prot · GP0915 · 2001-10-19 00:00:00 — Naturligtvis ingen.Däremot är det lilla steg åt rätt håll som regering-en tagit när det gäller nedsatta socialavgifter för fö-retag inom stödområde A positivt. Problemet är attdet inte gäller samtliga företag.Regeringen har vid många tillfällen hävdat attEU-kommissionen inte tillåtit denna stödform, medankommissionens direktorat påstår att den svenskaregeringen aldrig intresserat sig för eller har varitsärskilt angelägen för att få en lösning till stånd.Under alla förhållanden har EU inte några syn-punkter på åtgärder som ligger under gränsen förförsumbart stöd. Därför är det mycket förvånande attregeringen har undantagit jord-och skogsbruk, fiske-näringen samt transportnäringen i propositionen.Självfallet är också dessa berättigade till lägre soci-alavgifter.Herr talman! Ett annat ämne som engagerar ochberör norrbottningarna är de höga och ständigt ökadeenergi- och bränsleskatterna. Anledningen är att etthushåll i förbrukar dubbelt så mycketenergi jämfört med ett hushåll i södra delarna avlandet. Transportavstånden ger i stort sett sammaeffekt.Varje 1-öring i höjd energiskatt blir i norr,och ungefär detsamma gäller för bränsleskatterna.Det är hög tid att vi får en förändring så att dessapunktskatter sänks till en rimlig nivå.Som norrbottning och bodensare känner jag migföranlåten att också ta upp omställningsarbetet medanledning av regementsnedläggningarna. I november1999 beslutade på förslag av regeringen attkommuner med särskilda omställningsproblem medanledning av strukturomvandlingen inom Försvar-smakten skulle erhålla ersättningsjobb.Totalt skulle 1 300 statliga arbetstillfällen och1 000 i privat verksamhet tillkomma. skulle få75 statliga tjänster och 450 nya jobb i privat verk-samhet. Det har ni gått beslutet fattadesoch förbandsnedläggningarna ge-nomfördes. har inga synbarliga etable-ringar skett. Jag får ofta höra att arbete pågår och attbeslutet ska genomföras. Ja, givetvis, men när?Regeringens senfärdighet och oförmåga att ge-nomföra fattade beslut är förödande för de kommunersom drabbats. Många kompetenta personer och derasfamiljer har tvingats att söka sig till andra delar avlandet. Jag förväntar mig att betänketiden nuär tillräcklig och att näringsministern och regeringenengagerar sig, tar beslutet på allvar och kommer tillskott.Herr talman! Den kritik som jag har framfört påett antal områden har betydelse för möjligheten attbo, verka och känna trygghet i tillvaron i de delar avlandet som är särskilt utsatta. Det är ingalunda deenda orsakerna till den negativa befolkningstrend somhar pågått , men de påverkar givetvis.Därför har vi i motioner när det gäller regionalpolitikoch infrastruktur lagt fram en del förslag som skiljersig väsentligt från regeringens förslag. Vi tycker attglesbygden måste få en bättre utveckling.Min bestämda uppfattning är att om hela Sverigeska leva, om vi vill ha ett öppet landskap, om vi skakunna ta vara på våra naturresurser, så måste störrevikt läggas i den vågskål som representerar de glestbebodda områdena i landet.Anf. 16 () re-plik:Herr talman! Jag instämmer i när det gäller sänkta arbetsgivar-avgifter. Vi lyckades att få ned arbetsgivaravgifternamed i stödområdena, och det tar åtsig äran av. Precis som säger var detingenting som regeringen prioriterade eller ens villeåstadkomma - därav krånglet med EU och de halv-hjärtade försöken att få igenom detta i EU. Menegentligen ville man inte ha det. Vi fick i alla falligenom det i den regionalpolitiska propositionen, ochdet är jag glad över.Men jag blir lite fundersam över om jordbruket. Tycker att jord-bruket får för lite stöd i EU-länderna?På grund av EU-regler medges inte dessa nedsätt-ningar inom jordbruket, det sätter sig EU emot. Hurföreslår att man ska gå till väga meddetta?Anf. 17 () replik:Herr talman! När det gäller nedsättningen av soci-alavgifter finns det en gräns för försumbart stöd somär ganska hög. Naturligtvis anser jag att det är viktigtatt alla företagare omfattas. Inom jord- och skogsbrukoch