prot · GO0982 · 2001-03-20 00:00:00 — Hur hanterar ministern i så falldetta skräckscenario? Ungdomskullarna är fortfaran-de små. Revideras utbyggnadsplanerna?Läggs högskolor ned? Ökar antalet omfördelningar?Vilken är ministerns utgång i detta?Sedan skulle jag vilja ha ett förtydligande på detsom ministern var inne på när det gäller målet atthälften av varje årskull ska börja på högskolan. Jaguppfattade inte riktigt när målet skulle vara uppnått.Det skulle vara intressant att få det fastställt.Anf. 21 ():Fru talman! Utbildnings- och forskningsministernsäger att studenternas egna val ska spela stor roll. Detär vi helt överens om. Jag tycker som moderat att deska spela större roll än vad utbildningsministern tyck-er.Jag tror inte att man kan låta studenternas val styra utbildningen. Däremot är detganska orimligt att inte vuxna personer själva kan fåvälja vilken ort de ska studera på, om det finns resur-ser för detta. Ingen tvingar i och för sig någon attflytta till en ort om man inte vill det. Men genom denpolitik som förs, där man centralt beslutar om antaletplatser, är det många som inte får sitt förstahandsvaltillgodosett som bekant. Om man får välja inte baravad man ska studera utan också var man ska studera,blir resultatet ofta bättre än om man inte får första-eller ens andrahandsvalet tillgodosett.Utbildningsministern säger att vi inte har satsatpå . Det är väl enfelaktig slutsats. Vi satsade ganska mycket på Karls-krona-Ronneby, t.o.m. ett antal miljoner innan rege-ringen var beredd att satsa lika mycket. Det beror påatt det varit en mycket bra verksamhet och spets-forskning just i det området.Sedan helt kort: Om man ändå i efterhand skajustera de val som har gjorts för att utnyttja de platsersom finns, är det då inte bättre att från början ge ut-rymme för ett större inflytande från studenterna själ-va?Jag tror inte alls att det är så att allavill studera i , osv. Det finns mycketattraktiva campusområden ute vid mindre högskolorsom mycket väl kan konkurrera med de stora univer-siteten. Där är det inte så trångt. Där kan man kan fåen bostad till ett rimligt pris, och studiemiljön kanskeär något lugnare.Anf. 22 Utbildningsminister ():Fru talman! säger att det är en väl-digt bra miljö i , tek-niska högskola, och att därför vill satsapå den. Det är roligt. Det är jättebra att ni nu ställerupp. Ni verkar också tycka att det fungerar väl i Mä-lardalen, och det finns flera områden där moderaternanu kanske börjar tänka att det här är nog inte så dumt.Men då är poäng väldigt viktig. Detfinns en regional dimension, och då måste det finnasett politiskt engagemang för att bygga upp dessamiljöer. Detta klarar inte förslag tillresursfördelning.Ni klarar det heller inte på grund av att de som nitror kommer att expandera inte har detta som sitt endaoch primära syfte, t.ex. de gamla universiteten. Ävenom söktrycket där är högt blir det ingen expansionmed förslag till resursfördelning.Självklart ska ha något att säga till omockså när det gäller den regionala fördelningen avhögskoleresurserna. Vi ska sträva efter excellens iakademisk mening, bästa möjliga forskning och ut-bildning. Vi ska också ha ett regionalt perspektiv såatt vi ser till att alla delar av landet får möjligheter tillhögre utbildning.Maria pekar på högskolans viktiga regio-nala roll, och jag är glad över att kristdemokraternapå det sättet skiljer ut sig från i engage-manget för högskolorna.Maria talar om de tomma platserna. Mendet är inga tomma platser i den mening som man försttänker på när man hör beskriva situa-tionen. Högskolorna får ett visst belopp för att utbildaunga människor. Det vanliga har varit att många avuniversiteten har utbildat fler än det som motsvarardet belopp som de har fått, därför att de planerar efteren osäker tillvaro. De vet aldrig exakt hurungdomarna söker . Då kan det vara så attde har fler platser till förfogande än vad de får resur-ser för. Så måste de planera, och de blir allt duktigarepå att planera på det sättet.Under många år har det varit