prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — 641 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 37 v, 1 kd, 14 c,14 mp, 1 -För res. 6: 37 kd, 14 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 4 c, 2 fp, 2 mpPunkt 14 (Kommunalt självstyre)1. utskottet2. 19 (kd, m, c, fp)Votering:167 för utskottet140 för res. 1942 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 v, 14 mpFör res. 19: 73 m, 38 kd, 14 c, 14 fp, 1 -Frånvarande: 15 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 4 c, 2 fp, 2 mpPunkt 15 (Utjämningssystemet)1. utskottet2. 20 (m)Votering:203 för utskottet75 för res. 2030 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 9 kd, 14 c, 11 fp, 14 mp,1 -För res. 20: 73 m, 2 fpAvstod: 29 kd, 1 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 4 c, 2 fp, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.13 § (forts. från 11 §) Tilläggsbudget 1 för (forts. FiU27)Anf. 164 ():Fru talman! Det är ekonomisk kris i försvaret. In-tet nytt under solen kanske många både i dennakammare och runtom i landet tycker. Men sanningenär att det till skillnad från under 90-taletär skarpt läge. gick driften av Försvar-smakten back. De svartahålen är inte längre prognoser utan röda siffror i års-redovisningen för år 2000.Detta i sin tur har betytt stora nedskärningar redani den budgetdialog som avslutades i februari i år.Höstens ljus i tunneln för alla som verkar i försvaret -anställda, värnpliktiga och frivilliga - förvandladesunder den ekonomiska knapphetens kalla stjärna tilldunkel. Kraftiga ambitionssänkningar in på budgetåret påverkade anda ochframtidstro i försvaret men var ändå möjligt att uthär-da.ÖB:s besparingsmål byggde på förut-sättningen att han skulle tillåtas omfördela 700 miljo-ner kronor från anslagen till materielanskaffning övertill förbandsverksamheten. Men han ropade tydligenhej innan han kommit över bäcken, eftersom rege-ringen i sitt förslag till tilläggsbudget gavkalla handen.Samma kalla hand ges nu av finansutskottets ma-joritet i det betänkande som ligger på vårt bord.Mörker är vad som erbjuds försvaret och alla demsom verkar där.Jag menar att detta förhållningssätt kostar långtmer än det smakar. Visst måste försvaret in i kosty-men vad gäller den verksamhet som ska bedrivasunder . Det är en vällovlig ambitionfrån regeringen. Men ingenting i de panikbesparingarsom nu tvingas fram har med framtiden att göra.Ingen av de besparingar som görs under det närmasteåret har någon som helst långsiktig effekt, och ingenav de kortsiktiga åtgärderna leder till det nödvändigamålet. Tvärtom - den kalla handen skapar fler pro-blem än den löser. Det som inte blir gjort måstegöras sedan. De officerare och hemvärnsmän somräds mörkret och tappar sugen är för alltid förlorade.Det är hel enkelt inte möjligt att dra ned försvaretsverksamhet mitt under budgetåret på ett sådant sättsom finansutskottet begär. Förbandsverksamhetenkan inte skäras ned så mycket med så kort varsel utanextrema följder, för - tro det eller ej - hyror och lönerska betalas. De värnpliktiga är redan inkallade, ochdet mesta av stödverksamheten är inköpt på långtids-kontrakt. Att öka omvandlingstrycket för att få för-svaret att klara likviditeten är en sak, men metodernaär kontraproduktiva.Ett halvårs övningsuppehåll - så kan de närmastesex månadernas verksamhet karakteriseras utan enalltför grov karikatyr. En halv miljard har man lyck-ats få ihop för att klara likviditeten på driftsan-slaget, och effekterna är, som jag tidigare sade,mycket kraftiga. De värnpliktiga ges begränsade utbildnings-mål. I praktiken kallas de nu in med målsättningen attde ska bli underkända. I stället för övning till sjössgår flottans män vakt och ligger i beredskap. Flygplanstår på marken i stället för att vara i luften. Hemvär-net sätts på sparlåga. I verkligheten minskas de rörli-ga kostnaderna för förbandsverksamheten med nå-gonstans mellan 30 och 40 %.Omskolningen av JAS försenas kraftigt - detta ut-över de problem som