prot · GO0954 · 2001-01-23 00:00:00 — Idén med publicservice är ju att garantera ett brett utbud av samhälls-och kulturprogram samt lokala och regionala pro-gram. Om satsningen på det som redan finns överalltpå andra ställen i medierna gör att huvuduppgifteninte av förfelar sin uppgift.Min fråga blir om ministern inte ser några teckensom tyder på att håller på attförändras i en riktning som går tvärtemot vad avtaletmed staten säger. Jag tycker att man kan se sådanatecken.Anf. 10 Kulturminister ():Fru talman! Jag kan bara bekräfta att jag har en samsyn när det gäller grundinställning-en till public service. Jag är glad för det. Jag har för-stått att ledamot av Public service-beredningen har en grundsyn i dessa frågor somsammanfaller med de flesta andra partiers. Det äroerhört viktigt att vi har denna breda samsyn när detgäller public service.Jag har svårt att erbjuda någon längre interpella-tionsdebatt. Det finns inte mycket att säga. Vi kännerbåda två stor respekt för Public service-beredningen.Den ska göra sitt jobb. Jag är övertygad om att mankommer att lägga mycket tid och kraft på att görapublic service-uppdraget så tydligt som möjligt justnär det gäller de regionala aspekterna - att speglahela landet och dra in hela landet - men också ny-hetsutbudet utan att för den skull träda public service-företagen för när. Integriteten hos public service-företagen är grundläggande. Även där kan jag se attvi har en samsyn.Jag är inte orolig för public service-företagen . Men om Public service-beredningen skullemisslyckas skulle jag känna oro.Anf. 11 ():Fru talman! Om man ska kunna motivera männi-skor att betala licens eller eventuellt skattepengarmåste man se att public service-företaget är någotannat än det som går att finansiera på annat sätt, viareklam osv. Det är ett av mina bekymmer. Jag tyckeratt tecknen på att redan avlägsnarsig från dagens avtal syns.Alltför stora förändringar skulle minska möjlig-heterna att föra en förutsättningslös diskussion omhur framtidens TV ska se ut.En annan svårighet är utvärderingen av SverigesTelevision. Det handlar inte bara om avtalstexter utanockså om kvalitetsutvärdering. Televisionhar en egen public service-uppföljning. Vad jag vetfinns inte någon oberoende utvärdering av hur publicservice-uppdraget lever upp till kvalitetsmålen. Där-för är det ibland svårt att föra en riktigt meningsfulldiskussion kring frågorna.Fru talman! En annan viktig aspekt för framtidenspublic service är att det svenska språket hålls vid livockså i TV och radio. För de små ländernas identitet iEuropa är det avgörande att deras språk inte reducerastill dialekter. Inte minst frågan om svenska språketsfortsatta liv och utveckling är en anledning blandflera andra till att diskutera hur public service-idénska kunna överleva.Jag vill i detta sammanhang passa på att säga attdet inte alls är mer politisk detaljstyrning som jag sersom lösningen på public service-frågan på lång sikt.Tvärtom behövs fria public service-bolag som hartillräckliga ekonomiska resurser för att garanterakvalitetsprogrammen. Uppenbart behövs en helt an-nan ekonomisk styrka för att ett public service-bolagska kunna klara sin uppgift. Motiveringen till dekvalitetsförsämringar vi trots allt har sett i SverigesTelevision är bristen på pengar. Detbehövs ett nytt system för icke-kommersiell finansie-ring av kvalitetsprogram.Från sida har vi fört fram idén om fri-stående public service-fonder som skulle stödja pro-duktion i bolag som är intresserade av att söka pengarför kultur- och samhällsprogram samt svenskspråkigakvalitetsprogram. En grundidé är att public service-idén ska leva vidare utan att bolagen blir vare sigpolitiskt eller kommersiellt styrda. Jag hoppas attkulturministern framöver är beredd att diskutera ävenhelt nya lösningar på de här frågorna.Anf. 12 Kulturminister ():Fru talman! Helt kort: Ekonomisk styrka är myck-et viktigt för public service-företagens framtid. Det ärockså viktigt att man har möjlighet att hålla hög kva-litet i ett brett