upp om den här barnbidragshöj-ningen, men så ser det ut. Jag menar att vi då haransvar för att rätta till det här, även om vi inte gör dettill någonting generellt.Syftet med barnbidraget har varit att det ska avsealla barn, och det är en mycket märklig situation omdet inte går just till de föräldrar som mest behöverdet. Då har vi här i ett ansvar för att agera.Jag tror att det är ett svårt pedagogiskt problem attförklara för människor ute i landet att saker som vihär i bestämmer inte kommer fram pågrund av konstiga regler. Det skapar inte ett förtroen-de för det politiska systemet. Det blir ett glapp mellandet som vi säger här och det som inträffar i vardagen.Det glappet måste vi fylla igen, och det måste viibland göra genom att fatta ytterligare politiska be-slut, som t.ex. att barnbidragen inte ska ingå i beräk-ningsgrunden för socialbidrag.Anf. 9 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag känner inget behov av att särskiltförsvara alla dem som sliter ute i kommunerna. Jagtror att de känner att de har vårt stöd.