prot · GO0961 · 2001-02-06 00:00:00 — Jag instämmer i föregående talarespositiva beskrivning av det anslag som näringsminis-tern har gjort, och jag upprepar vad jag tidigare sade,att vi hoppas att frågan förs framåt i den anda som härhar beskrivits. Och därmed behöver vi inte återkom-ma i denna fråga.Anf. 10 Näringsminister ():Fru talman! Den här typen av elavbrott hade viockså före avregleringen. Men vi glömmer lätt detsom har varit. Vad som har skett under de senasteåren är att vi har byggt ut elnätet väldigt kraftigt. Vihar alltså en mycket större volym.Jag vill också säga att all avreglering kräver regle-ring i den meningen att varje medborgare oberoendeav om han eller hon är lönsam, oberoende av var haneller hon bor måste ha rätt att få el. Därav följer attavreglering kräver reglering på det sättet att därmarknaden inte vill erbjuda el på grund av att det inteär lönsamt så måste vi också ha en reglering som göratt alla får rätt till el och också att den har en högkvalitet. Det är ju det som är målet att kunna uppnåmed lag, med överenskommelser, med pengar etc.,när det gäller att få en ordning så att vi slipper upple-va detta en vinter till.Sedan kan jag säga att nu seröver och har lämnat förslag om skärpta regler förtillsyn av de s.k. tarifferna. Detta kommer också atthamna i en proposition . Min tanke är attkunna lägga fram en ganska omfattande propositionom dessa frågor , så får vi se hurlångt denna utredning kommer som jag tycker skavara klar till sommaren.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:213 omframtiden för IUCAnf. 11 Näringsminister ():Fru talman! har frågat om hur re-geringen ser för IUC.IUC-verksamheten har visat sig vara ett efterfrå-gat och kostnadseffektivt instrument för att stödjasmåföretagsutveckling. Jag vill i detta sammanhangerinra om de många positiva följdeffekter som IUC-verksamheten genererat utanför de s.k. UPA-uppdragen. Ett exempel på sådana följdverksamheterär den omfattande utbildning som IUC-nätverkenskapat och som riktar sig direkt till småföretagen.Regeringen har inte beslutat stoppa utbetalningarav IUC-lån. Den beslutade förändringen är att dennya myndigheten för företagsutveckling övertar an-svaret för att beställa tjänster inom ramen för det s.k.UPA-uppdraget från IUC-nätverken. Detta framgårav budgetpropositionen för år 2001.Verket för näringslivsutveckling har fått i uppgiftatt vara samordnare på nationell nivå av den statligaupphandlingen av vissa verksamheter vid IUC. Myn-digheten ska överta ansvaret för att beställa tjänsterinom ramen för det s. k. UPA-uppdraget från IUC-nätverken och att det bör vara en uppgift även förVerket för innovationssystem att medverka i finansie-ringen. Vi betonar att den typ av underifrån och regi-onalt initierad verksamhet som IUC representerar ärett värdefullt inslag i näringspolitiken.Verket för näringslivsutveckling och ska tillsammans med IUC-nätverken,i samråd med andra aktörer lämna förslag på hurverksamheten med IUC kan samordnas och utveck-las. Redovisningen av detta arbete ska redovisas tillNäringsdepartementet och den 30juni 2001. Det är inte fråga om en ny utredning avIUC-verksamheten utan främst en översyn av sam-ordningen mellan dessa organisationer.I regleringsbrevet för Verket för näringslivsut-veckling garanteras en finansiering av IUC:s s.k.UPA-uppdrag , enligt följande:De orter/nätverk som startade ga-ranteras totalbeloppet 30 miljoner kronor.Detta garanterade belopp ska fördelas i proportion tillde av regeringen beviljade bidragen för år 2000.