utbud. Alla genrer ska finnas företräd-da, alltifrån till det allra smalaste. När manhar för ont om pengar blir resultatet inte lyckosamtsom helhet.I övrigt vill jag inte gå in närmare på de förslagsom tar upp eftersom Public service-beredningen arbetar med detta. Jag är glad över densamsyn mellan oss som jag finner.Anf. 13 ():Fru talman! Diskussionerna om vilka andra lös-ningar det finns får vi återkomma till. Jag vill upprepaatt vi inte ska vara låsta vid dagens konstruktion. Jagtror att det vore en utmärkt idé om vi kunde frigöramedel, kanske genom försäljning av statliga bolageller annat, för att skapa fonder för public service.Ett sista budskap som jag skulle vilja skicka tillkulturministern är att det vore tacksamt om nästaavtalsperiod blev ganska kort, att man inte låser uppsig för exakt samma konstruktion under fyra fem årstid. Då får man en möjlighet att under de närmasteåren diskutera en förändring.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:130 om IT-säkerhetAnf. 14 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser vidta för åtgärder för att klara ut ansvarsför-hållandena inom IT-säkerhetsområdet i offentligverksamhet. Vidare ställs frågan vad regeringen avsergöra med de förslag Statskontoret, Försvarsdeparte-mentets arbetsgrupp för skydd mot informationsope-rationer och angivit och vad jag avser göraför att påskynda behandlingen av dessa frågor.Regeringen har vid olika tillfällen redovisat sinsyn på ansvarsfördelningen för dessa frågor. I propo-sitionen Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30) somöverlämnades till den 18 november 1999behandlas bl.a. de prioriterade områden inom vilkadet bör finnas en särskilt god beredskap vid eventu-ella fredstida störningar. Regeringen konstaterar attinformationssäkerhetsarbetet måste ske hos de somhar det normala verksamhetsansvaret.Bakgrunden är att ingår IT-system eller ettberoende av IT-system i nästan all verksamhet i sam-hället. Arbetet med att säkra IT-system inför över-gången har tydligt visat detta. I dagenssamhälle är det i princip omöjligt att urskilja infor-mationssystem och därmed informationssäkerheten urden dagliga verksamheten. Mot bakgrund av dettaföreslog regeringen i propositionen Ett informations-samhälle för alla att ansvaret för informationssäker-heten även fortsättningsvis ska ligga hos de myndig-heter, företag och organisationer som har det normalaverksamhetsansvaret. Detta överensstämmer ävenmed Statskontorets förslag. Propositionen överläm-nades till och hadeinte något att invända mot regeringens förslag (prop.1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr.1999/2000:256).Den 14 december förra året överlämnade rege-ringen en skrivelse till som behandlar be-redskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred(skr. 2000/01:52). Enligt regeringen utgör IT-säkerheten ett av de viktigaste områdena i det civilasårbarhets- och säkerhetsarbetet vilket bl.a. motiverarvissa övergripande åtgärder. Således ska Sårbarhets-och säkerhetsutredningen enligt direktiven föreslåutformning av en tvärsektoriell samordning för IT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring. Sår-barhets- och säkerhetsutredningen ska senast den 1maj 2001, dvs. inom en mycket snar framtid, redovisasina överväganden och förslag.Vidare har regeringen uppdragitåt att utreda förutsättningarnaför att inrätta en särskild funktion för IT-incidenthantering. Uppdraget redovisades den 28november 2000 och förslagen är nu på remiss. Dekommer in , för att därefter överläm-nas till Sårbarhets- och säkerhetsutredningen.Jag vill , efter att ha redogjort för IT-säkerhetsarbetet i allmänhet, belysa det arbete sompågår inom Försvarsdepartementet och som fallerinom mitt ansvarsområde.I regleringsbrevet för uppdrog regeringentill Försvarsmakten att med stöd av Försvarshögsko-lan genomföra en förberedande övning avseendeaktiv IT-kontroll. Övningen fick endast beröra infor-mationssystemen inom de båda myndigheterna. Öv-ningen har därefter genomförts och redovisats