prot · GO0992 · 2001-04-05 00:00:00 — )8 § Beredskap mot svåra påfrestningar påsamhället i fredFöredrogsförsvarsutskottets betänkande 2000/01:FöU5Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred (skr. 2000/01:52 delvis).Anf. 9 ():Fru talman! I regeringens beskrivningar i skrivel-sen 2000/01:52 om beredskapen inom olika samhäl-leliga sektorer är det påfallande hur skörheten inomden ena sektorn efter den andra beskrivs ha sin grundi svagheter inom elförsörjnings- och telekommunika-tionssystemen. Som exempel kan nämnas hälso- ochsjukvården med sitt behov av elektricitet till denelektrotekniska utrustningen, polisverksamheten medsitt behov av fungerande tele- och IT-kommunikationer, radio och TV med behovet av attkunna kommunicera, varna och informera, försörj-ningen med vatten med behovet av att kunna pumpaupp vatten och rena det, översvämningar och damm-brott då slussar kan behöva stängas och/eller öppnas,kemikalieolyckor då skadade behöver tas om handm.m.Vi bor i ett land där det snöar, regnar och stormaribland. Vårfloden kan också vara kraftig. Detta äringa nyheter. Desto märkligare är det att våra elnätinte håller för sådana mer eller mindre förväntadepåfrestningar. Kraftigt snöfall med nedfal-lande träd och ledningar som följd innebar att tusen-tals människor i vårt land blev utan elektricitet underflera dygn. Detta anser vi kristdemokrater är heltoacceptabelt. Det kan finnas anledning att ställa sigfrågan hur det är med standarden på det förebyggandeunderhållet av exempelvis ledningsgatorna eller ommyndighetskraven efterlevs.Självklart kan man kanske ha anledning att görasig rolig över stockholmarnas utsatta situation medanledning av eldsvådan i elkabeltunneln i Stockholmden och tycka att det, i jämförelse medde strömavbrott som många samhällen i vårt landunder åtskilliga tillfällen utsatts och utsätts för, ändåvar en ganska obetydlig händelse. Ändå var detca 50 000 personer som drabbades förutom storaföretag som lamslogs. Ca 30 000 anställda uppges haberörts. har man inte offentliggjort vadsom orsakade eldsvådan. Men det är ganska märkligtatt vårt lands sårbarhet äntligen kom kraftigt i fokusnär just drabbades.Fru talman! Kanske är det så att man måste varastorstadsbo för att riktigt kunna förstå hur utsatt detmoderna samhället kan vara. Eller också måste mankanske ingående ha tagit del av de problem ochmänskliga lidanden som drabbade exempelvis denavskurna och belägrade staden under kriget iBosnien-Hercegovina och/eller de bombningar somBelgrad utsattes för. I fick människorna levai månader och år utan både elektricitet och vatten. El-och vattenförsörjningen blockerades av dem som belägrade staden. Jag minnsmycket väl händelserna under de varma somrarna ochkalla vintrarna. Om inte annat blir man påmind omdem genom de barnteckningar som barnen i Sarajevohar ritat.Då kriget i Bosnien mattats av besökte jag Saraje-vo och mötte då bl.a. representanter för olika civilaorganisationer som bildats under kriget för att bl.a.försöka hjälpa till med samhällets överlevnad. Det varett imponerande nätverk som hade byggts upp. Ochvarje grupp hade sin historia och sina erfarenheter attberätta, alltifrån uppvärmning av bostäder, ordnandeav vattenkällor och stödpersoner till patienter påsönderbombade sjukhus och stöd till vettskrämdabarn.Fru talman! Och är det inte det frågan handlar om,nämligen att möta de påfrestningar som samhälletutsätts för vare sig de kommer utifrån eller inifrångenom terror, sabotage och annat eller på grund avöverbelastade system, gamla ledningar och dåligberedskap? Vi är så invaggade i tron att vi bor i värl-dens mest säkra samhälle att vi nästan tror att vi ärosårbara vare sig vi bor på landsbygden eller i stor-staden.Hotbilden mot våra samhällen har blivit annor-lunda än den vi under det s.k. vant oss vidatt hantera. som tekniken går framåt, sam-hället blir mer elberoende och människor flyttar tilltätorterna och storstäderna blir naturligtvis in-frastrukturen hårt ansträngd, vare sig vi bor i storstadeller i glesbygd. Gamla