en mycket stor över-produktion, dvs. att de har haft fler studenter än vadde har fått betalt för. börjar de äntligen kommabort från den situationen, vilket innebär att de ocksåhar fått förstärkta kvalitetsresurser på högskolan.Nästa steg för högskolan måste vara att omstruk-turera sitt utbud efter var det stora intresset finnsbland studenterna, var antalet platser kan ökas. Det ären process som naturligtvis tar lite tid för högskolan,och det kommer det alltid att göra. En högskola är juinte ett företag på en marknad, utan en högskola harett mer långsiktigt arbete. pågår detta arbete.Min bedömning är att det finns ett starkt söktryckpå vård, samhällsvetenskap och humaniora, och därbör högskolorna kunna öka sina insatser och därmedkunna ta del av de mycket stora resurser som finns tillhögskolornas förfogande.Med den utbyggnad som pågår nu kommer vi attse att startar de ungdomskullarvilka när de har kommit upp kommer attha uppnått 50-procentsmålet. Det är min bedömning.Men det är klart att det tar ett tag innan de 19-åringarsom börjar blir . Men det ärtack vare utbyggnaden som vi kommer att kunna seen ökad andel ungdomskullar som går vidare.Det är en viktig diskussion som vi för om ungdo-marna tar examen eller inte. Jag tror att det är enviktig diskussion att föra i hela samhället. Det är klartatt när arbetsgivare ligger på högskolorna så mycketoch erbjuder studenterna bra arbeten innan examen,tar de också på sig ett ansvar, för det är precis så somLars säger, att en examen på kort sikt kanverka inte så viktig. Men den kommer att visa sigvara viktig om man vill arbeta utomlands, om manvill komma tillbaks till forskning, om man vill fort-sätta att komplettera med andra typer av inriktningar.Naturligtvis måste ungdomar och vuxna i hög-skolan frivilligt själva välja hur de ska studera. examen är viktig och kommer att vara en bra in-vestering för framtiden.Anf. 23 ():Fru talman! Jag väntar fortfarande på svar på frå-gan när besked kommer om när omfördelningenkommer att göras. Är det vårpropositionen som gäl-ler, eller kommer beskedet tidigare eller senare? Jagtror att det finns ett stort intresse också från högsko-lornas sida att få ett besked här i dag.Ja, avhoppen är ett allvarligt problem. Jag föreslår- det skickar jag gärna med till departementet - enextra premie för varje student som fullföljer studiernapå högskolorna. Jag tror inte att man kan styra denenskilde individen, men om högskolorna ges en mo-rot för varje student som fullföljer studierna skulle detkunna skapa incitament för att i högre grad stimulerasina studenter till fullföljd utbildning, vilket samhällettjänar på. I en högkonjunktur kan man lätt lockas attgå ut i arbete, men i längden är det en fullföljd utbild-ning som håller.Ministern tar sig så tid att förklara systemet förmig, vilket jag nog tycker att jag kan. Dock måste vikonstatera att de omstruktureringar som man har haftmöjlighet att göra också inte har fungerattill fullo. Om det hade fungerat fullt ut skulle vi inteha de 7 800 platserna tomma . Sådan är juverkligheten, det vet både ministern och jag.Ja, vi kristdemokrater har prioriterat en utbyggnadav högskolan, inte minst ur ett regionalpolitiskt per-spektiv, och det kommer vi att fortsätta med.Ministern pekar i slutet av sitt svar på att vi i vårtförslag har en något långsammare utbyggnadstakt.Det har vi mycket medvetet valt. Det är därför som viligger lägre budgetmässigt. Det skiljer ungefär enprocentandel mellan regeringens förslag och vårt.Men det gäller just kvalitetstänkandet och kvalitet-sperspektivet. Kvalitet måste gå före kvantitet, ochdet tycker jag att den här debatten också tydligt harvisat. Jag tror att vi är tämligen överens därvidlag.Anf. 24 Utbildningsminister ():Fru talman! väljer medvetet attinte prioritera högre utbildning och forskning i sinabudgetdiskussioner internt. Det är någonting som nifår fortsätta att försöka reda ut inom Kristdemokra-ternas partigrupp. Det är tydligt att ni lägger mindrepengar därför att ni tycker att detta är