prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — Men det kannaturligtvis inte belasta kineserna och indierna, utandet måste belasta oss som har tagit för oss på ett sättsom inte är acceptabelt.Jonas pratade i sitt inlägg om de småinsatsernas betydelse. Han talade om att lätta på ga-sen och tog upp en del andra exempel på att det ärviktigt att vi gör små insatser som kan få stor betydel-se för miljön. Jag delar den uppfattningen. Jag tror atten del av vårt problem är att alla, alla vi invånare,gärna vill se miljöproblemet som något som andra skagreja. Förut var det industrin som skulle göra förbätt-ringar. Det var långtradarna som skulle minska ut-släppen. Det var flyget. En del tycker att det är stor-städerna och tätorterna som ska klara problemen. Oftaförsöker man dock ställa sig själv vid sidan om: Jagerkänner problemet, men erkänner inte att jag är endel av det utan tror att det är andra som ska klara detåt mig.Det där kan man se exempel på. Industrin får oftaskulden för sådant som man numera inte är skyldigtill. Industrin har gjort stora framsteg. Väldigt storadelar av de utsläpp som sker svarar vi, indivi-derna och hushållen, själva för. Vi kommer inte attklara miljöproblem om vi inte också görinsatser som riktar sig till den enskilda individen. Detgår inte att skjuta problemet till någon annan, utan vimåste också komma in på den delen.Storstäderna och tätorterna får ibland också skul-den för problemen. Där vill jag bara säga att tre fjär-dedelar av biltrafiken i sker i mindre tätortereller på landsbygd. Inte ens i fråga om trafikens pro-blem kan man alltså skylla ifrån sig i hela landet, utandet är också ett gemensamt problem. Vi i Stockholmslän har t.ex. ett lägre bilantal per tusen invånare änvad landet i övrigt. Vi åker ett mindre antal mil änvad man gör i landet i övrigt. Ändå är allting oftakoncentrerat på vad som sker i innerstad.Skårman gör sedan dessutom den kullerbytta sommånga gör när det gäller tätortstrafiken, nämligen atttro att det är som är problemet.Sällan upptäcker man att det numera inte är i som de flesta människor bor. Så vardet en gång i : De flesta människorbodde innanför tullarna. bor de flesta männi-skor redan i utanför tullarna. Vihar ca 270 000 invånare innanför tullarna och ca465 000 människor utanför tullarna i . Gårman sedan till länet handlar det om en miljon männi-skor utanför tullarna. Ändå rör trafikdebatten helatiden detta exklusiva område: innerstaden. Där borrätt mycket höginkomsttagare. Där bor rätt mycketjournalister som skriver om problemen. Vi andra borutanför.De förslag på lösningar som kommer är oftagamla förslag som har funnits tidigare då Stockholmsinnerstad var det ställe där människorna bodde. Vihar alltså en debatt som tar fasta på en gammal dis-kussion om hur man ska lösa ett gammalt problemsom inte existerar längre. Skårman är inne på precisdetsamma i sina inlägg.Man talar om trafikinfarkten i , som omdetta skulle vara ett växande problem i innerstadskär-nan. Det är inte så. Det är inte så att trafiken faktiskthar ökat där. Det är förvånansvärt stabilt med trafikenjust i innerstaden. Det som är anmärkningsvärt är vadsom sker i ytterstadssnittet, dvs. om man går längre utoch mäter. Där ökar trafiken i rejält. Mendebatten och lösningarna finns fortfarande i innersta-den.Sedan måste jag få säga någonting om SL, dettaberyktade företag som tror att man får mer kunder omman höjer månadspriset som man ser till atttrafikstandarden är dålig. Man har vagnar som integår därför att det är trafikfel på dem, man har signal-fel, det fungerar inte. Detta används som metod föratt få nya kunder, har jag förstått. senast ska manockså höja priset på kupongerna.I Metro läste jag: "SL vilseleder ombiljettpris. - - - Priset på vissa resor har i realitetenökat trots att priset på rabattkupongerna inte föränd-rats, skriver KO som uppmanar SL att höra av sig. "Det är alltså falsk marknadsföring när den borgerligamajoriteten i försöker gesken av att det är billigare att åka när man faktiskt