elledningssystem gör intebilden bättre.Kristdemokraterna har tidigare påpekat, och in-stämmer därför i regeringens påpekande, att det nyasäkerhetsbegreppets innebörd är att samhällets sår-barhet ökat och att hotbilden blivit en annan än tidi-gare. Vi anser att det därför finns all anledning djupgående följa upp beredskapssituationen närdet gäller påfrestningar för det civila samhället och attutarbeta fungerande samarbetsplaner för offentligaoch frivilliga organisationers insatser vid sådanasituationer. Reglerna måste vara sådana att samarbe-tet underlättas och inte förhindras.Fru talman! Vi kristdemokrater anser att den åt-gärd som behöver ses över är beredskapen vadgäller el- och telefunktionerna. Regeringen bör därförtillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att framläggaförslag speciellt om hur el- och teleförsörjningen skasäkras då samhället utsätts för svåra påfrestningar ifred.Kristdemokraterna anser också, speciellt med tan-ke på de svåra vattenöversvämningar som drabbadevårt land , att beredskapen för sådanaöversvämningar måste öka. Särskilt utsatta områdenbehöver kartläggas för att katastrofsituationer skakunna förebyggas och undvikas.Fru talman! För att polis, räddningstjänst ochsjukvård m.fl. på bästa sätt ska kunna fullgöra sinalivsviktiga uppgifter krävs goda kommunikationersåväl inom respektive organisation som mellan orga-nisationer.Vi kristdemokrater finner det märkligt att rege-ringen i skrivelsen ännu inte har beaktat den modernateleteknik som finns tillgänglig . Regeringen harju beslutat inleda en upp-handlingsprocess av ett radiokommunikationssystembaserat på s.k. TETRA-standard. först ska enligtuppgift en upphandling ha påbörjats. I Kristdemo-kraternas kommittémotion 2000/01:Fö208 i anslut-ning till regeringens budgetproposition hösten 2000hävdar vi att upphandlingsarbetet bör bedrivassnabbt, eftersom många samhällsviktiga myndighetermycket snart är i stort behov av nya radiosystem.Många kommuner har ännu inte säkerställt attkommuninvånarna regelbundet kan informeras om påvilket sätt de ska nås av varning och information isamband med allvarliga olyckshändelser. Det anser viär otillfredsställande.Informationsresurserna på lokal och regional nivåmåste därför snabbt ses över. Vid en akut och svårpåfrestning på samhället är det oftast väldigt bråttomatt få ut rätt information. Styrelsen för psykologisktförsvar, SPF, ska enligt sin instruktion på begäran aven myndighet också kunna ge stöd och hjälp i infor-mationsarbetet.Men SPF:s centrala resurser är begränsade ifredstid för att kunna ge stöd till regionalt och lokaltarbete vid s.k. svåra påfrestningar. i att det kan vara svårt att åstadkomma en till-räckligt uthållig och kompetent resursorganisation påregional och lokal nivå. En möjlighet att förstärkainformationsarbetet lokalt och regionalt skulle kunnavara att just utveckla informationssamverkan mellankommuner, länsstyrelse, landsting, polis m.fl. så attallmänheten kan nås av snabb och korrekt gemensaminformation från de lokala och regionala samhällsin-stitutioner som främst berörs av en extraordinär hän-delse.För att stärka de centrala myndigheternas möjlig-heter att ge stöd vid svåra påfrestningar anser krist-demokraterna också att regelverket bör förtydligas såatt personalresurser som endast får användas vidhöjd beredskap i viss utsträckning kan användas ävenvid svåra påfrestningar. Ett sätt kan vara att ge berör-da beredskapsmyndigheter möjligheter att genomberedskapskontrakt ta personella resurser i anspråkvid en svår påfrestning eller händelse.Fru talman! Jag yrkar bifall till kristdemokrater-nas reservation gällande punkt 5.Anf. 10 ():Fru talman! Jag är glad över att det här betänkan-det präglas av en så stor samstämmighet som det gör.Jag har uppfattningen att när det gäller försvars- ochsäkerhetspolitiska frågor ska vi försöka nå tillbaka tillden gamla ordningen att vi har konsensus, dvs. allapolitiska partier företräds i en diskussion som nårfram till ett beslut. Jag ser det här betänkandet