prot · GO0992 · 2001-04-05 00:00:00 — Dess-utom är det inte ovanligt att ett hushåll redan harsamlat sina olika försäkringar i en egen försäkrings-lösning för att därmed uppnå högsta möjliga bonus.Kollektiva sakförsäkringar bör därför endast varabaserade på individuell anslutning.Ett annat skäl är att den fria konkurrensen på för-säkringsmarknaden sätts ur spel. Bristen på sundkonkurrens och upphandling leder till dyrare försäk-ringar totalt sett. Det gynnar på intet sätt vare sigLO:s medlemmar eller andra.Det saknas klara regler för de enskildamedlemmarnas ställning i förhållande till medlem-sorganisationerna. Vi menar därför att det finns ettbehov av en lagstiftning som klargör hur långt orga-nisationers befogenheter sträcker sig visavi den en-skilde medlemmen.Fru talman! Jag har redan tidigare yrkat bifall tillreservation nr 2.Anf. 20 ():Fru talman! En medlem av regeringen, näringsmi-nistern, har som argument för att han inte har gjort enordentlig upphandling av finansiella tjänster bl.a.anfört att det finns så få företag på den finansiellamarknaden. Jag anser inte att det är ett hållbart argu-ment för att inte genomföra en ordentlig upphandling.Men det finns ett problem med det relativt låga anta-let företag som regeringen borde uppmärksamma. Sålångt kan jag hålla med.Vid börsintroduktioner och nyemissioner ges ettprospekt ut som beskriver företaget, affärsidén ochdess framtidsutsikter. För att utforma ett sådant pro-spekt anlitas ett eller flera finansiella företag. De ärockså med för att sköta själva introduktionen ochsälja aktien. De har ett intresse av att så många sommöjligt är intresserade av att köpa.Samtidigt är det samma företag som gör före-tagsanalysen och ger rekommendationer till kunderoch potentiella köpare. Deras råd är viktiga för omt.ex. småsparare ska våga satsa på en kanske ny ochokänd aktie.Fru talman! Det föreligger risk för jävssituationernär samma företag sköter prospekt och analys. Rege-ringen bör utreda den här frågan för att se om detfinns behov av regler och kanske information när ettföretag har dubbla uppgifter vid börsintroduktioneroch nyemissioner.Frågan om kollektiva hemförsäkringar är en föl-jetong och visar hur svårt socialdemokraterna innerstinne har att släppa kollektivanslutningstanken. tecknar obligatoriska kollektiva hemför-säkringar utan individuell anslutning gör de sig skyl-diga till ett intrång i den individuella friheten.Den enskilde binds till ett visst försäkringsbolag,oftast med s.k. folkrörelseanknytning, utan möjlighetatt välja en försäkingsutformning som passar justhonom eller henne. Det är naturligtvis inte fel medkollektiva sakförsäkringar. De kan ge goda stordrifts-fördelar. Men det bör handla om en individuell an-slutning. Det behövs en lagstiftning som klargör or-ganisationens befogenheter gentemot den enskilde.Fru talman! Livegenskapen är för länge sedan av-skaffad i . Detsamma borde även gälla kol-lektiva hemförsäkringar.Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 1och 3.Anf. 21 PER ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Det är som sades tidigare en följetong. Det är enmotion som kommit upp till behandling tidigare år.Vi har då anslutit oss till reservationen.Vi håller med om principen om frivillig individu-ell anslutning. Den är fundamental och självklar föross kristdemokrater. Vi tycker inte att reservations-rätten räcker.I övrigt har mina företrädare i debatten argumen-terat i frågan, så jag behöver inte förlänga diskussio-nen.Anf. 22 ():Fru talman! Tyvärr har , somskulle delta i denna debatt, blivit försenad och har dåinte möjlighet att delta i den.Det är fråga om motioner som vi i stort sett kän-ner till sedan tidigare.När det gäller det som tar upp har vihaft kontakt med börsen. Där säger man ganska enty-digt att det som tar upp som ettjävsproblem inte är något jävsproblem. I själva verketär det så att detta är det vanliga förfaringssättet intebara i utan också i andra länder. Det före-kommer