skapats av riksdagsmajoritetensosakliga, olycksaliga och demoraliserande flygbeslutför en knapp månad sedan.Sammantaget drabbas inte bara internationalise-ringen av försvaret - minns att förbandsverksamhetenoch förmågan att delta i internationella insatser ärkommunicerande kärl - utan också utvecklingen avden s.k. insatsorganisation som har fattatbeslut om. I flera avseenden skjuts det som skulleklaras till 2004 på framtiden.Regeringen försvarar sig med att pengar kankomma att tillskjutas sedan, när man vet vad kalasethar kostat. Men i efterhand kan pengar bara skjutastill om panikåtgärderna inte ger det utfall man hoppaspå. Verksamheten drabbas lika hårt i vilket fall somhelst. Det är inte ansvarsfullt.Att försvarsbeslutet som helhet med stor sanno-likhet är obalanserat är en delvis annan sak. Driftenblir avsevärt dyrare än beräknat under 2002-2004.Anledningen är tidigare brister i regeringens underlagför försvarsbeslutet som sammantagetunderskattat kostnaderna för den nya organisationen,som i sin tur är något helt annat än den gamla. Dess-utom har regeringen genom beslutade och föreslagnapålagor belastat med kostnader påminst - kanske upp till 1 250miljoner - utöver vad som fanns med i för-svarsbeslutet. Det säger sig självt att detta inte kanhålla.Försvarsmakten har lagt fram förslag om hur denakuta situationen kan lösas - ett förslag som Överbe-fälhavaren lade fram och fullt ut står bak-om, oavsett vad framhållit här ikammarens talarstol. vädjade undersin kongress till försvarsministern, och Värnpliktsrå-det har pekat på det oanständiga i att kalla in värn-pliktiga till delvis undermålig utbildning.Allt sunt förnuft talar för att nu rädda vad somräddas kan. När det blöder ymnigt måste man börjamed första förband. I stället väljer doktor fältskärerna i utskottsmajoriteten att sticka inkniven ännu längre med hoppet om att något långsik-tigt gott ska komma ut av det hela. Liknelsen medoperationen som lyckades som patientendog ligger snubblande nära. Att överföra pengar frånårets materielanslag är för oss som är varma anhänga-re av en modernisering av försvaret mycket smärt-samt men ändå en nödvändig prioritering i det upp-komna läget.Till skillnad från det som går förlorat i den le-vande och dynamiska organisationen går de här ute-blivna investeringarna faktiskt att ta igen senare, ellersom så vist uttryckte det: Förlorad terrängkan återtas under det att svunnen tid för evigt är bor-ta. Och när det blöder är det just tid som det handlarom. Framtidstron i försvaret har nått ett absolut bot-tenläge. Likgiltigheten inför det gör mig både skrämdoch förvånad, och oviljan att göra något åt det görmig djupt upprörd.Fru talman! Jag står bakom alla moderata reser-vationer i finansutskottets betänkande nr 27 meninskränker mig för tids vinnande till att instämma iAnna bifallsyrkande.Anf. 165 () re-plik:Fru talman! I den situation som Försvarsmaktenhar försatt oss i fanns det inget annat val för ett an-svarsfullt finansutskott än att gå på den här linjen.När det sedan gäller försvarsbeslutet vill jag erinraHenrik om att en ledande företrädare förhans eget parti som tillika har innehaft den i det härsammanhanget inte helt obetydliga posten som för-svarsminister gick ut offentligt och förordade enuppgörelse när det gällde det senaste försvarsbeslutet.Moderaterna har haft möjlighet att vara med ochpåverka och genomföra ett konstruktivt försvarsbeslutmen har ställt sig utanför.Försvarsmaktens utgiftsprognoser visade så sentsom att utgifternaskulle rymmas inom tillgängliga medel. Att ett reelltöverskridande av anslagskrediten skulle ske upp-märksammades först när det slutgiltiga utfallet redo-visades . Myndigheternas kontroll över ut-gifterna och deras utveckling var med andra hållmycket undermålig, vilket ledde till att regeringenfick felaktig och direkt missvisande resultatinforma-tion.I TV-programmet framträdde . Han sade bl.a.: Jag förstår attmånga värnpliktiga är besvikna över att de inte kanfullfölja sin