prot · GP0946 · 2001-12-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:46Onsdagen den 12 decemberKl. 09.00 - 11.4512.54 - 18.00Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 6 december.2 § Ledighet, m.m.Talmannen anmälde att () be-viljats ledighet under tiden 12 december 2001-13 januari 2002.Talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för § Rättelse om val av ställföreträdande om-budsman vid meddelade att vid sammanträdet den5 december omvaldes tillställföreträdande ombudsman vid . Detangavs då att valet avsåg tiden från den 1 januari2002 till . Valet skulle enligtkonstitutionsutskottets förslag gälla för av tvåår från till den 31 december 2003.Talmannen föreslog att , med ändring avsitt tidigare beslut, skulle besluta att valet skulle gällafrån till den 31 december 2003.Kammaren godkände denna ändring.4 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att ett meddelande om änd-ringar i kammarens sammanträdesplan delats ut tillkammarens ledamöter.5 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:44 till socialutskottet2001/02:67 till miljö- och jordbruksutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående propositioner skulle förlängastill fredagen den 18 januari 2002.6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återTrafikutskottets betänkanden /02:TU1, TU2 ochTU77 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats den 11 decemberAU1 Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14ArbetslivPunkt 1 (Allmän inriktning av politiken)1. utskottet2. 1 (c, m, kd, fp)Votering:168 för utskottet146 för res. 135 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 v, 15 mpFör res. 1: 72 m, 39 kd, 18 c, 15 fp, 2 -Frånvarande: 15 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 1 fp, 1 mpPunkt 2 (revisorers förslag om otraditio-nella medel inom arbetsmarknadspolitiken)1. utskottet2. 2 (m, kd)Votering:172 för utskottet113 för res. 231 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 37 v, 1 c, 1 fp, 15 mpFör res. 2: 72 m, 39 kd, 2 -Avstod: 17 c, 14 fpFrånvarande: 13 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 1 fp, 1 mpPunkt 4 (Förändringar avseende AMS)1. utskottet2. 6 (c, m, kd, fp)Votering:170 för utskottet145 för res. 634 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 37 v, 15 mpFör res. 6: 72 m, 38 kd, 18 c, 15 fp, 2 -Frånvarande: 13 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 1 fp, 1 mpPunkt 5 (Decentralisering av arbetsmarknadspolitikenm.m.)1. 7 (c)Votering:294 för utskottet18 för res. 71 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 72 m, 36 v, 38 kd, 14 fp, 14 mp,2 -För res. 7: 18 cAvstod: 1 kdFrånvarande: 13 s, 9 m, 7 v, 3 kd, 2 fp, 2 mpPunkt 11 (Åtgärder för att förbättra arbetsmarknadenför arbetshandikappade)1. utskottet2. 11 (c, kd, fp)Votering:243 för utskottet73 för res. 1133 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 72 m, 37 v, 15 mp, 1 -För res. 11: 39 kd, 18 c, 15 fp, 1 -Frånvarande: 13 s, 9 m, 6 v, 3 kd, 1 fp, 1 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.8 § Regional utjämning och utveckling samt enpolitik för tillväxt och livskraft i hela landetFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2001/02:NU2Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling(prop. 2001/02:1 delvis, prop. 2001/02:4 delvisoch 2001/02:RR4 delvis)näringsutskottets betänkande 2001/02:NU4En politik för tillväxt och livskraft i hela landet (prop.2001/02:4 delvis).Anf. 1 ():Fru talman! De regionalpolitiska frågorna måsteknyta an till mäns och kvinnors vardag. Det är genomregionalpolitiken som vi måste skapa jämlika villkorför dem som bor i liksom för dem sombor i , , eller Gislaved.Ingen osynlig hand, ingen marknadsekonomisk kraft,kommer att ordna lika villkor för människor oavsettvar de bor i landet. Detta kommer inte till av sigsjälvt, utan det krävs en politisk insikt och en aktivregional utvecklingspolitik som