i praktiken inte några problem i samman-hanget. Man har på Stockholmsbörsen inte hört talasom någon kritik mot detta förfaringssätt.Jag tycker att vi har ett mycket gott skäl för att av-slå yrkandet i denna motion.När det gäller motioner om kollektiva hemförsäk-ringar kan jag säga att det är en gammal fråga. Jagtycker att motionärerna går så långt att de ifrågasättersjälva föreningsrätten, som faktiskt är ganska viktig iett pluralistiskt demokratiskt samhälle. Föreningarska kunna fatta beslut i demokratisk ordning, och detär det man ifrågasätter här.Det finns mycket mer att säga om detta, men ef-tersom det i stort sett gäller gamla bekanta frågornöjer jag mig med att yrka bifall tillutskottets förslag.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag förstår att det är svårt för JanBergqvist att gå in på vad jag sade, eftersom han intevar här då. Men jag skulle vilja ställa en fråga till JanBergqvist. Jag utgår från vår reservation. Anser JanBergqvist att det är rimligt att en enskild person somär medlem i en facklig organisation som ska tillvaratahans eller hennes intressen som arbetstagare därmedockså måste acceptera ingrepp i den privata ekono-min för ändamål som inte har anknytning till arbets-förhållanden?Anf. 24 () replik:Fru talman! Denna fråga har diskuterats ganskaingående, och det är naturligtvis en avvägning mellanolika intressen. Det är helt klart. Men när man kom-mer fram till vad som ska väga starkast i en situationdär vi vill ge föreningar och organisationer en aktivroll i det svenska samhället har vi vid alla tidigaretillfällen kommit fram till att denna intresseavvägningbör görs på ett annat sätt än vad som förordas avmoderaterna.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att vi nog inteblir eniga på den punkten. Dessutom har många av demedlemmar som har utsatts för denna kollektivaanslutning också reagerat kraftigt, och det är derasrätt som vi vill tillvarata.Anf. 26 () replik:Fru talman! I den första delen av det som AnnaÅkerhielm sade är vi helt eniga.Anf. 27 ():Fru talman! säger att börsen intetycker att det är en bra idé att utreda om finansföreta-gens dubbla roller. Var det rätt uppfattat, JanBergqvist? Avslår ni motionsyrkandet därför att bör-sen inte tycker att det är en bra idé att utreda jävssitu-ationer?Vad jag har sett har många organisationer som fö-reträder småsparare i varit mycket positivatill detta förslag.Förr i tiden var det ju ett fåtal väldigt stora aktörerpå finansmarknaden. är det helt annorlunda.Aktiesparande är i den enskilt största folkrö-relsen - långt mycket större än många gamla godafolkrörelser. Det är inte längre tal om att det är ettfåtal stora aktörer. Den nya pensionsreformen, t.ex.,är ju en del av detta, fru talman.Min fråga måste bli denna: Finns det inget annatskäl, , än att börsen inte tycker att det ären bra idé att genomlysa för att se om det finns jävvid börsintroduktioner och nyemissioner till gagn föralla småsparare? Är det bara det skälet?Anf. 28 ():Fru talman! Det här är ett system som har använtsöver hela världen på aktiemarknaderna. Man skiljerpå marknadsföring, där de som marknadsför aktienockså gör värderingar av den, och en objektiv redo-visning i prospektet. Det är alltså så att försäljningensköts av vissa personer, men det är andra som skriverden objektiva handlingen.I och med att det finns en objektiv handling ochatt detta är känt för alla som bryr sig om att ta reda påhur det förhåller sig är detta, vill jag påstå, inte någotproblem.Hade det inte funnits ett objektivt prospekt hadedet varit en intressant frågeställning som tar upp, men skulle jag vilja säga att det är enicke-fråga. Det är en missuppfattning som driver här.Anf. 29 ():Fru talman! Nej, det är ingen missuppfattning. Dettror jag att de 4-5 miljoner småsparare - aktiesparare- som kanske lyssnar på den här debatten håller medmig om.Bara för att någonting är vanligt är det ju inte rätt.Bara för att det är lagligt behöver vi inte