prot · GP0937 · 2001-11-29 00:00:00 — De nordiskaregeringarna samråder också inom ramen för densamrådsgrupp som man har i flyktingfrågor. Sverigedeltar också i för utbyte avinformation mellan länder som tar emot flyktingar.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets förslag och avslag på samtliga reservationer.Anf. 183 () replik:Fru talman! Jag tänkte fråga den artikel som publicerades ochär skriven av , ochHedi Bel gjorde något intryck eller om möjli-gen mitt citerande ur artikeln gjorde något intryck påMaud Björnemalm. Där kräver man att integrations-politiken ska avvecklas och att det i stället ska tasfram en riktig tillväxtproposition. Man ska satsa påmänniskor och ge makten till dem det verkligen be-rör. Det är min första fråga.Sedan skulle jag vilja fråga om är beredda att med snabbhettrycka på och dessutom medsnabbhet bereda en proposition om en ny processord-ning, så vi får detta i sjön.Dessutom undrar jag hur det blir . har ju lutat sig på en praxis därregeringen ytterst är ansvarig för praxis. Är majorite-ten beredd att trycka på så att denna praxis blir merhuman än vad som har varit fallet? Det finns ju ex-empel på ett antal homosexuella asylsökande som harfått avslag av med hänvisning tillatt det inte fanns något skyddsbehov. När vederbö-rande sedan - och det har hänt i flera fall - uttalar sigmot regimen i t.ex. , får man stanna vid en nyprövning. Då har man plötsligt skäl. Man skulle na-turligtvis kunna ge rådet till alla asylsökande att uttalasig kritiskt mot sin regim i pressen. Då skulle man fåstanna. Men jag tycker inte att det är värdigt ett rätts-system. Jag undrar om vill göranågonting så att den här prövning-en blir human och korrekt.Anf. 184 () re-plik:Fru talman! Svar på fråga ett är nej.På fråga två vill jag säga att när det gäller den härnya instans- och processordningen kommer riksdageni dag att säga att vi förväntar oss en proposition påriksdagens bord , så att vi kan fatta beslutföre sommaren 2002.Om jag är rätt underrättad och om jag minns rätthar , eller om det är regeringen,tillsatt en grupp som ser över hur besluten har varitnär det gäller de homosexuella. Man avvaktar resul-tatet av den undersökningen.Anf. 185 () replik:Fru talman! Jag frågade ju också om praxis i största allmänhet och hur man skase till att , under den likvaka somnämnden har kvar, fungerar så bra som möjligt ochhar en regeringspraxis att luta sig mot som är bra ochrättssäker. Är beredd att verka fördet?Svaret på den första frågan var ett kort nej. Det ärväldigt betecknande. Socialdemokraterna och MaudBjörnemalm är uppenbarligen inte alls beredda att genågon som helst makt till några som helst människor.Man vill fortsätta att hälla storstadspengar med ettovanifrånperspektiv över olika storstadsområden. Detär påtagligt att det finns en ovillighet att släppa mak-ten. Man vill inte låta den här eländesindustrin upp-höra utan driva den vidare.Anf. 186 () re-plik:Fru talman! Mitt nej gällde frågan om artikeln ha-de gjort något intryck på mig, inte vad jag hade föråsikter i den frågan. Eftersom jag inte minns artikeln,, kan den inte ha gjort något störreintryck på mig.Praxis bildas när överlämnarett ärende till regeringen för beslut som kan gällamånga liknande ärenden. Jag kan inte stå här och lovaatt kommer att göra detta. Jag vetinte om det över huvud taget kommer att finnas någraärenden som man behöver sätta praxis på. Det är enomöjlig fråga att svara på, . 