transportnäringen finns det också företagare.Varför skulle de uteslutas när möjligheten finns?Genom en förhandling skulle man också kunna gåöver gränsen, om man så ville.Jag har engagerat mig i dessa frågor . Jag har fört samtal med kommissionens di-rektorat. Jag har dokument därifrån som anger vadsom gäller, och detta har jag hävdat för regeringenvid flera tillfällen. Dessutom har jag fört interpella-tionsdebatter i frågan. Jag vet alltså vilka regler somgäller. Därför förvånar det mig att man inte har tagitmed samtliga företag.Anf. 18 () re-plik:Herr talman! Den information som jag har in-hämtat är i alla fall att det inte får utgå några fler stödtill jordbruket, eftersom det redan har så mycket stöd.Därför var det inte möjligt att genomföra en nedsätt-ning. Om har andra informationervore det väldigt bra att få konkreta upplysningar omdet.Anf. 19 () replik:Herr talman! Man har möjlighet att medge ned-sättning upp till den försumbara stödgränsen somligger på . Jag tycker attdet är märkligt att man i den näringspolitiska utred-ningen - som lade fram sitt förslag -inte har tagit reda på det här. Sedan utredningen re-dovisades har man haft på sig att ta reda pådessa saker. Likväl har man inte gjort det.Man har t.o.m. lämnat en helt felaktig motiveringi propositionen. Man säger att på grund av att detutgår transportstöd skulle åkerinäringen inte kunna fånedsatta socialavgifter. Men transportstödet går ju tilltransportköpare och inte till dem som utför transpor-terna. Det finns många felaktiga motiveringar i pro-positionen som gör att jag undrar om man inte ärkompetent att ta reda på vad som gäller.Anf. 20 ():Herr talman! De flesta av oss är överens om atthela landet ska leva. Men när vi debatterar hur det skagöras möjligt skiljer vi oss åt. För somliga verkar detvara mera en läpparnas bekännelse än praktisk politikoch handling. Men jag hoppas att vi alla kan varaöverens om att de yttre förutsättningarna inte är rik-tigt lika i hela landet. Olika regioner har olika förut-sättningar.Norrbotten, som upptar en fjärdedel av landetsyta, har sina speciella förutsättningar. Klimat ochavstånd är två faktorer som påverkar förutsättningar-na och situationen. Avstånden är långa till det mestaför de flesta. På många orter finns inte några allmän-na kommunikationer att tillgå. Bilen är det enda al-ternativet.Klimatet är inte heller detsamma i hela landet.Långa och kalla vintrar i norra gör att kost-naderna för energi blir mycket högre, ja, dubbelt uppmot vad de är i Skåne.Herr talman! Jag tror inte på några enstaka punkt-åtgärder eller brandkårsutryckningar för att lösa gles-och landsbygdens problem. Ska vi kunna ge helalandet en reell möjlighet att utvecklas och överleva,behövs ett batteri av konstruktiva och offensiva fram-åtsyftande åtgärder. Gammal skåpmat duger intelängre.Tyvärr finns det inte mycket av offensiva sats-ningar och konkreta förslag i regeringens propositionEn politik för tillväxt och livskraft i hela landet. Fort-farande verkar regeringen tro att bara vi ger bidrag tillglesbygdslänen så löser det sig. Det finns förvissonågra små korn av positiva förslag i propositionen,men ack så få. Satsningen på turismen är i alla fall ettsådant korn.Men, herr talman, tyvärr faller regeringen återigenin i gammal skåpmatspolitik. Jag tänker på regering-ens förslag i propositionen att ge ett särskilt statligtstöd på per person om eller när de flyttar frånsin kommun. Dessa per person ska kommunenfå efter det att befolkningsminskningen i kommunenminskat med under den senaste tioårspe-rioden. Visst kan det vara lite plåster på såren fördrabbade kommuner, men jag har oerhört svårt att sedet offensiva i en sådan åtgärd. Hur kan en sådanåtgärd utveckla regionen? Snarare handlar det om attförlänga lidandet, för att inte säga främja avveckling-en. Befolkningsminskningen torde också få konsek-venser i den kommunala skatteutjämningen. Inte ärdet heller särskilt offensivt att staten går in och löserut tomma lägenheter ute i landet.Herr talman! Det är inte mer