säga att detär lämpligt.Jag tror av ett enda skäl, fru talman, inte att de s.k.vattentäta skott som man talar om är vattentäta. Det äratt vi är människor. Människor är felbara. Människorser och upplever saker som vi kanske inte alltid troratt de ska göra.Jag tycker fortfarande att det hade varit bra om ut-skottet hade kunnat gå motionen till mötes och setttill att man reder ut denna sak till gagn för Sverigessmåsparare.Anf. 30 ():Fru talman! gör sig till talesman för4-5 miljoner människor - 4-5 miljoner småsparare.Jag tror faktiskt inte att de är beredda att ge mandatet att tala å deras vägnar - speciellt inteom de får reda på att det hon här talar om bygger påen missuppfattning.När det gäller prospektet - den objektiva hand-lingen - finns det en skadeståndsskyldighet. Det finnsalltså en objektiv process i detta sammanhang. Sedanär det så - det skulle jag vilja påstå - att huvuddelenav dem som intresserar sig för dessa frågor är välmedvetna om att försäljningen och den beskrivningsom görs i försäljningsdokumenten inte är objektiva.Det gäller bara att hålla reda på det ena och detandra så är detta inget problem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )10 § Kreditupplysningslagen och dataskydds-direktivetFöredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU21Kreditupplysningslagen och dataskyddsdirektivet(prop. 2000/01:50).Anf. 31 ():Fru talman! Jag ska fatta mig kort. Det är inte sålänge sedan vi fick , så jag tror att det harspelat in just vad det gäller finansutskottets debatter idag.Jag ska nöja mig med att yrka bifall till reserva-tion 1 under punkt 2.Anf. 32 ():Fru talman! Vad gäller känsliga uppgifter, m.m., idetta betänkande delar vi regeringens uppfattning omatt direktivet inte ger möjlighet att genom förbudundanta uppgifter ur socialtjänstlagen m.m. Men vianser att regeringen med kraft bör arbeta inom EU föratt förändra dataskyddsdirektivet så att ett sådantundantag blir möjligt.Regeringen bör också noggrant följa denna fråga.Skulle det visa sig att uppgifter om att någon varitföremål för åtgärder enligt socialtjänstlagen före-kommer i kreditupplysningar förutsätter vi att rege-ringen verkar för att detta inte leder till otillbörligaintegritetsintrång.Regeringen tycker att det är självklart att enskildafysiska personer utan kostnad ska ha rätt att en gångper år få uppgift om vad som finns i registren omdem. Dessutom ska det vara möjligt att därutöver fåregisterutdrag mot en skälig avgift. delarden uppfattningen.Men vi anser också att det är rimligt att också ju-ridiska personer ska få rätt att få veta varifrån upp-gifter om dem kommer. Om man anger också i in-formationen till juridiska personer varifrån uppgifter-na har hämtats är det självklart att felaktigheter lättarekan upptäckas och rättas. Om kreditupplysningengrundas på så riktiga uppgifter som möjligt blir denockså effektivare, fru talman. Vi anser att kreditupp-lysningslagen bör ändras i detta avseende.När det gäller flödesinformation vill jag anföranågra saker. I samband med frågan om flödesinfor-mation vill jag uppmärksamma ett problem som ärsärskilt allvarligt för småföretag. Det gäller annons-skojare. försöker de pressa ett företag som intevill betala en falsk faktura genom att hota med attannars lämna in ansökan om betalningsföreläggande.Då hamnar företaget i med en anmärkning omatt en sådan ansökan har ingivits. Det är uppgiftersom sedan förekommer i kreditupplysningssamman-hang. Ofoget skulle kunna stävjas genom att det ikreditupplysningen också anges vilken inställningden svarande, dvs. företaget, har. En sådan upplys-ning skulle ge en riktigare bild av situationen. Det ärbeklagligt att regeringen inte vill göra något så enkeltsom ändå skulle göra livet lite lättare för en småföre-tagare.