prot · GO0961 · 2001-02-06 00:00:00 — Bara för att det inte ska finnas någontvekan om det: Jag tycker att det hade varit mycketbra om hade svarat på CatharinaHagens frågor, frågor eller för dendelen mina frågor. Då hade vi fått svar i frågor somgäller många av de viktiga elementen i globalise-ringsdebatten. Det hade varit bra om angivit vad han upplever som utmaningar, vil-ken hans bild och analys är av den verklighet vi leveri. fick vi det sedvanliga käbblet om . Sedan fick vi det sedvanliga käbblet om 90-taleten gång till - men väldigt lite diskussion om det somnu gäller.När vi diskuterar politik här i kammaren är detprecis som säger: Jag ställer frågorom hur det kommer att bli ,medan talar om hur det var . Vi kan ha mycket skilda uppfattningar om detta.Vi har inte skilda uppfattningar om att det är ekono-misk tillväxt i . Möjligtvis anser BosseRingholm att det är förtjänst att detgår bra, medan jag har en annan uppfattning i denfrågan. Jag ser att nickar och också haren annan uppfattning. Han anser väl att det är hansförtjänst. Ni kan väl slita den frågan . Det ärRingholms förtjänst, säger . Det var engenerös statsminister. Då kan vi exkludera GöranPersson från den frågan i framtiden.Likväl är den intressanta frågan: Hur avser ni attmöta ett skeende som andra länder och andra rege-ringar möter? Det har givits ett svar på den frågan häri dag, och det är att ni inte har någon riktig uppfatt-ning. Då blir resultatet att det blir de som är mindrerörliga som får bära den tyngre skattebördan. Det blirpensionärer och låginkomsttagare som får betalagenom högre energiskatter, högre bensinskatter, hög-re fastighetsskatter och för den delen också högrekommunalskatter, medan andra exkluderas. Det finnsingen rättfärdighet i det. Men framför allt: Det under-gräver framtida förmåga till välfärd, och detundergräver våra framtida skatteinkomster.Så är det. Tyvärr ville inte gå inpå den debatten här i dag.Anf. 107 Finansminister ():Fru talman! Det är ofta så i den här typen av in-terpellationsdebatter att interpellanterna säger sig inteha fått svar på de frågor man har ställt. Sanningen ärju den att man fått svar som man inte gillar. Man haren annan uppfattning. Där tycker jag att vi kan re-spektera varandra. Man ställer en typ av frågor sombygger på en ideologi, i det här fallet ,och får ett svar som bygger på en annan ideologi, dvs.socialdemokraternas. Då har man kanske lite skildauppfattningar både om verkligheten och om hurverkligheten ska förändras.Jag har i mitt svar sagt om globaliseringen att vifrån socialdemokratiskt håll har tyckt att det är såangeläget att se på hur skattebasen kan komma attutvecklas i en globaliserad ekonomi att vi har låtit enav våra främsta ekonomer, , vara ordfö-rande i en utredning som har startats ochsom ska leverera ett resultat . Dethar vi gjort därför att vi, tillsammans med våra vänneri de andra EU-länderna, ska kunna forma en bra eko-nomisk politik som skapar en bra tillväxtkraft förEuropa som sådant.När man ser på hotet mot vår ekonomi kan man iallra högsta grad säga att det kommer mer från demoderata idéerna om att försöka minska den skatte-bas som bär upp den svenska välfärden. Ofinan-sierade skattesänkningar på det sätt som vi har sett är,vad jag kan se, det stora hotet mot den framtida sam-hällsekonomin. Därför tycker jag att det som Sverigehar varit framgångsrikt med - enväldig satsning på forskning, utveckling, utbildning,utbyggnad av den offentliga omsorgen om våra äldreoch sjukvården osv. - är något som har gett mycketgoda resultat och som även framöver kommer attkunna vara framgångsrikt.Jag förstår att det stör att haninte kan polemisera mot socialdemokratiska skatte-höjningar, eftersom vi nu har sänkt skatten irad. Det ingår inte riktigt i hans verklighetsbild.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2000/01:163 omhöjda taxeringsvärdenAnf. 