samlar alla kreativaaktörer bland befolkningen i hela vårt avlånga land,kreativa aktörer som återfinns i t.ex. näringslivet,staten, och kommunerna.Fru talman! Det krävs ett stort mått av gemensamtansvarstagande för att hålla ihop landet och i verkligmening låta hela växa. Det gör vi genom attskapa den mylla i vilken tillväxtåtgärder inom denregionala näringspolitiken faktiskt kan börja gro.Enligt min personliga åsikt måste den kortsiktighetsom råder inom delar av näringslivet stå tillbakatill förmån för ett större och mer långsiktigt an-svarstagande. Om inte jordmånen är den rätta blir detinte heller någon tillväxt. Låg tillväxt i vissa regionerpåverkar den nationella tillväxten eftersom denna perdefinition är summan av tillväxten i hela landetssamtliga regioner.Därför är det viktigt, fru talman, att det skapasgoda regionala utvecklingsförutsättningar. Det ärviktigt att vi får starka regioner i alla delar av landetför att ska kunna stå starkt och för att vårtland ska kunna nå en hållbar ekonomisk utvecklingsom i sin tur kan komma alla medborgare till del iform av ökad välfärd.Att den äldre befolkningen ökar som alltfärre barn föds är en situation som vi delar medmånga regioner i . Det innebär i sig en storutmaning för samhället att hantera. Enligt min me-ning pekar detta faktum tydligt på vikten av att giftasamman en aktiv regional utvecklingspolitik medövriga politikområden, inte minst inom det familje-politiska området. På så sätt skapas trygga förhållan-den, trygga förhållanden som krävs för att unga män-niskor i vårt land ska vilja bli föräldrar, så att flerbarn föds, så att vi klarar den omsorg som t.ex. ettökat antal äldre kommer att ha behov av. I det sam-manhanget är satsningen på låga avgifter inom barn-omsorgen genom maxtaxan, utökningen och höjning-en av föräldraförsäkringen och den stora satsningenpå skolan oerhört väsentliga regionalpolitiska åtgär-der.Fru talman! föreslår regeringen i propositio-nen att slå samman regionalpolitiken med den regio-nala näringspolitiken, främst för att stärka dessa ochfå bra kopplingar mellan dem. Det ska bildas ett nyttpolitikområde, s.k. regional utvecklingspolitik. Syftetär att etablera och utveckla en sammanhållen politikför alla delar av landet som kan anpassas till regio-nala skillnader och förutsättningar. Detta är till alladelar mycket positivt, och en samlad politik kommerdessutom att bli än mer effektiv.Målet är en hållbar regional utveckling - ekono-miskt, socialt och ekologiskt - i alla delar av vårtland. Detta sätt att se regionalpolitiken gör det enligtmin mening naturligt att inkludera den regionalanäringspolitiken. Målet för den regionala utveck-lingspolitiken ska vara väl fungerande och hållbaralokala arbetsmarknadsregioner med en god serviceni-vå i alla delar av vårt land.Med "väl fungerande" lokala arbetsmarknadsregi-oner avses att dessa är så attraktiva för människor ochföretag att det är möjligt att ta vara på den potentialoch livskraft som finns i alla regioner.Med "hållbar" avses att politiken ska bidra till attbåde nuvarande och kommande generationer kanerbjudas sunda ekonomiska, sociala och ekologiskaförhållanden. Politiken ska bidra till att öka den eko-nomiska tillväxten i alla lokala arbetsmarknadsregio-ner för att därigenom öka den nationella tillväxten.Den ska också bidra till att sociala aspekter som sys-selsättning, jämställdhet och välfärd finner sin natur-liga plats.Med "god servicenivå" i alla delar av landet avsesatt politiken ska bidra till att människor att företag hartillgång till kommersiell offentlig service i tillräckligomfattning. Det handlar om tillgång till dagligvaroroch drivmedel. Det handlar om tillgång till offentligservice som tillhandahålls av statliga och kommunalaaktörer.Hur ska då de här målen nås? De ska nås genomflera offensiva strategier i kombination med riktadeåtgärder. Några av dessa strategier är:· En utvecklad styrning av den statliga verksamhe-ten.