187 () replik:Fru talman! Jag vill fråga omdetta med verkställighetshinder. hardet uppmärksammats i medierna att det är väldigtmånga som har väntat upp till åtta . De har intekunnat skickas tillbaka till sina hemländer. Sverigekänner till problemet, men man har inte gjort något åtdet. Tänker verka för att man skakunna begränsa , åtminstone efter detsista beslutet, avvisningsbeslutet, som man får? och upp till kan kanske vara enrimlig tid.En annan fråga som jag tänkte ställa gäller delånga handläggningstiderna. Det är ett stort bekym-mer. Det har nästan alla partier konstaterat i debattenhär. Jag läste om en familj . Det tog treår, och barnet i hemlandet som skulle förenas med sinmamma har blivit . På grund av att han har hun-nit bli under den långa väntetiden kan man inteta emot honom. Det finns två barn här i , mendet tredje barnet har hunnit bli vuxen under tiden.Kan den långa handläggningstiden vara ett hindernär det gäller anknytningsfallen?En annan fråga som har varit väldigt bekymmer-sam för min del och som jag har haft många samtalom gäller de anknytningsfall som kommer lite påsidan om. Det är otroligt att man får vänta på sin frueller man.Att man inte kan söka härifrån, förstår jag. Mendet finns uppenbarligen brister också när det gäller atttolka lagen.Ett praktfall gäller en gravid kvinna.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! När det gäller frågan om verkställig-hetshinder och tider på åtta var det, såvitt jagminns några ärenden som var så långa. Att det blir enlång tid kan också bero på att hemlandet vägrar att taemot sina medborgare. Att man ska få komma tillba-ka till sitt hemland där man är medborgare är någotsom vi svenskar tycker är självklart.Det kan också finnas andra orsaker till att det drarut . Den enskilde kanske inte heller vill med-verka till att lämna Sverige.För mig är det svårt att uttala mig tvärsäkert omdetta. Jag föreslår att tar ett samtalmed om den här frågan.Jag kan inte från talarstol uttala migom ett enskilt ärende.När det gäller den sista frågan, om anknytningsä-renden, vill jag säga att det är kö på vissa ambassader,och det tar . Det är naturligtvis beklagligt attdet är så.Senast har vi ju hört om ett land där det varlånga väntetider och man erbjöd mer personal. Mendet fanns inte lokaler för att härbärgera ytterligarepersonal. Det kan alltså vara många olika problem.Men det största problemet tror jag är att det ärmånga ansökningar.Anf. 189 () replik:Fru talman! Min första fråga handlade faktiskt ompersoner som också har försökt att komma tillbaka tillsina hemländer. Jag förstår så väl att man ska försökaskicka tillbaka dem till sina hemländer. Det är be-klagligt att det finns länder som inte tar emot de sina.Palestinier är en stor grupp som befinner sig här . De är mellan 200 och 300 personer som harförsökt, men inte kunnat få komma tillbaka till sinahemländer. Det är de grupperna jag pratar om. Det ären ganska stor grupp. De har en vilja att komma till-baka, men det går inte. känner till problemet.Jag undrar om man kan få till stånd en begränsadtid?Både och de andra länderna förstår detta,men kan inte göra något åt det.De personer det handlar om lever i ett vakuumunder . Det handlar ombarn där man t.ex. inte vet om de ska fortsätta i sko-lan eller skickas tillbaka.Min andra fråga gällde också anknytningar. Detkan vara väldigt långa handläggningstider, inte påambassaderna, utan på och . Det tar från den dag manhar skickat ansökan till eller de andraplatserna här i . Det är inte enbart ett ambas-sadproblem.Frågan om det enskilda ärendet, gäller inte detspecifika ärendet utan om den långa handläggningstidsom gör att man får konsekvensen att man nekar enfamilj att återförenas på grund av att det har tagit sålång tid.Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Verkställighetshindren är en svår frå-ga. Mottot för och andra länder måste ju varaatt arbeta för att varje land ska ta emot sina medbor-gare. Det tror jag att vi kan vara överens om.Om man skulle sätta en tidsgräns och säga att manefter ett visst antal år får stanna i skulle detvara ett utomordentligt bra sätt för vissa länder attgöra sig av med sina medborgare.Jag vill försöka visa på att det här är en svår frågasom man kan lägga många aspekter på.När det gäller övriga frågor som rör långa hand-läggningstider vill jag säga att det finns ett sätt attlösa dem, nämligen mer resurser, mer pengar.Anf. 191 () replik:Fru talman! uttryckte viss oroöver budgetkonsekvenser