mindre viktigtän vad regeringen tycker.När det gäller omfördelningar har besluten redanfattats. Möjligheterna till omfördelning finns sedanförra sommaren, men det är klart att det tar sin tid förlärosätena att omstrukturera. Så har det alltid varit närlärosäten omstrukturerar sitt utbud. Det är viktigt attde gör det, men det går naturligtvis inte över en nattför ett universitet att vrida om inriktningarna. Det harvi många historiska exempel på.Ytterligare beslut om omfördelningar kommer,liksom de gjorde i budgetpropositionen. Där gjorde vien omviktning av platser mellan lärosäten, och detblir aktuellt att göra det inför nästa budgetpropositionockså. Det finns anledning att titta över om det finnsvissa som behöver en extra förstärkning. Vi ser väl-digt fina utbyggnadsmöjligheter för humaniora, sam-hällsvetenskap och inte minst vårdområdet.Det går inte att räkna tomma platser på det sättsom beskriver. Man har nämligenplatser utifrån sin planering, och det kan vara flerplatser än vad man har resurser för. Det viktiga är attse till att högskolorna får möjlighet att använda allade resurser som vi ställer till förfogande från riksda-gens sida.Varje år ökar antalet studenter. Det gör det trotsatt vi går in med små ungdomskullar. Det är en storframgång för utbildningspolitiken att vi får alltmervälutbildade ungdomskullar de här åren. Vi är på vägatt nå det viktiga mål som vi har satt upp om att man ihälften av en årskull innan man fyller 25 bör kunnamöta högskolestudier. Då rustar vi oss väl för framti-den.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:304 omsänkta intagningskrav till lärarutbildningenAnf. 25 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat om jag avseratt vidta några åtgärder för att garantera kvaliteten påämnesundervisningen i lärarutbildningen. Bakgrun-den till interpellation är information somhan har inhämtat om antagningen till lärarutbildning-en vid universitet.Låt mig först slå fast att jag är helt överens medUlf om vikten av goda ämneskunskaper såvälför lärarstudenterna som i högskolan överhuvudtaget.Jag vill också framhålla att det generellt sett inte ärsvårt att rekrytera studenter till lärarutbildningen menatt lärosätena har problem med att rekrytera till lärar-utbildningarna i de naturvetenskapliga ämnena. Svå-righeterna att rekrytera studenter till naturvetenskap-liga utbildningar är dock ett internationellt fenomen,och för att komma till rätta med detta problem görsinsatser på många olika nivåer i utbildningssystemensåväl i som världen över.Liksom anser jag att ämneskunnigaoch entusiastiska lärare är en förutsättning för att ökabarns och ungdomars intresse för de naturvetenskap-liga ämnena från förskolan och upp genom hela skol-systemet. är det för få gym-nasieelever som läser naturvetenskapliga ämnen föratt samhällets behov av utbildade inom detta områdeska kunna tillgodoses. Av det skälet bedrivs bl.a.särskilda rekryteringsprojekt, t.ex. NaturvetenskapOch Teknik, det s.k. NOT-projektet.Vidare har det s.k. naturvetenskapliga basåret in-rättats, vilket ger studenter möjligheter att komplette-ra sina matematik-, naturvetenskap- och teknikkun-skaper till den nivå som krävs för fortsatta högsko-lestudier inom naturvetenskapliga och tekniska äm-nen. Basåret har varit och är en utomordentlig väg föratt rekrytera lärarstudenter.För att ytterligare underlätta rekryteringen, inteminst av lärarstudenter, har reglerna för basåret änd-rats så att studier vid högskolan kan påbörjas paral-lellt med behörighetsgivande studier i naturveten-skapligt ämne. fördelade regeringensärskilda medel till fyra lärosäten med lärarutbildningför stöd till insatser för att öka rekryteringen av lärar-studenter med inriktning på matematik, naturveten-skap och teknik.För att bli antagen till grundläggande högskoleut-bildning krävs det att sökanden har grundläggandebehörighet och dessutom den särskilda behörighetsom kan vara föreskriven. Om det finns skäl får hög-skolan besluta om undantag från något eller någrabehörighetsvillkor. För