prot · GO0996 · 2001-04-19 00:00:00 — Det är ett företag sompåverkar landets ekonomi och främst Linköpingskommun där flera tusen har varslats.Men när samma sak händer för ett företag i Väs-terbotten, så nämns detta enbart i tid-ningar. Elopak i varslar all personal. Före-tagsledningen flyttar all produktion till . Detär största företag som läggs ned. 63 perso-ner förlorar jobbet. Man väljer att flytta produktionenav mjölkförpackningar till i , dels föratt minska kostnaden, dels för att flytta tillverkningennärmare de stora kunderna i södra är detta en rejäl smäll, föratt inte säga en katastrof. Det är minstakommun med 2 500 invånare. Tänker näringsminis-tern vidta några åtgärder? Tänker näringsministernuttala något tryck på företaget, liksom för ?Anf. 109 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med . har det uppmärksammats att Erics-son gör vissa avvecklingar. Det hanteras så att företa-get självt vidtar stora åtgärder. Jag vill ändå säga det.Ericsson har hanterat sina nedläggningar på ettutomordentligt bra sätt.Därtill finns åtgärder som vidtas av länsarbets-nämnden, och andra myndigheter. Såsker på alla ställen där företag omstruktureras, läggerned eller flyttas. Jag förutsätter att så även sker i dettafall.Självfallet har jag som minister ett ansvar. Jagföljer också olika företagsförändringar som sker i vårtland och även i detta fall. Men i första hand är detlänsarbetsnämnden, arbetsförmedlingarna och andramyndigheter som medverkar i detta.Anf. 110 ():Fru talman! För en liten kommun som Bjurholminnebär det en större katastrof med 63 förlorade ar-betstillfällen. De som blir arbetslösa i Bjurholmkommer med största sannolikhet att flytta från orteneftersom det inte finns några andra arbetstillfällendär. Det får till följd att det blir för få kvarvarande ikommunen och att det blir för lite skatteintäkter förBjurholms kommun. Det blir för få för att upprätt-hålla den service och den välfärd vi socialdemokratertycker är viktig.Därför undrar jag än en gång om näringsministerntänker vidta några åtgärder, om näringsministern harnågra idéer i den regionalpolitiska propositionen somkommer . Jag undrar om han på något sätttänker kompensera eller vidta några åtgärder för deföretag som drabbas av avstånden som är så välkändai norra . Man måste flytta närmare kunderna,närmare marknaden, ned till i dethär fallet.Anf. 111 Näringsminister ():Fru talman! I den regionalpolitiska propositionen,som ju handläggs av som ansvarigminister, kommer det självklart att vara en hel delåtgärder som fokuseras på näringspolitisk utveckling ivåra mindre kommuner. Jag har nämnt några åtgärdertidigare här när det gäller infrastrukturen. Men det ärockså andra åtgärder som handlar om att stimulera ennäringslivsutveckling. Vi har också många bra exem-pel på detta. I första hand handlar det många gångerom kommunens egen förmåga - hur man drar i gångsin verksamhet, hur man kopplar den och hur man fårstöd och hjälp.När det gäller den här frågan kan jag nu bara hän-visa till länsarbetsnämnden, till arbetsförmedlingarna,till och även till och andramyndigheter. Jag är övertygad om att den här frågankommer att hanteras på ett utomordentligt sätt. Mendärtill vill jag säga att kommunen också har ett stortansvar.Anf. 112 TALMANNEN:Klockan har just slagit tre och därför blev dettadet sista inlägget i denna veckas frågestund som äravslutad. Jag tackar regeringens och kammarensföreträdare för era inlägg i debatten. Tack.8 § (forts. från 6 §) Folkbildning (forts. KrU7)Anf. 113 ():Fru talman! Om statsministern stannar kvar enstund har han möjlighet att höra lite grann om folk-bildning och folkbildningstraditionen, som i Sverigeär en av grundstenarna i det svenska demokratibyggeteftersom den värnar om att kunskap ska spridas till såmånga som möjligt.Om vi ska få en utveckling ekonomiskt så väl somkulturellt är det absolut nödvändigt att kunskap ochinformation sprids till alla. Men liksom kulturen harkunskapen även ett värde i sig. Att människor får lärasig, utvecklas och växa är