och administration till följdav att det enligt prognosen kommer några tusen flerasylsökande till vårt land under innevarande år.Jag undrar om inte oron från vara större över att vi enligt alla prognoserkommer att sakna så ofantligt många människor omnågra år. Det kommer att vara hundra tusentals män-niskor för litet i vårt land för att bidra till att vi kanbehålla någon form av välstånd när alltfler blir alltäldre och pensionerade.Anf. 192 () re-plik:Fru talman! Jag tror ändå att ochjag är överens om att man måste skilja på asylsökan-de och arbetskraftsinvandring.Jag inser också att vi förmodligen kommer att haett stort behov av arbetskraftsinvandring. Den fråganska vi hantera. Den har regeringen börjat hantera.Den måste hanteras för sig.De asylsökande måste behandlas för sig.Jag tror att vi är överens om att man måste slåvakt om asylrätten.Anf. 193 () replik:Fru talman! Jag delar helt uppfattningen att maninte kan göra asylpolitiken och internatio-nella åtaganden beroende av konjunkturläget och våregen demokrati. Det har jag verkligen inte påstått.Maud Björnemalm var i sitt anförande oroad överatt det skulle komma några tusen fler enligt den plansom själv varit med och skissat på iMigrationsverket styrelse. Jag tycker att den oronborde sättas i relation till oron på andra områden.Budgetkonsekvensen av den brist på arbetskraft vilär ha kommer att skjuta stora hål i stats-budgeten.Anf. 194 () re-plik:Fru talman! Brist på resurser till Migrationsverketgör att handläggningstiderna blir långa. Det finns baraett sätt att korta handläggningstiderna på . Det är mer resurser.Anf. 195 () re-plik:Fru talman! nämnde att vi haren generös viseringspolitik. Jag är lite förvånad överdet.Maud Björnemalm nämnde att hon inte kan gå inpå enskilda fall, men jag vill ändå nämna detta.Vi har en iransk familj som starkt har kritiseratregimen i sitt hemland. De har varit här i iflera år. Kvinnan har sökt psykisk hjälp och vistats påpsykavdelning bl.a. för självmordsförsök. Trots dettahar familjen fått ett negativt besked.Jag kan inte hålla med om attdet är en generös och human viseringspolitik när vihanterar människor på det sättet.Dessutom känner familjen väl till flera andra fa-miljer som har skickats hem till , och ingen harfått kontakt med dem efter det att de kommit dit. Ärdet så vi ska hantera människor från ?Anf. 196 () re-plik:Fru talman! Nej, det tycker jag inte. Jag föreslåratt tar kontakt med Migrationsver-ket för att försöka reda ut det här fallet. Jag kan intefrån talarstol ha synpunkter på enskildafall.Anf. 197 ():Fru talman! Jag ska fatta mig ganska kort. När jagtjänstgjorde här inne , ,förde en flyktingpolitik som kritiserades frånalla möjliga håll: från flyktingar som väntade i fleraår på besked, från tjänstemännen som försökte admi-nistrera politiken, från medierna och från politiker iflera olika partier.Den här hösten, när jag har kommit tillbaka, kon-staterar jag med glädje att det händer saker, som t.ex.att utskottet bytt åsikt i frågan om instans- och pro-cessordningen och tar ställning för bättre rättssä-kerhet. Det här är resultatet av kritisk menockså konstruktiv opinionsbildning och debatt.Idén med var från början attstärka rättssäkerheten och avlasta regeringen. Dentanken var god. hade man problem med attInvandrarverkets asylbeslut överklagades och hamna-de på regeringens sammanträdesbord. Därmed fannsdet en risk för att politiker var känsliga för tillfälligaopinionsyttringar. Massmedier var på dem, och detkunde faktiskt fattas t.o.m. godtyckliga beslut, olikaför likadana fall.Med den nya ordningen var det tänkt att skulle ta över rollen som överklagan-deinstans. Den skulle ha mer av juridisk personal ochha bättre kontroll och politisk förankring genom attledamöterna skulle hämtas från riksdagspartierna.Men resultatet har, som nämnts här , blivit oac-ceptabelt ur rättssäkerhetssynpunkt, med handlägg-ningstider , standardformulerade beslut,hemlighållande av