108 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen avser att vidta för att komma tillrätta med de effekter för fastighetsskatten som dehöjda taxeringsvärdena medför.Efter att taxeringsvärdena har varit frysta sedan1997 medför omräkningen i vissa fall kraf-tigt höjda taxeringsvärden, särskilt i tillväxtområdensom . Detta berör hushållsåväl under som . För att begränsa effekter-na av detta föreslog regeringen i budgetpropositionenför 2001 en sänkning av skattesatserna för fastighets-skatten. För småhusens del föreslogs att fastighets-skattesatsen fr.o.m. skulle sänkasfrån 1,5 till . För den enskilde småhusägareninnebär sänkningen att skatteuttaget kommer att ökaendast till den del taxeringsvärdehöjningen för dennesdel överstiger 25 %.Effekterna av de ökade taxeringsvärdena motver-kas också i viss mån av att inkomstskatten för år 2001sänks genom att kompensation erhålls för ytterligareen fjärdedel av den allmänna pensionsavgiften, an-delen som betalar statlig skatt minskas och grundav-dragen höjs. Dessa förändringar gynnar främst låg-och medelinkomsttagare.Därutöver pågår ett arbete inom Regeringskanslietsom syftar till att lindra uttaget av fastighetsskatt försmåhusägare med låga inkomster som är bosatta ismåhus med höga taxeringsvärden. Detta arbete tarbl.a. sikte på just de problem som låginkomstpensio-närer i vissa delar av drabbas av efteromräkningen.När det gäller de regionala skillnaderna i taxe-ringsvärdena sammanhänger de med att fastighets-skatten på egnahem är en del av kapitalinkomstbe-skattningen. Till skillnad från Kristdemokraternaanser regeringen att det finns goda skäl att behandlakapital som investeras i bostäder likformigt medkapital som investeras i någon annan tillgång.Av rättviseskäl och för att förhindra att en alltförstor del av sparandet och investeringarna kanaliserastill vissa sektorer av skatteskäl är likformighet i ka-pitalinkomstbeskattningen viktig. Likformighetsmåletkräver att fastighetsskatten baseras på taxeringsvär-den som speglar fastigheternas marknadsvärden.Därför är åtgärder för att begränsa regionala skillna-der i taxeringsvärdena inte aktuella.Vad gäller fastighetsskattens hämmande effekt påbostadsinvesteringar är det visserligen riktigt attskatten har betydelse för priserna på egnahem ochdärmed även för investeringarnas lönsamhet. Menmed de prisnivåer som gäller för eg-nahem i utgör bristande lön-samhet i nyproduktion av egnahem inte något störretillväxthinder. Statistik från SCB visar att små-husproduktionen i har tagit fart desenaste åren. färdigställdes flersmåhus än , och preliminära uppgifter för2000 visar att den trenden håller i sig.Då , som framställt interpellationen,anmält att han var förhindrad att närvara vid sam-manträdet, medgav tredje vice talmannen att PerLandgren fick delta i överläggningen i stället förinterpellanten.Anf. 109 PER ():Fru talman! Låt mig börja med att säga till fi-nansministern att jag betraktar detta som ett svar påfrågan i interpellation.När däremot finansministern säger att det finnsgoda skäl att se detta som en del av kapitalinkomstbe-skattningen undrar jag, lite retoriskt: Vad är det förgoda skäl som gör att socialdemokraterna kan stå fören skatt som inte tar hänsyn till bärkraft och faktiskinkomst? Vad är det för goda skäl som gör att social-demokraterna kan stå för en fastighetsbeskattningsom gör att låginkomsttagare tvingas sälja och flyttafrån sina hus i kustnära områden, expansiva områdenetc. Vad är det för goda skäl som gör attsocialdemokraterna genom fastighetsbeskattningenstår för och driver på en boendesegregation efterinkomst i storstäder och i attraktiva kustområden?Och jag upprepar: Vad är det för goda skäl som göratt socialdemokraterna genom fastighetsbeskattning-en kan stå för att enbart s.k. rika människor ska få boi villor eller ha sommarstugor längs kusterna, vidsjöar eller vid andra attraktiva, expansiva, lite hetaområden? Vad är det för goda skäl? Jag vill verkligenatt finansministern tar fram de här goda skälen, somskapar det goda samhället, som gör att socialdemo-kraterna kan stå för att lika hus ska beskattas olikaberoende på var de finns i