utbildning, men vi måste göra detta föratt få ordning på ekonomin. Och vi har mycket godaförutsättningar även under nuvarande omständigheteratt utveckla försvaret.Anf. 166 () re-plik:Fru talman! Det är möjligt att Överbefälhavarenhar ändrat sig sedan han lämnade sina synpunkter den1 mars i det budgetunderlag som försvarsutskottet,Försvarsdepartementet och förhoppningsvis ävenfinansutskottet har tagit del av. Och det är möjligt attÖverbefälhavaren har ändrat sig sedan hans närmastemän redovisade de groteska konsekvenser som de härbesparingarna innebär i försvarsutskottet.Jag förstår regeringens ambition - den är vällovlig- att få verksamheten att komma in i den kostym somriksdagen har fattat beslut om. Det är vist och klokt,men man måste ju prioritera när man står i en akutsituation, när verksamheten blöder, när man efter ensvår omställningsprocess och några mycket knappaomställningsår har fått upp en hyfsat god anda i för-svaret, som vi hade . Man genomför enkraftig omgång besparingsåtgärder ochdrabbas sedan av insikten att det krävs ytterligarestora besparingar som drabbar förbandsverksamheten.Jag skulle förstå förhållningssättet från vonSydows och sida om de härkortsiktiga åtgärderna verkligen ledde till att Försvar-smakten kom in i den ekonomiska kostymen. Men nuär det inte så, . Inga av de pani-kåtgärder som man nu genomför för att klara likvidi-teten för har någon som helst bäring på verk-samheten , 2003 och 2004. Det är helt andraåtgärder som krävs för att man ska komma in i dennakostym. I det hänseendet har jag förtroende för För-svarsmaktens förmåga att hantera det hela.Jag delar fullständigt kritiken mot Försvarsmaktenäven om jag kanske tycker att det är något övermagaatt den regering som har haft ansvaret för myndighe-ten, Försvarsmakten, helt frånsvär sigansvaret för det som har legat som underlag för deriksdagsbeslut som är fattade.När man står i en akut situation måste man väljabästa möjliga lösning. Bästa möjliga lösning hadevarit att använda de pengar som ändå inte kommer attanvändas för materielinköp för att räddavad som räddas kan.Anf. 167 () re-plik:Fru talman! Det hedrar Överbefälhavaren att hanhar så god insikt om de problem som råder inomFörsvarsmakten. Det är en insikt som tydligen över-stiger den som har i sammanhanget. ÖBsade också i TV-programmet : Vi måste blibetydligt bättre på att hålla reda på våra pengar. Detär precis vad det här handlar om.Om anslagskrediten utnyttjas - den uppgår till 540miljoner kronor - bör åtminstone huvuddelen av deredovisade konsekvenserna kunna bemästras. Härpratar man om betydelsen av att hålla ramar. Mananvänder i olika sammanhang i försvarsdebatten ochfrån försvarsutskottets sida begreppet"ramhushållning". Men den ramhushållning somFörsvarsmakten, med goda minne,ägnar sig åt saknar såväl ram som hus och hållning.Anf. 168 () re-plik:Fru talman! tar till mycketkraftiga ord. Sanningen är att det beslutsunderlag somriksdagen fattade försvarsbeslutet på den 30 mars1999 var ett mycket svagt underlag. Under den be-redningsprocess som föregick beslutet fick vidagsnoteringar på den ekonomiska planeringen, bådefrån Försvarsmakten och från Försvarsdepartementet.Det varierade dag för dag med hundratals miljoner.Jag är den förste att instämma i att varken Försvars-departementet, eller Försvar-smakten har tillräcklig kontroll över detta. Jag förut-sätter att regeringen gör allt som står i dess makt föratt skapa den kontroll som man inte har förmått att haunder de som man har haft ansvaret för För-svarsmaktens verksamhet. Likväl måste man välja närman ställs i en akut situation.Det är fullt möjligt att ochmånga andra socialdemokrater inte bryr sig om kon-sekvenserna för försvaret, försvarets anställda, defrivilliga och de värnpliktiga utan tycker att resultatetfår bli som det blir bara man klarar av likviditeten föråret, att de tycker att det är viktigare. Jag tycker attdet är en felaktig prioritering, men jag kan naturligt-vis respektera och acceptera