inte ett medel för sam-hällsutvecklingen så mycket som det är en del avsjälva målet. Det är ur den här synvinkeln som folk-bildningen äger ett verkligt värde.Fru talman! tradition av folkbildning ochfolkrörelse är världsunik. Det folkliga engagemangetvisar lika höga siffror nu som , vilket ärverkligt glädjande. Tyvärr har studieförbundens en-gagemang och kompetens inom kulturfrågor försva-gats . Vi hoppas att den försvagadekompetensen ska kunna stärkas igen.Här har enviktig uppgift att fylla. Därför anser vi att amatör-kulturens ställning inom folkbildning och studieför-bund bör stärkas och att regeringen bör undersökamöjligheterna att för framtiden ge amatörkulturorga-nisationerna ett utifrån verksamhetens omfattningrimligt stöd.Det finns ingen självklar definition av be-greppet amatörkultur, vilket självfallet ställer tillproblem när medel ska fördelas. Stödet har minskatmed jämfört med för sju år sedan.Det ligger nu på . Det är helt up-penbart att den ekonomiska kompensation som utlo-vades att skulle ge när intelängre gav ekonomiskt stöd inte har varit tillfyllest.Hur har då studieförbunden medverkat till ama-törkulturens utveckling ? Det är svårtatt utläsa. Men deras estetiska cirklar har ökat i antalstudietimmar och deltagare med mellanåren 1992 och 1998.Vi i hävdar fortfarande att oklarhetråder vad avser ansvarsförhållanden för amatörkultu-ren, vilket inverkar mycket negativt på arbetsklimatetoch möjligheterna inom verksamheten. Därför ser vifram emot den av regeringen aviserade utvärderingenav folkbildningen som ska göras när väl hartagit sitt beslut i frågan. Vi utgår från att utvärdering-en kommer att arbeta nära de olika organisationersom står för dagens folkbildning, t.ex. amatörkultu-ren.När det gäller musikens ställning i vill viinte avvakta med någon allmän folkbildningsutvärde-ring. Vi vill att konsekvenserna av Folkbildningsrå-dets nya fördelningsprincip av statsbidraget analyse-ras med hänsyn till att folkhögskolor numera inte fåröronmärkta pengar till musikutbildning. Rådet harsjälvt tagit fram ett underlag som säger att en delmusiklinjer har lagts ned, precis som vi befarade, menatt andra har kommit till.Jag menar att detta inte kan kallas en utvärderingav betydelsen av borttagandet av bidraget för helaMusiksverige. borde sätta tänderna ifrågan och se vilka konsekvenser det har fått för detregionala musiklivet när högt kvalificerade musiklä-rare har blivit utan arbete och tvingats att flytta tillstorstadsregionerna. Synnergieffekter på musikskolanmåste man också se till - den kommunala musiksko-lan har förlorat kvalificerade lärare - liksom till syn-nergieffekter för länsmusiken. Dessutom borde analysgöras av effekterna på ansökningar till högre mu-sikutbildning.Företrädare för säger att detgår att använda datorn och göra grupperna större somsvar på frågan om hur skolorna ska kunna ha råd medden dyra musikutbildningen när de inte längre fårextra öronmärkta medel. Med ett sådant svar förstårvi att de inte förstår. Att ha bra datautrustning vidmusikutbildning ställer än högre krav på kvalificeradelärare.Med det yrkar jag bifall till reservation 2 underpunkt 2.Så lite mer om musik och om avsaknad avvärldsmusik och dans. etable-rades högskole- och folkhögskoleutbildningar inomsvensk folkmusik och senare också inom folkdans.Utbildningarna har stor betydelse för genrens positivautveckling. Motsvarande utbildningar saknas inomgenrens mångkulturella delar. Det är viktigt att resur-ser görs tillgängliga på samtliga utbildningsnivåer,samt att utbildningsutbudet kan breddas till att om-fatta folkmusik och folkdans med ursprung i andradelar av världen och i minoritetskulturer. , som också ska beakta kulturfrå-gor, har ett stort ansvar för att folkrörelserska växa på ett demokratiskt sätt.Därför är det viktigt att rådet inte bara lever i sinsamtid utan även verkar visionärt. serfram emot att utvärdera effekten av rådets nya mål-sättning, vilket nu också ska göras.Till folkbildning kan också räknas kulturmiljö-vård. Det handlar om att