landet.Där skulle man kunna föra debatten vidare. Närjag säger att det är retorik gäller det bara formen. Detär inte fråga om innehållet. Det är människor av köttoch blod som har hört till finansministerns egna väl-jartrupper som drabbas på det här sättet. Dem mötervi naturligtvis där vi bor.När nu finansministern talar om att de goda skälenär så övertygande vill jag peka på, och det vet jufinansministern, att det även läggs konsumtionsskattpå fastigheter. Skötsel, bygge m.m. är momsbelagt.Då får jag fråga, om det ska finnas en symmetri,som var så angelägen i finansministerns inställningoch i förarbetena till kommande proposition, vilkenannan kapitalinsats eller investering i den meningenhar den typen av momspåslag när det gäller löpandetransaktioner? Kan man tänka sig någon typ av mom-spåslag på just transaktioner vad gäller kapitalrörelsereller något liknande? Var finns symmetrin?Finansministern säger också "av rättviseskäl".Vad är det för rättviseskäl som leder till att människorsom satsar på boende automatiskt får en ökad be-skattning? Jag menar att det närmast är en plikt för enfamiljeförsörjare eller för människor över huvud tagetatt faktiskt ordna tak över huvudet.De här goda skälen, är de så goda egentligen?Anf. 110 ():Fru talman! Interpellanten och finansmi-nistern håller sig båda till och tilltillväxtområdenas situation med anledning av de nyataxeringsvärdena. Det är beklagligt att återigen fåhöra hur fastighetsskattediskussionen så ensidigtutgår från , just med aspektentillväxtområde, utan att debattörerna på något sättsätter in de ökade boendekostnaderna i den verklighetoch den vardag som finns hos de många människorsom faktiskt befinner sig ganska långt från Stockholmoch långt från tillväxtområdenas ekonomiska styrka.De människor som bor i de vintermörka område-na, som många känner som det härliga med härliga klippor och blåa hav, mötertillväxten på det sätt som innebär att många utsocknesköper just sommarfastigheterna dyrt och därmedtrissar upp taxeringsvärdena för grannarna, som fak-tiskt bor året runt och som inte har samma ekonomis-ka förutsättningar som de har som bor i tillväxtområ-dena. Det är alltså många av de året-runt-boende somfaktiskt får betala dyrt för att vara i belägenheten attbo nära vatten.Detta fastighetstaxeringssystem tycker jag i grun-den är ganska oanständigt. Det är konstruerat så attdet faktiskt leder till att man driver bort de fastboendefrån våra kustsamhällen.Finansministern svarar att fastighetsskattesänk-ningen från till ska göra det till ett noll-summespel. Men jag skulle vilja fråga herr finansmi-nistern: För de boende i Bohusläns kustsamhällen, förde som bor i de härliga sommarsköna, soldränkta ö-och kustområdena i har taxeringsvärdehöj-ningen varit mellan och , vilket innebär attfastighetsskattehöjningen ligger mellan och40 %. Vad tycker ministern att jag ska svara dem sombor längs kusten, som ministern faktiskt lovade att detskulle bli ett nollsummespel? Vad ska jag säga tillmor , som bor ensam i sin lilla stuga som honköpte och som har sin folkpension attleva på?Min andra fråga är: Är det rimligt att året-runt-boende ska betala för att de bor i attraktiva områdensom lockar penningstarka husuppköpare som bor isina fastigheter enbart ? Vore detinte på sin plats att faktiskt genomföra ett skiljandemellan året-runt-boende och fritidsboende, som Cen-terpartiet har föreslagit, genom att t.ex. ta bort belä-genhetsfaktorn för just dem som bor året runt, så ger både boende och orterna längs kusten möj-lighet att utvecklas och leva året runt.Min tredje fråga till finansministern har relationtill det jag har sagt. Med tanke på det somfinansministern har lovat just de många som är lågin-komsttagare i våra kustområden måste jag fråga: Hurgår arbetet med att ta fram den s.k. begränsningsre-geln och när kan vi räkna med att det förslaget kom-mer till för hantering? Det är många sombor i de attraktiva fritidsområdena året runt som efter-frågar den.Anf. 111 ():Fru talman! Jag undrar vad som