prot · GP099 · 2001-10-04 00:00:00 — De kan tidigare-läggas därför att vi nu tillskjuter de 12 miljarderna2002, 2003 och 2004.Varför har regeringen övergett PPP-finansiering?Vi har haft en s.k. departementsskrivelse, som det harförts en diskussion om. Jag kan bara säga att det idenna proposition inte har varit möjligt, och därförföreslår vi nu inte några PPP-lösningar.När kommer en plan för rättvis beskattning avbränslen? lämnar sittförslag , tyvärr , närdetta har utretts.Hur förklarar ministern sänkningen på den regio-nala planeringsramen? Om man slår ihop de 17 mil-jarder som är direkt kopplade till tjälsäkring, bärighetoch rekonstruktion med de 30 miljarder som finns iden regionala planen landar man på 47 miljarder. Detkan vara en jämförelse.Hur ska de 58 miljarderna komma fram? Dekommer genom att vi tar fram dem i anslag från bud-geten till 2015. Jag vill erinra om att den borgerligaregeringen, som det har hänvisats till, satsade mycketoch byggde mycket. Men vad gjorde man? Man låna-de upp pengar. Det finns ett bra svar påden frågan. Det blev ett jättestort budgetunderskott,och vi hade en kris.Varför ska väljarna lita på Socialdemokraternadenna gång när det gäller infrastrukturen? Ja, vi harlöst statsfinanserna utomordentligt väl. Därför kanväljarna lita på oss. Vi har klarat av arbetslösheten.Därför kan väljarna lita på oss. De kan också lita påoss när det gäller frågan om infrastrukturen.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag får tacka ministern för utomor-dentligt konkreta svar på mina sju frågor. Jag kon-staterar att det lönar sig att lämna in frågorna i förväg.Tack så mycket!Men är jag nöjd med svaren? Nja, det kan jagknappast vara.I ministerns artikel ger han ett antal exempel påprojekt som kan komma i gång . Han nämnerjust E 22 genom och . Tittar mannärmare på vad säger finner man att verketinte har med E 22 genom , bara genom Skå-ne. Det finns alltså en skillnad mellan Vägverketsuppgifter om vilka projekt som snabbt kan komma igång och vad ministern säger här. Då undrar förståsmänniskor som är berörda: Vem är det som bestäm-mer detta? I det här fallet hoppas jag ju att det ärnäringsministern.Jag fick ett klart svar på PPP-frågan. Det är alltsåVänsterpartiet som har lyckats plocka bort detta. Detär mycket synd, för det hade betytt att fler projektkunde komma i gång, och vi hade fått en effektivarefinansiering. Vi hade också fått ett facit och lite störretest av de här projekten.Rättvis beskattning av bränslen får vi vänta ett parår till på att få veta vad regeringen tycker om. Och de58 miljarderna ska man alltså lita på att , Socialdemokraterna och eventuella stödpartierså småningom, , ser till kom-mer fram.Ja, herr talman, vad ska man säga? Här har vi nuhaft en högkonjunktur i . Det är oro i världskonjunkturen, och socialdemo-kraterna lovar enorma pengar till infrastrukturen iframtiden. Det är upp till väljarna att bedöma vemman kan lita på.Anf. 15 Näringsminister () replik:Herr talman! Själva poängen med finansieringenär faktiskt att vi gör en långsiktig plan. Man planerarsina projekt och man sätter i gång dem.Sedan ska självklart denna kammare inför varjetreårscykel göra upp sin budget. Det är ingen skillnadmot vad vi har gjort tidigare. Därför förstår jag intedenna diskussion. I de förslag som kommer frånkristdemokraterna, likaväl som från andra borgerligapartier, lägger man upp finansieringen på samma sätt.Jag har alltså svårt att förstå diskussionen.Men låt mig säga att under de närmaste årenkommer flera motorvägsbyggen att sättas i gång. Tilldet finns utrymme i denna budget. Då tänker jagframför allt på den typ av motorvägar som har enväldigt stor strategisk betydelse.Förbättringen av i ligger fak-tiskt i plan. Det är ingenting som säger annat än attdet finns möjlighet att lyfta fram den ganska tidigt.Det vill jag svara på den frågan.Men jag vill också sammanfattningsvis säga attjag har sett hur kritiserar närtidssats-ningen och menar att den inte räcker till. Då är detändå så, om