den. Problemet är att detsammantaget kostar många fler miljarder än vad detsparar att göra de här åtgärderna, eftersom den levan-de dynamiska organisation som Försvarsmakten ärytterst beror på människor. Det handlar om derasframtidstro på den verksamhet som de bedriver. Demänniskor som riskerar att försvinna och rösta medfötterna under det här halvårets övningsuppehåll, somförsvaret nu i stor utsträckning står inför, kommerinte tillbaka. De människorna är för evigt förlorade,och den kompetensen kan inga åtgärder i världennågonsin påverka.Jag är inte glad över att förorda en sådan här bud-getmässig flyttning från materielanslag till driftsan-slag, men det beror också på att planeringsunderlagetvar ett gungfly. Det underlag som regeringen presen-terade för var otillräckligt. Därför anser jaginte att det är så allvarligt att göra en förändring inomförsvarsramen. Det är ju viktigt att komma ihåg attdet inte handlar om ytterligare pengar till försvaret,utan det handlar om att göra förändringar inom denförsvarsram som har fattat beslut om. Vorejag populist skulle jag naturligtvis ochsnabbt föreslå nya miljarder.Anf. 169 ():Fru talman! Jag vill yrka bifall till förslaget i be-tänkandet och avslag framför allt på den moderatareservationen nr 10 som har fogats till betänkandet.Det är riktigt att Försvarsmakten har problem medekonomin. Det är kanske inte heller så egendomligtatt en omställning av den omfattning som försvaret nugår igenom ger upphov till vissa budgetproblem. Tillviss del ska omställningsbidraget möta de problemen.Det bekymmersamma är dels att det inte är någon nyföreteelse i Försvarsmakten, dels att det är en svårig-het för den stora organisationen att analyseraoch styra upp och därmed i efterhand dra riktiga slut-satser. Det drar ofta ut . Därför är kanske deåtgärder som sätts in inte i varje stycke de som manhelst skulle önska. Dock är läget inte fullt så desperatsom den moderata reservationen andas. Där talas detom kaos och dråpslag, att det är destruktivt och att detär panikåtgärder - allt i det lite uppskruvade tonlägesom präglar den moderata försvarsdebatten. I självaverket görs nu ett noggrant analysarbete i samarbetemellan Försvarsmakten och departementet. har lämnat en rapport som pekar på bris-ter i Försvarsmaktens planering och styrning, syn-punkter som Försvarsmakten delar. har bidragit med en rapportsom bekräftar resultat och dess-utom innehåller förslag om hur man rättar till juststrukturproblemen.Om man inte tar itu med de här problemen nu ibörjan av omställningen, när är i så fall rätt tidpunkt?Om det har ingen uppfattning. Däremottycks man mena att det alltid är rätt, oavsett tidpunkt,att tillföra mera pengar. Är det någonting som liknarpanikåtgärder så är det förslag. Nej, låtoss försöka se långsiktigt och hitta en helhetslösning,så kanske vi framöver kan slippa hastigt uppkomnaekonomiproblem.Det är möjligt att det kanfinnas anledning att göra en annan avvägning mellananslagen inom utgiftsområdet, men den ska i så fallgrundas just på analys och resonemang om långsik-tighet och helhet. Om detta förhållningssätt är samtli-ga partier i försvarsutskottet utom över-ens med regeringen.Anf. 170 ():Fru talman! Jag noterar med glädje att vice ord-föranden i försvarsutskottet medger att läget är despe-rat, om än inte fullt så desperat som beskrivs i denmoderata reservationen. Från den utgångspunktentycker jag man ska diskutera sakfrågan: Är de härkonsekvenserna värda att ta, till priset av att flyttaöver 700 miljoner som ändå inte kommer att nyttjasunder året på materielanslagen, delvis därför att För-svarets materielverk i nuvarande läge inte klarar avatt skriva fram ärenden av den volymen?Jag har en första och viktig fråga till , och den handlar om metodiken i de här bespa-ringarna. Anser att någon av de åt-gärder som vidtas - någon av de panikbespa-ringar som minskar kvaliteten oerhört kraftigt i för-bandsproduktionen, som ställer flygplan och fartyg,som gör att de värnpliktiga får