harhöjt priset.Jag skulle vilja fråga Skårman: Om man nu får ensådan här försämrad trafik med inställda turer ochhöjt pris, hur tror Skårman att det stimulerar åkandetmed kollektivtrafiken? På vilket sätt bidrar detta tillatt få folk att gå över till kollektivtrafik? Målsättning-en måste ju ändå vara att man i ett trängt läge, när detinte finns utrymme, väljer det som är mest kostnad-seffektivt och det som är möjligt att genomföra påtrafikområdet. Det är kollektivtrafiken som är sats-ningen i innerstadskärnorna om man ska klara pro-blemet.Tack för ordet, fru talman!Anf. 113 () re-plik:Fru talman! säger att innerstaden inte ärnågonting att diskutera men avslutar med att ta uppjust innerstadsfrågorna. I ett avseende har han faktiskträtt, nämligen när han säger att detta är gamla förslag.De förslag till trafikuppgörelse som hade diskuteratsfärdigt står fortfarande fast och ligger bradär de ligger. Det är dock ingen som vill genomföradem eftersom regeringen spräckte denöverenskommelse som var gjord, vilket var ett skott ivattenlinjen mot hela trafiksituation. Idenna överenskommelse ingick också ytterstadenmed Förbifart eller Västerleden, Yttretvärleden, något som skulle ha varit väldigt bra för attminska trafiken i innerstaden. Då hade vi sluppit sesocialdemokraterna föreslå en breddning av Klarast-randsleden och ta in all trafik rakt genom innerstaden,vilket för mig var mycket förvånande.Anf. 114 () re-plik:Fru talman! Jag var orolig att Skårman inte skullebegära replik, för jag hoppades på en sådan. Men hansvarade ju inte på min fråga. Det var en massa annat,men inget svar på min fråga.De trafikplaner som Skårman säger kommer från90-talet fanns med trafikplan. De fannsockså med i den trafikplan som gjordes tidigare, dvs.den generalplan vi hade. De är egentligen inte allsförändrade . Det jag försöker visa förSkårman är att situationen såg annorlunda ut när mangjorde de här trafikplanerna. Då bodde de flesta män-niskorna i . bor de inte läng-re i utan utanför. Vi har enmiljon människor utanför , ochdet måste naturligtvis påverka vår planering.Jag vill fortfarande veta: Hur mycket ökar trafikenmed de satsningar ni gör på kollektivtrafiken? Höjtpris, sämre trafikstandard, fel på signalerna - hurmycket, i procent, ökar det kollektivtrafikresandet ivår region?Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte med hur många procentdet ökar. Jag vet däremot att har den hög-sta andelen kollektivtrafik i Europanäst . Uppenbarligen är stockholmarnas benä-genhet att åka med kollektivtrafik väldigt stor i allafall. Risken är naturligtvis, om inte vägarna fungerar,att det blir högre belastning och förslitning på kollek-tivtrafiksystemet också.Det är riktigt som sägs här: Detta utreds . Ändå föreslår socialdemokraterna att trafikenska gå mitt genom centrala stan, och regeringenföreslår att en Stockholmsberedning ska utreda dethär vidare. Så inte lär vi komma till skott för att fåbättre kommunikationer i om vi ska hanuvarande regering och socialdemokratisk dominans.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Uppenbart är Skårman nöjd med kol-lektivtrafiken i . Den går bra och folkkommer ändå. Det kanske går med ytterligare utgle-sade turer och ytterligare höjt pris, enligt Skårmansmodell. Är det metoden för att försöka komma ännulängre?Jag skulle åka från hit tillRiksdagshuset. Den turen som jag skulle ha åkt medblev fördröjd på grund av vagnfel.Känns det igen?När jag skulle åka hem i går missade tunnelbananmin matarbuss i . I anslutning till nästa tun-nelbanetåg går ingen buss, vilket innebar att jag fickinvänta tre tåg. Det tar alltså att åkatolv kilometer. Det är alternativet om jag inte harbilen med mig.