prot · GP0915 · 2001-10-19 00:00:00 — Det har förts såmycket diskussion om ifall ansvaret ska flyttas ellerinte. I kommuner med en pressad situation är detsvårt att få acceptans för att satsa på en verksamhetsom man kanske blir av med.Jag hoppas verkligen att den proposition somkommer sätter ned foten så att kommu-nerna vet vad som gäller. Om det blir klart att det ärkommunerna som ska utöva tillsynen kommer mångakommuner att satsa rejält.Anf. 82 () replik:Fru talman! Vi i tycker att tillsynenska ligga kvar på kommunerna. Den lokalkännedomsom man har där är oerhört viktig. Det sätter också enpress på kommunerna så att de också verkställer till-synen.Sedan vet jag inte om jag hörde fel, men jagtyckte att det lät som att sade attockså människor är djur. I så fall delar jag definitivtinte den uppfattningen. Människor är absolut över-ställda djur.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Jag är bi-olog i grunden, och för mig är det så att människanhör till däggdjuren. Ser man på den vetenskapligasystematiken klassas människan som ett djur, det äralldeles givet. Vad jag menar med det är att när mantittar på djurtillsynen i kommunen måste man ta storhänsyn till de enskilda fallen.När jag var nämndordförande i hade viett fall som jag bestämde mig för att titta lite närmarepå. Jag hittade en människa för vilken djuren varlivsviktiga. Nämnden hade försökt att få honom attsluta med djurhållning, men i stället lyckades vi byg-ga upp en stödverksamhet kring djurägaren.Det hela slutade med att djurägaren fick ett myck-et stort förtroende för djurskyddsinspektören. När hanville upphöra med djurhållningen ringde han och badatt vi från kommunen skulle hjälpa honom att ta dju-ren till slakt, så att han kunde hålla sig hemifrån dendagen, för han klarade inte detta själv.Jag anser att man bara kan bygga upp det förtro-endet om tillsynen är kommunal.Anf. 84 () replik:Fru talman! I en av replikerna sade att det svenska konventionella jordbruket var etthot mot den biologiska mångfalden. Detta är för detförsta nonsens. För det andra är det en falsk anklagel-se mot de mängder av svenska kreatursbönder - kött-producenter och mjölkproducenter - som genom sittsätt att producera garanterar en biologisk mångfaldgenom kreaturens och mulens inverkan på betesmar-ker och hagmarker.Jag föreslår att tar tillbaka detsom hon sade och att hon ber dessa bönder om ursäkt.Anf. 85 () re-plik:Fru talman! Jag citerade faktiskt det som stod iArtdatabankens senaste hotlista - jag vet inte om detär en okänd publikation för . Där sägsdet att den biologiska mångfalden inom jordbruketminskar och att det är dagens konventionella lantbruksom är orsaken.Man skapar en jord som innehåller mycket lite liv.Man besprutar och använder bekämpningsmedel somgör att ekosystem i jorden slås sönder. Finns det ing-en bas för andra varelser kan de inte existera. Detfinns helt enkelt ingen mat. Massor av arter som harvarit vanliga i jordbrukslandskapet minskar . Detgäller ladusvala, lärka, stare, tofsvipa, stenskvätta,många fjärilsarter och örtarter.Det här lyfter man på Artdatabanken fram som ettproblem. Vi måste väl ändå, , har starktilltro till den myndighet som är till just för att bevakaden biologiska mångfalden.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag vill upprepa för kreaturens förekomst och betande på hagmarkeroch betesmarker över huvud taget är en garanti förden biologiska mångfalden. Att beskylla dessa produ-center för att utgöra ett hot mot den biologiska mång-falden är oförskämt.Jag vill också ta upp en annan fråga som har varituppe här, och det gäller detta med att bygga på landet.Det är inte markägarnas fel att det ser ut som det gör.Däremot är det ofta övernitiska kommunpolitiker -inte sällan miljöpartister - som genom byråkrati hind-rar avstyckning av sådana tomter.Anf. 87 () re-plik:Fru talman! Det är många arter som är beroendeav betesmarker, och då ogödslade betesmarker, det ärhelt riktigt. Däremot har inte den biologiskamångfald som man kan tro. De har faktiskt