en undermålig utbild-ning, som skjuter på officerarnas kompetenshöjandeoch fackmässiga utbildning - är ett led i att komma iden kostym som riksdagsmajoriteten har fattat beslutom för försvaret för 2002-2004? Eller är hon bereddatt hålla med mig om att dessa åtgärder inte har nå-gonting att göra med den verksamhet som ska bedri-vas 2002, 2003 och 2004 utan bara är just likvidi-tetsmässiga åtgärder som syftar till att komma i denekonomiska kostymen ?När det gäller de långsiktiga åtgärderna och detarbete som bedrivs för att klara av dem är ToneTingsgård och jag helt överens. Vad vi inte är överensom är hur vi ska hantera den akuta ekonomiska situa-tionen.Anf. 171 ():Fru talman! Jag tror att det är oerhört viktigt att koncentrera sig på det långsiktiga arbetet. Det ärdet som regeringen har satt främst, vilket utskotts-majoriteten håller med om. Jag är medveten om attkanske inte alla åtgärder som vidtas på grund av har på sig är vad man skulle önska sig,men jag tror att man faktiskt måste betala det priset.Jag tror också att tidpunkten är väldigt väl vald. Detär någonting som bekräftas både av Riksrevisionsver-ket och av . På den punktenkänner jag mig lite trygg.Jag tror att man kanske måste ta detta för att kun-na komma till rätta med den långa serie av budge-töverskridanden som vi har sett inom Försvarsmak-ten. Det blir på något vis liksom alltid lite för sent.Om vi inte nu stannar upp och tar oss trorjag att vi kan hamna i samma situation igen och igen.Anf. 172 ():Fru talman! Jag vill rätta vadgäller hennes utsaga om budgetöverskridande underen lång följd av år. Sanningen är ju, och detta varnågonting jag tog reda på mycket nogsamt i sambandmed den diskussion vi hade om anslagsförordningenoch den fulla tillämpningen av den, att Försvarsmak-ten endast visat rödasiffror i sitt årsbokslut. Det är alltså en relativt uniksituation som årsredovisningen visar, medett så kraftigt underskott i driften.Jag noterar att jag inte fick svar på min fråga: An-ser att någon av de panikbesparingarsom nu genomförs verkligen har positiva effekter förverksamheten , 2003 och 2004? Ellerstämmer mitt resonemang att de lägger ytter-ligare sten på bördan för den verksamhet som skabedrivas under 2002-2004 och faktiskt försvårar ochförsenar den nödvändiga omställningen av det svens-ka försvaret?Anf. 173 ():Fru talman! Jag tror att jag nöjer mig med att kon-statera, ungefär som gjorde, attÖB menar att det här är nödvändiga åtgärder för attkomma till rätta med ekonomin. Min sakkunskapsträcker sig inte utöver hans. Jag litar på att detta ärriktigt. Jag tror också att det är oerhört väsentligt attvi kommer till rätta med i första hand de långsiktigaproblemen, i andra hand de kortsiktiga.Jag är heller inte riktigt säker på att vi har sett allaförslag som kan komma att genomföras. Det har juändrats lite grann från gång till annan, allteftersomman faktiskt analyserar parallellt med att man tänkersig att sätta in förslagen. Jag känner mig alltså fortfa-rande lite trygg om att det här kan bli ganska bra tillslut.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Utvärdering av statens upplåning ochskuldförvaltning av statsskulden /96-2000Föredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU28Utvärdering av statens upplåning och skuldförvalt-ning av statsskulden /96-2000 (skr.2000/01:104).Anf. 174 ():Fru talman! Inom ramen för Riksgäldsspar finnstvå alternativ: års- och månadsspar. Den totala netto-ökningen uppgick till nära 1 miljard. Rege-ringen skriver att en stor del av förra årets inflöde iRiksgäldsspar kom från konverteringar av förfallanderiksgäldskonton, en sparform för hushåll som hållerpå att avvecklas. Men, fru talman, ökningen har ocksåsin grund i den utökning av sortimentet som gjordesunder . Ett nytt placeringsalternativ i formav inlåningskonto inom årsspar med rörlig ränta ochutan bestämd löptid lanserades - ett Riks-gäldsspar utan tidsgräns. Bara under december månadplacerades 180 miljoner i denna sparprodukt.Fru talman! Det är enligt vår uppfattning olämp-ligt att en statlig myndighet agerar på en konkur-rensutsatt marknad för att attrahera inlåningsmedelfrån hushållen till en kontoliknande sparform somvisar stora likheter med exempelvis vanlig bankinlå-ning. Vår uppfattning är att Riksgäldsspar bör av-vecklas möjligt.