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 6.Anf. 33 ():Fru talman! Kreditupplysningsverksamheten hartilldragit sig stor uppmärksamhet den senaste tiden.Mycket av debatten har fokuserats kring det förhål-landet, eller snarare missförhållandet, att tusentalssvenskar har drabbats när kreditupplysningsföretaghar lämnat felaktiga eller irrelevanta uppgifter omderas ekonomi. Det kan också konstateras att kravenpå rättelse av sådana uppgifter i kronofogdens regis-ter har ökat dramatiskt. handlade det omnågot hundratal ansökningar . Men enligt senasttillgängliga uppgifter från rörde detsig om närmare 5 000 sådana ansökningar under1999. I ungefär en fjärdedel av de här fallen har kla-gomålen lett till ändrade uppgifter.Detta tyder på att det finns kvalitetsbrister i regist-ren. Ändå fortsätter uppenbarligen marknaden förkreditupplysningar att växa mycket kraftigt. Trotshögkonjunkturen har antalet personer med betal-ningsanmärkningar ökat . Uppemot650 000 personer som fyllt , dvs. avbefolkningen, är registrerade hos kreditupplys-ningsföretag. Den kraftiga uppgången av antalet be-talningsanmärkningar hänger sannolikt i stor ut-sträckning samman med att så små belopp som 100 krkan ge betalningsanmärkningar. I ett inte obetydligtantal fall har det visat sig att det räcker med att enkreditupplysning över huvud taget begärs för att kre-ditvärdighetsbetyget ska sänkas. Den som t.ex. bytertelefonoperatör, skaffar sig nya konton eller kundkorteller av någon annan anledning råkar ut för en kredit-upplysning riskerar att få sin kreditvärdighet nedvär-derad och därmed självfallet få minskade möjlighetertill lån.Ett dagsaktuellt fall, som vi kunde ta del av i me-dierna , visar att kreditupplysningar kan leda tillotillbörliga intrång i den personliga integriteten. Se-dan december är alla svenskar som fått betalningsan-märkningar registrerade på Internet, enligt de häruppgifterna. Det är företaget i som säljer dessa tjänster visa sinhemsida och via ett s.k. infotorg, en hemsida där fleradatabaser går att nå. Dessbättre får vi veta attDatainspektionens styrelse säger nej till denna formav kreditkontroll som uppenbarligen är olaglig. Densom söker upplysningar måste ha ett legitimt behov -det ska gälla lån eller liknande - och personen somsökningen berör måste få en s.k. omfrågningskopia.Det är en händelse som ser ut som en tanke att vi ioch med finansutskottets betänkande nr 21 om kre-ditupplysningslagen och dataskyddsdirektivet just behandlar dessa mycket aktuella frågor medutgångspunkt i en regeringsproposition i ärendet.Förslagen i propositionen syftar förvisso i förstahand till att anpassa kreditupplysningslagen till EG:sdataskyddsdirektiv och personuppgiftslagen. Menlagändringarna innebär klara förstärkningar av denenskildes integritetsskydd. Förslagens innebörd är ikorthet att i kreditupplysningsverksamhet får uppgif-ter om fysiska personer samlas in endast för kredit-upplysningsändamål, att personuppgiftslagensgrundläggande krav på behandling av personuppgifterska gälla också kreditupplysningsverksamhet samt attbestämmelserna om begränsningar för behandling avkänsliga uppgifter anpassas till direktivet och perso-nuppgiftslagen.Vad gäller t.ex. känsliga uppgifter får uppgifterom hälsa och medlemskap i fackförening inte be-handlas i kreditupplysningsverksamhet. På en punktkan dock regeringens förslag innebära en försvagningav den enskildes integritetsskydd. Eftersom direktivetär ett s.k. harmoniseringsdirektiv kan inte medlems-staterna föreskriva förbud mot behandling av andrakategorier av uppgifter än dem som uppräknas i di-rektivet. Det är mot den här bakgrunden inte möjligtatt införa ett absolut förbud mot behandling av upp-gifter om att någon har varit föremål för åtgärder medstöd av socialtjänstlagen, lagen med särskilda be-stämmelser om vård av unga m.fl. lagar. Det går inteheller att ha kvar det allmänna förbudet i 6 § kredit-upplysningslagen vad gäller sådana uppgifter. Därförmåste det här förbudet upphävas.