bidrag som löserglesbygdens och landsbygdens problem. Ska befolk-ningsutvecklingen kunna vändas behövs offensivaåtgärder.Knappast någon i ropar längre eftermer bidrag och allmosor. Detta naturresursrika länmed dess skog, malm och vattenkraft - näringar sombyggt upp välfärden i - frå-gar i stället efter bättre villkor och förutsättningar förföretagen, för jord- och skogsbruk, för de enskildamänniskorna ute i landsbygden så att de kan leva.Förutsättningar som gör det möjligt för oss att kon-kurrera på lika villkor är nödvändiga, inom landetmen också med våra grannländer.Herr talman! har i sitt budget-förslag tagit upp flera konkreta förslag som skullegöra det möjligt för lands- och glesbygdskommuner-na i landet att utvecklas och fortleva.Regeringens sänkning av arbetsgivaravgiften istödområde A är bra, men det är ett erkän-nande av att beslutet om att ta bort den åttaprocentiganedsättningen i de sociala avgifterna för tillverkandeföretag i norra var felaktigt. Företagen iNorrbottens inland förlorade hundratusentals kronorunder de som förbudet gällde.Kristdemokraterna föreslår bättre villkor för allaföretag i hela landet genom en sänkning av arbetsgi-varavgiften med förlönesummor . Här har EU ingen-ting att invända mot en generell sänkning i hela lan-det.En annan åtgärd är att sänka energi- och drivme-delsskatterna. Självklart ska villkoren för alternativabränslen förbättras. Det är en självklarhet. Vi föreslårsänkt dieselskatt för jordbruks- och anläggningsma-skiner med per liter, vilket innebär en kostnadpå per liter. Vi föreslår också en ge-nerell sänkning av dieselskatten över hela riket, somEU inte heller har något att invända mot, med 25 öreper liter.Vi föreslår också en differentiering av bensins-katten genom en sänkning av bensinskatten med 25öre per liter i stödområde A. Det motsvarar en sänk-ning med per liter inklusive moms. Det härgynnar och ger förutsättningar för glesbygdsboendesom har långa resor till arbetet och till service att levakvar i sin bygd.Herr talman! Arbetslösheten är hög i Norrbotten.Nya varsel läggs snart sagt . Enligt länsar-betsnämndens senaste rapport varslade sammanlagtelva företag 537 personer i om uppsäg-ning . Mycket talar för att enlågkonjunktur står för dörren. behövs offensivasatsningar för nya arbetstillfällen.Jag frågar mig: Var finns de utlovade ersättning-sjobben till och efter omstrukturering-en av försvaret. Varken eller har kom-penserats fullt ut för de förlorade jobben.Det finns många goda idéer i om nyajobb, om regeringen skulle förmås att fatta offensivabeslut. Enligt en liten undersökning gjord vid Umeåuniversitet skulle upp till 80 helårsarbeten skapas omsportfisket i norr utvecklades. Det här är bara ett litetexempel. Tyvärr har regeringen valt att dra laxfiske-frågan i i långbänk. Oförmågan att fattabeslut i frågan är beklämmande.Offensiva satsningar på infrastrukturen - vägaroch järnvägar - behövs nu och inte i slutet på plane-ringsperioden om befintliga företag ska kunna kon-kurrera inom landet såväl som med utlandet.Ett angeläget projekt är den s.k. Haparandabanansom ska vara länken eller handelsporten till våragrannar österut. Ett skyndsamt uppdrag till Banverketatt utreda, projektera, kostnadsberäkna och byggaHaparandabanan är viktigt för Norrbotten.Herr talman! Regionalpolitikens främsta uppgiftmåste vara att bidra till utveckling av livskraftigaregioner i hela landet. Enligt kristdemokratisk upp-fattning byggs livskraftiga regioner när människormed kraft och vilja samverkar lokalt i ett underifrån-perspektiv.Anf. 21 () re-plik:Herr talman! har i laxfiskefrågan fö-reslagit att laxfisket ska reserveras för uppväxtälvarnaoch att man inte ska ha ett laxfiske i . I stäl-let kan man "pensionera" laxfisket i . Vi fårnu se hur det går med dioxinet, men innan den fråganblev aktuell var förslaget sådant.Jag undrar: Hur ställer sig tilltanken att laxen ska reserveras för uppväxtälvarnaoch dessutom till tanken att inte ska haså stort inflytande över bestämmelserna för laxfisket,eftersom laxen