Är det här en metod för att få oss att börja åka bil,eller tror ni att stockholmarnas toleransnivå är så högatt man kan fortsätta att lägga belastningar på oss?Anf. 117 ():Fru talman! Jag ska också tala om vikten av attutveckla kollektivtrafiken, speciellt i Stockholmsre-gionen.Jag tror att de flesta medborgare tycker att sats-ningar på kollektivtrafik är bra, därför att det är ensatsning på det uthålliga samhället. Att åka tillsam-mans kan man säga är smart och ett måste om vi villleva upp till de miljömål som vi har satt upp, bl.a. vadgäller koldioxidutsläpp, som har diskuterats här tidi-gare.Att åka tillsammans är också smart om vi vill setill folkhälsan: Olycksrisken är betydligt lägre i kol-lektivtrafiken än med privatbilism.Just för att alla är överens om det smarta vad gäl-ler vår yttre miljö och folkhälsa har jag tänkt ta uppkollektivtrafiken ur ett annat perspektiv, nämligentids-, barn- och trygghetsaspekterna. Då upplevs denkanske inte alltid lika bra.Vi stressar som aldrig förr, inte minst gäller detför dem som bor i min valkrets, . Detfinns t.o.m. unga par som tvekar att skaffa barn, intepå grund av att den personliga ekonomin är svag, utanpå grund av brist på tid.Det var, fru talman, därför ingen tillfällighet att visocialdemokrater i ladefram ett förslag i nio punkter på hur människors stressska kunna minska för alla oss som lever och verkarhär.Det är ett bra program, som förutom om kollek-tivtrafik också handlar om insatser för att service,vård och omsorg ska fungera, om att slippa tidstaxorpå dagis, om behovet av dygnet-runt-öppna myndig-heter och om vårdcentraler som håller öppet när van-ligt folk kan besöka dem eller ringa.Det är glädjande att många i hararbete eller studerar numera. Men resan till jobbetoch skolan är ett äventyr i sig. Lång väntan, iblandinställda tåg, försenade bussar och krånglande tun-nelbanor, om du inte väljer att sitta fast i någon bilkö.I har vi slutat att räkna ressträckori mil och kilometer. Vi räknar dem . Jag bor ibästa fall från . Att sträckanär spelar ingen roll.De så gott som dagliga förseningarna och därige-nom missade kombinerade förbindelser gör att jaginte kan vara trygg när det gäller restidens längd. Detär oacceptabelt att många resenärer inte hinner tilljobbet på grund av inställda och försenade tåg.Eländet i pendeltågstrafiken och på Roslagsbananmåste få ett slut. Man kan säga att ont om tid är detgott om, speciellt när man väntar och väntar ochväntar.Fru talman! Det har sagts tidigare att Stockholmslän är ett expansivt område. Hit flyttar folk, och vi harett positivt födelseöverskott. Vår befolkning ökarmed ca 20 000 personer . De ska också medtåget, med tunnelbanan och bussen. Då förstår alla attdet måste göras mer satsningar på kollektivtrafiken.Målet måste vara att öka turtätheten i hela pen-deltågsnätet, att ersätta dagens slitna pendeltåg somständigt havererar med nya, moderna tåg som harplats för fler passagerare. Dessutom krävs nya spårin-vesteringar genom . Vi måste få en tågtun-nel genom "getingmidjan", och vi behöver byggaytterligare tvärförbindelser.Fru talman! Ska vi hinna med och minska stressenmåste vi kunna planera vår dag. Då måste tåg, bussaroch tunnelbana gå som de ska. Kollektivtrafiken skagå rätt och tätt. När jag reser med den ska det varasnyggt och jag ska känna mig trygg. Resenärerna skainte behöva vara rädda när de åker gemensamt. Detska finnas sittplatser när man behöver, och tidtabel-lerna ska hållas.Fru talman! Vår region är expansiv, som jag sadetidigare. Det innebär att regionen även växer utåt. Vårarbetsmarknadsregion expanderar till att omfatta östraMellansverige. Men planeringen verkar inte riktigthänga med.Sektoriseringen är alldeles för stor. Vägverketplanerar för sig, för sig och de enskildakommunerna, landstingen och länsstyrelserna för sig.Det förekommer ytterst lite samplanering av kollek-tivtrafik, näringspolitik, högskoleutbyggnad och bo-stadsförsörjning inom detta geografiska område.Vår region konkurrerar inte med Malmö- ellerUmeåregionerna. Nej, vi konkurrerar med övrigaeuropeiska storstadsområden.För hela bästa måste statliga organisatio-ner tillsammans med kommuner, län, etc. kraftsamlatill en samlad syn på kunskaps- och innovationsmöj-ligheterna i östra . Rationella transport-system för en tillgänglig och miljömässigt hållbarutveckling är