uppgifter för den enskilda partenoch slentrianmässiga bedömningar av faktorer somtortyr och självmordsrisk. Nästan nio av tio fall haravgjorts utan muntlig handläggning. Samma myndig-het har varit både åklagare och domare, och den en-skilde har inte fått komma till tals muntligen. Ingenskulle acceptera om en vanlig domstol betedde sig så.Minns ni fallet 1996? Hanhade , 1986, flytt undan en inkallelse tillkrigstjänst och skulle utvisas på grund av att han hadelämnat falska uppgifter vid ankomsten till Sverige.Protesterna mot beslutet påverkade varken den ansva-rige ministern eller Utlänningsnämnden.Det hela slutade med att svalde 200värktabletter i sitt gömställe och dog. Det här blev envändpunkt i svensk flyktingdebatt.Situationen blev till slut för mycket för regering-en, som har försökt att administrera ochhantera frågan och att hitta en ny lösning, med käntresultat som följd: härdsmälta och ministeravgång.Samtidigt har den här frågan debatterats internt ide flesta partier, i alla fall i mitt. I vårt parti slår vivakt om rättssäkerheten, och därför är vi tveksammatill specialdomstolar. opinionsbildningoch debatt har acceptansen för den gamla flyktingpo-litiken fallit. Motståndet mot specialdomstolar sompartiet har när det gäller t.ex. hyresnämnder och Ar-betsdomstolen kommer även att gälla för utlän-ningsärenden. Därmed finns det inte längre majoritet iriksdagen för de senaste årens havererade och iblandgodtyckliga flyktingpolitik.Fru talman! Ska man nu önska sig något av fram-tiden och den nytillträdande ministern är det att dennepassar på att rensa bordet från resultatet av den hittillsförda politiken. Bakom ord som "balans","verksamhetsmål" o.d. döljer sig faktiskt tusentalsmänniskoöden.I dag lever omkring 2 000 flyktingar gömda runt-om i landet. Ungefär 200 av dem är barn. Det är perdefinition svårt att veta exakt hur många det är, efter-som de inte riktigt kan ge sig till känna på ett offici-ellt sätt. Med stor sannolikhet leder deras situation personlig katastrof. De har i vissa fall väntat fleraår på besked från de myndigheter som ska gedem det. De gömmer sig undan den gamla flykting-politiken.Det som man kan göra åt detta när man inför enny flyktingpolitik är förstås att passa på att rensabordet lite grann, kanske införa en amnesti och låtaoffer för den gamla politiken komma fram ur sinagömmor och bedömas under den nya i stället. Ensådan amnesti har både blå och röda regeringar prövatförut, både här i och i andra länder. Motivethar ofta varit just att rensa bordet i samband med enstörre regeländring.Svensk flyktingpolitik står nu inför en historiskförändring, med en ny migrationsminister och en nyinstans- och processordning. Det är ett utmärkt till-fälle att rensa ut resterna av det som den nuvarandepolitiken har skapat.Fru talman! Jag ville bara ta det här tillfället attberätta att jag är stolt över att svensk flyktingpolitiknu får ett unikt tillfälle att förändras till det bättre. Jagär stolt över att mitt parti har vågat ta ställning förrättssäkerhet även för flyktingar och över att vi nu gerdem som kommer hit en människovärdig behandling.Jag är både glad och stolt över att det här har lett majoritetslinje i utskottet och i den här riksdagen.Nu är det upp till den tillträdande ministern att se tillatt det blir genomfört i praktiken.(forts. 9 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.8 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats vid dagens sammanträdeBoU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo-stadsförsörjning och byggandePunkt 2 (Utformningen av bostadspolitiken)1. utskottet2. 1 (m, -)3. res. 3 (kd)4. res. 4 (c)5. res. 5 (fp)Förberedande votering 1:16 för res. 415 för res. 5270 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:37 för res. 316 för res. 4247 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 3:70 för res. 136 för res. 3194 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Ulla-Britt () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats som frånvarande.Huvudvotering:136 för utskottet71 för res. 194 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 10 v, 12 mpFör res. 1: 69 m, 2 -Avstod: 1 s, 25 v, 37 kd, 16 c, 15 fpFrånvarande: 16 s, 12 m, 8 v, 5 kd, 2 c, 1 fp, 4 mpPunkt 13 (Permanenta investeringsbidrag)1. utskottet2. 