ochdess innehåll som ett steg i den riktningen. Jag hop-pas att vi snart kan ta flera steg.Vårt samhälles sårbarhet i fredstid var någontingsom vi definitivt slog fast totalförsvarsbe-slut, där vi konstaterade att vi skulle bygga det ro-busta och hållbara samhället för att klara fredstidakriser, men också ha en organisation som kunde lyf-tas upp till att klara det värsta scenariot, kriget.Den av Försvarsberedningen framlagdarapporten - Gemen-sam säkerhet, har i sitt sjätte kapitel understrukit huroerhört viktigt det är att ha en infrastruktur som byg-ger upp ett robust och hållbart samhälle. Man talar isitt inledande kapitel om att kunna skydda samhälls-viktiga infrastrukturer av väsentlig betydelse för dennationella säkerheten. Hot mot infrastrukturen och enökad sårbarhet i tekniska infrastruktursystem fårdärmed en säkerhetspolitisk dignitet.Det är alltså en mycket vid och stor fråga vi beröri det ärende som vi behandlar just . Av det skäletkänner jag mig mycket tillfredsställd med att vi haren så bred konsensus och en så aktiv diskussion.Ibland känner vi oss otåliga och vill kanske gå snab-bare fram än regeringen bedömer är möjligt. I det framlagda planerings-underlaget för det civila försvaret finns också enmycket aktiv debatt- och förslagskatalog på vad sombehöver göras.Margareta inlägg visar naturligtvis ock-så på en otålighet inför vissa brister som vi tycker attvi borde klara skyndsammare, elsäkerheten, telesä-kerheten, osv. Det enda jag kanske ska invända motMargareta är att man ibland vill tro att historien bör-jar med en själv, men det är faktiskt en ganska långväg års beslut, då vi fastställde att viskulle ha ett totalförsvarsupplägg där den fredstidakrissituationen också var en viktig del.Telesystemet och det s.k. TETRA-systemet, somvi så sent som har diskuterat i utskottet, handlarom att få ett heltäckande kommunikationssystem somkan kopplas ihop så att alla myndigheter som berörsav en krissituation kan vara inkopplade i själva kris-hanteringen. Den frågan håller vi påoch bereder och har en, som jag ser det, mycket posi-tiv och framåtsyftande diskussion.Jag ska inte förlänga mitt inlägg mer, utan under-stryka att jag tycker att det som sker i utskottet ochdet förslag som regeringen har lagt fram är på rättväg. Det är ett bra förslag. Därmed yrkar jag ocksåbifall till utskottets förslag.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! nämnde att det också finnsen historia med i bilden och hänvisade till 1996 årsförsvarsbeslut. Men har vi inte också fått en annanhotbild ? Det gäller att också titta närmare påden säkerhetspolitiska hotbilden på ett annat sätt änman kanske gjorde års beslut.I den hotbilden ingår det sköra samhälle som vihar både när det gäller det inre hotet - då tänker jagpå infrastrukturen - och det utifrån kommande hotsom också kan träffa punkter i vårt samhälle. Här harvi väldigt sköra system. Det gäller framför allt detelsystem som jag redogjorde för i mitt anförande ochsåvitt jag kan förstå tyckte likadant. Härmåste vi på något sätt finna vägar för att kunna skyn-da på regeringen så att man får i gång den aktivitetsom kan se till att vårt elsystem säkras på ett heltannat sätt än i dag.När det gäller kommunikationssystemet, som vimycket riktigt har diskuterat i utskottet , var visåvitt jag kan förstå ense allihop om att förhandlingenom det här systemet måste påskyndas. Det är intenöjaktigt som det nu är.Anf. 12 () replik:Fru talman! Det finns inga meningsskiljaktighetermellan och mig. Vi är helt överens om attvi har ett samhälle som blir mer och mer skört bero-ende på sådana här tekniska system. Precis det tyckerjag också framgår av regeringens förslag och av dehandlingsprogram som tas fram.Det kommer att förändras. Det kommer att vara enständigt pågående diskussion där vi ständigt måsteförsöka finna svar på frågorna: Vad är det för hot?Hur ser de ut? Det kommer i många fall att vara hotsom vi inte har upplevt och kanske t.o.m.vara värre hot än det gamla invasionshotet som vilevde med . Det kan handla om terro-ristgrupper. Det kan handla om enskilda människor.Det kan handla om att man från olika håll, vilka vetman inte riktigt , och det är ett av problemen, gersig på våra känsliga el- och telesystem som ju är,precis som själv säger, basen för det mestaav de här systemen.