har hänt mellanden och . Det var den 26januari jag hade en debatt med finansministern omfastighetsskatten. I svaret till mig pratar finansminis-tern om en begränsningsregel som han håller på att tafram. När jag läser det svar som kommer ser jagatt det inte nämns längre. Man säger att det pågår ettarbete som syftar till att lindra uttaget av fastighets-skatt för småhusägare med låga inkomster.Jag kan förstå om finansministern har fått litekalla fötter. Det var nog inte så enkelt att ta fram denhär begränsningsregeln. Det var ju inte de som boddei slott och herrgårdar som skulle gynnas av den. Detvar inte de som hade måttliga inkomster, utan det varde med normala hus - vad nu ett normalt hus är - ochmed låga inkomster. Hur ska man komma till rättamed marginaleffekterna, med att folk kan skenskrivasig? Man ska utgå från hushållets sammanlagda in-komster. Det blev en ny form av sambeskattning. Såjag förstår att finansministern har fått kalla fötter ochinte vågar använda det där ordet längre. Men minförsta fråga till finansministern är: När kommer dethär förslaget som inte har något namn tillkammaren?Finansministern pratar mycket om att ingen skaoffras. På småhussidan får ungefär hälften höjd skattoch den andra hälften får sänkt skatt. Det här noll-summespelet tar totalt inte in mer pengar till staten.Men jag måste säga att jag sällan hittat någon somhar en sådan överhetssyn på medborgarna som fi-nansministern har som ser dem som ett kollektiv ochinte som individer. För det är vad finansministern gör.Det är faktiskt individer av kött och blod som i vissafall får chockhöjd fastighetsskatt.Ganska kunde man se ett pressmeddelan-de från , där man uppmanar männi-skor att redan nu börja betala in mer pengar därför attdet finns risk för att de åker på restskatt, för man vetinte vad som kommer att gälla. Jag har svårt att senågon som hyser ett sådant förakt för medborgarnaoch deras rätt att få veta vad som gäller som finans-ministern. Så min andra fråga till finansministern är:Var finns rättssäkerheten i det här egentligen? Harman inte som medborgare ändå rätt att kunna ha enviss framförhållning och veta vad som gäller eller integäller?Min tredje fråga till finansministern, som jag trotsatt finansministern sist hade på sig intefick svar på, är: På vilket sätt blir det lättare för enbarnfamilj med chockhöjd fastighetsskatt att ha rådatt bo kvar i sitt småhus ute i skärgården i t.ex. Ha-ninge eller bara för att en annan barnfamilj iÄlvsbyn eller får sänkt fastighetsskatt? Denfrågan hoppas jag att få svar på i dag.Anf. 112 ():Fru talman! Att den här frågan väcker mycketstort intresse över hela landet kan vi konstatera. Attden väcker mycket stort intresse i kammaren kan viockså konstatera, när fem ledamöter och finansmi-nistern debatterar en interpellation vid denna senatimme.Vi som bor ute i landet är oroliga. Den ende sominte verkar vara oroad är finansministern. I hans svarpå interpellationen kan man läsa: "För att begränsaeffekterna av detta föreslog regeringen i budgetpro-positionen en sänkning av skattesatserna förfastighetsskatten. - - - För den enskilde småhusäga-ren innebär sänkningen att skatteuttaget kommer attöka endast till den del taxeringsvärdehöjningen fördennes del överstiger . "Men det är faktiskt det den gör för de flesta män-niskor. Det är därför vi interpellerar, det är därför viär oroliga och det är därför människor är rädda. Menfinansministern verkar inte bekymrad. Han har jusänkt skatten lite grann.Sedan sade finansministern att "kompensation er-hålls för ytterligare en fjärdedel av den allmännapensionsavgiften, andelen som betalar statlig skattminskar och grundavdragen höjs. Dessa förändringargynnar främst låg- och medelinkomsttagare." Mendet är faktiskt de människorna som får en högre skatt.Det är de människorna som drabbas så oerhört hårt idet här fallet.