23 (v)Votering:135 för utskottet35 för res. 23127 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 9 c, 12 mpFör res. 23: 35 vAvstod: 1 s, 69 m, 35 kd, 6 c, 14 fp, 2 -Frånvarande: 16 s, 12 m, 8 v, 7 kd, 3 c, 2 fp, 4 mpPunkt 22 (Bostadsbidragens utformning på längresikt)1. utskottet2. 43 (v)Votering:127 för utskottet35 för res. 43139 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 12 mpFör res. 43: 35 vAvstod: 69 m, 37 kd, 16 c, 15 fp, 2 -Frånvarande: 16 s, 12 m, 8 v, 5 kd, 2 c, 1 fp, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.9 § (forts. från 7 §) Invandrare och flyktingar(forts. SfU2)Anf. 198 ():Fru talman! är det väldigt svårt att kommafram till talarstolen och fortsätta en diskussion, intedärför att den kommer efter en votering utan därföratt man själv kommer från en helt annan verklighet.Jag kan inte lyssna på de vackra orden om flykting-politik och integrationspolitik därför att jag har sam-ma vecka suttit och pratat med långtidsarbetslösainvandrare - väldigt många oerhört välutbildade. Dehar inte haft en enda vanlig arbetsdag i undersina långa år av liv i detta land. Då kan jag absolutinte gå med i en debatt som är så oerhört rik på vack-ra ord och så fattig på konkret kunskap om vad integ-ration eller segregation betyder.Jag måste också påminna er om att integrations-ministern i TV har erkänt att detta är ett stort miss-lyckande. Det är ett misslyckande som vi i Folkpartietförklarar genom alldeles för mycket organisation,alldeles för många regler, alldeles för många tungacentraliserade system. Ett sådant samhälle byggt pådetta sätt lämnar väldigt få arenor fria för nya grup-per, nya individer och nya handlingar. Det är därförvi har hamnat i den här situationen med ett av de mestsegregerade samhällena i den demokratiska världen.Jag känner somalier som har lämnat ochåkt till därför att de vet att de lättare fårbättre jobb där än här. Eritreaner har befunnit sig isamma situation, osv.Varför händer detta? Varför är det så många män-niskor som lever utanför? Det är därför att vi helatiden har trott att det starka samhället, den offentligasektorn, ska lösa enligt enhetliga modeller alla pro-blem för alla människor i hela landet. Det är självklartatt det inte går. Det är inte systemen som ska lösaproblemen, utan det är människorna själva. Då måstede också få utrymme för eget handlande.Jag vill påminna om att vi nu har antagit ett nyttmanifest rörande och socialliberalernaspolitik. Det heter Du ska bestämma. Vi ska göra alltvi kan för att också massan av människor som i daglever helt utanför det aktiva livet ska få bestämmaöver sina liv. Detta betyder att få välja studier själv,inte att uppifrån, av en tjänstemannagrupp, hänvisashit och dit enligt olika planer. Detta betyder att kunnaförsöka jobba för att komma in i arbetslivet på egenhand, vilket betyder att det delvis ska bli mycketlättare att starta företag och att komma in i vanligtarbete med egen inkomst. Det är fråga om avregle-ringar och skattelättnader - ni vet. Men det innebärockså att de arbetslösa ska få bestämma i egna grup-per, i aktivitetscenter som de själva leder. Detta ärinte möjligt i dag.Dessa människor ska också komma in i vardagengenom en helt annan relation till skollivet. En starka-re, djupare verksamhet för riktig kunskap i skolanengagerar föräldrar och elever. Stöd till fria skolorengagerar föräldrar och elever. Kom ihåg att minori-tetsskolor under en lång rad av år var en absolutomöjlighet i . Det var få undantag som växtefram kring mycket starka invandrargrupper, som inteaccepterade att låta sig inramas, stoppas in i färdigamodeller. Det