man bara tittar i tidningarna och lyssnarpå och , att vi nu på grund avdenna kan dra i gång en hel del projekt både på vägoch järnväg över hela landet. Det är också precis vadVägverket och säger.Anf. 16 () replik:Herr talman! Återigen tack för svaren från nä-ringsministern. Men det är ändå verkligheten sombestämmer vad människor uppfattar. Jag vill baraavsluta mina inlägg med att säga att jag var på ettmöte i kommun med ett byalag ochen del inbjudna gäster.En av de här personerna jobbade i hemtjänsten.Hon var mycket upprörd över de dåliga vägarna. Manåker mil efter mil för att hälsa på och ta hand omgamla människor, man åker med egna bilar och degår sönder. Hon uttryckte det så här: "Vi måste köraslalom mellan potthålen som är stora som dasslock. "Jag beklagar att jag inte kan imitera den fina dialek-ten.Hur som helst är bra vägar något som berör ossalla. Det berör dem av oss som är sjuka och behöverhjälp. När nu ministern lovar stora satsningar långtfram i tiden vill vi först se att potthålen blir igenfylldainnan vi tror det.Anf. 17 ():Herr talman! En av de grundläggande förutsätt-ningarna för att kunna åstadkomma livskraft ochutveckling i hela landet, för att hejda den sociala ochregionala klyvning som vi kan se är bra vägaroch järnvägar, så att människor kan ta sig fram. Där-för är det väldigt olyckligt att vägnätet har fått för-falla och nedbrytningen av infrastrukturkapitalet fåttfortgå så länge.Men så kom äntligen i går infrastrukturproposi-tionen, den som näringsministern har talat så längeom och fäst så många förhoppningar vid. Sanningensminut var inne. försenad, i och för sig,och med ett antal kvarstående frågetecken tycktesändå äntligen en storsatsning vara på gång.På en viktig punkt verkade regeringen vara innepå samma väg som har förordat . Det är helt nödvändigt att se till att detvägnät som har förfallit nu rustas upp. Vivälkomnar därför särskilt att 17 miljarder öronmärksför att höja bärigheten, tjälsäkra vägnätet och rekon-struera sönderkörda vägar så att människor och va-rutransporter kan ta sig fram. Vi välkomnar också enrejäl satsning på järnvägen.Jag medger gärna att när vi hörde de första rap-porterna, såg på TV ochfick börja läsa propositionen i går kändes det som omnågot var på gång. Men så läste man mera, skrapadelite på ytan och blev lite mer fundersam. Vad är detsom står här och vad betyder det här?Det blev allt tydligare att det som lovas står skri-vet i stjärnorna. Det är väldigt mycket förhoppningar,mycket prat, men väldigt lite konkreta besked.Björn - jag såg presskonferensen påTV - slår sig för bröstet och säger: Hurra vad vi ärbra! ska vi göra den största satsningen i moderntid, . låtersom fantastiskt mycket pengar, eller hur? Tänk att hadet i fickan!Äntligen kan väggrupp och andra somsitter här på läktaren , alla bekymrade små ochstora företag, alla skolskjuts- och ambulansförare somstudsat omkring på usla vägar andas ut. Eller kan deinte det?Är det inte 364 miljarder? 45 miljarder ska an-vändas till ränta och amorteringar av de 364 miljar-derna. Då är det 319 kvar. Är det 319 miljarder? Ellerär det inte ens 300 miljarder? lånas 8 miljarder avde 12 från upp och 15miljarder, om jag minns rätt, lånas till Botniabanan.Är det inte så?Är det alltså inte ens 300 miljarder, det som Ro-sengren säger är 364 miljarder? Tala alltid sanning,sade min mamma till mig, precis som mamma sade till honom. Tala alltid sanning!Den goda viljan hos regeringen, om den nu finns,borde åtminstone komma till uttryck under de allranärmaste åren. Det är ju valår . har vi hafthögkonjunktur och sanerat statsfinanserna. Dethjälpte Socialdemokraterna med. Vi harett hyggligt läge. Det kan vara värre närlågkonjunkturen har gröpt ur och Rosen-grens kassakistor.Man borde alltså nu kunna satsa av egna pengar,inte lånade pengar - för att låna ett kungsord frånledningen i regeringen - för att ta de här krafttagenför en bättre infrastruktur. Men för de närmaste årenser det ut så här enligt regeringens egen proposition,som vi fick i går och som vi nu har läst så gott vi harkunnat under 24 timmar:12 miljarder ska satsas extra . Det ärvad som kan hända som vi är intres-serade av. Av dessa lånas 2 miljarder , 3miljarder lånas och 3 miljarder lånas för2004. Därutöver frigör man 1 miljard genom attskjuta upp amorteringar. 