· Tydligare regionalt utvecklingsansvar för vissapolitikområden - att utveckla en helhetssyn.· Tydlig ansvarsfördelning mellan stat och kommu-ner.· Lärande och program som instrument för utveck-ling.· Regionala jämförelser som drivkraft för föränd-ring.· Samverkan med EG:s struktur- och regionalpoli-tik.Den regionala näringspolitiken, som infördes1980, bygger på samverkan mellan företrädare för ettflertal statliga sektorer och utgår från regionens förut-sättningar och prioriteringar. Det huvudsakliga in-strumentet för genomförandet av politiken, fru tal-man, är de regionala tillväxtavtalen. Tillväxtavtalenhar i praktiken också kommit att bli ett viktigt sam-ordningsinstrument för regionalpolitiken. Genomförslag i propositionen kommer vi nu att gå från regi-onala tillväxtavtal till regionala tillväxtprogram.Vår bedömning är att tillväxtavtalsarbetet ärmycket positivt. Det har stärkt företagens engage-mang för regional utveckling. Även miljö- och jäm-ställdhetsfrågor har kunnat lyftas fram genom arbetetmed tillväxtavtalen. går vi vidare. Nya arbetsfor-mer utvecklas. Beteckningen ändras från regionalatillväxtavtal till regionala tillväxtprogram. Det gör dedels för att det inte är fråga om några juridiskt bin-dande avtal, dels för att programarbetsformen börlyftas fram mer.Fru talman! Utskottsmajoriteten välkomnar att desenaste årens omfattande omprövningar av regional-politiken såväl vad gäller mål och medel som vadgäller helheten nu har lett fram till ett sammanhålletregeringsförslag. Föregående år ansåg utskottet att detvar berättigat att fråga sig vad som är en effektivregionalpolitik med en ekologiskt hållbar utveckling.Enligt utskottets uppfattning har det omfattande ut-rednings- och utvecklingsarbete som pågått utmynnati framåtsyftande lösningar i och med regeringensförslag till nytt mål för regionalpolitiken, dvs. välfungerande och hållbara lokala arbetsmarknadsregio-ner med god servicenivå i alla delar av landet.Målet innebär att möjligheterna till tillväxt i helalandet ska tas till vara genom de lokala arbetsmark-nadsregionerna. De ska bli ett nav i områden somupplevs som ekonomiskt, socialt och miljömässigtattraktiva. Vi menar att arbetsmarknadsregioner är ettfunktionellt begrepp i sammanhanget då det speglardet område inom vilka människor bor och arbetar.De flesta arbetsmarknadsregioner kommer att fåse sin befolkning minska som andelen äldreökar. Därmed kommer kostnaderna för framför alltäldreomsorgen att öka väsentligt. Dessa prognosfaktatalar enligt utskottsmajoritetens mening för att måletbör omfatta tillväxt i alla regioner.Samtidigt är det även fortsättningsvis nödvändigtatt särskilt stimulera tillväxten i vissa regionalpoli-tiskt prioriterade områden, t.ex. områden med perma-nenta lägesnackdelar. En arbetsmarknadsregion avStockholms storlek kan i stort sett klara strukturom-vandlingsprocessen själv medan en liten arbetsmark-nadsregion någonstans i inland i högregrad är beroende av regionförstoring och en ökadrörlighet mellan regionerna. Den lokala dynamikenhänger alltså samman med att regionerna ömsesidigtkan stödja varandra när det gäller tillgång till specia-liserade arbetsmarknader, utbildning, transporter,pendlingsmöjligheter osv.Industriella problem och neddragningar är inteovanliga i södra och . Dessa regio-nal problem har blivit omfattande vid sidan av detraditionella problemen i glesbygden, i och iskärgården.Fru talman! Man kan säga att utvecklingen delvishar visat nya mönster för den regionala utvecklingen.Trots att modellen med sårbarhetsanalys enligt ut-skottsmajoritetens uppfattning inte är färdigutveckladi alla delar, anser vi att den bekräftar synsättet attpermanenta lägesnackdelar inte är den enda dimen-sionen i den regionalpolitiska problembilden. Sårbar-heten kan med dessa mätmetoder vara större i södraoch mellersta Sverige.Emellertid förmodar utskottet att modellen blirmer tydlig och