de utbildningar som leder yrkesexamen har att fastställa s.k.standardbehörigheter. För den nya lärarexamen gällerett mycket brett spann av standardbehörigheter.En av utgångspunkterna för den förnyade lärarut-bildningen som beslutade om ochsom träder i kraft är att bredda rekryte-ringen till denna utbildning. Det är viktigt för atttillgodose specifika rekryteringsbehov som t.ex. re-krytering till lärarutbildningar i matematik, naturve-tenskap och teknik. En utvärdering av den nya lärar-utbildningen kommer att genomföras inom en treårs-period.För skolans och lärarkårens del måste det vikti-gaste vara vilka kunskaper de nyutexaminerade be-sitter när de lämnar högskolan. I examensordningen ibilaga 2 till högskoleförordningen anges de krav somska uppfyllas för lärarexamen. Inom angiven ram harvarje lärosäte stor frihet att självt utforma sin lärarut-bildning.Högskoleverket ska som kvalitetsgranskandemyndighet tillse att lärosätena lever upp till målen.Skulle en utbildning ej uppfylla kraven enligt be-skrivningen i examensordningen kan examensrättenför den aktuella utbildningen dras in. Detta har sombekant skett i några fall inom vårdområdet.Vad jag har erfarit har hit-tills genomfört lärarutbildningen med mycket gottresultat och också lyckats rekrytera nya studentgrup-per till lärarutbildningen - en uppgift som kräver ettstort engagemang av samtliga berörda vid lärosätet.Anf. 26 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret. Ministern försäkrar att han är överens medmig om betydelsen av goda ämneskunskaper förlärarstudenter och för övriga studenter. Han medgerockså att huvudproblemet är rekryteringen tilllärarutbildningarna - särskilt till naturvetenskapligautbildningar. Men han ger inget besked om föränd-ringar som kan lösa en del av dagens problem.Lärarbristen är stor, särskilt i de naturvetenskapli-ga ämnena. Enligt uppgifter från högskolorna är detinte de mest kvalificerade naturvetarna som väljer enlärarutbildning. Många sökande hade hellre gått enannan utbildning om de hade kommit in på sitt förs-tahandsval.Hur vi ska få lärarutbildningen att bli attraktiv ochlockande är en jättefråga . Det handlar naturligt-vis inte bara om utbildningen, utan om attityder frånpolitiker gentemot skolan och lärarna. Det handlar omkarriärmöjligheter, löner och mycket mer. Det hand-lar inte minst om respekt för lärarens professionellaroll som pedagog och som ämneskunnig. Men i dagdiskuterar vi utbildningsaspekten.Det verkar som om jag är mer bekymrad än vadutbildningsministern är för att kunskapskraven hållerpå att urholkas hela vägen igenom skolsystemet. mängd gymnasieelever börjar igymnasiet med att få repetera . Många avdem lyckas inte genomföra en gymnasieutbildning.Sedan måste alltfler börja sin högskoleutbildning medatt repetera eller läsa in det som de borde ha läst pågymnasiet.Linköpings universitet, som jag nämnde i min in-terpellation, är inte ensamt om att sänka de formellabehörighetskraven. Det sker på många håll. Oavsettom man kallar det basår, temastudier eller grundkursså är mönstret detsamma. Studenten måste börja påen lägre nivå än vad högskolan är tänkt för. Dessutomvittnar högskolorna om att många studenter medgodkända gymnasiekunskaper i verkligheten inte kantillräckligt mycket och inte heller har en riktig förstå-else för ämnet. Jag är övertygad om att t.ex. och alla andra gör sitt yttersta i enmycket svår situation. Jag vill inte kritisera derasolika sätt att lösa problemen, men själva mönstret attstuderande går vidare i utbildningar utan tillräckliggrund måste brytas.Utbildningsministern säger i sitt svar att det vikti-ga inte är vad studenterna kan innan de börjar enutbildning, utan vad de kan när de är färdiga. Det ärnaturligtvis riktigt. Men ser utbildningsministern ändåinte en stor risk för att kvaliteten sänks omförkunskaperna blir sämre och sämre? Håller inteutbildningsministern med om att det blir dyrt både förstudenten och för högskolan att behöva lägga resurserpå att läsa in sådant som man