tillregeringen. Av redovisningen framgår att det före-kommer brister i de kontrollerade näten vilket kom-mer att föranleda åtgärder för att förbättra säkerheten.Med utgångspunkt från den genomförda övningen skaFörsvarsmakten planera och genomföraaktiva kontroller i totalförsvarsviktiga informations-system samt en ledningsövning med Regeringskansli-et.Inom Försvarsdepartementet finns arbetsgruppenför skydd mot informationskrigföring (Ag IW) somhar ombildats till arbetsgruppen för skydd mot infor-mationsoperationer (Ag IO). Förutom att det är ennamnändring som hänger samman med förändringenav den begreppsflora som tillämpas har arbetsgrup-pens kompetens vidgats genom en bredare represen-tation från såväl som myndigheteroch näringsliv. Det speglar synsättet att hotet är tvär-sektoriellt och därför bör mötas med tvärsektoriellalösningar. Här samlas nu en bred kompetens som skastudera, följa och informera om den internationellaoch nationella utvecklingen inom området utgåendefrån ett nationellt säkerhetsperspektiv och ett tvär-sektoriellt synsätt. Man ska vara rådgivande till Rege-ringskansliet och dessutom stödja Sårbarhets- ochsäkerhetsutredningens arbete. Arbetsgruppen hardock inte i uppdrag att lämna några förslag utantyngdpunkten i arbetsgruppens verksamhet är ömse-sidig information och utveckling av kunskap inomområdetFru talman! I budgetpropositionen för av-seende försvarspolitiken anger regeringen vidare attdet är en uppgift för varje myndighet inom det civilaförsvaret att förbättra säkerheten så att den verksam-het som myndigheterna är ålagda att genomföra kanske utan störningar. Regeringen anser att myndighe-terna bör intensifiera arbetet med att höja IT-säkerheten.Inom mitt ansvarsområde arbetas det följaktligenpå bred front för att höja informationssäkerheten hosde ansvariga myndigheterna. Vi ser med förväntanfram mot de förslag som Sårbarhets- och säkerhetsut-redningen kommer att lämna inom bl.a. IT-säkerhetsområdet. Jag vill dock betona att en samord-nande aktör inom IT-säkerhetsfrågor inte fråntar denverksamhetsansvarige ansvar för att IT-säkerhetsåtgärder vidtas.Anf. 15 ():Fru talman! Jag tackar försvarsministern för sva-ret och vill också hälsa honom välkommen tillbakafrån Sälen.Senaste i går rapporterade landets överbefälhavareom dagliga försök till intrång i Förvarsmaktens dator-system. Det är allvarligt att inte ständigt förbättra IT-säkerheten för att hantera dessa försök till intrång. Nuhar jag förtroende för att Försvarsmakten gör vad denkan. Men för att möta de nya hoten krävs ordentligtmed resurser. Jag vill fråga försvarsministern hur hantänker se till att säkerställa att Försvarsmakten fårordentligt med resurser för att möta de dagliga intrångsom sker. Det krävs också ett övergripande samarbetemed andra myndigheter.Fru talman! I takt med vårt ökande teknikberoen-de har vi blivit mer sårbara. För inte många dagarsedan var det exempelvis ett haveri i Nordbankensdatorsystem. Det drabbade framför allt enskilda män-niskor. Det är glädjande att regeringen nu försöker attgöra något på detta område. Men det vore önskvärt attdet fick en ännu högre prioritet i regeringens arbete.Det behövs ett övergripande ansvar. Det pekar ävenförsvarsministern på i sitt svar.Dessvärre väljer man nu att avvakta ytterligare enutredning. Visst är det bra med utredningar. Men pådetta område går utvecklingen så snabbt. Under tidenvi sitter och väntar på utredningens resultat pågårintrång i samhällsviktig infrastruktur i stort sett dagli-gen.Post- och avlämnade en rapport in-nan jul som handlade om att inrätta en särskild funk-tion för IT-incidenthantering. Jag vill fråga försvars-ministern när regeringen tänker ta ställning till PTSförslag. Jag vill också fråga försvarsministern om varhan anser att ansvaret för samhällsviktig infrastrukturligger. I hade dessa frågor under ex-presidentClinton en väldigt hög prioritet. Den var t.o.m. så högatt det inrättades en speciell funktion i Vita Huset föratt slå tillbaka mot dessa hot.Anf. 16 