2,8 miljarder tillför rege-ringen i nya friska pengar för 2004.Av 12 miljarder orkar regering-en med att anslå 2,8 miljarder. Näringsministern kanju rätta mig om jag har fel i sifferexercisen. Finns detalltså ens 300 miljarder för den närmaste tolvårsperi-oden? Jag återkommer till den frågan.Om man då, som aviserat här, fortsätter att anslådessa 2,8 miljarder blirdet en nettoförstärkning på 33,6 miljarder utöver den nivå som budgetpropositionenanger . Då fattas somman inte vet hur man ska få fram för tolvårsperioden.Det skriver själv på s. 128 i dettadokument. Hade prövat ett sådanthär räknestycke i skolan är jag övertygad om att lära-rinnan hade satt betyget Underkänt på räkneövningen,men i tycks det gå an att räkna pådet här sättet.För min del tycker jag att det är väldigt illavars-lande för framtiden och för de vägsatsningar som vialla har gått och hoppats på. Människor som har för-tvivlats över dåliga vägar, som såmålande beskrev, som får åka slalom mellan dass-locken och som hade hoppats att nu äntligen få nå-gonting; ska de få fortsätta att förtvivla? Vägverketschef sade ju själv i en kommentar till propositionenatt han inte ser hur man ska kunna återhämta deteftersatta underhållet , det som juändå borde vara den första åtgärden.Centerpartiet är ett ansvarskännande parti. Vi ha-de varit beredda - jag brukar säga att jag friar tillMonica nästan - och vi är bered-da att ta ansvar och medverka till bra långsiktigasatsningar för en bra infrastruktur. Vi har inte fåttchansen att vara med den här gången, men vi är be-redda att i beredningen av den här propositionenmedverka så gott vi kan. Och vi kommer att redovisavår syn på inriktningen av infrastrukturpolitiken i denmotion som vi lägger fram i samband med regering-ens proposition som ligger på bordet. Redan nukan jag avslöja att för att kunna genomföra ordentligasatsningar och ta igen det eftersatta underhållet menarvi från sida att infrastrukturen bör tillföras pengar ungefäri storleksordningen . Vi är enseom siffran.Men vi bluffar inte - jag lovar det. Vi tar fram eg-na pengar, inte lånade pengar eller luftpengar. BjörnRosengren varnade för att det nu kommer ett regn avöverbud från oppositionen. Jag tycker inte att det harvarit så farligt med det från vare sig , och jag tänker inte hellerbidra till det här regnet. Vi är ense med regeringenom nivån, men vi är djupt oense om hur detta ska ske.Vi vill inte slå blå dunster i ögonen på människor. Vivill ta fram pengarna via anslag. Hur stämmer det förövrigt med budgetlagen att låna upp pengar på det härsättet som regeringen gör nu?Den lånekarusell som regeringen nu är på väg in i,som regeringen tycks välja i stället för att anslå till-räckliga medel via statsbudgeten, innebär att manskjuter problemen . I bud-getalternativ tar vi fram egna pengar över statsbud-geten för att satsa på infrastrukturen. För de närmastetre åren vill vi satsa 6,4 miljarder mer än regeringen,främst på att snabbt börja ta igen det starkt eftersattaunderhållet av våra vägar. Det vet regeringen, men de väljer att skjuta på problemet.Jag vill ta upp två saker till innan min talartid gårut.Björn har i den här kammaren stått ochlovat gång på gång att IT-infrastrukturen hör framti-den till, och , sade han , ska 97-98 %av svenska folket ha tillgång till snabb IT-kommunikation, t.ex. bredband. Hur går det med det,? Jag läser och läser i infrastruktur-propositionen, men det finns ingenting där om dennaambition om . Har tappatbort detta? Är inte det här en oerhört viktig fråga iden framtida infrastrukturen?Slutligen vill jag beröra sjöfarten, som flera harvarit inne på. Det borde väl åtminstone Vänsterparti-et, som säger sig ha haft inflytande över den