bevara och levandegörakulturhistoriska värden som fäbodstugor, samebyar,kyrkstäder, slott och historiska landskap och att vårdaoch nyttja dem.Endast identitet och förankring i den egna histori-en kan utgöra grund för förnyelse och utveckling.Tillgång till den egna historien är en medborgerligrättighet.Det är också värdefullt att ge folkbildningen ut-rymme och möjlighet att låta människor förutsätt-ningslöst orientera sig i livsåskådningsfrågor somkomplement till de rent politiska ideologierna ochreligiösa ismerna så att människan kan växa och för-stå sin plats i livet som helhet.Vi utgår ifrån att de här frågorna kommer att blibelysta av utvärderaren som ska studera folkbildning-ens roll och funktion, folkbildningens särart, folk-bildningen och kulturen, folkbildningen och desseffekter för deltagarna, folkbildningens egna utvärde-ringar samt folkbildningen och personer med funk-tionshinder.År 1998 deltog över 2,8 miljoner människor i stu-diecirklar, och lite drygt 100 000 studerade på folk-högskolor.Folkbildning är ett vackert ord, men det ska helatiden fyllas med innehåll i ett föränderligt samhälle.Ett gott innehåll kräver ekonomisk resurstilldelning.För tillfället urholkas stödet, som tidigaretalare också har poängterat.Den här trenden måste brytas på alla de tre nivå-erna: stat, landsting och kommun.Anf. 114 ():Fru talman! Man kan inte nog understryka denprincipiella utgångspunkt som gäller för folkbild-ningen. För det första ska den vara fri och frivillig.För det andra ska den öppna möjligheten för envar attsöka kunskap efter förmåga, utan att begränsas avkrav på resultat och utan uteslutningsmekanismer.För det tredje ska den ge möjlighet till samtal ochengagemang. En förutsättning för detta är att folk-bildningen styrs av sin egen idé och sina egna mål, attden är oberoende av politiska och ekonomiska makt-grupper och att den inte tvingas till att anpassa sig tillspeciella samhällskrav för att hävda sin verksamhet.Bildning handlar om att lära för sin egen skull.Önskan att utvecklas ska styra i stället för omvärldenskrav. Att bilda sig är en livslång process under egetansvar och på eget initiativ. Bildning omfattar mycketmer än utbildning, som vi ibland också ägnar oss åtunder olika perioder i livet.Folkbildningen och framför allt det folkliga enga-gemanget är viktigt för utveckling av den lokala de-mokratin. Om man vill förändra, och om man vill haen levande demokrati och bygd måste man vara medoch påverka. Det är i närsamhället demokratin måstebörja odlas för att den ska bli verklig. Här spelarfolkbildningen och studiecirkelverksamheten en vik-tig roll.KrU7 är inte något stort betänkande. Det behand-lar motioner från allmänna motionstiden de två se-naste åren.Jag nöjer mig här med att göra några kommenta-rer.Utskottet avslår förslag om ändrad bidragsfördel-ning till rörelsefolkhögskolor och kvalificerad mu-sikutbildning.Folkbildningsrådet har av staten anförtrotts upp-giften att fördela allmänna och särskilda statsbidragtill studieförbund och folkhögskolor. Vi är här ikammaren eniga om att det här är en bra tingens ord-ning.Folkbildningsrådet har utvärderat beslutom förändrad statsbidragsfördelning till folkhögsko-lorna med avseende på effekterna för skolor medmusikverksamhet. Det visade sig att bidragsföränd-ringen inte var entydigt negativ för folkhögskolormed musikinriktning. Man har heller inte kunnatutläsa någon minskning av den totala kursverksam-heten med musikinriktning, även om det är vissafolkhögskolor som har lagts ned, som påpekade.Utskottsmajoriteten är inte beredd att ändrapå principen om ansvar för bi-dragsfördelningen som den ser ut.Fru talman! Folkbildningen spelar en stor roll sommötesplats för människor och kulturer. När vi antogfolkbildningspropositionen 1998 uppmärksammadesnågra områden för att ha speciellt stor betydelse förden framtida samhällsutvecklingen, nämligen· ett lyft för kultur och bildning· folkbildningens roll för kulturen· folkbildningens roll för personer med funktions-hinder· folkbildningen och IT· folkbildningen och integrationsarbetet· folkbildningen och arbetet med att forma ett eko-logiskt hållbart samhälle.