upplysande om den kompletteras medtjänstesektorn och den offentliga sektorn. Inte minstmed hänsyn till kvinnornas arbetsmarknad är be-gränsningen till industrisysselsättningen en faktorsom minskar relevansen i denna modellberäkning.Vidare kan frågan ställas om betydelsen av ett mervarierat näringsliv och en mer varierad industrisyssel-sättning.Från utskottsmajoritetens sida välkomnar vi attdet nya målet för den regionala utvecklingspolitikenäven inkluderar servicenivån och att den ska vara likagod i alla delar av landet och att såväl offentlig somkommersiell service ska inräknas.Vi anser att de framtida regionala tillväxtpro-grammen kommer att utgöra en bas i det långsiktigaarbetet för en hållbar regional utveckling. En närasamverkan med annan planering förutsätts, t.ex. denlångsiktiga planeringsprocessen för infrastrukturin-vesteringar och strukturfondsprogram.Om ett kommunalt samverkansorgan bildas såmenar vi från majoritetens sida att detta bör fattabeslut om förslag till regionalt tillväxtprogram. Detska ske utifrån ett statligt helhetsperspektiv. kunna yttra sig till regeringen omdetta program. Och därefter kommer nationella in-tressen att kunna läggas på programmen innan defastställs av regeringen.Utskottet menar att den nya planeringsprocessenbör ge goda förutsättningar för en hög kvalitet i pro-grammen. Vi vill uttala att möjligheten tillregelförenklingar måste uppmärksammas.I februari i år överlämnades de framtagna tillväx-tavtalen till regeringen. Detta var således det formellaöverlämnandet av de avsiktsförklaringar som part-nerskapen i de olika länen gjort i samband med att dearbetat fram och undertecknat sina tillväxtavtal. Denu gällande tillväxtavtalen är däremot inte någotjuridiskt bindande, vilket jag tidigare sade. Därför ärdet inte aktuellt med något beslut från regeringen,vilket bl.a. har pekats på i en motion från moderater-na.Hittillsvarande arbete med dessa tillväxtavtal hargett många positiva effekter, inte minst när det gälleratt intressera och mobilisera krafter för den egnaregionens utveckling. Även fortsättningsvis anserutskottsmajoriteten att näringslivets behov och delta-gande bör vara en grundläggande faktor i utveck-lingsprocessen och instämmer vidare med regeringenom att målet om ekologisk hållbarhet och jämställd-het bättre bör komma till uttryck i det fortsatta arbe-tet. Det kan ske genom pilotlänsarbete där nya erfa-renheter kan spridas och utnyttjas.Fru talman! Det går inte att bortse från att åtgärderinom övriga utgiftsområden är av avgörande betydel-se när det gäller att främja utvecklingen i regionen.Särskilt vill vi peka på regeringens förslag om en nyorganisation för att stödja kommunala bostadsföretagsom har kommit i svårigheter, ett nytt statsbidrag tillkommuner och landsting med befolkningsminskningsamt ett pendlingsbidrag för veckopendling.Fru talman! En annan viktig fråga som tas upp idetta betänkande är EG:s och EU:s struktur- ochregionalpolitik. möjligheter att bedriva enbetydande regionalpolitik baseras faktiskt också uti-från vårt EU-medlemskap. Vi måste nu se som en läro- och anpassningspe-riod. Den nuvarande harinneburit att reglerna för struturfondssystemets till-lämpning har förbättrats liksom administration ochutvärdering.Fru talman! har ut-talat att integrationen av länderna i med europeiska politiska och ekonomiskastrukturer är ett övergripande mål för unionens med-lemsländer. stöder aktivt EU:s utvidgning.Enligt utskottsmajoriteten står det helt klart att detframöver krävs reformer när det gäller EG:s struktur-och regionalpolitik. Behovet av en ökad effektivitetnär det gäller användningen av strukturfonderna är endrivkraft i detta sammanhang. En annan drivkraft ärden planerade utvidgningen av unionen. Avståndetmellan de svagaste och de rikaste regionerna kommeratt fördubblas genom utvidgningen. Dessa problemmåste beaktas.Den sammanhållningsrapport som kommissionenframlagt anser