går upp vid väldigt olika tidpunkter iolika älvar?Anf. 22 () re-plik:Herr talman! När det gäller laxfiskefrågan är jaghelt överens med . kanske känner till att jag har engagerat migmycket i frågan. Det var därför som jag också nämn-de att man skulle kunna generera 180 helårsarbetenuppe i norr om man gjorde någon eller några av äl-varna till sportfiskeälvar.Jag har tagit upp frågan med jordbruksministern,och hon har gett uppdraget, vad jag vet, till länssty-relsen att se över frågan för att man ska kunna bliense i den.Anf. 23 () re-plik:Herr talman! Jag fick inte riktigt svar på fråganom är överens med oss om att manborde reservera laxfisket för uppväxtälvarna.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! Jag tyckte att jag svarade på den frå-gan. Det är helt i linje med vad jag har verkat för.Anf. 25 ():Herr talman! Bodens kommun harunder drabbats av två stora beslut:nedläggningen av Bodens sjukhus och försvarsbeslu-tet under föregående år. Försvarsbeslutet innebar enminskning av antalet anställda med 500-600 perso-ner.I samband med försvarsbeslutet lovades Bodenskommun 75 statliga jobb och 425 jobb inom denprivata sektorn. I fråga om statliga jobb har någratillkommit inom Försvarsmakten. Ekonomi och lö-neadministration har förlagts till . Det finnsandra etableringar som är aktuella, där det dockkommer att bli betydligt färre jobb än vad som plane-rats från början. De arbetstillfällen som erhållits inomden privata sektorn har till givit ca 25 jobb. Detär på samma sätt här; flera etableringar är på gångmen det har inte blivit något konkret resultat än.Herr talman! Från kommunens sida har man ar-betat på ett konkret och engagerat sätt för att struktu-rera om samhället till ett mer differentierat näringslivoch till ökad privat verksamhet. har kommunen skapat ungefär 275 nya arbetstill-fällen.Jag tvivlar inte på att regeringen kommer att upp-fylla det löfte man har givit i samband med försvars-beslutet. Men jag skulle vilja att regeringen genomomställningsgruppen nu kunde börja redovisa dekonkreta etableringarna . Bodenskommun kommer attlämna in en ansökan med förslag till olika åtgärdersom kräver regeringens medverkan. I ansökan finnsmånga projekt upptagna, men jag skulle vilja peka pånågra projekt som vore av stor betydelse om de kundeetableras i Boden.Herr talman! Det första jag tänker på är ett cent-rum för geografiskt informationssystem och informa-tionsteknik. Jag kommer att kalla det GIS i fortsätt-ningen. Inom kommunen och i regionen finns det kunskap i fråga om GIS. Området har en starkkommersiell potential, och finns det enomfattande verksamhet i länet. GIS lyfts fram som ettprioriterat område inom det regionala tillväxtavtaletför . har enframträdande position inom GIS-relaterad forskningoch utveckling med enda professur på områ-det.Genom medel från regeringen har genom-fört en förstudie för att se på möjligheterna att etable-ra ett stödcentrum inom GIS förlagt till . För-studierna är avslutade och redovisade, och efter ytter-ligare diskussioner föreslås att stödcentrumet bildasmed som huvudman. En alter-nativ lösning är att är hu-vudman för verksamheten. , och andra tillstyrker förslaget. Inledningsvisskulle det ge 15-20 arbetstillfällen vid centrumet,men på kommer ett betydligt större antalnya arbetstillfällen att skapas inom den privata sek-torn.Det andra jag vill lyfta fram är etableringen av ettmiljötekniskt centrum för fyrkantsområdet och övrigakommuner i länet med placering i . Det finnsen del analyser som behöver göras för att skapa enkraftsamling runt miljöteknik. Det här anser jag varaen del i omställningsgruppens arbete.Det tredje jag vill ta upp är att inrätta ett försvars-historiskt museum. Kommunen har tillsammans medandra intressenter utrett förutsättningarna för utveck-ling av det militära arvet sett ur ett kulturhistorisktperspektiv. Detta ligger i linje med det garnisonsmu-seum som redan finns inrättat. Även detta anser jagligga inom ramen för omställningsgruppens arbete.Herr talman! Jag har haft förmånen