Försvarsminister ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att se att vihar två principer som kan behöva brytas mot varand-ra. Vi har en princip, som jag har understrukit, sominnebär att varje myndighet som är djupt involverad iatt använda informationsteknik också måste ha ettansvar för sin egen sårbarhet och säkerhet. Samtidigtfinns det behov av en samverkan. Det kan också fin-nas behov av funktioner som får myndigheterna attsamverka och ta till sig erfarenheter som är av bety-delse.Jag anser att det är vad som kommer att finnasmed i det som kommer att kommamed förslag om. Det är den principiella brytningen. Ivårt land kan vi ändå, kanske beroende på att Sverigeär ett ganska litet land, arbeta med decentraliseradebeslutssystem, vilket kanske inte stora länder kangöra på samma sätt.På första fråga vill jag säga attvi avvaktar framför allt denna utredning. Den kom-mer också inom sig att bedöma Post- och telestyrel-sens förslag och remissutfallet. Min tanke är att vi skafå ett samlat förslag som väver samman dessa tidigareförslag.När det gäller Försvarsmakten är det alldeles rik-tigt att den har kommit att arbeta aktivt med dessafrågor. Jag har gått ingenom detta för att visa vad somgörs. Det är bl.a. den övningsverksamhet som harkommit i gång. Det är också den samordning av kon-troll av säkerheten som Försvarsmakten är beredd attställa till förfogande för andra myndigheter.Var gränsen ska gå mellan myndigheternas egnaekonomiska ansvar för det och vad Försvarsmaktenska stå för kan jag inte ge ett alldeles tydligenbesked om. Vi behöver gå igenom frågeställningen pånytt. Men det är klart att Försvarsmakten har en viktigfunktion att fylla.Jag anser att i det som gäller Försvarsmaktens inrefunktioner måste det vara fråga om resurser som finnsinom Försvarsmakten. Om Försvarsmakten görtjänster åt andra delar av statsförvaltningen måste jagoch regeringen återkomma med svar på frågan omhur finansieringen i så fall ska vara mellan Förvar-smakten och de respektive myndigheter som får stödav Försvarsmakten för att kontrollera sin IT-säkerhet.Anf. 17 ():Fru talman! Jag delar försvarsministerns syn attdet ytterst är varje myndighet som svarar för den egnainterna säkerheten. Jag vill ändå beklaga att manväljer att avvakta ytterligare utredning. Under tidensker dessa angrepp. Vi står handfallnaoch bara ser på hur människor gör intrång i samhälls-viktig infrastruktur och samhällsviktiga datorsystem.Det är viktigt att man löser finansieringsfrågan.Jag ser fram emot att försvarsministern återkommermed besked om hur man ska kunna lösa det och kun-na säkerställa att det sker så få intrång som möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellationerna 2000/01:105 och132 om fristående skolorAnf. 18 Statsrådet ():Fru talman! har frågat om jag avseratt vidta några åtgärder som begränsar antalet fristå-ende skolor, innebär försämrade villkor för dessa ochförsvårar för nya att etablera sig.Anders har frågat när kommeratt få förslag till lagändringar som ger alla barn sam-ma möjlighet att gå i fristående skolor.Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang.Fristående skolor, som har rätt till bidrag, ska var-ken ha bättre eller sämre villkor än offentliga skolor,utan villkoren för elevernas utbildning ska vara lik-värdiga. Om det skulle visa sig att villkoren i väsent-liga avseenden inte är likvärdiga, kan regeringendärefter komma att lägga fram förslag i syfte att sä-kerställa detta.Enligt skollagen (1985:1100) ska en friståendeskola för att bli godkänd respektive förklaras berätti-gad till bidrag stå öppen för alla som enligt skollagenhar rätt till motsvarande utbildning inom det offentli-ga skolväsendet, med undantag för sådana barn ellerungdomar vilkas mottagande skulle medföra att bety-dande organisatoriska eller ekonomiska svårigheteruppstår för skolan.Möjligheten för en fristående skola att neka att taemot en elev under vissa förutsättningar motsvarar -såvitt avser grundskoleutbildning - vad som enligt 4kap. 6 § skollagen