utskottet utgör en bra grund för fortsattdiskussion. Men vi vill inte föregripa den här dialo-gen och menar att det är för tidigt att taställning till hur den framtida politiken bör utformas.Fru talman! Med hänsyn till att andra utskott, tra-fikutskottet och skatteutskottet, behandlar delar somockså berörs i vårt betänkande avstår jag från att gå inpå detta.Låt mig säga att det mot bakgrund av deönskemål som har funnits i motioner och i vissa re-servationer finns anledning att ta denna regionalpoli-tiska proposition på mycket stort allvar.Jag hade tillsammans med några av kollegernaförmånen att sitta i den regionalpolitiska utredningen,en utredning som jobbade ordentligt med att skapaförutsättningar för en proposition som ger oss enbättre regionalpolitik. Den gamla regionalpolitikenvar inte alls dålig, men den nya regionalpolitiken gerförutsättningar för att hela ska bli ett Sverigesom ger förutsättningar för tillväxt, tillväxt som germöjligheter till en välfärd som fördelas lika över helalandet.Fru talman! Med det sagda ber jag att få yrka bi-fall till reservation 1 i betänkande NU2 och till för-slaget i dess helhet i betänkande NU4.Anf. 2 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 1 om inriktningen av den framtida regional-politiken i betänkandet En politik för tillväxt ochlivskraft i hela landet. Vidare yrkar jag bifall till för-slaget i näringsutskottets betänkande 2, utom i an-slagsdelen där jag hänvisar till vårt särskilda yttrande,samt avslag på reservationerna.Då är vi här igen och diskuterar hur hela Sverigebäst ska utvecklas. En smula eftertanke men ocksåsjälvrannsakan. Har vi som kommer att delta i debat-ten något nytt att tillföra diskussionen i detta ange-lägna ämne, eller blir det ett uppräknande som vitidigare har lyssnat till?Den fortsatta debatten får visa på eventuellt nyainslag som vi förmår att leverera. Men när man läserDagens Industri från och näringsministernsförundran över att nyföretagarandan i kundeha varit bättre, då övergår min självrannsakan och liteödmjukhet till en rätt självsäker attityd att den härdiskussionen är utomordentligt angelägen och att detbudskap som jag kommer att framföra är viktigare nuän någonsin.Näringsministern förvånas i intervjun över attSverige ligger så lågt ned på listan över startade fö-retag och för entreprenörskap. Han säger:Politiken och samhället måste vara mer tillåtandenär det gäller entreprenörskap.Björn är, tillsammans med alla företa-gare och entreprenörer, välkommen till Moderatasamlingspartiet. Det var väl att mannen somskulle ordna världens bästa företagarklimat i varje fallhar upptäckt att vi i behöver fler företagare.Det är ju alltid en början.Det är det som är själva brytpunkten när det gällerregionernas utveckling, nämligen företagandet. Utanföretagande och entreprenörskap hotar sotdöden. Föratt möjliggöra en bättre utveckling än i helaSverige måste inriktningen av regionalpolitiken ha sinutgångspunkt i företagandets villkor.En politik som inte uppmuntrar bromsar utveck-lingen. En politik som tar till vara människans driv-kraft accelererar utvecklingen. Inget bidrag förmårersätta entreprenörens vilja till framåtskridande. Detär i entreprenörskapet vi i ska söka vägen förtillväxt, inte i bidragsfloran. Företagsamhet skallprioriteras framför sektorsstöd, och långsiktig tillväxtbör betonas mer än tillfälliga sysselsättningsökningar.Kritiken mot regeringens proposition har singrund i bristen på konkreta förslag till förbättringarför företagande och entreprenörskap. Det räcker inteatt byta namn på regionalpolitiken och kalla den regi-onal utvecklingspolitik. Det räcker inte att byta namnpå tillväxtavtal till tillväxtprogram. Det räcker intemed inrättande av statliga delegationer. Det räckerinte med lokala program för entreprenörskap.Att ni inte lär er vad som är tändvätskan för en fö-retagare: en så enkel sak som att underlätta för få-mansföretagen. De s.k. 