att vara ute iNorrbotten och presentera både den regionalpolitiskapropositionen infrastrukturpropositionen. Propositio-nerna har i huvudsak tagits emot väldigt positivt. Detär klart att det är glädjande att regeringen nu gör såstora satsningar inom de här områdena. Det är nöd-vändigt att skapa starka regioner och kommuner så attalla delar av landet har samma förutsättningar attverka och utvecklas. Den kommunala skatteutjäm-ningen är därför en grundbult för en solidarisk utjäm-ning mellan kommunerna i landet.För kommunerna i östra skulle ettbyggande av en ny bandel mellan och Hapa-randa, en järnväg alltså, den s.k. Haparandabanan, fåstor betydelse för utvecklingen i området. Den nyasträckningen är nödvändig för att rationella järnvägs-transporter ska kunna ske mellan , ,och . En ny Haparandabana bildartillsammans med Norra stambanan och Malmbananett integrerat transportsystem via och Ba-rentsregionen. Ett byggande av bandelen och enelektrifiering av hela sträckan mellan ochHaparanda skulle innebära en kraftig effektiviseringav godstrafiken eftersom det skulle göra det möjligtatt trafikera med längre, tyngre och snabbare tåg.Bandelen skulle även bidra till utvecklingen av nä-ringslivsverksamheten.I infrastrukturpropositionen finns Haparandaba-nan upptagen som exempel på en åtgärd som kan bliaktuell under den senare delen av planeringsperioden.Med hänsyn till hur angelägen bandelen är för järn-vägstransporterna och för utvecklingen förväntar jagmig att bandelen kommer att tidigareläggas i denplanering som har till uppgift att presente-ra för regeringen och som regeringen ska fastställa.Herr talman! Turistnäringen är en av världenssnabbast växande näringar. Turismen i om-sätter och motsvarar en syssel-sättning på över 100 000 årsarbeten. Turismen växeroch utvecklas ofta utifrån olika lokala "varumärken",t.ex. skärgård, snö och vatten. Turismen är som vialla vet en motor för den regionala utvecklingen.I den regionalpolitiska propositionen framgår detatt satsas för att bättre utnyttja defantastiska resurser som finns i fjällvärlden och för attutveckla, förädla och marknadsföra "varumärket"fjällvärlden. Jag tycker att det här är angeläget ochriktigt.Sjöfallsleden är en återvändsgränd in ifjällvärlden. En förlängning av vägen mellan Ritsemoch Skjommen, som ligger i , skulle få storbetydelse för turismen i fjällvärlden och för helaNorrbotten. Redan nu har vi många norska turister iNorrbotten, och ett byggande av vägen skulle ökadenna turism. Det återstår väg attbygga längs den kraftledning som finns i området föratt man ska nå fram och sammanbinda vägen medden väg som man från norsk sida redan har byggt.Jag anser att i sin planering bör beaktade argument som regeringen framfört i den regional-politiska propositionen om marknadsföring av be-greppet fjällvärlden. Regeringen bör ta hänsyn tilldetta när den ska fastställa planer.Anf. 26 () replik:Herr talman! talar om att hantycker att det har varit väldigt intressant att kunna åkaut och rapportera om regionalpolitiken osv. I detområde som bor i är det ju mycketfråga om stödområde A, och då kommer jag in på dethär med nedsättningen av socialavgifterna.Både och jag har ju pläderat föratt jord- och skogsbrukare skulle räknas in i det där,men EU har varit lite negativa. Det finns faktiskt enparagraf, § 87, som vi tycker att regeringen kunde hatagit kontakt med för att förhandlaom. Där står det bl.a. om att när det är viktigt försysselsättningar och när det inte snedvrider konkur-rensen har man möjlighet att erbjuda detta även tilljord- och skogsbruk. Varför har man inte gjort så?Kan tänka sig att ta kontakt medregeringen och påverka dem? Vi har i alla fall motio-nerat om det.