Åsa var inne på detta förut, nämligenatt det finns människor som får höjningar på upp till60-70 %. De får höjningar med permånad. Gamla människor utan lån drabbas oerhörthårt. Barnfamiljer som har köpt hus drabbas hårt.Skärgårdsbor riskerar att få sälja huset för att kunnabetala fastighetsskatt.Anser ministern - och det vore en intressant frågaefter den diskussion som finansministern vill att viska ha - att man ska behöva låna för att kunna betalafastighetsskatt så att man kan behålla sitt hus? Anserministern att när någon i en familj dör - man ellerhustru - att man då ska behöva sälja sitt hus för attkunna bo kvar eftersom man fortfarande ska betalasamma höga fastighetsskatt? Eller anser ministern ska behöva låna för att kunna behålla sitt hus?Det här är fakta. Det här är en verklighet sommänniskor lever i.Vi har inte talat så mycket om det , men detska ske en justering av taxeringsvärdet . Låtmig ta ett medeltaxerat hus i där jag bor. Detfår en ökning från till i skatt år2006. Det är en ökning med . Sedan talarministern om att höja barnbidraget med . Vadär när man åker på denna enorma höjning avfastighetsskatten? Det skulle vara intressant att fåveta varför kustbefolkningen ska straffas för att debor nära kusten, nära havet. Fiskare bor där för att dehar sitt arbete där, liksom många andra yrkesgrupper.Varför ska man bestraffas för att en granne säljer sitthus? Varför ska man få högre fastighetsskatt för det?Jag har inte fått bättre inkomster för att grannen säljersitt hus.Hur tror finansministern att människor ska klaraav detta? sade att"villaägare är vårt folk". Det verkar inte vara BosseRingholms folk. Vi får väl hoppas att vi får någrasvar på frågorna.Anf. 113 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att engagera mig idebatten kring fastighetsskatten. Jo, pre-cis som övriga talare har sagt är det en skatt somdriver människor från hus och hem. Det är vad somhåller på att ske i , plus många andraorter.Finansministern har talat om att en begränsnings-regel ska införas. Detta hörde vi tidigt . Vi hör det fortfarande. är kvarpå året. Vad vet människor om framtiden? Vad ärfinansministerns besked till de familjer som lever påmarginalens gräns och som drabbas ytterligare avfastighetsskatten? Vad är det för politik som social-demokraterna driver som innebär att människor intekan bo, att människor inte kan använda sig av denmänskliga rättigheten att ha någonstans att bo utandrivs ut på gatan på grund av skatten men kanske kanbo kvar med hjälp av ett lån? Vari ligger logiken idetta?Se på småbarnsfamiljen som har köpt ett hus, lå-nat och gjort en kalkyl på banken. Helt plötsligt upp-täcker de att på grund av att priserna har gått upp ideras område gäller kalkylen inte längre. Skatten ärdubbelt så hög. Den är inte längre om åretutan . Det är mycket pengar. Ellerså har vi det äldre paret som har bott i sin villa sedan40-talet. Priserna har stigit, men pensionerna har intestigit. Tack vare strävsamhet är lånen avbetalda. Hurska denna gamla familj klara sig? Vad är finansmi-nisterns besked? Ge ett besked! Chansen finns här ikväll.Anf. 114 Finansminister ():Fru talman! Jag tänkte av naturliga skäl ägnamerparten av min tid åt interpellantens frågor.Per tar upp en viktig diskussion om var-för man ska jämställa fastighetsbeskattning med ka-pitalbeskattning i övrigt. Det är en viktig principielldiskussion, och jag har svårt att föreställa mig att PerLandgren skulle komma till slutsatsen att fastigheterinte är någon form av kapital. Det vore i så fall enutomordentligt märklig slutsats. Det skulle naturligt-vis få en oerhörd förskjutning i samhället av olikainvesteringar om fastighetsskatten avskaffas helt ochinte jämställs med annan form av kapitalbeskattning.Vi skulle få en prisstegring som icke är av dennavärld och en ännu kraftigare prisstegring i just fastig-hetsbranschen. Oerhört mycket kapital skulle styrasjust till fastighetsbranschen. Jag tror inte att det ärnågonting som Per eftersträvar.I olika sammanhang brukar kristdemokrater -och andra - säga att de vill avskaffa fas-tighetsskatten. När man sedan granskar kristdemo-kraternas motioner här i , visar det sig