År 1996 beslutade vi att ett av de kulturpolitiskamålen skulle vara just ett bildningsmål. Folkbildning-en har alltså en väldigt nära relation till vårt kulturliv.Runt om i landet ges människor möjlighet att bådeuppleva och utöva kultur; att skapa något tillsammansmed andra, t.ex. att sjunga, dansa och spela teater.Parallellt med detta anordnas också många kultur-program, t.ex. konserter och föreläsningar. Vi kan fåmöjlighet att uppleva artister, författare, samhällsde-battörer och forskare i verkligheten. Kulturprogram ären stor verksamhetsgren inom studieförbunden. Varjeår genomförs över 200 000 arrangemang med sam-manlagt närmare 18 miljoner deltagare och besökare.Utskottet anser inte att något särskilt uppdrag tillFolkbildningsrådet är nödvändigt för att verka för attt.ex. ungdomars kulturaktiviteter får större utrymme.Det ligger faktiskt i folkbildningens eget intresse attutforma verksamheten på så sätt att den vänder sig tillungdomar. Inte heller behöver man ge ett särskiltuppdrag till och ,utan vi förutsätter att de redan följer varandras arbeteoch verkar för en fördjupad och lokal dialog.Fru talman! Folkbildning och demokrati är väldigtnära förknippade med varandra. Ett av skälen till attstaten satsar pengar på folkbildningen är just att denska främja engagemang som gör att människor villdelta i samhällsutvecklingen.En av folkbildningens främsta uppgifter är attstärka och utveckla demokratin. Det var grunden förfolkbildningens tillkomst en gång i tiden.Folkbildningen föddes ju som en protest mot attkunskapen var ämnad bara för en bildad elit. Bakomprotesterna stod de stora folkrörelserna, fackförbun-den, frikyrkorna och nykterhetsorganisationerna. Dearbetade också för medborgarnas frihet och för all-män rösträtt. Folkrörelsernas bildningssyn betonarstarkt jämlikhet och allas lika värde och möjlighet attutvecklas estetiskt, moraliskt och intellektuellt.I och med att folkbildningen och demokratinhänger så tätt ihop och folkbildningen själv läggerfast målen för sin verksamhet väljer vi i utskottsmajo-riteten att inte ge något speciellt uppdrag när detgäller en särskild demokratisatsning inom ramen förfolkbildningsbidraget.Fru talman! Jag yrkar därmed bifall till utskottetsförslag i betänkandet.Anf. 115 () replik:Fru talman! Folkbildningen är viktig för att de-mokratin ska utvecklas i närsamhället, säger . Det håller jag helt med om. Där har visamma åsikt.När det nu är så att många kommuner inte gernågra bidrag till folkbildningen tappar man ju ocksåmöjligheten att utveckla demokratin i närsamhället.Då undrar jag varför Socialdemokraterna inte kanställa upp på att ta initiativ till överläggningar medKommunförbundet om detta.Agneta talar här vidare om att man intebör initiera en fördjupad dialog mellan och för att få i gång verksam-heter. Hon förutsätter att de själva ska ta ansvar fördetta. Men när vi nu ser att kulturarrangörerna ochstudieförbunden inte hittar varandra borde man kunnahjälpa dem på traven, eller vad anser ?Anf. 116 () replik:Fru talman! Det oroar mig likaväl som BirgittaSellén väldigt mycket att det genomförs en nedskär-ning av folkbildningen, framför allt inom kommuner-na men också inom landstingen, liksom att ocksåstaten har dragit ned på anslagen till folkbildningen.Men vi känner ju också till orsakerna till detta. Dethar inte funnits pengar, varken hos kommuner ochlandsting eller hos staten. Vi har gjort en massa för-sakelser under en hel del år.Men när ekonomin blir bättre, såväl för kom-munerna och landstingen som för staten, hoppas jagatt vi kan påverka våra förtroendevalda och vårapolitiker i de respektive organisationerna så att vifaktiskt återställer anslaget för folkbildningen totalt.Anf. 117 () replik:Fru talman! Vad gäller nedskärningarna är jag lik-som minst orolig för landstingen,som ju har skurit ned med , trots den tungabelastning som de har inom sjukvården. Det somoroar mig mest är staten och inte minst kommunerna,som i genomsnitt har skurit ned med 40 %.Agneta förklarar denna nedskärningmed den dåliga ekonomin. Jag måste då få fråga omLidingö, som inte anslår ett öre till folkbildning, hardålig ekonomi.