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att nedsättningen av soci-alavgifterna var en väldigt bra åtgärd. Det gällde justödområde A, som naturligtvis har störst behov föratt kunna konkurrera på någorlunda lika villkor medandra delar av landet. Det är jag väldigt glad över.Olle , och vi socialdemo-krater har varit på möten i där man harpratat om de här frågorna. Jag kan bara säga tillkammaren att i skålade man i champagnenär förslaget kom i propositionen. Det tyckte jag varglädjande. De uppskattar det här.När det gäller detta med skogsbruket, jordbruketoch transportnäringen är den uppfattning som jag harfått att de näringar som inte har nedsättning avsocialavgifterna är näringar som får ett stöd på annatsätt. Något annat har jag inte fått kännedom om.Anf. 28 () replik:Herr talman! Förmodligen hade jordbrukarna inteekonomi att skåla i . Det var nog därförsom de inte var med, eller också hade de inte fåttinformation om det här. Det är nämligen helt klart attförbättringar behöver göras. Jag kan inte förstå hurman ska kunna driva näringar i områden där allt bus-kar igen om skogs- och jordbruk läggs ned.När det gäller stora satsningar låter kanske 30miljoner i fjällvärlden väldigt stort när man kommertill , Tärna, osv. Men om man slår ut detöver alltihop så tycker jag att regeringen i stort setthar duttat ut pengar lite hit och dit. Tanken är säkertgod, men tror att detta är något somkommer att ge höga poäng och betyda väldigt mycketför regionalpolitiken, och då framför allt i glesbyg-den?Anf. 29 () re-plik:Herr talman! De 30 miljoner som man nu satsarför att etablera namnet fjällvärlden och skapa forsk-ning kring det tycker jag är bra. Dessa pengar kom-mer ju inte att räcka till alla de åtgärder som manbehöver göra och som jag föreslår, t.ex. vägen övertill , för att öka turismen. Dessa 30 miljonerskulle ju inte räcka någonvart i det avseendet. Menvad det handlar om är ju att etablera begreppet fjäll-världen. Det finns nämligen ett stort intresse för fjäll-världen , inte bara för naturupplevelser medfiske och annat, utan människor dras dit . Och ärde pengar som man satsar på marknadsföring ochforskning för att ta reda på hur man ska lösa dessaproblem viktiga i ett inledningsskede.Anf. 30 () re-plik:Herr talman! I våra områden, i stödområdet, är detoerhört viktigt med skogen och produkter från sko-gen. Vi önskar naturligtvis att det i stället för bulkex-port ska bli förädling och innovationer på området.I den regionalpolitiska propositionen lyckades vifå in 20 miljoner till träkluster och snickerinäring.Men det finns en mycket oroande sak som jag undrarvad har för åsikt om, nämligen attdet ser ut som att träforskningen kommer att monterasned på ett mycket oroväckande sätt. Träet kommer attfå mycket sämre villkor framöver. Jag undrar hurLennart Klockare ser på det.Anf. 31 () re-plik:Herr talman! Jag har kanske inte samma uppfatt-ning som frågeställaren att skogs-näringen skulle få mindre resurser eller hamna istrykklass på något sätt. är jag inte någon expertpå sakområdet. Det måste jag vara ärlig och erkänna.Men jag tycker att man måste se den regionalpolitiskapropositionen och infrastrukturpropositionen som enhelhet. De ska kunna ge en helhetsbild av hur vi skakunna lösa de frågor som vi har uppe i de glesare,men kanske vackraste, delarna av landet.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! De minskade stöden till Trätek tasinte upp i dessa propositioner utan snarare i industri-forskningspropositionen, även om det inte sker ut-tryckligen. Däremot vet vi att forskningen på träom-rådet kommer att skäras ned. Och detta tycker jag ärmycket allvarligt. Det var det som jag ville ha Len-nart Klockares syn på.Anf. 33 () re-plik:Herr talman! Om ska ha minsynpunkt på det så tycker jag naturligtvis att skogenär en oerhört viktig del av näringsverksamheten iNorrland, eftersom vi har god tillgång på skog. Ochnaturligtvis är forskningen om skogen oerhört viktig,och man måste naturligtvis utöka förädlingsgraden avden. Om jag personligen ska svara så är detta ettområde som ligger mig varmt om hjärtat, eftersomdet är en angelägen del av näringsverksamheten uppei Norrland.Anf. 34 ():Herr talman! När jag flyttade till Ång-ermanland var det därför att det fanns jobb där. Närjag lämnar en gång är jag så lyckligt lottadatt jag har ett jobb att gå tillbaka till.