Övriga IUC kommer under det halvår som över-synen pågår att erhålla UPA-medel. Översynen ärviktig för att få en långsiktig lösning som kan innebä-ra en bättre framförhållning för alla parter.Det är viktigt att staten även framöver på olikasätt kan stödja den verksamhet som IUC bedriver.Det blir därför en viktig uppgift för den nya myndig-heten att vidareutveckla IUC-verksamheten på de sättoch villkor som regeringen banat väg för.Anf. 12 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag är intenöjd med det. Några frågor besvaras över huvud tagetinte. Och det är inte så konstigt, eftersom svaret sånär som på tre meningar är en kopia av svaret på enskriftlig fråga av . Detre övriga frågorna i min interpellation har skyfflats åtsidan. Jag tycker att det vittnar om nonchalans, makt-fullkomlighet, ointresse och brist på respekt för de-mokratin, och jag beklagar det.Så till sakfrågan. Näringsministern lovprisar IUC,åtminstone i ord. Och UPA-uppdraget ska fortsätta.Den nya myndigheten för näringslivsutveckling skaöverta ansvaret. Men näringsministern, varför händerdå ingenting? Uppdraget formulerades enligt nä-ringsministern i budgetpropositionen. Den nya myn-digheten har ännu inte med ett ord hört av sig tillIUC-bolagen i landet, trots att man har haft vetskapom detta . Visserligen har intemyndigheten varit i gång så länge, men man måste juha haft ett planeringsarbete. Det kommer inga upp-drag. Det kommer inga pengar. Det går inte ens att fåett besked. Är näringsministern informerad om att detstår alldeles still?Jag går därefter över till utvärderingen. Trots attdessa två tidigare utvärderingar entydigt visar mycketpositiva resultat kring IUC-bolagens verksamhet ochockså kring UPA-uppdragen så avbryts uppdraget.Verksamheten ska utvärderas eller, som ministernsäger, det ska ske en översyn av samordningen avdessa organisationer. Vad är det för sorts samord-ning? Vilka är organisationerna? En långsiktig lös-ning för bättre framförhållning. Det låter ju vackert,men i själva verket orsakar detta ett avbrott i en pågå-ende kontinuerlig verksamhet.Den här översynen ska delredovisas ,men den har ännu inte påbörjats. Inte ens en kallelsetill ett första sammanträde finns. ord blirinte särskilt trovärdiga mot bakgrunden av dessafakta. Brist på handling motsäger orden. Hur ska detkunna bli kvalitet i en sådan utredning?De nystartade nätverken garanteras att sinsemel-lan få fördela 30 miljoner för UPA-uppdrag. Minis-tern säger att de övriga kommer att erhålla UPA-medel. Jag tycker att det låter lovande. Vilka medel ärdet fråga om? Hur mycket blir det, och var står detnågot om dem? - i varje fall inte i budgetpropositio-nen. När kommer de att utbetalas? Kommer de attutbetalas , innan översynen är klar, ellerförst ? Jag vill ha konkreta svar påkonkreta frågor.Jag har tragglat den här frågan med ministern ochtidigare med därför att jag tycker att denär så viktig. Jag har sett att det här finns en möjlighettill en tillväxtfaktor där drivkraften kommer under-ifrån, en ram som möjliggör för näringslivet att få delav statligt stöd på ett sätt som ihistorien verkar vara effektivt. Därför är jag angelä-gen om att den här verksamheten ska fungera. Därförär jag också angelägen om att få konkreta svar påmina konkreta frågor.Anf. 13 Näringsminister ():Fru talman! Man möts här av stor ödmjukhet ochallmän tolerans från interpellanten - blir kallad ode-mokratisk osv. Jag vill börja med att göra följandefyra konstateranden.För det första: Försöksverksamheten har upphört,och UPA-uppdragen kommer framgent att upphand-las av . Staten gav en summa pengar, ochsedan skulle IUC:na klara sig själva. Det var tankenbakom hela IUC-strukturen. Detta ska ses som etterkännande. Utan den inriktningen hade försöksverk-samheten slutat med nedläggning. Det var ett projektsom skulle drivas , och sedan skulle detinte fortsätta, utan verksamheten skulle bära sina egnakostnader.För det andra: De IUC-grupper som bildades un-der 2000 garanteras 30 miljoner för år 2001.För det tredje: Jag kan tillkännage att vi tillde redan tidigare bildade IUC:na för det första halv-året kommer att upphandla i storleksordningen ca35 miljoner kronor.För det fjärde: Samtalen mellan , Almioch IUC:n kommer att bidra till en långsiktig lösningav finansiering för IUC:na. Jag ska återkomma till deti mitt nästa inlägg. Jag hoppas nu kunna bemötas medstörre ödmjukhet och förståelse. Det kanske 35 miljo-ner är värda.Anf. 14 ():Fru talman! Jag tackar för beskeden. Jag är myck-et för ömsesidig respekt, och det är därför som jagreagerar när jag får ett plagiat av ett svar på en tidiga-re fråga. Jag tycker faktiskt att det är under ministernsvärdighet.Vi har tidigare diskuterat att projektuppdraget om-fattar och varit överens om att är en för-hållandevis för att kunna generera en självbä-rande verksamhet. Det tar tid innan ett projekt börjarge pengar tillbaka. Det var vi tämligen överens omvid ett tidigare tillfälle.Jag välkomnar att 35 miljoner ställs till förfogan-de. Jag fick inte något svar på varifrån de kommer,men de har väl vaskats fram på något sätt, och det ärbättre än ingenting, även om det är mindre än tidiga-re. Det är knappast en utveckling utan snarare enlångsammare avveckling. Men det är välkommet attpengar tagits fram och att de, om jag förstår sakenrätt, kommer att kunna utbetalas reguljärt under våreninnan översynen blivit klar. Låt mig bli ännu merkonkret: När börjar det i så fall att ske?Jag tycker att den här frågan är klumpigt hanterad.Faktum är att företag redan har tröttnat och tappatförtroende för samarbete i den här formen. Det finnsmassor av produktidéer som ligger outnyttjade ochpåbörjade projekt som har kommit av sig. Jag tyckerinte att svenskt näringsliv har råd med detta.Kompetent personal inom nätverken har varslats.Det är den sortens människor som inte sitter medarmarna i kors och väntar på att regeringens nyamyndighet ska komma till skott. Kompetent personalsöker sig självmant bort. Jag fick t.ex. just besked omatt en duktig vd vid ett av IUC-bolagen har fått ettkanonarbete på ett större företag. Han tycker att det ärorimligt att försöka bygga upp ett nytt arbete medsamarbetspartner som beter sig så som departementetoch den nya myndigheten gör. Han kommer frånindustrin och säger sig aldrig ha varit med om någotliknande förut.Det är positivt att det kommer ett nytt UPA-uppdrag. Jag menar att pengarna nu måste kommafort. Annars riskerar vi att få en ny tung startsträcka.Jag tycker att det hade varit väldigt behändigt omministern tydligt hade kunnat säga det här till IUC:naredan i december, när osäkerheten spred sig, när allabörjade ställa frågor och ingen fick några svar. Dåhade det varit rätt läge att ge svaret.Anf. 15 Näringsminister ():Fru talman! Än en gång: Det här var en försöks-verksamhet. Alla visste vilken tid som gällde för den.Det har aldrig varit meningen och jag har inte sagt attstaten ska finansiera denna verksamhet. Vi kan varaöverens om att det var en försöksverksamhet. Den härförsöksverksamheten skulle finansieras under de treåren, och sedan skulle IUC:na bära sig själva. Jagmenar därför att man inte kan skälla på staten eller pånågon myndighet i detta sammanhang.Vi tänker upphandlaför i storleksordningen 35 miljoner kronor.När det sedan gäller samordningen och snabbut-redningen ska följande frågor besvaras. Hur ska manta till vara lärdomar och kompetens från ? Vilka förändringar får göras i villkorsav-talet? Är det lämpligt att göra omviktningar inomUPA, som står för uppsökande, produktutvecklingoch avknoppning? Det har lagts ned väldigt mycketpengar på uppsökande, och det är möjligt att man nuska lägga ned mycket mer pengar på A:et i UPA, dvs.på avknoppning. Det gäller då att starta fler nya före-tag.Det tredje momentet är fördelat på industri ochupplevelse. Ska det fortsättningsvis vara så? Ocksådet är en fråga som måste ställas.Vad kan verket upphandla av ?