Även om kreditupplysningsföretag härigenom viaförvaltningsdomstolar - det gäller inte på den lokalanivån i socialnämnderna därför att där gäller sekretes-sen - kan få tillgång till information t.ex. om funk-tionhindrades situation av betydelse ur kreditvärde-ringssynpunkt kan man på goda grunder utgå från attde aktuella uppgifterna sällan har någon självständigbetydelse i kreditupplysningssammanhang. Uppgifterav det här slaget kan inhämtas också via andra källor.Det är väl känt. Men utskottet anser ändå att försvag-ningen av den enskildes integritetsskydd är av denkaraktären att regeringspropositionen bör förstärkaspå den här punkten. Vi förutsätter för det första attregeringen följer utvecklingen mycket noggrant medbeaktande av att uppgifter i kreditupplysningssam-manhang om att någon varit föremål för åtgärderenligt socialtjänstlagen och vissa andra lagar inte fårleda till otillbörliga integritetsintrång. Utskottet till-kännager för det andra att vi finner det angeläget attregeringen vidtar nödvändiga förberedelser för attinom EU ta initiativ till att ändra dataskyddsdirekti-vet.Med de här skärpningarna av regeringsförslagethar utskottet mer än väl tillgodosett yrkandena iFolkpartiets motion Fi12. Den reservation som finnsmed anledning av den motionen står också modera-terna bakom. De har över huvud taget inte någonmotion i ärendet. De hade åtminstone tidigare, närregeringspropositionen var svagare, inga synpunkteralls. har man förstärkt. Ändå reserverar man sig.Med den här reservationen slår man in öppna dörrar.I reservation 2 hävdar att da-taskyddsdirektivet inte hindrar från att införaett förbud mot behandling av uppgifter med anknyt-ning till socialtjänstlagen m.fl. lagar. Det är uppen-barligen en uppfattning som vilar på en sakligt myck-et bräcklig grund. Men om vet bättre änLagrådet och jurister bör honnu här redovisa på vilken juridisk sakkunskap honbaserar sitt ställningstagande.Slutligen, fru talman, vill jag kommentera enpunkt i betänkandet som rör kreditupplysningar ommindre belopp m.m. Jag gör det därför att det ankny-ter just till det jag sade inledningsvis. Debatten harfokuserats, med all rätt, på enstaka mindre betal-ningsanmärkningar och på att de kan få mycket svårakonsekvenser för den enskilde, som jag påpekade.Det har utskottet tagit fasta på. Vi bifaller delvis ettantal motioner som har väckts i den här frågan därman har påpekat de här klara missförhållandena.Vi anser att en beloppsgräns bör övervägas. Vianser vidare att man bör överväga att införa kortaregallringstid - är den - för fysiska perso-ners mindre betalningsförsummelser. Vi anser slutli-gen också att effektivare påminnelserutiner hos myn-digheterna skulle kunna bidra till att minska antaletbetalningsförsummelser. Därför tycker utskottet attregeringen bör gå igenom myndigheternas påminnel-serutiner - alltså ett tillmötesgående mot motionärer-na.I övrigt, fru talman, vill jag yrka bifall till utskot-tets förslag på samtliga punkter och avslag på samtli-ga reservationer.Anf. 34 PER ():Fru talman! Målet med kreditupplysningslagenoch dataskyddsdirektivet är naturligtvis det gemen-samma bästa: Kredit- och lånemarknaden ska funge-ra, det ska vara stabilt, det ska vara effektivt - mendet ska också vara ett gott skydd för den personligaintegriteten för alla låntagare.När man har tagit fram dessa mål får man natur-ligtvis pröva om medlen främjar målen eller inte.Medlen är rimligtvis en lagreglering som ska minime-ra kreditriskerna och också skydda den personligaintegriteten. Jag kan redan nu säga att det finmaskiganät som en lagreglering kan utgöra har varit för fin-maskigt, som vi hört tala om. Fördet första har det fångat upp alldeles för många per-soner med rimliga eller förmildrande skäl till att hahamnat i ett utsökningsregister och kanske fått besökav kronofogden. Dessa bör sorteras bort, om skälen ärhelt rimliga eller t.o.m. legitima. För det andra har detfångat upp personer som har ändrat sin sociala situa-tion och fått en betalningsförmåga som man inte hadeförut. Då är det hårt att man ska vara kvar i ett regis-ter i kanske hela , som det som värst kan bli,trots att man