redan ska ha lärt sig?Min fråga handlar egentligen om detta. Ser ocksåThomas en fara i det här mönstret? Har hannågra förslag för att bryta det?Anf. 27 ():Fru talman! Lärarutbildningen är viktig. Vi hadeen proposition som antogs av majoriteten i riksdagenför några månader sedan. Då lade vi fram våra för-slag. Jag ska inte upprepa våra reservationer - det ärliksom ingen idé.Jag har försökt att följa hur man planerar lärarut-bildningen på vissa lärarhögskolor. Senast harjag haft ett längre samtal med en lärarstuderande somockså är ansvarig för lärarstuderande över hela landeti en speciell facklig organisation.Hon påpekade för mig en del saker som finns medi fråga och som jag ska vidarebefordratill statsrådet.Det är problem med utbildningen för blivande lä-rare i naturvetenskapliga ämnen. Att det är ett inter-nationellt fenomen, som utbildningsministern skriver,gör inte saken bättre i . Vi måste försöka pro-blemet så långt det är möjligt.Hon påpekade vidare att ett stort problem somhon hade stött på är att många hoppar av studierna.Man klarar helt enkelt inte av att t.ex. studera matte,man har inte de förkunskaper från gymnasieskolansom krävs. Så hoppar man i bästa fall in i en annanutbildning i stället. I en del fall hoppar man av överhuvud taget.Utbildningsministern säger i sitt svar på interpellation att det nu vidtas en mängd åtgär-der, och det är bra. Man kan inte bara sitta med ar-marna i kors, utan man måste göra någonting när manär klar över situationens allvar. Man får hoppas att detkommer att förbättra tillgången till välutbildade lärareäven i naturvetenskapliga ämnen framöver.Den kvinnliga lärarkandidaten påpekade för migockså att problemen börjar hopa sig när det gällerspråklärare. Hon hade sett att en lärarhögskola gick utmed en uppgift om att ha ökat intagningen med100 % i ett språk, det gällde tyska. När hon tittadenärmare på siffrorna såg hon att man hade ökat fråntre till sex intagningar, och det blir ju 100 %.Jag har tagit upp på frågestunden just tyskutbild-ningen, som minskar vid våra gymnasieskolor. Där-med minskar också kraven på tyskutbildade lärare.Men det är inte på det sättet som man ska lösa pro-blemet med lärarbristen. Slutbetyg i tyska från gym-nasiet visade att av eleverna i de storaprogrammen, det naturvetenskapliga och det sam-hällsvetenskapliga programmet, hade tyska. Det var50 % innan. På övriga nationella program läserman över huvud taget inte något annat främmandespråk än engelska, eller också är det mycket ovanligtoch mycket få som gör det.Ett annat problem som jag har stött på är attmånga lärarhögskolor inte hinner med att klara an-passningen till den nya lärarutbildningen under denhär korta tiden. Det finns undantag. Jag har självbesökt , och den var tidigt ute ochhinner med. Men andra gör inte det, utan man läggerin den gamla utbildningen i ett nytt system. ärlärarkandidaterna mycket oroliga över att så är fallet.Friheten att välja är viktig, men det är en begrän-sad frihet. När man har läst sitt pedagogiska avsnittska man kunna välja vilket stadium och ämne somman ska läsa. Då kan man byta ort till en annan lärar-högskola. Men i och med att det är så olika inriktningpå verksamheten är det väldigt svårt att välja en an-nan lärarhögskola om man är missnöjd med den egnaoch vill fortsätta på en annan.Jag tänkte i nästa inlägg säga något om de nyut-bildade lärarna. Jag nöjer mig med detta så länge.Anf. 28 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig få diskutera den här väldigtviktiga frågan utifrån åtminstone ett par aspekter, delsvår förskola, grund- och gymnasieskola där naturligt-vis grunden läggs för intresset för naturvetenskap ochteknik, dels de mycket viktiga reformer som vi nu görinom lärarutbildningens område. Det är centralt att vitar vara på inte minst de små barnens naturliga nyfi-kenhet för naturvetenskap och teknik. Jag tror att vihar mycket kvar att rätta till där. Det behövs också påförskollärarsidan en bättre grund för att kunna stimu-lera våra barn. när vi går in i