viktiga delar i en sammanhållen strategioch även en förutsättning för fortsatt tillväxt i dennaregion.Det behövs snabbtågsstandard på vitala tågsträck-or. För detta krävs ny spårkapacitet i . Föratt få ordning på trafiksituationen behöver ocksåsatsningar på vägar med förbifarter etc. göras. Trafik-slagen hänger ju samman. Då är det inte tillräckligtmed enstaka förslag till förbättringar. För att finna bralösningar för ett hållbart miljö- och tillväxttänkandekrävs ett systemtänkande som överskrider de traditio-nella gränserna för planering och en stor satsning påkollektivtrafik i vårt område.Fru talman! Vi måste alltså tänka i nya banor förkommande generationers skull. Kollektivtrafik är braför barn, inte bara för att det är roligt att åka buss ochtåg. Det handlar också om deras möjligheter att resasjälvständigt. Med en bra kollektivtrafik lär sig bar-nen relativt tidigt att resa, några till och från skolanoch kanske ännu fler till och från olika aktiviteter. Attlära sig resa tillsammans möjliggör också ettkollektivtrafikresande senare i livet, om man lär sigatt det fungerar.Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att jaginte är emot privatbilism, men jag anser att det ärsmart ur många synpunkter att resa tillsammans. Detär ett klokt val såväl för miljön som för det egnavälbefinnandet. Men om kollektivtrafiken ska vara ettförsta alternativ måste vi kunna lita på den. Trafikenska gå rätt och tätt och kännas trygg och snygg.För barnens skull, det uthålliga samhällets skulloch för att östra ska bli den kraftfullaregion med porten mot öster som hela behö-ver, krävs en stor kraftsamling kring en utveckladkollektivtrafik.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Vi behöver naturligtvis både bilvägaroch järnvägar i . Det är därför detär så viktigt med en regionaltågstunnel för att under-lätta för trafiken genom getingmidjan. Det som iandra sammanhang är självklart att staten ska betalaför övriga landet är inte självklart i . Ävenom det är bra att det sägs i infrastrukturpropositionenatt getingmidjan ska byggas ut för att kunna få en bratågtrafik, skymtar bockfoten fram även där. 111står det att en förutsättning för utbyggnaden bör varaatt regionala parter medverkar i finansieringen.För det första riktiga stora underlättandet för järn-vägen krävs det särskilt av attbetala mer pengar än av kommunerna i landet i öv-rigt.Vad tycker socialdemokraterna om miljöminis-terns följande uttalande att även om man satte sprättpå väganslagen för hela landet i Stockholmsregionen- vilket i och för sig är orimligt - skulle det inte gå attbygga bort bilköerna? Det skulle tyvärr också varafruktlöst att enbart satsa på utbyggnad av kollektivtra-fiken. Det leder bara till att de som redan väljer bussoch tunnelbana ökar sitt kollektivåkande ytterligaremedan resten framhärdar i att ta bilen exempelvis tilloch från jobbet. Detta sade i den 7november 1999.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Det var många frågor på en gång.Min hållning i detta är naturligtvis att satsa bådepå vägar och på järnvägar. Men om järnvägen skafungera behöver kapaciteten i getingmidjan utökas.Där är vi ense. Det är roligt att höra, för då kan arbe-tet komma i gång.Sedan går det att diskutera hur detta ska finansie-ras. Det är en senare fråga. Den tänker jag inte taställning till här. Jag tar ställning till att jag vill att detska byggas snart.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Får jag då påminna om frågan om vadtalaren tycker om det uttalande jag läste som KjellLarsson, miljöministern, som företrädare för rege-ringen hade gjort.Anf. 121 () re-plik:Fru talman! Till skillnad från miljöministern trorjag att om det blir tillräckligt med investeringar itrafikinfrastrukturen i vårt län kommer det att bli enmer hållbar miljö omkring oss. Det är svar på frågan.Anf. 122 () replik:Fru talman! Det är alltid lika intressant att höra attproblemet med kollektivtrafiken i handlarframför allt om att det behövs nya spår och nya vag-nar och