visat att man nu kan betala. En tredjekategori som har drabbats hårt är människor somändrat sin karaktär eller livsinställning och gått frånatt ha varit ovilliga att betala till att nu faktiskt viljabetala och göra rätt för sig. För dem har det ocksåslagit hårt.Nu konstaterar vi från sida attdet finns en positiv och god vilja från samtliga partier- det kan skifta i olika mindre detaljer - och att be-tänkandet är på god väg. Vi tillstyrker alltså betän-kandets förslag i dess helhet. Det tycker jag ocksåkunde vara någonting för ny-hetsbrev.Anf. 35 ():Fru talman! Ända sedan detta ärende blev bekant-gjort för mig - först som lagrådsremiss, sedan somproposition och sedan som ett betänkande från fi-nansutskottet ställt till oss i -har jag haft anledning att ifrågasätta en del av det somvi ska besluta om. Låt mig börja i en ända.Den första och grundläggande fråga jag tycker ska ställa sig är om som medlem av EUbehöver anpassa sin lagstiftning i de här avseendenapå grund av det här direktivet. Det är också en frågasom inte minst i mitt utskott har ställt högt pådagordningen. Jag har alltså haft anledning att ställafrågan till en lång rad experter, politiker och jurister:Är det verkligen så att vi måste ändra lagen på dettasätt? Svaret jag fått från samtliga dessa vad man kankalla auktoritativa uttolkare av texterna är att vi måstegöra detta.Med det har jag låtit mig nöja. Jag menar att vi dåmåste se på vilka sekretesslagar och vilka trösklar vikan lägga in i den svenska tillämpningen så att inteden personliga integriteten försämras för de enskildasom är föremål för kreditupplysarnas och kreditprö-varnas intresse. De allra flesta som hamnar i ett re-gister av dessa skäl har ju gjort det därför att de haften betalningsanmärkning, visat en svag ekonomiskkapacitet eller hamnat utanför det normala skyddsnä-tet. Det är de svagaste, som regel, som tjänar mest påsamhällets skydd. Annars blir man offer för kredit-upplysare, kreditgivande företag och för alla andrasom vill kolla ens ekonomiska soliditet.Därför har det varit viktigt för mig att få klart attintegriteten och skyddet för dem som har det sämstklaras ändå, trots att vi knäböjer en del, som jag serdet, inför EU. Såvitt jag begriper och kan bedömakommer också våra sociallagar och andra sekretessla-gar att ge erforderligt skydd för dem som blir utsattaför granskning.En fråga där finansutskottet däremot inte riktigttycker som vi i , i alla fall intesom jag, är detta med att likställa alla tillfrågade -fysiska personer, enskilda näringsidkare som bedriverenskild firma, kommanditbolag eller handelsbolag -med dem som bedriver aktiebolag, dvs. näringsidkarei den juridiskt mest skyddade formen. De som bedri-ver näringsidkande i aktiebolag och de som sitter istyrelserna för dessa äger inte rätt att få upplysningom vem som har frågat om deras kreditvärdighet,medan alla andra har det.Jag måste fråga finansutskottets talesmän - jagtror att det är som är talesman förutskottsmajoriteten - varför ni inte har tillgodosettkonstitutionsutskottets synpunkter på den här punk-ten.Jag måste också ställa en till fråga. När vi genomförde den ändring som gjorde detmöjligt också för näringsidkare, enskild firma, kom-manditbolag och handelsbolag att få veta vem somfrågade och varför fanns det väl sakliga skäl somtalade för denna ändring. De skälen anser jag varalika viktade och riktade på frågan om aktiebolag.Sammanfattningsvis känns det en smula brydsamtatt vi i riksdag än en gång tillämpar ett di-rektiv som uppenbarligen försämrar den personligaintegriteten. måste jag säga att finansut-skottet har gjort en bra bedömning och ett par tillkän-nagivanden som stärker den personliga integritetensom jag måste få berömma er för. Men jag är väldigtförvånad över att vårt utskotts synpunkter, tillikaliktydiga med den moderata reservationen, inte till-godosågs.Anf. 36 () re-plik:Fru talman! Först ber jag att å finansutskottetsvägnar få tacka för detta beröm påden punkten.