Även det är en fråga som måste ställas? Är verketsuppdrag att höja IT-kompetensen i småföretagenlämpligt?Dessa frågor ska alltså ställas i snabbutredningen.Att leda en sådan här verksamhet och - om jag nu fårta i - att vara minister över en sådan här verksamhetkräver bl.a. att man har en pregnans, dvs. att manriktigt vet vad man gör när man utreder. Det är viktigtatt stanna upp innan man betalar ut pengar. Vi får påandra ställen ofta kritik för att vi gör för mycket, ochdet är viktigt att vi stannar upp och tänker efter hur vikan göra förbättringar.Jag vill också ställa frågan: Hur kan NUTEK:sIUC bättre använda befintliga såddlån, dvs. lån vidtidig start av ett företag? Vi ska också titta på hurIUC:na kan få tag i de pengarna på ett bättre sätt. Hurkan vidare använda befintliga risklån? Deuppgår till oerhört stora belopp. Hur kan de bättreanvändas för IUC:nas verksamhet?Med detta har jag markerat att jag har en väldigtstor tilltro till IUC:na. Jag tror att de har mycket storamöjligheter och är ett av de bättre medlen för före-tagsutveckling. Med dem knyter vi ihop branscher,utbildning och forskning på ett sätt som vi tidigareinte har kunnat göra. Men lite ödmjukhet i debattentror jag skulle vara på sin plats.Anf. 16 ():Fru talman! Försöksverksamheten sträckte sigöver . Det visste alla, men de signaler som hargått ut i anslutning till att vi började närma oss slutetpå den treårsperioden och att antalet IUC:n hela tidenhar växt gjorde naturligtvis att alla trodde på ett för-nyat uppdrag. Ingenting annat uttalades, och man höllfortsatt kontakt. Också ministerns uttalanden kundetolkas i den riktningen.Nu kommer det ett förnyat UPA-uppdrag ocksåtill dem som redan har haft ett sådant . Jagtycker att det hade varit väldigt mycket bättre om dethade funnits en framförhållning hos regeringen, så tidigt hade kunnat deklarera detta. Då hade detavbrott som vi nu faktiskt har fått inte behövt blisynligt.Jag välkomnar att ministern här har lämnatett besked. Jag tolkar det också så att vi som har drivitfrågan här i liksom de andra som har fram-fört kritik i den här frågan faktiskt har fått ministernatt till slut lyssna lite.Det är inte bara jag som har framfört kritik i frå-gan. Det har också kommit inifrån de egna leden. Jagläste t.ex. ett brev och ett pressmeddelande från Gö-ran , Metalls ordförande och medlem i soci-aldemokraternas partistyrelse. Där tar han upp precissamma problematik som jag har aktualiserat i dag.Han skriver: Att dra undan mattan för IUC-bolagen äratt kapitulera för det nya och återgå till den gamlacentralstyrda näringspolitiken.Jag kan se en fara med att den myndighetsstruktursom man har byggt upp med det nya verket för nä-ringslivsutveckling faktiskt kan motverka det nyasom växer. Jag hoppas att de ska kunna växa sida vidsida. Jag hoppas att översynen ska ge bra kunskapoch ett bra beslut, som också innehåller den långsik-tighet som vi har saknat hittills.Med det tackar jag för debatten och för klarläg-gandet om att pengar finns att hämta. Det skulle varabra att som sista ord få ett datum, när det kan varamöjligt att det börjar hända.Anf. 17 Näringsminister ():Fru talman! Som jag sade ska det göras upphand-ling för ytterligare 35 miljoner under första halvåret.Det vore nästan myndighetsutövning om jag taladeom exakt när det kan starta. Jag förutsätteratt det ska ske ganska snabbt.Jag vidhåller att min historieskrivning är rätt i frå-gan om IUC-bolagens vara eller icke vara. Det var enförsöksverksamhet. Jag har tagit över verk-samheten och anser att IUC:erna har en viktig roll.Det har jag också manifesterat med pengarna och ensnabbutredning. Jag är övertygad om att den nyamyndighetsstrukturen, med verket för företagsut-veckling, kommer att hantera detta på ett utomor-dentligt bra sätt.Överläggningen var härmed avslutad7 § Svar på interpellation 2000/01:216 omSamhalls arbetsmiljöansvarAnf. 18 Näringsminister ():Fru talman! Carlinge Wisberg har frågat mig, delsvilka åtgärder jag avser vidta för att statens avtal medSamhall bättre uppfylls angående kravet på god ar-betsmiljö, dels vilka initiativ jag avser vidta så attstatens avtal med förändras så att arbetsmil-jökraven skärps.På uppdrag av Metall m.fl. fackförbund har SCBunder genomfört en arbetsmiljöunder-sökning i . I undersökningen tillfrågades ca1 000 fackanslutna anställda med arbetshandikapp,varav ca 830 medlemmar i . Svarsfrekvensenvar knappt 70 %.Motsvarande undersökning har gjorts bland med-lemmar inom Metalls övriga verksamhetsområden,och en