gäller vid placeringen av elever viden kommuns olika skolenheter. En fristående skolakan när det gäller barn med särskilda behov ha svårtatt ta emot en elev. För att skolan ska få neka en elevtillträde måste dock svårigheten vara betydande. Omkommunen är beredd att betala för det särskilda stö-det kan skolan inte åberopa ekonomiska svårighetersom skäl för att vägra ta emot en elev.Som bekant har regeringen gett tilläggsdirektiv(dir. 1999:76) till av re-sursfördelning till fristående grundskolor att utredakonsekvenserna av det växande antalet friståendegymnasieskolor och om det finns problem med hu-vudmän som driver flera skolor. Vidare har en ar-betsgrupp inom i uppdragatt se över sådana frågor om fristående skolor sominte utreds av kommittén.Såväl kommittén som arbetsgruppen ska redovisasina uppdrag . Efter dettakommer deras förslag att remissbehandlas i sedvanligordning.Anf. 19 ():Fru talman! Jag tackar skolministern för svaret.Ministerns svar har som huvudbudskap att friståendeskolor och offentliga skolor ska ha likvärdiga villkor.Den delen av svaret tycker jag är bra, eftersom fristå-ende skolor har bidragit till mångfald i utbildningsvä-sendet och gett människor större valfrihet. Den re-form som den borgerliga regeringen införde ledde tillatt människor fick möjlighet att välja skola oberoendeav om de har råd att betala höga avgifter eller inte. Ioch med att friskolorna får likvärdiga bidrag behöverde inte ta ut avgifter. Enligt min mening ska de hellerinte få ta ut avgifter om de subventioneras av skatte-pengar.Utvecklingen av friskolor enligt den här modellenär enligt min mening en vidareutveckling av idén omatt alla människor ska ha lika möjligheter att väljautbildning.Bakgrunden till min interpellation var den debattsom förts av ledande socialdemokrater och av skol-ministern där de visar en annan, negativ attityd tillfristående skolor. I en intervju sade skol-ministern att vi är på väg mot en utveckling där vibara kommer att ha fristående skolor. I andra sam-manhang har hon sagt att de fristående skolorna nu-mera inte alls skiljer sig från de offentliga när detgäller arbetsformer och arbetssätt. Möjligen skulle detdå vara underförstått att i så fall behövs de inte.Det har också bildats ett socialdemokratiskt nät-verk som bl.a. riktar sig mot olika typer av friskolor.Statsministern sade så sent som i partiledardebat-ten att regeringen är djupt bekymrad över den ut-veckling vi nu ser där framför allt fristående gymna-sieskolor växer fram som riskerar att kategoriseraskolväsendet igen och dela upp ungdomar beroendepå om de har föräldrar som kan betala eller inte. Viriskerar att föra in en social skiktning i skolsystemetsom vi trodde att vi hade blivit av med osv., sade han,och fortsatte: Vi kommer att komma tillbaka medåtgärder från regeringen på detta område för att hållaemot segregeringen inom gymnasieskolorna.Fru talman! Om man lyssnar på debatten låter detalltså som om skolans största problem är friskolorna.Men i och med bl.a. gårdagens rapport om antalet ejgodkända elever i blir det tydligt att detfinns stora problem i den svenska skolan. Och deproblemen har inte med friskolorna att göra.Bakgrunden till min fråga är alltså att jag skullevilja ha ett slags avsiktsförklaring från skolministern,inte minst med tanke på alla de föräldrar, elever ochlärare som är engagerade i friskolor och som undrarvad som egentligen är på gång.Välkomnar ministern friskolor, eller kommer detsnart lagförslag för att försvåra för dem? Är tilläggs-direktivet till friskoleutredningen ett tecken på attbegränsningar kommer? Är Utbildningsdepartemen-tets arbetsgrupp en förberedelse för att hitta på nyahinder? Kommer s.k. vinstdrivande skolor att förbju-das på samma sätt som privata sjukhus förbjuds? Detvore i så fall sorgligt för de människor som tycker attdet är viktigt att själva få vara med och bestämmaöver det som ligger dem närmast. Eller är det möjli-gen tvärtom så att skolministern med "likvärdighet"mellan fristående skolor och offentliga skolor menaratt friskolor ska få samma rätt till t.ex. resurser förelever med behov av särskilt stöd som kommunalaskolor har?Jag efterlyser alltså en avsiktsförklaring.