attfastighetsskatten inte alls ska avskaffas. Kristdemo-kraterna föreslår i stället någon form av kommunalfastighetsskatt. Propagandan ger ett besked, ochverkligheten ger ett annat besked. Det är inte avgö-rande för den enskilde fastighetsägaren om dennebetalar en eller statlig fastighetsskatt.Det bekymmersamma i hela diskussionen är att vihar fått en så kraftigt ökad prisutveckling framför allti storstadsområdena och inte minst i . Att vi har fått en så kraftig prisutveckling påfastigheterna beror till stor utsträckning på att detmoderata styre som finns i , i ,, och en rad andra Stockholmsförorter,innebär strängt taget inget bostadsbyggande alls. Detär tyvärr numera inte bara som har denlinjen, utan den understöds - accepteras passivt - avkristdemokraterna i många av kommunerna. Därmåste Per ta på sig en del av ansvaret.Jag har haft diskussioner tidigare med partikam-rater till Per som har sagt att de gärna villmedverka till ett ökat bostadsbyggande i Stock-holmsområdet. Det vore bra om Per kundegöra samma deklaration. Det vore att bryta upp fråndet moderata icke-byggande som finns i stor-stadsområdena, framför allt i Stockholmsområdet.Det är ett stort samhällsproblem att det byggs förlite framför allt i storstäderna. Det drabbar framförallt ungdomar, och något måste göras de kommandeåren. Jag vill också markera att den lägre räntan desenaste åren - räntan under moderatregeringen i bör-jan av 90-talet var minst dubbelt så hög som i dagslä-get - har bidragit till att sänka bostadskostnadernaordentligt. Vi har fått betydligt fler människor i arbeteoch har minskat arbetslösheten. Det har gett störremöjligheter till ett bra boende. Vi har sänkt för löntagare och för pensionärerna nu2001. Det ökar också möjligheterna till ett bra boen-de. Vi sänker fastighetsskatten för halva småhusbe-ståndet, framför allt för dem som bor i glesbygden.Det borde lägga på minnet eftersomhon representerar ett parti som säger sig värna gles-bygden. Vi har höjt barnbidraget. Vi inför maxtaxafr.o.m. Det finns utomordentligt mångastarka skäl som har gjort att vi har gett bättre ekono-miska förutsättningar för ett bra boende tiden fram-över.Jag går tillbaka till Per . Vi har natur-ligtvis goda skäl när det gäller jämställandet av fas-tighetsskatt och övrig kapitalbeskattning. I annat fallskulle det bli en helt felaktig resursanvändning.Anf. 115 PER ():Fru talman! Jag välkomnar diskussionen. Fastig-heter är kapital, säger finansministern. Ja, det är real-kapital. Det är en skillnad på att ha kapitalinkomstbe-skattning på kapital som ger avkastning och realka-pital som inte ger löpande avkastning.En annan form av kapital - kapital på bank, kapi-tal i form av en aktiestock eller liknande - ger enlöpande avkastning som man fångar upp i kapitalin-komstbeskattningen. Vad det gäller fastigheter - detvet finansministern - finns ingen sådan löpande intäktatt fånga upp, och därför talar man i förarbetena omen fiktiv inkomst som man fångar upp. Då kan manlaborera, bara för att legitimera detta, med att säga såhär: Tänk dig att du som fastighetsägare hyr ut dinfastighet. gör du visserligen inte det, men tänk digatt du hyr ut den till dig själv. Om du hade hyrt ut dentill dig själv hade du fått den och den intäkten, ochden intäkten fångar staten upp för beskattning.Det är ett sätt att resonera som för människor ärgalet. Jag skulle vilja säga, utan att ta i för mycket, attdet är så galet att man kan tala om den galna boskat-ten. Det finns alltså ingen löpande inkomst eller någotlöpande kapital att beskatta, men det gör man ändå.Det är just därför det inkräktar på den grundläg-gande och fundamentala skatterättsliga principen omskatt efter bärkraft. Finansministern vet - det bordealla sunt tänkande människor reagera på - att männi-skor som har hus inte har bärkraften.Vad ska man då göra? Ska man belåna? Det äringen princip som har någon bärighet. Det är en tankesom kom i en proposition 1989. Först där finns dettaom belåning. Annars har det alltid varit fråga omrealisation.