jämförelse har sedan gjorts med svaren i denundersökning som gjorts i . Vid en genom-gång av resultaten kan först konstateras att Samhallpå många punkter visar ett bättre resultat än Metallsverksamhetsområden i övrigt. På några punkter äremellertid sämre, vilket självklart inte är braoch bör uppmärksammas.Samhall bedriver verksamhet på flera ar-betsplatser som i stort kan jämföras med arbetsplatserdär Metalls övriga medlemmar arbetar. En viktigförutsättning för är emellertid att ha en ar-betsmiljö och arbetsförhållanden som är anpassadetill de anställdas mycket olika förutsättningar i fysisktoch psykiskt avseende.Samhalls medarbetare är personer med funktions-hinder vilket för många kan innebära större känslig-het för arbetsmiljörisker. Mot den bakgrunden be-drivs ett omfattande och långsiktigt arbetsmiljöarbetesedan en lång tid tillbaka i . En generell ar-betsmiljöstandard som ställer högre krav på såväl denpsykologiska som den fysiska arbetsmiljön inomSamhall jämfört med andra företag i samma bran-scher har fastställts för koncernen. Den håller förnärvarande på att genomföras på samtliga arbetsplat-ser. Dessutom har tagit fram särskilda ar-betsmiljökrav för vissa branscher. Vidare har nyligenbeslutats om en minimistandard för koncernens före-tagshälsovård som successivt införs. Detta ser jagsom viktiga förutsättningar för att just förbättra ar-betsmiljön i Samhall.Tilläggas kan också att , som ett led i ar-betet med att förbättra personalutvecklingen, fr.o.m. iår kommer att genomföra personalenkäter en gångper år med de anställda. Svaren i enkäterna kommersedan att sammanställas med särskilda nyckeltal ipersonalredovisningen. På detta sätt kommer bådearbetsmiljön och personalens trivsel att kunna följasoch, om så behövs, åtgärder vidtas.Slutligen har jag erfarit att och represen-tanter från berörda förbund redan har träffats ochinlett samtal om eventuella åtgärder i anledning avSCB:s undersökning.Jag kommer i fortsättningen noga följa resultatenav de åtgärder som vidtagit och de samtalsom inletts. I avvaktan härpå är jag för närvarandeinte beredd att vidta några särskilda åtgärder.Anf. 19 CARLINGE WISBERG (v):Fru talman! Jag ska inte börja med att ifrågasättanäringsministerns demokratiska trovärdighet. Jag äralldeles övertygad om att näringsministern omfattasav en genuin sådan.Jag känner en stor tillfredsställelse över att nä-ringsministern säger att han noga ska följa utveck-lingen inom , även om han just nu inte ärberedd att vidta några särskilda åtgärder.Samhalls primära arbetsuppgift har varit och ärfortfarande att så långt möjligt rehabilitera männi-skor, så att de får en möjlighet att återgå till den re-guljära arbetsmarknaden. Det innebär, menar jag, kan ställa speciella krav på . Även omarbetsmiljöfrågan naturligtvis är mycket viktig inomalla sektorer i samhället leder ett resonemang sombottnar i en jämförelse mellan och andraverksamhetsområden, exempelvis Metall, fel, av denenkla anledningen att ska arbeta rehabilite-rande. Det innebär att kraven på företaget eller kon-cernen måste vara betydligt högre.Det är naturligtvis bra att de åtgärdsprogram somhär nämns börjat komma i gång, kanske just på grundav den undersökning som gjordes, som jag också harrefererat till. Det finns också från fackligt håll entanke om att få till stånd ett konkret arbetsmiljöavtalmed koncernen. Jag tror dock inte att enbart parternakan stå för lösningen på alla de bekymmer som un-dersökningen faktiskt pekar på. Även ägaren måsteikläda sig ett ansvar i problemlösningen. Dessutom ärSamhalls uppdrag i stor utsträckning styrt via avtalmed arbetsgivaren, där det särskilt är betonat viktenav en god arbetsmiljö.Utöver de inkomster som koncernen får genomolika typer av produktion, oftast legotillverkning,finansieras koncernen genom de täckningsbidrag somutbetalas i förhållande till anvisade platser. Dettatäckningsbidrag har under en följd av år minskat ivolym, med påföljd att effektivitetskravet i verksam-heten har ökat. har