här in-frastrukturpropositionen, ha tyckt någonting om. Detär ju det kanske mest miljövänliga transportsättet vihar. Det är fullständigt borttappat. Två tomma sidorägnar man åt sjöfarten. Man lyfter inte ett finger föratt försöka se till att Vänersjöfarten i ,som har kniven på strupen, kan överleva. I stället ärman beredd att flytta upp 300 långtradare, eller vaddet nu kan bli, för att frakta den last som går påsjön. Är det rimligt att göra det om man ska ha ettlångsiktigt hållbart infrastruktursystem? Vi tyckerinte det från . Vi tycker att sjöfarten,precis som järnvägen, hör framtiden till om man villha ett långsiktigt hållbart trafiksystem.Anf. 18 Näringsminister () replik:Herr talman! Det här med ärlighet är viktigt. Detär också viktigt att man förstår, dvs. att man, om jagfår vara lite oförskämd, har intellektuell kapacitet attförstå vad som står i propositionen. Jag hänvisar tills. Där står tydligt vad pengarna ska användastill: Bevara och säkerställa drift och underhåll:150 miljarder, investeringar i vägar och regionalainfrastrukturanläggningar: 69 miljarder och investe-ringar i järnvägar: 100 miljarder. Sedan står det: Lån:45 miljarder. Det är alltså kapitalkostnader för lånar 8 miljarder respektive 15 miljarder och fören del gamla lån som finns i systemet. Således hand-lar infrastrukturen om 319 miljarder i direkt verk-samhet. Sedan lånar vi upp pengar. De pengarnaanvänder vi också i direkt verksamhet.Det sägs att vi senarelägger vissa saker. Men vilånar just för att tidigarelägga dem. Vi har haft eninterpellationsdebatt tidigare här i där manhar sagt: Hur ska ni klara det här, det finns ju ingapengar avdelade i budgeten? Hur ska ni göra nu? Ja,vi har faktiskt lånat upp 12 miljarder för att kunnalägga ut pengar 2002, 2003 och 2004. Lånet innebärinte att senarelägga, eller någon cirkus; lånet är till föratt vi ska kunna tidigarelägga projekt och klara av debrister som vi är så rörande överens om här.319 miljarder går direkt till verksamhet. Vi lånarpengar och de pengarna går direkt till verksamhet.Men summan, kostnaden för allt detta, blir364 miljarder under denna tolvårsperiod.Anf. 19 () replik:Herr talman! Det är intressant att väljer det han kallade oförskämdheter när tog till överord här från talarstolen.Jag ska inte kvittera artigheten från näringsministern.Jag har läst så gott jag har kunnat och har dessutomhaft god hjälp av andra att läsa, och jag tror att vi harförstått, med den intellektuella kapacitet vi har till-sammans, vad som står i propositionen.Och prutar näringsministern. säger han attdet är 319 miljarder som används direkt i verksamhet.Häromdagen var det 364 miljarder och den störstasatsningen i modern tid. 45 miljarder gick bort direkt.Det är alltså 319 miljarder som näringsministernanser att han ska använda i direkt verksamhet påvägar och järnvägar.Vi tar lån för att tidigarelägga projekt, säger nä-ringsministern. Ja, det hade ju varit ett sätt om manhade markerat att man verkligen vill någonting ge-nom att höja anslagen så fort man orkar, men det är judet man inte gör. Man tillför 2,8 miljarder av12 miljarder i direkt anslag. Resten lånar man framoch skjuter på amorteringar. Hur ska regeringen fånågon trovärdighet, precis som sade,när man har miss-lyckats år , med mellan 2 miljarder och3 miljarder , med att leva upp till att anslåpengarna? Hur ska ni i regeringen då kunna tro attmänniskor tror på det här: att ni nu skulle kunna anslåmera pengar? Vad ska ni ta de 58 miljarderna ifrån?Att ni vill är en sak - man kan skriva önskelistor tilltomten också om att man vill ha det ena och det andra- men sitter ni på makten; det är ni som styr. Varska ni ta de här pengarna? Tala om det här och ,om ni ska ha någon trovärdighet kvar!En fråga som jag tycker hänger i luften fortfaran-de, även om försökte få svar på denär: När kommer, med regeringens pengahantering, deteftersatta underhållet att vara återhämtat? Vägverketsgeneraldirektör tvekade ju om det skulle vara möjligtinom . Har regeringen någon