inte bara att det är den borgerliga ledningensom ställer till med alla problem - om man ska tro påvad miljöministern sade tidigare.Christina tar upp att det saknas en sam-syn. Jag skulle vilja påstå att det i den här regionenfinns en bred samsyn om behovet av vägar, järnvägaroch bostäder. Min fråga till det regeringsföreträdandepartiet är varför det inte kommer några pengar till nyavägar i . Varför finns det intepengar i propositionen för en tunnel för pendel-tågstrafiken och getingmidjan? Varför sänks det intenågra skatter så att det går att bygga bostäder i ? Varför ska vi som tar emot så mångapersoner i få stå för de kostnaderde medför som vi måste skicka i väg depengar vi får in till övriga landet?Anf. 123 () re-plik:Fru talman! vet, liksomjag, att vi nu har lagt fram infrastrukturpropositionen.Den innehåller till trafikinveste-ringar . Självklart kommer detatt komma pengar till från dessa 364 mil-jarder.Det är en inriktningsproposition. Det innebär i nästa steg kommer att diskutera vilka leder somska byggas först. Jag hoppas att det kommer att blimånga väg- och järnvägsbyggen i vår region.Anf. 124 () replik:Fru talman! Det är för väl att vi har fått den efter-längtade infrastrukturpropositionen. Den har dröjt ochdröjt. när den äntligen har lagts fram föreslås inteatt dessa många miljarder ges ut förrän först år 2004.I år är det 2001. Vi behöver sätta fart . Pro-blemen för när det gäller vägar,järnvägar, getingmidjan och kostnader för bostäderhar varit kända väldigt . Varför händer ingentingnu? Varför gör man ingenting? Varför ska det varaStockholmsberedningar? Varför ska det väntas ochavvaktas när vi vet hur situationen är?Anf. 125 () re-plik:Fru talman! har säkertockså läst i budgeten för och iinfrastrukturpropositionen att man förskotterar 12miljarder kronor. kommer vi att kunnabygga en hel del.Björn sade när han presenterade in-frastrukturpropositionen att kanske fler kommer attbli irriterade på att det byggs så mycket och därmedkommer att utgöra hinder.Anf. 126 ():Fru talman! "67-åring får vänta 99 månader påoperation. "Så löd rubriken på ett TT-telegram . Iöver ska från i Värm-land behöva vänta på en åderbråcksoperation på sjuk-huset i . Det var beskedet honfick från sjukhuset. säger man på sjukhuset att detvar "en olycklig formulering". ska ingen be-höv vänta - möjligen högst eller för en enkel åderbråcksopera-tion - jag kan förstå att trodde attbeskedet var felskrivet.Hade bott i hade hon haft sexsjukhus att välja mellan som utför operationen - ett par sjukhus t.o.m. inom en à tvåveckor. Åderbråck omfattas dessutom av den vårdga-ranti som har och som göratt den som inte får vård alltid harrätt att få behandlingen utförd på bekost-nad vid vilket annat sjukhus som helst, privat elleroffentligt.Hade vi haft en nationell vårdgaranti hadeInger inte behövt vänta i fem eller för att sjuk-huset i ska ha tid för henne. Då hade honkunnat söka sig till inte bara sjukhusen i också t.ex. till sjukhusen i , Kirunaeller , där väntetiden är under fem veckor.Tydligare än så kan inte skillnaden mellan bor-gerlig och socialdemokratisk sjukvårdspolitik illustre-ras, dvs. skillnaden i att ha rättigheter, valmöjligheteroch alternativ - eller inte.En av de första åtgärder som en borgerlig regeringkommer att vidta är att införa en nationell vårdgaran-ti. Då kan alla få vård , även de som råkar bo i ettsocialdemokratiskt styrt landsting.Fru talman! Borgerligt styrda regioner och lands-ting har uppmuntrat nytänkande och tagit hjälp avprivata alternativ. Det har bidragit till att vårdköernaär kortare i borgerligt styrda landsting och regionerjämfört med socialdemokratiskt styrda.Förnyelsen har också varit betydelsefull för per-sonalen. Enligt en genomförd enkät i är av personalen nöj-da med beslutet att starta eget och ta över devårdcentraler och andra vårdenheter där de arbetar.En tredjedel menar också att relationen med patien-terna förbättrats sedan de startade verksamheten iegen regi. I en välkänd enkät utförd av får privata arbetsgivare