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka skolmi-nistern för svaret, även om jag tycker att det var itunnaste laget och inte rätade ut de frågetecken somjag hade och som gav anledning till min interpella-tion. Men vi får väl se vad debatten ger vid handen såsmåningom.Debatten handlar konkret om alla elevers rätt attvälja skola. Det gäller även de elever som har särskil-da behov, t.ex. funktionshindrade elever. Som bekantsäger dagens lagtext att skollagen gör ett undantag förelever med funktionshinder på det sättet att den fri-stående skolan inte har skyldighet att ta emot elevenom detta medför påtagliga organisatoriska eller eko-nomiska åtaganden, som det står, för friskolan. Om-vänt föreligger heller ingen skyldighet för kommunenatt skicka med elevbidrag för eleven.Man kan alltså konstatera att rätten att välja skolainte gäller för alla elever på det sätt som det nu ärskrivet, utan bara dem som möjligtvis finner nåd ikommunens ögon.Denna orättvisa pekade vi moderater på i en mo-tion i samband med betänkandet om fristående för-skoleklass. Det var en motion som så småningombildade underlag för en fyrpartireservation, där vimenar att alla elever ska ges lika goda förutsättningaratt fritt välja skola och förskoleklass. Vi menar attvalfriheten inte är mindre viktig för elever med funk-tionshinder - kanske snarare tvärtom.Fru talman! Jag blev därför glad över skolminis-terns kategoriska uttalanden i samma artikel som UlfNilsson relaterade till, nämligen den från den 17november. Där säger ministern uttryckligen: Vi skaändra lagen. Alla skolor ska vara öppna för alla ele-ver. Då måste lagen ändras.Det är utmärkt! Det är precis det som min inter-pellation handlar om. Jag trodde då att detta kraftfullauttalande snabbt skulle följas upp med ett förslag omändring i lagtexten. Men blir jag tveksam, när jagläser interpellationssvaret. Jag blir inte klokare av det.Vi får se om debatten leder någon vart.Kort sagt så blir min upprepade fråga: Innebärdenna översyn en ändring på det sättet att alla skolorges samma villkor att ta emot elever med funktions-hinder t.ex., så att finansieringsprincipen blir neutraloavsett om eleven går i den kommunala skolan eller iden fristående? Med andra ord handlar det om gör en lagtext som gör att alla elever i detta landges fullständigt lika möjligheter att själva välja skolaoavsett skolhuvudman.Jag återkommer också till frågan, som inne på, om detta med att skolor ska kunna drivasmed vinst. Vi kan väl ta de här två sakerna samtidigt.Det är intressant på vilket sätt den här frågan är uppetill granskning. Kan vi få en redovisning av skolmi-nistern på den punkten? Hur kommer den att belysas ikommittén? Att skolor med kraftiga underskott ge-nom åren har varit godkända känner vi alla till. Dethar vi kunnat prata kring. Därför blir det intressant atthöra hur skolministern definierar vinst i skolsamman-hang. Vad betyder vinst i det här sammanhangetegentligen? Är det rimligt att skolhuvudmännen görett överskott som sedan kan plöjas ned i denverksamhet som kommer nästkommande år? Ellerkan man t.o.m. tänka sig att skolhuvudmännen, somhar startat det här och lagt ned privata pengar på det-ta, kan få utdelning på de belopp som de har investe-rat? Hur tänker skolministern? Det vore intressant atthöra.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tycker att det är en intressant de-batt omkring friskolor som vi gång efter annan kom-mer till. Jag har funderat mycket på vad det egentli-gen är som händer . För det är ju faktiskt så attde som tror på friskolor tror att skolministern ochregeringen naturligtvis inte tror på friskolor, och såbörjar man hitta polariseringar. På många håll frånregeringens sida kanske man undrar vad de egentli-gen vill med friskolorna.Skolorna existerar ju inte för sin egen skull. Sko-lorna är ju till för eleverna.