kalkylpå när det eftersatta underhållet kan vara återhämtatmed det här upplägget?Anf. 20 Näringsminister () replik:Herr talman! Låt mig uttrycka mig så här: SvenBergström sade att han hade räknat ut att det blevmycket mindre än 300 miljarder. Det var det minreplik grundade sig på.Det är alltså så att det blir 319 miljarder. Sedanlånar vi pengar, och för det får vi en kapitalkostnad.De pengarna använder vi för att tidigarelägga verk-samhet. Alltså: Lånar jag pengar och sedan tar depengarna och använder till att tidigarelägga verksam-het så blir det verksamhet, men jag får en skuld, ochden betalar man av.För att göra detta statsfinansiellt klokt säger vi attdet ska betalas . Verksamhetenbestår av 319 miljarder plus bl.a. 8 miljarder som nilånar för att tidigarelägga. Det rör sig om totalt unge-fär 12 miljarder.Det betalar vi av sedan. Vi amorterar och betalarräntor. Vi lånar också för Botniabanan.Efter detta pedagogiska upplägg vill jag ställa enfråga.Hur ser på ? Jag har interiktigt förstått om man är för eller emot Citytunneln.Det skulle vara intressant för mig att veta.Anf. 21 () replik:Herr talman! Visserligen kommer från , men han frågar inte med sammaackuratess som : Är ni för eller emot?Vi tar inte frågorna riktigt så enkelt i Centerparti-et; för eller emot . Vi är alldeles tydligapå en punkt: Vi tycker att det är alldeles självklart attsamhälle, stat, riksdag och regering måste medverkatill att lösa problemen i . Men vikommer inte att på förhand säga att ärvad vi ska ha, när vi inte har gjort en fullödig ekono-misk analys, när vi inte har en fullödig miljökon-sekvensanalys och när vi inte har fått titta ordentligtpå de alternativ som finns. Det finns alternativ som,vad jag förstår, har sopats under mattan. Vikommer inte att säga att ska vi ha med6,i statliga pengar.Vi vill gärna titta på underlaget och alternativeninnan vi ger något besked.När det gäller de 319 miljarderna ingår de i BjörnRosengrens önskelista. Det skulle han vilja satsa.Men var tänker ta de 58 miljardersom är ofinansierade för ? Är det påarbetsmarknaden man ska pruta, på det sociala ellerpå skolan? Var ska pengarna tas?För de närmaste två åren, som borde vara över-blickbara, klarar ni ju inte av att anslå mer än 2,8 av12 miljarder. Inte ens när vi har haft en rejälhögkonjunktur med statsfinanser under kontroll kanni tala om var pengarna ska tas. Hur ska ni då medtrovärdighet kunna hävda att ni ska anslå dessa 58miljarder ?Björn kommenterar inte med ett ord år under innevarande period har miss-lyckats med att ta fram pengarna. Det har fattatsmellan 2 och 3 miljarder sedan 1998.Ni har ingen särskilt bra record i den här frågan.Anf. 22 () re-plik:Herr talman! Jag skulle vilja vända tillbaka frågantill och de andra borgerliga partierna:Vem ska man lita på?Vi föreslår inga skattesänkningar. Vi föreslår ingaändrade ramar för detta.Jag vill hävda att den trovärdighet vi har i finansi-eringen är väsentligt högre.Vi har inte någon ambition att skära i vare sig a-kassa eller andra sociala välfärdssystem för att klarade nödvändiga infrastrukturåtgärderna.Det viktiga i debatten är att vi ser vilka problem vihar, vilka mål vi har och hur vi löser dem på ett kost-nadseffektivt sätt. Man löser inte allt med infrastruk-turinvesteringar.Sven talar om sjöfarten. Vi har väl ut-byggda hamnar i . Det finns t.o.m. en vissöveretablering enligt andra källor. Det är inte frågaom att styra över till sjöfart genom att i första handinvestera mer, utan det handlar om kostnadsföränd-ringar de olika transportslagen emellan.Det finns förutskickat i propositionen att om viska klara miljö- och klimatmålen och om vi ska klaratrafiksäkerhetsmålen och kvalitetsmålen vad gällervägsystemet måste tungt gods styras om från väg tilljärnväg och sjöfart. Det gör man nog i första handgenom att ändra prisrelationerna och genom att följadet som är nytt i EU:s transportpolitik, dvs. att i störreutsträckning låta de externa kostnader som trafikenger upphov inkluderas i priset. Då kan vi få en effek-tiv och rättvis fördelning mellan de olika trafikslagennär det gäller godstransporterna.Det gör man inte i första hand genom investering-ar, . 