i äldreomsor-gen på punkt efter punkt högre betyg än de offentligaarbetsgivarna av personalen. Det gäller allt från triv-sel bland personalen till möjligheten att ägna mer tidåt de äldre.Fru talman! Även om mycket har gjorts i borger-ligt styrda landsting och regioner för att förbättrasjukvården återstår naturligtvis fortfarande mycket attgöra.Patienternas valfrihet behöver förbättras ytterliga-re. Vårdgarantin behöver utvecklas och kännedomom dess innebörd spridas till patienter och personal.Vårdgarantin är ett första steg mot en obligatoriskhälsoförsäkring som stärker patienten och ökar mång-falden.Att låta vården utföras av fristående aktörer är enläroprocess för både folkvalda och entreprenörer därytterligare förbättringar kan ske. En av de stora utma-ningarna är att utveckla vården till en attraktiv arbets-plats som gör att fler vill jobba i vården. Det är baraså vi kan klara de stora rekryteringsbehov vi står införframöver.Svensk sjukvård har goda förutsättningar att kun-na utvecklas till en sjukvård i världsklass, en sjukvårdsom kan ta till vara mänskliga och ekonomiska resur-ser, som kan samverka med näringsliv och utnyttjaglobaliseringens möjligheter. För att åstadkommadetta krävs både en öppenhet, en vilja och en förmågaatt förnya och förbättra.Den öppenheten, den viljan och den förmågansaknar regeringen. I stället ägnar den sin kraft åt attbromsa, stoppa och förbjuda. För det är just det somLars och hans partikamrater i hargjort sedan de fick makten. Det gäller allt från attavskaffa vårdgarantin och etableringsfriheten somden borgerliga regeringen införde till att förbjudalandsting att överlåta driften av ett sjukhus till enprivat vårdgivare.De är mer intresserade av att slå vakt om de storaoffentliga systemen som fungerar allt sämre än attfaktiskt se till att människor får god vård . Att dethandlar om att slå vakt om systemen fick vi svart påvitt så sent som när regeringen träffadeen överenskommelse med omhur tillgängligheten i vården ska kunna öka. när-mar sig valet, och då blir också detta med tillgänglig-heten en öm tå för socialdemokraterna.Så här skriver man, och lyssna nu noga: "För atttillgängslighetsproblemen i den planerade vården inteskall utvecklas till ett allvarligt trovärdighetsproblemför hela det svenska hälso- och sjukvårdssystemet ärdet angeläget att förbättra tillgängligheten till dennavård. "När regeringen alltså till slut tvingas att vidta nå-gon form av åtgärder för att korta köerna i sjukvårdenär det inte för att människor som betalt sin sjukvårdvia skattsedeln har rätt att få vård . Inte heller ärdet för att förhindra att patienternas hälsotillståndförsämras av att vänta. Och det är inte av omtanke ompersonalen, som även den slits hårt när organisationeninte fungerar. Nej, först när människor börjar förloraförtroendet för sjukvårdssystemet blir frågan omtillgänglighet ett problem för socialdemokraterna attta itu med.Socialdemokraterna sitter så fast i ett systemtän-kande att värnandet om centralstyrda landstingsmo-nopol blir viktigare än att den enskilde patienten fårvård . Resultatet ser vi. I de landsting där social-demokraterna har styrt som mest är valfriheten somminst. Där makten är som störst är köerna som längst.Ändå åker och socialdemokraternaland och rike runt och varnar för sjukvården i Stock-holm, där köerna är som kortast. Men vi hör aldrig ettvarningens ord om sjukvården i t.ex. det socialdemo-kratiskt styrda , trots att människor där kanfå vänta i fem eller på en operation som iStockholm utförs inom tio veckor.Jag förstår inte hur får detta att gåihop. Jag skulle därför slutligen vilja ställa följandefrågor till . Jag önskar att han nu ärärlig och svarar på dem.Om skulle få nedsatt hörsel och be-höva en hörapparat, var skulle han då vilja bo? I detsocialdemokratisk styrda där han vid Öster-sunds sjukhus får vänta på hörapparateller i det borgerligt styrda där Sabbats-berg, och Dalens närsjukhus löserproblemet ?Om skulle få problem med höfter-na, var skulle han då vilja bo?