en väldigtliten biologisk mångfald, frånsett de växter som harsåtts.Det är självklart att betesmarker är viktiga. lantbrukare som ställer om till ekologisk produk-tion kan se en stor förändring av antaletfåglar, insekter och örter på markerna. Denna föränd-ring är så påtaglig att för många blir det en aha-upplevelse: Visst ja, det var så här det var när jag varbarn.Jag tycker inte att man ska blunda för detta. Det ärett problem inom det konventionella lantbruket. Detär också en utveckling som man kan se internatio-nellt. I har det gjorts en stor studie där mankan se att det finns en klar koppling mellan de nyabrukningsmetoderna som togs i drift medbiologiska bekämpningsmedel och konstgödsel ochden biologiska mångfalden.Jag beklagar att det finns kommuner som inte ärframsynta när det gäller byggande på landsbygden.Jag kan garantera att de miljöpartister som jag har attgöra med inte agerar så.Anf. 88 Jordbruksminister () replik:Fru talman! sade att tillsyneninte fungerade bra i många kommuner. Låt mig sägaatt i ännu fler kommuner fungerar den dåligt eller intealls.Man kan inte dra principiella och politiska slutsat-ser utifrån enskilda, privata erfarenheter. Fungerar detbra i behöver det med nödvändighet inteinnebära att det fungerar bra i hela landet. Sanningenär att så är det. Det fungerar inte bra i hela landet.Anf. 89 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att analysen måste vara litemera långtgående än så. Varför fungerar det inte bra ihela landet? På många ställen har man inte vågatsatsa. Det har utretts i all oändlighet om ifall tillsynenska ligga kvar på kommunerna eller inte. Ekonomin ikommunerna har gjort att man väntar och ser hur detblir.Många kommuner är så små att de inte har un-derlag för en heltidsanställd djurskyddsinspektör. Dåhar det varit omöjligt att dela inspektör mellan olikakommuner. Då måste man anställa en inspektör med30 % tjänstgöring i en kommun, i en annan osv.Det här måste vi ändra på.I dag finns det tillräckligt med goda erfarenhetersom man kan bygga vidare på. Det är inte alls så attmin erfarenhet begränsar sig till min hemkommun,det vill jag verkligen framhålla. Jag har pratat medmånga bra djurskyddsinspektörer på många ställen iSverige.Om man bryter sönder organisationen ochflyttar över tillsynen till länsstyrelserna somman inrättar en djurskyddsmyndighet blir det förmycket på en gång. Det kommer att påverka djur-skyddet negativt.Anf. 90 Jordbruksminister ():Fru talman! Höstens allmänpolitiska debatt lidernu mot sitt slut. Det har varit en lång debatt. Den skermot bakgrund av en omfattande internationell kris,och det har många talare återkommit till. Den innebären utmaning, och den innebär att den ställer besluts-fattare i hela världen inför utomordentligt svåra beslutoch avvägningar i det korta perspektivet.Samtidigt måste vi ha ett långsiktigt perspektiv,en strategi för att möta de problem som har sina rötteri svält, fattigdom och bristande jämlikhet världenöver. Detta är en situation som för hundratals miljo-ner människor föder förtvivlan, desperation och van-makt.Den här frågan uppmärksammades inte minst un-der och under världshungerdagen somvar i . En färsk visar att 815miljoner människor svälter eller lider av undernäring.Det är i ljuset av denna världsomfattande mattra-gedi som vi ska se EU:s jordbrukspolitik. Vi måstefråga oss på vilket sätt den ska förändras, inte bara föratt möta kraven från våra egna medborgare inom deneuropeiska unionen utan också för att utveckla denjordbruksproduktion som finns i de fattiga ländernautanför EU. Så sker nämligen inte . Det är snara-re så att EU-politiken motarbetar och missgynnarjordbruksproduktionen i den tredje världen. Vi dum-par deras marknad genom att subventionera våraöverskott, och vi sätter upp importhinder för derasvaror.Det här är ett av motiven för att reformera jord-brukspolitiken. Det finns många, många andra skäl,och det är väl känt bland ledamöterna i den här kam-maren. Men det var av dessa olika skäl som jag underSveriges