23 () replik:Herr talman! När det gäller totalen och finansie-ringen av våra olika budgetalternativ tror jag att det ären fördel om vi återkommer till hela den debatten isamband med att vi debatterar betänkandet från trafi-kutskottet den 13 december.Karin vet mycket väl att Center-partiet som ansträngt sig för att ta ansvarför ekonomin alltid lägger genomfinansierade budget-förslag. Det ser vi en ära i att göra. Vi sänker skatter-na, och vi gör det finansierat. Vi satsar på infrastruk-turen, och vi gör det finansierat.Jag återkommer gärna till den debatten med KarinSvensson . Jag blir väldigt orolig när Vänster-partiet tillsammans med regeringen intecknar 58miljarder för . Det är verk-ligen att slå blå dunster i ögonen på människor, närman inte ens under innevarande period har orkat tafram de pengar vi anslagit i den plan som gäller. Dethar man misslyckats med år . Det är ingen braingång när det gäller att skapa trovärdighet för dennya planen.När det gäller sjöfarten är jag förvånad över attinte känner större oro i syn-nerhet för Vänersjöfarten som blöder och hänger pågärdsgården och som hotar att skyffla upp en massalastbilar och ny tågtrafik på land. Det finns risk för attVänertrafiken går i stöpet.Om man sitter i ett samarbete med regeringenmåste man vidta åtgärder. Det finns en utredning avBengt K Å som talar om vad man kan göraför att försöka se till att Vänersjöfarten får rimligavillkor för att fortsätta. medverkar tillatt ingenting händer på den punkten, medan Väner-sjöfarten riskerar att gå i stöpet.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! Vi har också finansierade förslag,men vi är inte beredda att skapa en gräddfil för trans-porterna genom att dra ned på våra sociala ambitionereller våra rättviseambitioner. Det är jag övertygad omatt regeringen inte heller är.Att ni vill finansiera era vägförslag genom att draned på a-kassan, får ni stå för. Det är ingen modellsom lockar oss eller dem vi företräder i svensk poli-tik.Apropå att lämna skulder efter sig, vet jag inte omrepresentanter för de borgerliga partierna här i kam-maren är de bästa att tala om det. Det skuldinnehav vifick ta över vid makttillträdet när det blev regerings-skifte i , är kanske inte något som ni skaskryta om. Det är något som vi har fått hjälpas åt attsanera och som har varit besvärligt för oss.När det gäller finansieringen kan man notera attdet inte finns några PPP-finansieringar. De lån somtas amorteras . På det visetger de inga skuldberg till kommande generationer.Det räcker med de gamla skulder som man hardragit på sig på infrastruktursidan.När det gäller sjöfarten styr man inte bara genomatt investera. Det skulle inte räcka om vi anlade flerhamnar för att få över gods till sjöfart. Det handlarom att ha rättvis prissättning.I dag har vi en för låg kostnad på vägtransporternär det gäller tung trafik. Därför finns det ett tilläggs-direktiv till om att manska se på hur man kan införa kilometeravgifter förtung trafik i Sverige.Om vi skulle lyckas med det, och ta ut det i helavägsystemet kan vi få en rättvis och effektiv fördel-ning mellan de olika transportslagen vad gäller gods-hanteringen.Anf. 25 () replik:Herr talman! har snabbtblivit statsman och tar väldigt stora ord i sin mun närdet gäller budgetsanering och annat.Om jag minns rätt var långt på si-dan när i den mest trängda situationen1995, 1996, 1997, tillsammans med Socialdemokra-terna tog ansvar för att sanera statsfinanserna; enfortsättning, vill jag säga, på det som inleddes . Men det var bara vi som orkademed att fullfölja hela vägen.Det skulle vara klädsamt om talade med något mindre bokstäver när detgäller ansvarstagande.Ingen gräddfil för trafiken, säger sedan. Då har vi svart på vitt. 364 miljarderkan det bli, om pengarna räcker till, men trafiken skainte ha någon gräddfil. Det är vad Vänsterpartietsäger.