en period av en ut-byggnad av en allmän förskola får vi en väldigt finmöjlighet att fånga och stimulera det intresset hos allavåra barn, som man sedan tar emot i ochvidareutvecklar. Jag tror att de projekt som vi nugenomför ger väldigt goda erfarenheter, som vi sedankan använda för att fortsätta att stimulera.Det är viktigt att vi ser att valfriheten i gymnasie-skolan gör att ungdomars intressen avspeglas väldigttydligt i deras studieval. Då blir det en samhällsupp-gift för den politiska världen naturligtvis men ocksåför arbetsmarknaden och näringslivet att ge en bild avvad kunskaper i naturvetenskap och teknik kan med-föra för intressanta arbeten framöver. Också där åter-står mycket att göra. Svenskt näringsliv borde kunnavara mycket mera aktivt i att hjälpa till att visa hurspännande och intressant det kan vara med naturve-tenskap och teknik.Våra ungdomar har inte fel i sina val. De väljerdet de stimuleras av och tycker är intressant. Jag troratt en väsentlig del framöver i den högre utbildningenär att faktiskt låta ämnesområden mötas, naturveten-skap möta humaniora. Exemplet i , där enhumanistingenjörsutbildning väckte ett väldigt starktgehör bland studenterna, är någonting som bordekunna spridas ut över landet.Nu gör vi en stor reform av lärarutbildningen, enreform som vi i utredningsstadiet var helt överensom. stödde livaktigt, men sedan komdirektiv från till stackars riksdagsgruppen,och då var det bara att ändra sig och vara emot refor-men plötsligt. Men där hade vi en bred politisk enig-het om hur principerna för den nya lärarutbildningenskulle se ut. Där får vi möjligheten att ta till vara detjättestora intresse som finns för att bli lärare. Det varmer än dubbelt så många som sökte till lärarutbild-ningen än vad som kunde tas emot . Meninom naturvetenskap och teknik möter vi nu sammautmaningar som i den övriga delen av samhället, attbehoven är mycket större än utbudet av studenter. Dåär det en fråga för arbetsgivaren att visa att en lärare inaturvetenskap och teknik får ett väldigt fint yrkeslivmed både löner och andra villkor som kan vara lock-ande. Men det är också en uppgift för den nya lärar-utbildningen att faktiskt kunna erbjuda kombinationerav ämnen, ta vara på intresset av att bli lärare, för detär väldigt många som vill bli, och introducera viktiganaturvetenskapliga ämnen i lärarutbildningen.Då blir jag lite upprörd när på ett väl-digt klåfingrigt sätt gentemot högskolan upprör sigöver att de har ett visst antagningssystem för en litengrupp av studenter. Var finns den akademiska frihe-ten då om säger att så här får man inteanta? Ska ni säga att man inte får stimulera de begå-vade studenter som kanske har läst samhällsveten-skapligt program på gymnasiet att också söka sig tillnaturvetenskaplig inriktning, för det passar inte in iFolkpartiets syn på hur modulerna ska se ut? Akade-misk frihet kan inte bara vara någonting för festskrif-ter som ger ut, utan det innebär att manmåste ha respekt för lärosätenas bedömning av hur desjälva bedriver utbildning, med den akademiskagranskning och med de kvalitetskrav som det ställer.Det lämpar sig inte för ett ingripande från Folkparti-ets sida i enskilda antagningssystem.Anf. 29 ():Fru talman! Utbildningsministern halkade på nå-got sätt in på beslutsprocessen när det gäller Folkpar-tiets massiva kritik av den nya lärarutbildningen. Enenig riksdagsgrupp tog avstånd ifrån huvudlinjerna ilärarutbildningsförslaget. Att det sedan finns skillna-der mellan vad olika ledamöter i en kommitté och enriksdagsgrupp kommer fram till är inte något märk-ligt. Det har vi sett exempel på senast i regeringensproposition om vuxenutbildningen. Det var en radförslag, åtta-tio förslag, som regeringspartiets leda-möter lämnade men som inte tog sig uttryck i enproposition. Det är inte så märkligt att en dialog försinom ett parti.Annars är jag med på väldigt många av de förslagsom utbildningsministern nämner om att på alla tänk-bara sätt stimulera intresset för olika utbildningar,alltifrån förskolan.