ordförandeskap i EU initierade en diskus-sion om en reformerad jordbrukspolitik. Och jag kantill min glädje konstatera att jämfört med när vi gickin i EU, 1995, finns det en större samstämmighet äntidigare bland EU:s ministrar om behovet av en annanpolitik.Det betyder inte att det kommer att bli lätt. Detbetyder inte att det kommer att gå fort. Det finnsväldigt många olika uppfattningar om hur det ska gåtill. Inom EU finns åsikter som rör sig på en skalasom innehåller alltifrån att bibehålla dagens politik -den känns trygg och ger pengar till en del länder somde och deras bönder naturligtvis inte vill vara utan -alltifrån detta status quo till en avreglering, och dethar vi också hört här från den här talarstolen.Jag tror inte att en förändrad jordbrukspolitikhandlar om en total avreglering. Jag tror alltså inte attvi kan se framför oss att vi sätter ut maten och jord-brukets produkter på en marknad. Som jag sade tidi-gare tror jag att det för svensk del skulle innebära attantalet bönder skulle sjunka drastiskt och att storleks-rationaliseringen naturligtvis skulle gå ännu fortare.Det skulle ske en koncentration till de allra bördigastedelarna av vårt land. Vi skulle nog klara oss med10 000 bönder, kanske färre för det blir ju mer ochmer produktivt om vi inte har några begränsningar,om vi inte har något regelverk.Jag menar att vi i stället måste fundera på hur viska använda våra pengar och våra gemensamma re-surser på ett sätt som tar fasta på både konsumenter-nas och böndernas men också själva samhällets behovi en vidare mening.Med dagens effektiva metoder går det att produce-ra mat med betydligt färre bönder . Menjag ser att det skulle innebära inte bara en koncentra-tion och en storleksrationalisering, utan det skulleockså innebära en utarmning av stora delar av vårtland, en förbuskning av landsbygden och en land-skapsbild som jag tror att ingen av oss vill se. Därförkan inte jordbrukarna ses som enbart renodlade mat-producenter. Det finns andra värden som jordbruketskapar, och som jag tror att vi alla egentligen vill ha.Jag tänker på det historiska och vackra odlings-landskapet. Jag syftar på den biologiska mångfalden.Jag tänker också på landsbygden för rekreation ochvila för oss som kanske inte bor där . Mennågon gång är vi där, eller kanskepå semestern. När vi är där, den korta perioden, trorjag att vi alla vill se det som vi förknippar landsbyg-den med, nämligen öppna landskap och betande djur.Framtidens politik inom det här området måstevägledas av nya mål och nya principer. Jag har därförgett , professor i agrarhistoria, i upp-drag att försöka belysa framtidens jordbruk i ett histo-riskt perspektiv. Hur var det då? Hur blev det? Ochhur kan det komma att se ut? Förenklat skulle mankunna säga att det handlar om att formulera bondensnya uppdrag.Vi måste finna nya metoder för att sätta en pri-slapp inte bara på maten, för det har vi ju , utanpå all produktion som sker på landskapet - en pri-slapp på de betande djuren, på det öppna landskapet,på biodiversiteten, på våtmarkerna osv.Lösningen för att komma till rätta med överpro-duktionen heter, enligt mitt sätt att se det, inte en totalavreglering utan kanske omreglering. Det handlar omatt satsa på andra saker än det vi satsar på , att gemer stöd till miljö- och landsbygdsåtgärder och mind-re stöd till direktåtgärder.Den politiken håller vi på att arbeta med på de-partementet. Vi försöker också att delge andra länderde här synpunkterna. har vi en gemensam jord-brukspolitik. Det betyder att ensamt inte kangenomföra det här, utan vi måste söka stöd hos andra.Men självklart måste vi börja i vårt eget land, och detär det vi nu håller på med, i departement, hos våramyndigheter, i Organisationssverige och naturligtvisockså hos olika partier. Jag kommer attbjuda in de olika partierna för att skafå presentera sitt arbete. Jag hoppas, och jag tror detockså, att ni kommer att tycka att det är ett intressantgrepp att titta genom historien.Den här politiken är inte färdig, utan den måsteutvecklas ytterligare. Då är det viktigt att mångadeltar i det arbetet. Jag vill naturligtvis också att riks-dagens olika politiska företrädare ska göra det.Den här debatten är ett viktigt bidrag till justbondens nya uppdrag.Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag glömde att säga i mitt anförandeatt jag verkligen uppskattar att jordbruksministerndeltar i debatten här . När debatten handlar omen näring som vi är så starkt beroende av tycker jagatt det är angeläget att vi har en minister som visarsitt intresse för debatten, även om den kom sent påfredagen, sist i den allmänpolitiska debatten.Jag efterlyste i mitt anförande enklare regler. Re-geringen har ju tillsatt olika utredningar som har settöver hur man ska kunna minska byråkratin och göradet enklare att ansöka om olika EU-stöd. Det har visatsig att det är väldigt många som missar en del av deviktiga stöden på grund av att de har fyllt i fel ellerhelt enkelt missat någon blankett för att få del av detstöd som de har rätt till för den produktion de bedri-ver. Vad kommer jordbruksministern att göra för attunderlätta för lantbrukarna framöver?Anf. 92 Jordbruksminister () replik:Fru talman! har redan uppdragetatt se över regelverket för att försöka att förenkla det.Jag kan också nämna att under vårt ordförande-skap var detta temat för den jordbruksdirektörskonfe-rens som bjöd in till i Jönköping.Det kom fram vissa saker där, och jag ser fram emotatt få ta del av det, men arbetet är ännu inte riktigtfärdigt.Anf. 93 () replik:Fru talman! lyfte fram att vikommer att reformera jordbrukspolitiken. Det tror jagockså. Den kommer inte att se ut på det här sättet , utan den kommer med all säkerhet att föränd-ras. Det är ju många länder som knackar på och villkomma in i EU, och det kommer att innebära föränd-ringar för oss alla.Men det är en fråga som jag tycker att vi ännu intehar löst till fullo, och det är frågan: När lyfts rygg-säcken? Vi har de här särskatterna i , och detinnebär att vi har ökade kostnader.Margareta nämnde tidigare att det ärsvårt att urskilja vad man använder för olika saker omman deltar i någon annan produktion än just självajordbruket. Jag tycker att det hänger ihop alltsam-mans, och jag tycker att det är oerhört viktigt att detsnarast kommer förslag om detta. Jag vill nog påståatt det är i minimal utsträckning som man åker påvägarna. Det är ju det som gör att man tvingas betaladen dieselskatt som man gör för sina fordon i jord-bruksnäringen.Anf. 94 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Jag tror inte att man kan få en totalrättvisa mellan länder, för som på-pekade har vi betydligt högre miljöstöd tillvåra bönder. Vi har också lägre elskatt osv. Det tyck-er jag att man ska väva in i det här och mäta.Vi har sänkt skatten på el och eldningsoljan. Vihar avskaffat traktorskatten, eller det ligger ett förslagom det. Kartavgifterna är borta. Det gäller ocksåbekämpningsmedel och handelsgödsel. Där är det ca400 miljoner som ska tillbaka till näringen.Så har vi då diselskatten kvar i den s.k. ryggsäck-en. Jag kan inte svara på när detta förslag kom-mer. Det är utredning som hardet. Där ligger det som ett prioriterat ämne. Menåterigen: Det är inte lätt att göra det här - av de skälsom jag tidigare redovisade.Anf. 95 () replik:Fru talman! Jag förstod tidigare att MargaretaWinberg försökte slå in något slags kil mellan oss närdet gäller behovet av en avreglering av jordbrukspo-litiken. Det lyckas inte, , för jagtror att vi i själva verket är ganska överens om beho-vet av en reformering och avreglering i lämplig takt,alltså i takt med vår omvärld och i takt med andravärldsdelar.Beträffande dieselskatten säger att det är så besvärligt att återföra det här, så vihar inte hittat någon bra lösning. tar inte utnågon dieselskatt. tar inte ut någon diesel-skatt. Varför förordar inte denenkla metoden att helt enkelt ta bort dieselskatten fördet svenska jord- och skogsbruket i stället för att hittapå nya byråkratiska, administrativa problem? Det härmed att betala skatt in och bidrag