gällde t.ex. estländarna. Judiska skolanstötte också på motstånd från början.I dag är t.ex. finländarna oerhört lyckliga över si-na skolor. Det har varit möjligt bara tack vare de friaskolorna. "Du ska bestämma" ska gälla i integrationspoliti-ken.Jag vill också påminna om några färska exempel idetta sammanhang för att förklara varför de vackraord vi säger här inte har någonting med verklighetenatt göra. Massor av pengar har gått till Storstadssats-ningen. Enorma belopp går till AMS. Vi har med tvåministrar i den här salen diskuterat samarbetet mellanaktivitetsgarantin och invandrarorganisationer.Först var det . sadehan att han skulle ta upp detta med AMS och under-söka vad som sker och att han muntligt och skriftligtför AMS skulle poängtera att man verkligen ska ob-servera frågan om aktivitetsgaranti. Han delade denanalys som gjorde när det gällerinvandrarnas situation, osv.Detta händer i maj 2000.I november 2000 diskuterar vi medMona samma fråga: Samarbetar aktivitetsga-rantin med invandrarorganisationer eller ej? MonaSahlin sade att hon också var intresserad av att gåvidare med den erfarenhet hon visste att hade, och som vi hade diskuterat flera gångergenom åren, om hur projektstöden harundgått att bli lyftet för invandrargrupperna.Okej. Det var i september 2001.Nu är aktivitetsgarantin etablerad. Jag försöker tareda på vad som har hänt, och jag får hjälp. Det görsen punktvis undersökning. Jag får veta att länsarbets-nämnderna i , och Skå-ne län svarar så här: Nej, det finns inget samarbetemed invandrarorganisationerna. Vid förfrågan hosarbetsförmedlingarna har svaret entydigt varit att detinte finns sådana samarbetsavtal.Jag har så många erfarenheter av den här sorten.Vi försökte för , när den nya lagenmot etnisk diskriminering i arbetslivet kom, säljakunskap från invandrargrupperna till de olika myn-digheterna och organisationerna om den nya lagen.Ingen var intresserad av att köpa. var manmycket mån om att organisera stora symposier ochkonferenser - glada, eleganta och lyxiga - om integ-ration.Det är sådant som vi till varje pris måste ändra.Det är det som vi kommer att göra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Rambeslut om förstärkning av denstraffrättsliga ramen för bekämpning av olagliginresa m.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2001/02:SfU6Rambeslut om förstärkning av den straffrättsligaramen för bekämpning av olaglig inresa m.m.(prop. 2001/02:37).Anf. 199 ():Fru talman! Jag talade i mitt inlägg i budgetde-batten om hur nedläggningen avUtlänningsnämnden är att bryta loss en sten i Fäst-ningsbygget . Det betänkande vi nu har att taställning till är den raka motsatsen. Efter att EU:smedlemsstater steg för steg, sten för sten, byggt ensvårgenomtränglig mur runt det rika blirdet allt svårare, i flera fall omöjligt, för dem som flyrsitt land att på fullt laglig väg ta sig till EU för attsöka asyl. Den som såg den utmärkta satiren i som kallades Gringolotto, av ,vet vad jag menar. En hårdare lagstiftning och praxis,Schengenavtal och transportöransvar är alla byggste-nar i den mur som stänger människor i behov av hjälpute. I det perspektivet måste detta betänkande be-traktas.Fru talman! Inledningsvis är det värt att notera attutskottsmajoriteten enligt vår, och flera partiers, upp-fattning föregriper det arbete som utförs i . Man förelägger för beslut ettbetänkande som begränsar hand-lingsutrymme. Vad avser majoriteten att göra om mani kommittén senare kommer fram till att de förslag vii dag har att ta ställning till inte bör genomföras? Börden då möjligen entledigas av regeringen? Vilkenpraxis är det då vi har framför oss? Är det att bara denkommitté som kommer fram till rätt resultat ska till-låtas?Fru talman! Vid ministerrådets möte för rättsligaoch inrikes frågor nåddes en prin-cipöverenskommelse om innehållet i ett direktiv och iett rambeslut som uppges ha som syfte att förstärkakampen mot olaglig invandring och människosmugg-ling.