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! säger att vi är överens ommycket och det är vi kanske när det gäller den härfrågan. Men jag skulle vilja veta vad socialdemokra-terna egentligen har för handlingsplan för att se till attvaka över att vi har en större motståndskraft, om jagkan använda det ordet, när det gäller att möta de härhoten. Jag skulle allvarligt vilja ställa den frågan.Anf. 14 () replik:Fru talman! Det finns en rad sådana förslag. och underlag för det civila försvaret finnsdet sex olika former. Alla berör inte den interna kri-sen i vårt eget land, utan den internationella delen.Men det finns alltså ett antal förslag. En del kan mantycka är färdiga att sätta i sjön. Då är det regeringensom ska komma med förslag. Det kan vara så attregeringen vill ha in ytterligare faktaunderlag och attvi i utskottet tycker att man ska driva på. Då är detvår uppgift att tillkännage att vi tycker att det är vik-tigt och bråttom.Jag tycker att man i den proposition som vi be-handlar har tagit upp de aktuella och viktigaproblemställningarna. Den innehåller också de förslagsom jag tycker att man kan lägga fram . Däravkänner jag ingen tveksamhet inför att yrka bifall tillförslagen, utan tycker att vi är på rätt väg. Och jagtycker att det går med relativt god snabbhet att ta uppallt det vi har hittat en lösning på och omsätta det ipraktisk handling.Anf. 15 ():Fru talman! Jag delar uppfattning att viska ha en öppen och ärlig diskussion i dessa frågor,och så långt det är möjligt försöka vara överens. Jagtycker att vi har den debatten i utskottet. Att vi sedaninte alltid är överens med regeringen är en annan sak.När det gäller dessa frågor kan vi nog driva på rege-ringen. Här behövs krafttag.Jag kommer ihåg att en av de första frågorna somjag stötte på i försvarsutskottet, och som sedan fickmig att väcka en motion, var just frågorna om vårberedskap mot svåra påfrestningar. Frågan var gam-mal . Jag förstod inte varförregeringen hade sådana svårigheter med att kommamed en samlad bedömning och konkreta förslag. Detär möjligt att regeringen redan då hade tankarna påordförandeskapet och att man inte hade tid eller krea-tivitet nog att samla sig i frågorna. Jag kommer ocksåihåg att det var en stor diskussion om vård, skola ochomsorg. Det är möjligt att man förberedde infriandetav alla löften. Dessa frågor hamnade på efterkälken.Vård, skola och omsorg är förvisso mycket vikti-ga områden, men frågan är vad det hjälper med max-taxa, tandvårdsförsäkring och äldreomsorg om elenförsvinner. Skolor och daghem stängs, tandläkarmot-tagningarna tystnar, de äldre på servicehusen fryser,bankomaterna stannar, Internet och telekommunika-tionerna slutar att fungera. Det är sådant vi har sett påsenare tid. Bara ett litet avbrott som det i Stockholmför sedan får till följd att tusentals människorsvardag drastiskt förändras. Vilka konsekvenser skulledå ett längre elavbrott få? Hur klarar samhället andraoch större påfrestningar?Vi har vissa erfarenheter, t.ex. tågurspårningarmed risk för utsläpp av giftiga gaser, dammbrott,översvämningar, stormar som förorsakar stora mate-riella skador och som äventyrar elförsörjningen, jord-skred och mycket annat. Det finns gott om erfarenhetpå detta område. Bara har vi settmindre och större katastrofer som har medfört extra-ordinära insatser och som har prövat samhällets be-redskap.I betänkandet framhåller utskottet den avgörandebetydelsen av en säker elförsörjning för samhälletsfunktionsförmåga. Det är inte bara de vitala samhälls-funktionerna som är beroende av en säker tillgång påel, utan hela vårt samhälle bygger på att detfinns en fungerande elförsörjning. Utskottet har vidriksdagens fem senaste riksmöten behandlat fråganom IT-säkerhet. gav i etttillkännagivande regeringen i uppdrag att bl.a. organi-sera ett mer samlande och samordnande ansvar förIT-säkerhetsfrågorna.I regeringens skrivelse som behandlas sam-manfattas bedömningen av el- och telesäkerheten vadavser telekommunikation på följande sätt:· Elförsörjning, ej godtagbar.