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till den reser-vation som vi har fogat till betänkandet.Anf. 175 ():Fru talman! Betänkandet FiU28 handlar om ut-värdering av statens upplåning och skuldförvaltning1995/96-2000.Riksgäldskontoret har en mycket viktig uppgift iatt sköta statens förvaltning och upplåning avstatsskulden. Trots att statsskulden har minskat med131 miljarder har vi fortfarande enstatsskuld som uppgick till 1 281 miljarder vid års-skiftet 2000/01.Av betänkandet framgår att utskottet är enigt påalla punkter utom en. Man kan säga att det handlarom som vi inte är överens om. Detfinns reservanter som vill att vi inte ska ha kvar Riks-gäldsspar. Om man tittar på vad det omfattar av den-na skuld på 1 281 miljarder kan man se att det rör sigom 8 miljarder som finns på de här kontona.Jag har med stort intresse lyssnat på debatten tidi-gare om den kommunala verksamheten. Där hardet från samma reservanter hävdats hur betydelsefulltdet är att ha många alternativ att välja på i driftsfor-mer osv. Men när det gäller sparande ska man tydli-gen inte kunna ha lika mycket. Då ska staten inte varaen aktör på denna marknad, utan den ska överlåtas åtbara de privata bankerna.Jag tycker att detta rör sig om en så liten del attdet är rimligt att man har kvar Riksgäldsspar. Jagtycker t.o.m. att man kan utveckla det så att det kan fåstörre volym. Det skulle kunna vara ett sätt för Riks-gäldskontoret att uppfylla de krav som kontoret harpå sig att förvalta statsskulden på bästa möjliga sätt.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag ibetänkandet och avslag på reservationen.Anf. 176 ():Fru talman! Jag tycker inte att det går att jämföradetta med det som har sagts tidigare av det skälet attdet finns en existerande konkurrerande marknad.Därför behövs inte statens agerande i detta samtidigt.Även om det är en mycket liten del är det för ossviktigt att staten inte ger sig in i sådant som på minstamisstanke kan snedvrida en fungerande marknad. Detär anledningen till reservationen.I den kommunala verksamheten har man ännu inteöppnat upp för den marknaden. Det är det som ärproblemet. Det är därför vi vill ha mångfalden genomatt staten drar sig tillbaka från det offentliga ansvaretför driften av dessa bitar.Anf. 177 ():Fru talman! Argumenten om att marknaden skullesnedvridas har jag bara hört från reservanterna. Detfinns inga sådana propåer från några banker. De tyck-er inte att det är så stort att staten lånar nominellt ochrealt 8 miljarder via Riksgäldsspar. Vid en titt påsammanställningen går det att se hur det såg ut1995/96. Då hade hushållen premieobligationer somuppgick till . är det bara 50.Egentligen lånas en mindre andel av hushållen i dagän sedan.Anf. 178 ():Fru talman! är den totala procentuellaupplåningen lika stor. Statsskulden har sjunkit menupplåningen från hushållen ligger generellt på en likastor del. Där finns redan en marknad som kan hanteraden lilla delen. Därför tycker vi att det är viktigt attstaten håller sina fingrar från den existerande mark-naden, hur liten procent det än är fråga om.Anf. 179 ():Fru talman! Efter att ha lyssnat på debatten undereftermiddagen går det att konstatera att det finns desom tycker att det är viktigt med valfrihet för barn-omsorg, äldreomsorg och skola, men att det ska varaminskad valfrihet för var man ska kunna sätta in sinasparpengar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § tillträde till om utlämningFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU26Sveriges tillträde till omutlämning (prop. 2000/01:83).Anf. 180 (mp):Fru talman! EU:s konvention om utlämning inne-bär ändringar i den inom utar-betade konventionen.