ganska omfattandepersonalnedskärningar genomförts av direktanställdpersonal, vars arbetsuppgifter ofta bestått i frågeställ-ningar som tangerar det område vi nu avhandlar,nämligen arbetsmiljö och därmed också rehabilite-ring.Jag tror inte att utvecklingen har varit till gagn förden arbetsuppgift vi som ägare faktiskt har givit kon-cernen. Därför vore det värdefullt om ägaren, alltsåvi, parallellt med det arbete som parterna inom kon-cernen utför, genomförde en utredning för att kartläg-ga täckningsbidragets faktiska betydelse för koncer-nens möjlighet att åstadkomma en bra arbetsmiljö ochdärmed bra förutsättningar för ett rehabiliterandearbete.Jag tror att det är viktigt att vi tar oss an dennafråga då jag också är övertygad om att be-tydelse kommer att öka i takt med att aktivitetsgaran-tin börjat att fungera bättre. Det skulle vara intressantatt höra om näringsministern delar den analysen.Anf. 20 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att göra konstate-randet att jag tycker att man ska ställa större krav påSamhall vad gäller arbetsmiljön. Det är självklart. Detgör man också.Samhall har tuffare krav på buller i jämförelsemed föreskrifter. Det är hårdarekrav vad gäller lyft än vad före-skrifter säger, och det är hårdare krav vad gäller luft-föroreningshalter än enligt före-skrifter. Det innebär att det program som man harställt upp ställer mycket hårdare krav än vad mangenerellt ställer på arbetsmarknaden. Så ska det vara.Det lär ta sin tid innan man hinner införliva alltdetta, och det kommer nog att föras diskussioner. Dethar att göra med att branschmässigt ochgeografiskt bedriver en mycket spridd verksamhet.Det är ca 800 arbetsplatser spridda över landet i olikabranscher från tjänsteföretag till olika varuproduce-rande företag. Man får ha en viss respekt för det.Mot bakgrund av den information jag har fått ochde program om arbetsmiljön som vi har gått igenompå kan jag konstatera att manställer avsevärt större krav än vad som görs annars,och det är riktigt att man gör det. Människor skarehabiliteras inom . De ska gå från den typenav mer sluten arbetsplats till den öppna arbetsmark-naden.Jag tycker att är någonting vi ska varastolta över. Det är internationellt sett en unik verk-samhet som hanterar den här typen av frågor på ettutomordentligt bra sätt. Vi får heller inte glömma attdet inte är självbärande. Staten tillskjuter ungefär 4,2miljarder per år.Det är balansen mellan detta som gör att vi ändåkan bära upp en bra verksamhet, ha en bra rehabilite-ring och tillse att så många som möjligt sedan kom-mer ut på den öppna arbetsmarknaden.Anf. 21 CARLINGE WISBERG (v):Fru talman! I sak tror jag att näringsministern ochjag är överens om hur tagen ska tas. Men vi skiljeross åt på en punkt. Jag har följt under ettantal år och har på olika sätt hållit mig ajour med dessverksamhet. I min värld kan jag ändå skönja att detständigt ökande effektivitetskravet går ut över detsom är till för, den rehabiliterande verksam-heten. Arbetsmiljöproblematiken och möjligheten rehabiliterande verksamhet hänger ihop.Det är naturligt att som koncern ska liggaskyhögt över föreskrifter. Detvore bedrövligt om som koncern nöjde sigmed att befinna sig enbart snäppet över. Då skulleman aldrig klara balansgången, om vi ska kalla det så,att låta människor få en arbetsträning eller rehabilite-ring på ett sådant sätt att de har möjlighet att överhuvud taget komma ut på den reguljära arbetsmark-naden.Anf. 22 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill återupprepa vad jag tidigaresade. Generellt sett har en ganska bra ar-betsmiljö, men det har visat sig att det finns brister.Man tar nu fram ett arbetsmiljöprogram. Man ska påområde efter område ha starkare krav än enligt deriktlinjer och förordningar som Arbetsmiljöverkethar. Det tycker jag är ett gott mål. Jag ska noga följaatt man följer det.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:219 omtunnfilmsteknikAnf. 23 Näringsminister ():Fru talman!