· Skydd mot IT-angrepp, ej godtagbar.· Internet-infrastruktur, ej godtagbar.· Prioritet av telefoni, ej godtagbar.Jag tycker att detta betyg på vår sårbarhet bordeha lett till mer handfasta åtgärder, men läser manvidare i skrivelsen hittar man under rubriken , på område efter område:· Regeringen avser att utreda .· Regeringen anser att det bör prövas .· Regeringen avser att ge berörda myndigheter iuppdrag att .· Regeringen anser att en översyn ska genomföras.Efter alla motioner, utredningar och myndighets-skrivelser skulle man kunna tro att det fanns tillräck-ligt med underlag för att komma med förslag på åt-gärder inom åtminstone några områden. T.ex. regle-ring av länsstyrelsernas ansvars- och ledningsförhål-landen vid länsövergripande påfrestningar på sam-hället. Men icke!Fru talman! får vi vänta på besked i dessa förvårt samhälle så viktiga frågorna i ytterligare minstett år. Det är ytterst beklagligt att det ska behöva . Den enda trösten i bedrövelsen är att katastrof-skadorna har kunnat begränsas tack vareskickliga räddningsledare och kompetenta myndig-heter.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag kan väl i stort dela oron ochkänslan av att det går för sakta med Leivik. Vi skaändå vara klara över att det finns långt framtagnaförslag över vad som behöver göras och på vilkaområden. Problemet är att det ofta krävs komplexalösningar på grund av att så många är inblandade. Detär en av de stora bekymren. Här måste vi frigöra ossfrån myndighetsrevir som gör att det är svårt attkomma fram till vad vi tycker är de riktiga lösningar-na.Det är naturligtvis vår sak i utskottet att ligga påoch ge regeringen råg i ryggen att ta upp diskussio-nerna. Sedan är det frågan om vem som ska verkställadessa stora förändringar. hade vi diskus-sionen om kostnaderna för elgatorna. Som lekmantycker man att det är bara att hugga upp en gata så attinte något träd når fram till ledningen. Det visade sigatt det var fråga om enorma belopp. I stället diskute-ras då ett annat slags ledning som skulle tåla att trä-den ramlar. Det är komplicerade frågor.Kvar står att vi som valda riksdagsmän är skyldi-ga att se till att vi ska leva upp till de programförkla-ringar som finns i försvarsbeslutet att få ett säkrareSverige på alla områden. Jag delar också otålighet och tycker att vi ska ligga på och att detska gå fortare.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det finns egentligen inget svar pådetta. instämmer i stort med vad jag harsagt, och jag tackar för detta.Anf. 18 ():Fru talman! betänkande FöU5behandlar beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred. Det är med andra ord ett mycketomfattande spektrum av beredskapsåtgärder och inommånga samhällsområden. Som exempel på detta kanjag nämna hälso- och sjukvårdsfrågor, polisverksam-het, allvarlig smitta, radioaktivt nedfall, flyktingsitu-ationer, terrorism m.m. Listan kan göras mycket läng-re, och det är naturligtvis en konsekvens av att sam-hället har blivit mer och mer komplicerat med funk-tioner som är beroende av varandra.Fru talman! Utan att bortse från allvaret med dehär uppräknade och tänkbara krisområdena vill jag idet här korta inlägget betona två sektorer som enligtmitt förmenande överskuggar de övriga både vadavser sannolik frekvens och effekt, nämligen IT- ochtelesäkerheten och elförsörjningssäkerheten, somflera av riksdagskollegerna har berört i sina inläggtidigare.En störning i dessa funktioner, eller i värsta fallett bortfall av dem, får omedelbara konsekvenser föralla samhällssektorer med risk för att problemenutvecklas till rena katastrofer. ÖCB har redovisat attsårbarheten i det svenska elsystemet är oväntat stor.Centerpartiet har uppmärksammat dessa problem iett par motioner, där vi anser att snara åtgärder