ut har aldrig varitnågon lyckad lösning.Anf. 96 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Nej, ni önskar ju att man ska släppamarknaden loss. Då behöver man varken ha reglereller skatter in och bidrag ut. Jag förstår den logiken.Det ligger helt i linje med övriga poli-tik.Men får jag då fråga: Vad är avregleringen för er?Vad betyder den? Jag blir lite konfunderad, för närjag är i blir jag väldigt hårt ansatt avLars , som klagar över att det går för saktaoch undrar: När ska se till attjordbrukspolitiken blir avreglerad? Jag har förstått attandra borgerliga ledamöter här inte är särskiltintresserade av detta. Så vad menar ni egentligen?Finns det en skillnad mellan syn pådet här och ? Det vore intressant att fåveta i den här minidebatten.Anf. 97 () replik:Fru talman! Det skulle kanske även vara intressantatt veta skillnaden mellan statsministerns åsikt ochjordbruksministerns. Statsministern uttryckte sig i gårmycket kategoriskt om behovet av en avreglering.Från moderat håll är vi helt överens om att vi måstefå mindre politisering och mindre beroende för Euro-pas bönder av skattebetalarnas pengar. Det ska ske ien sådan takt att det blir lika i alla produktionsområ-den i världen. Så ligger det till.Så vill jag återigen fråga om dieselskatten. Är detrimligt, , att den svenske bondenbetalar mer än dubbelt så mycket i dieselskatt somden finländske bonden?Anf. 98 Jordbruksminister () replik:Fru talman! På samma sätt kan jag ställa frågantill : Är det rimligt att vi har tio gångerså stort miljöstöd som ? Ja, vi har funnit detrimligt. Och det är det som är politiken, den natio-nella politiken. Vi kanske ska vara glada att vi åt-minstone har kvar den i detta EU som verkar viljalägga sig i väldigt mycket, särskilt på jordbruketsområde.Jag förstod på så vis att han villavreglera. Bönderna ska inte vara beroende, och detska vara mindre politik. Hur blir det då med t.ex.ekologisk produktion? Hur blir det då med miljöstöd?Hur blir det då med våtmarker osv.? Ska det också gåut på en marknad? Hur ska det gå till när man pris-sätter det? Ska man ta titten när man är ute ochtittar på det? Vem ska göra det och hur ska det beta-las? Det är det som är den springande punkten. Jagtror nämligen inte att man kan sätta ut öppna land-skap på en marknad. Jag tror inte att någon åker utoch tittar för eller 100.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jordbruksministern har i debatten be-skyllt mig för att fullständigt reservationslöst tala omoch plädera för en total avreglering. Så sade jag inte.Jag vill tala om precis vad jag sade. Jag sade attsvenskt jordbruk behöver en politik som är heltäck-ande och framåtsyftande. En avreglering när det gäl-ler EU:s gemensamma jordbrukspolitik är i framtidenofrånkomlig.En sådan förändring måste dock ske successivtoch kombineras med andra åtgärder. En förutsättningär att stora livsmedelsproducerande länder utanför EUinte tillför sitt jordbruk dolda subventioner, export-stöd, exportkrediter och annat. Det är också en förut-sättning att man får jämbördiga konkurrensförhållan-den mellan svenska bönder och EU:s bönder - ochäven bönderna utanför. I detta med andra åtgärderingår att man tar hänsyn till att det tar tid. Den upp-fattningen delar jag. Vi ska också ta hänsyn till allaandra faktorer.Jordbruksministern talade här om bondens nyauppdrag. Det ska bli intressant att delta i den diskus-sionen. Det innefattas också i det här resonemanget.Anf. 100 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag inte blir mycketklokare på inlägg , för det striderju lite grann mot . Men om vi säger såhär då: Om vi tittar , vad blir slut-resultatet? Hur kommer det att se ut i enligtden moderata visionen? Kommer det t.ex. att finnasgårdar i norra ? Kommer det att finnas gårdari ? Hur stora kommer gårdarna att vara iSkåne, där själv bor? Kommer vi attha särskilda ersättningar till öppna landskap, till attanlägga våtmarker och så?Det är lite sådant tankearbete som vi nu ägnar ossåt, och jag tror att det är alldeles nödvändigt