3:12-reglerna måste ändras såatt ett aktivt ägande i företag underlättas och inte somi dag när den typen av ägande missgynnas till förmånför passivt ägande med lägre risk. Diskrimineringenav den här typen av företag är kontraproduktiv ochhindrar naturligtvis tillväxt i hela landet.Tillväxt är det samma som uppoffring. Det vi göri dag vill vi göra bättre än det vi gjorde i går, men föratt uppnå något måste du offra något av dig själv. Detkan gälla en så enkel sak som att tillägna sig kunskap.Inlärning kräver tålamod och inläsning. Det kan gällaföretagaren som riskerar en del av sitt kapital till eninvestering, och det kan gälla den som jobbar över föratt jobbet måste av eller för att få en extra slantsom han eller hon önskar. När det här händer produ-cerar vi mer. Värdet av det vi producerar ökar ochefterfrågan på arbetskraft ökar. Tillväxten ökar.För att det här ska bli verklighet krävs en grund-läggande drivkraft hos den individ som ska ta språng-et. Det handlar väldigt mycket om att sänka skatternaoch att minska krånglet kring företagandet. När jagfår valuta för min uppoffring, då kommer investe-ringen; då kommer det där lilla extra som för utveck-lingen framåt.För att möjliggöra en bättre utveckling än ihela måste inriktningen av regionalpolitikenha sin utgångspunkt i företagandets villkor. I enframåtsyftande regionalpolitik blir således förbätt-ringarna för småföretagen den allra viktigaste åtgär-den.Vill vi förändra regionalpolitiken och inte bara de-finitionen måste den nya inriktningen utgå från regio-ners och orters egna möjligheter. Min utgångspunktär då att politiken inriktas mot att eliminera tillväxt-hinder. Därmed skapas denna grund för företag ochindivider att själva lösa sina problem och inte som nu:att debatten fokuserar på den hjälp som ska kommafrån annat håll. Hjälp ska orterna och regionerna få,men hjälpen eller stimulansen ska ske i form av kon-kurrensbefrämjande åtgärder och inte i form av olikatyper av bidrag.Härigenom främjas då en utveckling som baseraspå regionernas egen duglighet, tradition och kreativi-tet. För att det här ska bli verklighet måste regional-politiken ändras och ersättas med en politik och enstrategi som utgår från företagandet och därmed denenskilde individens roll som den viktigaste faktornbakom tillväxt och välfärd.Ett gott råd till och : För att få bättre snurr på det här landet, ochhela landet: Låt småföretagen få chansen.Tillväxtavtalen har ju varit regeringens lans ellerinstrument i regionalpolitiken och näringspolitiken.Med dessa samverkansorgan skulle frälsas.Från moderat horisont var vi tveksamma till styrkan iden här medicinen, och de utvärderingar som hargjorts har väl också gett oss rätt på den punkten. Till-växtavtalen har blivit en papperstiger som kanskerentav har hindrat det regionala utvecklingsarbetet.Ansatsen var god: att genom samverkan och samord-ning mellan statliga myndigheter försöka åstadkom-ma nya resurser, men utvärderingarna pekar ju i enriktning mot samarbetsgrupper mer än kraftfulla oby-råkratiska lösningar. Mycket snack och lite verkstadhar det varit, och det är väl något som vi tyvärr kän-ner igen.Regeringen lanserar också statliga delegationersom tillväxtstimulerande åtgärd. Jag tror inte på denhär konstruktionen heller. Det är mycket tveksamt omden här typen av statliga styrningar kommer att fålegitimitet på det lokala planet. Att bara klampa inoch tala om hur saker och ting ska gå till kommersannolikt inte att vara någon framgångsrik väg. Detblir för mycket av överhet, för mycket av pekpinneoch för lite av lokal lösning, och det lokala utveck-lingsarbetet kommer att passiviseras genom det här.Fru talman! Vi moderater säger ja till regeringensförslag om regionalt nedsatta socialavgifter, dockmed det tillägget att inga branscher ska undantas frånnedsättningen. Varken åkerier, jordbruksföretag ellerrenskötselföretag för den delen kommer i vårt förslagatt undantas.