ärnödvändiga. Jag ska mycket kort kommentera motio-nerna. När det gäller IT-säkerheten anser vi att ansva-ret för detta måste tydliggöras genom att någon myn-dighet får huvudansvaret för en samordning. I frågaom elsäkerheten menar vi att kraftbolagen måste tastörre ansvar än hitintills för underhåll av lednings-näten. Regelverket i detta avseende måste skärpas.Jag konstaterar med tillfredsställelse att utskottetdelar oro i frågan. I betänkandet note-ras på ett antal ställen att försvarsutskottet de senasteåren har framhållit allvaret i detta. Utskottet har dess-utom framhållit betydelsen av en robust infrastrukturinom bl.a. elförsörjningen.Fru talman! Jag konstaterar också att regeringensskrivelse innehåller ett antal initiativ för att avhjälpabristerna. Sårbarhets- och säkerhetsutredningen skasåledes föreslå en tvärsektoriell samordning av IT-säkerheten, vilket är helt i linje med Centerpartietsmotionskrav.När det gäller elsäkerheten aviserar regeringen enöversyn och utredning av en skärpning av reglerna förnätföretagens ansvar för att undvika långa elavbrott.Detta är bra. Det borde leda till både minskad sårbar-het och en förbättrad service för elkunderna.Vi från tycker att översynen är bra.Jag ber avslutningsvis att få yrka bifall till utskottetsförslag i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )9 § Vissa finansmarknads- och försäkringsrö-relsefrågorFöredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU18Vissa finansmarknads- och försäkringsrörelsefrågor.Anf. 19 ():Fru talman! Jag vill redan inledningsvis yrka bi-fall till reservation 2 under punkt 4. Reservationenhandlar bl.a. om en delfråga i vår partimotion omlandsbygdens möjligheter och om kapitalförsörjning iglesbygd.Kapitalförsörjning handlar om ägandet. De se-naste decennierna har ägandet förändrats påtagligt.Ägandet av börsföretagen har tagits över av institu-tioner och utländska ägare och spelar i en serie försig.Ägandet av småföretag har däremot utvecklatssvagt. skulle kunna ha många fler växandesmå och medelstora företag. Vårt skattesystem gyn-nar institutionellt ägande men straffar direktägande.Sverige har en egenföretagandeandel på endast7 % av den totala arbetskraften jämfört med EU:ssnitt på . Nyföretagandet är också lägre. Under90-talet ökade antalet nya företag i Sverigejämfört med t.ex. 18 %.Majoriteten av de företag som startas förblir småunder hela sin existens. Studier visar att det endast är1-2 % av företagen som växer. Trögheten gör att vigår miste om både ökad tillväxt och nya arbetstillfäl-len inte minst i de områden som vi kallar glesbygd.Det är ett självklart problem.Kapitalförsörjning för såväl företag som enskildapersoner är en ständigt återkommande fråga när viriksdagsledamöter reser runt i landet. Vi möter verk-samheter eller personer med gryende affärsidéer ochpatentansökningar i handen.Vi har i ett antal aktörer. Men det räckerinte till i dessa fall. Många småföretagare vittnar omalla de problem som de har att hitta investerare somär villiga att satsa pengar i små verksamheter.Kapitalförsörjningen för dessa potentiellt växandesmå företag och privatpersoner måste lösas. Vi före-slår därför en utredning som ska se över förutsätt-ningar för kreditmarknadsområdet i glesbygd, någotsom även tas upp i den regionalpolitiska utredningen.Den bör bl.a. omfatta villkoren för riskkapitalavdrag.Fru talman! I detta betänkande behandlas ävenfrågan om kollektiva hemförsäkringar. Alltsedan1982 har frågan om kollektiva hemförsäkringar medobligatorisk anslutning varit föremål för stark kritik.Frågan är nu åter aktuell genom det ramavtal somtecknats mellan LO och Folksam.Vi är av flera skäl starkt kritiska mot detta förfa-ringssätt. När en facklig organisation tecknar sakför-säkring för medlemmar kollektivt utan intresseanmä-lan binds den enskilde till ett visst försäkringsbolagoch till en viss försäkringsprodukt utan att ha reellmöjlighet att välja vad som passar.Det finns risk för att ett hushåll genom dubbelför-säkringar betalar två gånger för samma skydd.