om viinte vill att landskapet ska läggas igen och förbuskasatt man också i fortsättningen, fast på ett annat vis äni dag, har ersättning till den som ser till att hålla land-skapet öppet och göra de här sakerna som jag talarom.Anf. 101 () replik:Fru talman! Min uppfattning skiljer sig inte frånCarl G . Det är alldeles uppenbart. Vi sägeratt det tar tid. Vi kommer att ta till oss deolika faktorer som kan påverka utvecklingen. Vi skagivetvis se till det. Vi har talat mycket positivt om detöppna landskapet, beteslandskapet osv. Jag har tidiga-re ställt frågor gällande om ocksåinser att det behövs djurproduktion och köttätande föratt vi ska klara den här utmaningen, men jag har intefått något svar.Jag har dessutom ställt andra frågor om att ska viklara världens försörjning av livsmedel måste vi slåvakt om mångfald och olika produktionsformer. Vimåste också se till att inriktningen på huvudproduk-tionen i , miljövänlig, konventionell produk-tion, får det utrymme som är nödvändigt för att vi skaklara försörjningstryggheten. Jag hoppas att Marga-reta är beredd att svara på om hon tror attdet är möjligt att klara detta med att skapa förutsätt-ningar för miljövänligt konventionellt jordbruk.Anf. 102 Jordbruksminister ():Fru talman! Om man ska ha ett öppet landskap ärdjur en nödvändighet, självklart är det så. Det kan juvara köttdjur och det kan vara får och getter. Det ären absolut nödvändighet. Vi har egentligen förlite betande djur för att hålla det landskap öppet somvi skulle vilja ha öppet.Sedan blir jag lite rörd när tar uppdetta med världen. Det stämmer lite illa med denmoderata ideologin i övrigt att så värna världen ochvärldens fattiga. Vi ska inte tro att det skulle vara etthot mot världens fattiga att satsa mer pengar på denekologiska produktionen och därmed få upp den. Detkanske t.o.m. är så att mer av dessa brukningsmetoderskulle kunna utvecklas för att ge världens fattigaderas rättmätiga möjlighet att producera själva.Här handlar det om att EU:s nuvarande politik ärdjupt orättvis och ojämlik, men det är bara en del i dethela. Sedan handlar det om den ojämna förmögen-hetsfördelningen i övrigt.Anf. 103 () re-plik:Fru talman! kastreras en och en halvmiljon hangrisar i utanbedövning. Från veterinärt håll säger man att det äralldeles uppenbart att de känner smärta. Man kanvetenskapligt visa att skriken får en annan magnitudoch frekvens när man skär i dem.I många länder är detta förbjudet. Det gäller Eng-land, , och . Och även i Norgefunderar man på ett förbud. Skälet är att vissa grisarutvecklar ett ämne som heter skatol och som luktaroch gör köttet oätligt, eller åtminstone att det luktarilla.Nu har det kommit nya rön som visar att det ärganska få djur som faktiskt utvecklar detta, ungefär3 %. Denna undersökning visar också att hangrisarsom inte är kastrerade växer bättre. Det visar sig attäven om man tar hänsyn till att tas bortoch att det kostar att göra skatolanalyserna så får manen bättre lönsamhet på icke kastrerade grisar. Jagundrar om detta faktum och det faktum att detta ärifrågsatt ur djurskyddssynpunkt gör att jordbruksmi-nistern kan tänka sig ett förbud mot kastrering avsmågrisar även i ?Anf. 104 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Svaret är ja. Vi håller på att se övervilka möjligheter som finns. Jag delar nämligen Gud-run uppfattning om detta. Miljöorganisatio-nerna har ofta sagt till mig att jag har detta kvar attgöra. Så jag håller på att se över detta.Anf. 105 () re-plik:Fru talman! En annan sak som jordbruksministernhar kvar att göra är att förbjuda pälsdjur i bur. I bud-getproposition 2000 som Socialdemokraterna, står bakom står det:Enligt djurskyddslagen ska djur ges möjlighet tillatt bete sig naturligt. Regeringen avser därför att seöver reglerna för burhållning av mink och återkommamed förslag till förbättringar under mandatperioden.Vi har alltså mink och chinchilla kvar i Sverige.Vi kan konstatera att ministern har gett Jordbruksver-ket i uppdrag att se över detta, men förslaget ska intekomma före .