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag går här inte in på någon enskildkommun. Jag tycker att det är upp till företrädarna förfolkbildningen i varje kommun att aktivt jobba för attde här anslagen inte skärs ned på det sätt som vi harfått rapporter om från . Det är allasvårt ansvar att försöka jobba vidare med detta.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag vill följa upp det som jag tidigaresade och som kommenterade i sittanförande när det gäller folkbildningen och demokra-tin och förslaget från om en speci-ell demokratikampanj. Demokratifrågorna är väldigtaktuella och har varit så . Vi har t.ex. en demo-kratiminister, vilket är bra. Det pekar på att ocksåregeringen ser allvarligt på de frågor som vi harnämnt. Vi har många utredningar och debatter pågång, och vi har expertseminarier i de här frågorna.När vi kristdemokrater nu kommer med ett kon-kret förslag om att fördjupa det här arbetet - det finnssäkert också många andra sätt att agera på det härviktiga området - blir det kalla handen från rege-ringspartiet. Jag tycker att det skulle vara intressantatt höra vilka konkreta förslag har,om man inte vill gå fram via folkbildningsorganisa-tionerna, vilket jag tycker vore en alldeles ypperligväg i detta sammanhang.Anf. 120 () replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande att vi ska haen fri och frivillig folkbildning. Folkbildningen skanaturligtvis själv lägga fast målen inom de ramar somvi här i har ställt upp. Däribland finns de-mokratimålet med, och det har funnits med väldigtlänge. Jag är övertygad om att man kan nå väldigtlångt med det som gäller beträffande demokra-timålet. Jag anser därför att det inte behövs något merpå det här området.Anf. 121 () replik:Fru talman! Det är lite märkligt att är nöjd med den allvarliga situation som vi har,med ett valdeltagande som minskar för varje val. Vihar också en diskussion om ungdomars delaktighet.Många är inte alls med i den politiska processen. Nogär situationen allvarlig.Jag nämnde i mitt anförande att folkbildningenhar sina egna mål och att det är väldigt viktigt att denfår arbeta utifrån dem. Folkbildningen är också enjättefin demokratiskola. Man har från centralt hållinitierat ett antal kampanjer, och jag tror att det iblandbehövs sådana. gjordes EMU-satsningen, där folkbildningsverksamheten fick sökabidrag och vara med. Jag har inte sett någon utvärde-ring av den kampanjen. Man har också haft ämnensom nazism för kampanjerna. behövs ett mercentralt initiativ. Vi har också talat om det fina nät-verk som var inne på.Vi kristdemokrater tycker att det är motiverat meden bred folkbildningssatsning om demokratin. Jag villfråga om har något annat att anvisa för att ökavaldeltagandet eller andra förslag i de frågor som jaghar nämnt.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att det görsganska mycket på det här området. Jag behöver baragå till mitt partis studieförbund, som just nu faktisktarbetar väldigt målmedvetet inför nästa val för attkomma fram till det som pekar på.Det gäller att höja valdeltagandet, att få väljarna attspärra upp ögonen lite grann och att jobba medvetetför demokratisatsningen. Jag tror att vi alla får försö-ka att på olika sätt påverka våra egna studieförbund.Anf. 123 () replik:Fru talman! Fortbildningen finansieras huvudsak-ligen härifrån och från kommuner och landsting,vilket varit inne på. I betänkandetbeskrivs hur framför allt kommuner men ocksålandsting har minskat sina bidrag till folkbildningen.Jag instämmer i det besked som , att vi naturligtvis får försöka agera i våra regio-ner och kommuner.Jag har själv misslyckats med detta i mitt lands-ting. Vi klarar bl.a. inte balanskravet, och jaghar inte tillräckligt lyckats hålla fram detta. Jag menaratt det här inte räcker. Vi förutsätter att regeringenefter inte bara konstateraratt vi måste göra någonting ute i kommunerna utanockså återkommer med några andra idéer om hur viska lösa denna fråga. Kan säga omdet i regeringen förekommer några diskussioner omatt själv göra någonting?Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag kan inte svara för vad regeringengör, men jag kan ge besked om vad jag själv gör i dethär sammanhanget. Som jag sade i svaret till BirgittaSellén är det mycket oroväckande siffror som har tagit fram. Jag känner attdet är många som slåss för folkbildningens framtid.Det går inte att bara skylla på regeringen, utan vimåste samtliga på alla möjliga sätt försöka hjälpas åt idet här arbetet. Det har inte funnits utrymme vare sighos staten eller hos kommunerna och landstingen.Jag håller med om att det är bedrövligt som det nuhar varit. Man måste beklaga att det ser ut så som detgör, men man måste också förstå varför det har varitpå det här sättet.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag tror, som jag försökt redogöra för,att det finns olika förklaringar. Det är för det första enekonomisk fråga i kommuner och landsting, och mananser sig där nog ha haft skäl för sitt agerande. Fördet andra tror jag att det också, som upp, finns kommuner som agerat på mer ideolo-gisk grund. De kommuner som skär ned utan attegentligen behöva göra det ekonomiskt belastar deandra kommuner som kämpar för att få fram pengar-na.Jag menar att man inte bara ska skylla på rege-ringen, men problemet är så stort att det måste tasnågot initiativ även härifrån för att komma till rättamed det.Anf. 126 () replik:Fru talman! Även om jag inte kan svara för rege-ringen är jag övertygad om att man även på departe-mentet tittar på siffrorna. Jag kan inte svara påom det kommer några åtgärder inom den närmasteframtiden.Vi får se vad den utvärdering av folkbildningensom är på gång ger vid handen. som denpågår kommer vi naturligtvis att hålla debatten aktu-ell. Jag är övertygad om det.Jag är också övertygad om att vi är tillräckligtmånga som värnar folkbildningen och som kommeratt se till att hålla debatten levande.Anf. 127 ():Fru talman! Även om vi moderater inte har någonreservation i detta betänkande vill jag ändå utnyttjamöjligheten att kommentera några av de frågor somhar tagits upp.Först frågan om bidragsfördelningen till folkhög-skolorna. Jag anser att de problem som motionärernahar tagit upp, både risken för att rörelsefolkhögsko-lorna kan komma att få vidkännas sänkta statsbidragoch att den kvalificerade musikutbildningen har fåttsämre resurser, bägge bottnar i ett systemfel som vimoderater tidigare påtalat.Felet är att de statliga bidragen till folkhögskoloroch studieförbund hänger samman i ett anslag underutgiftsområde 17 hos oss här i kulturutskottet. Folk-högskolorna har alltmer kommit att fungera som endel av det allmänna skolväsendet och borde rimligenfinansieras under utgiftsområde 16. Det är den av ossföreslagna överföringen som i viss debatt kommit attmisstolkas som att vi förordar en kraftig minskningav folkbildningsanslaget i vårt budgetförslag.I den proposition om vuxnas lärande som kamma-ren kommer att debattera senare i vår anges att"folkhögskolorna har ett antal utbildningar som tillform och innehåll kan sägas motsvara dem som gesinom ramen för den kvalificerade yrkesutbildningen.Mediautbildningar, kantorsutbildningar och fritidspe-dagogutbildningen är några som kan nämnas." I detbetänkande vi nu diskuterar, KrU7, påpekas dessutomatt "i första hand anordnas utbildningarna till tecken-språkstolk och teckenspråkslärare inom folkhögsko-lorna." Det går säkert att hitta fler exempel.Det är viktigt att den aviserade nya statliga utvär-deringen av folkbildningen noga penetrerar frågan omvar folkhögskolorna anslagsmässigt ska höra hemma.Vi kommer i varje fall att fortsätta att uppmärksammaden. Det är viktigt att klarlägga folkhögskolornas rolli det framtida skolsystemet. Hur statens inflytandeoch medverkan i finansieringen ska utformas är enviktig pusselbit i det sammanhanget.