prot · GO0957 · 2001-01-26 00:00:00 — Finansministern talar om att det harvarit en bra tillgång på riskkapital i , men detgäller ju speciellt vissa branscher där vi har ett myck-et stort företagskunnande och en mycket stor innova-tionskraft. Jag tänker då närmast på IT-sektorn.Det jag är bekymrad över, finansministern, är allade småföretagare som vill starta eller utveckla sinaföretag. Det kan gälla en restaurang, ett hemtjänstfö-retag eller en skoaffär. Den typen av företag är myck-et beroende av lokalt kapital. Det finns ett uttrycksom lyder: Business is local. Jag tror att finansminis-tern förstår vad jag menar när jag säger att de härföretagen inte kan gå ut på den internationella kapi-talmarknaden och söka riskkapital. De är beroende avpersoner eller organisationer i närheten som kan biståmed kapital. Om det är så att man beskattas när manhar en förmögenhet minskar ju tillgången på det lo-kala kapitalet och därmed tillgången på kapital förden här typen av småföretag.Jag tror att det är helt fel som finansministern sä-ger i sitt svar att en lägre kapitalbeskattning inte harnågon betydelse för sysselsättningen och investering-arna. Det har det absolut, framför allt för de småfö-retag som inte är i de "hottaste" tekniska branscherna.De har kanske inte lika hög lönsamhet som de företagsom kan vända sig till den internationella kapital-marknaden. Jag tycker att det är oerhört cyniskt attsäga att det inte har någon betydelse för investering-arna och sysselsättningen i dessa företag. De smålättnader som regeringen har gjort när det gäller små-företagen är ju så krångliga. Det är så svårt att räknaut hur man ska få dessa lättnader. Det är på en så lågnivå att det inte räcker, finansministern. Jag tänker påde specialregler för fåmansbolagen som man harlättat något på, men där återstår oerhört mycket attgöra.Finansministern nämnde också i sitt svar en saksom jag vänder mig starkt emot, nämligen att en sänktskatt på kapital skulle innebära en subvention av ettvisst sparande. Det är det ju inte alls. Om det är nå-gonting som är subventionerat är det ju en lånefinan-siering för småföretagen. Finansieringen med egetkapital är mycket hårdare beskattad än lånefinansie-ringen. Det är helt fel att man skulle subventionerariskkapital genom att sänka skatten något.Det finns en annan sak som jag inte heller förstår.Finansministern står här i talarstolen och talar mycketom vad EU och säger när det gäller skattepa-radis. Det är väldigt viktigt att vi har ett samarbetedär. Men när samma organisationer, dvs. EU, OECDoch många andra organisationer, uppmanar Sverigeatt sänka skatterna på riskkapital lyssnar man inte pådet. Vilken trovärdighet har regeringen då i andrafrågor där EU har synpunkter? Vi i har syn-punkter på jämlikhetsfrågor och miljöfrågor inomEU. Vi tycker att andra länder ska förbättra sig där,men när andra länder tycker att vi ska sänka skatternalyssnar inte den . Vilken trovär-dighet har man då?Nej, finansministern, jag tror att det är viktigt attöppna ögonen och verkligen inse att för de små före-tagen som består av fysiska människor - det är ju intenågra papperstigrar som utvecklar företag utan män-niskor - måste man absolut sänka kapitalskatterna.Jag måste fråga finansministern: inte vi avatt det finns en lägre kapitalbeskattning utomlands?Tror inte finansministern att det betyder någonting?Anf. 56 Finansminister ():Fru talman! I skattepolitiken harfokus ofta riktats på den sänkta inkomstbeskattning-en. De förslag som regeringen har lagt fram här iriksdagen och som kammaren har tillstyrkt har inne-burit väsentliga skattelättnader för låg- och medelin-komsttagare. Vi har kunnat sänka skatten med i stor-leksordningen under ett par årvardera. har vi också sänkt skatten förmånga företag. Det handlar faktiskt inte om någraoväsentliga belopp. Skatten har sänkts med miljard-belopp både 2000 och 2001.Det är inga krångliga skatteregler. De ändrade re-serveringsreglerna, som ger möjligheter för företagenatt bättre planera sin ekonomi och sina investeringarpå ett förmånligare sätt, är inga krångligheter. Det ärde regler som vi har haft . Med de för-ändrar som tidigare skedde i skattelagstiftningen harvi ett ur europeisk synpunkt relativt enkelt system.Det har rönt stort intresse i t.ex. somockså har gått över till en bolagsbeskattning somliknar det svenska systemet.Jag tror att man måste skilja på några olika saker.Det ena är att tillgången på kapital naturligtvis ärolika om det är ett stort internationellt svenskt företageller om det är ett småföretag. Jag delar uppfattningenatt det handlar om ett lokalt kapital för många småfö-retag. Men det handlar också om att det finns en lokalefterfrågan på företagets produkter. Det första som ettföretag är intresserat av är att det finns just en lokalefterfrågan. Om det finns en lokal efterfrågan beror isin tur på om det finns en välskött ekonomi och omdet finns människor som inte behöver vara arbetslösautan har jobb, egna inkomster och kan efterfrågaföretagens varor och produkter. Det är den bästakapitalbasen för ett mindre företag.Sedan gör staten oerhört många insatser för att,utöver på den privata kapitalmarknaden, skapa till-gänglighet till ökat kapital för mindre företag. Vi gördet via näringspolitiken och på många andra sätt.Jag möter ibland inte så stor förståelse från mode-rat håll när staten exempelvis via sina olika organförsöker ställa kapital till de mindre företagens förfo-gande.Anf. 57 ():Fru talman! Ja, finansministern, det är just det ärsom problemet. Den socialdemokratiska regeringenvill gå genom staten, genom regeringen. På det visetvill man förse de mindre företagen med mer kapital.Men det finns ingenting så effektivt som att delegeraden uppgiften till enskilda människor. Staten varkenkan eller ska driva näringspolitik på det viset. Möj-ligheten att bedöma om en affärsidé är bärande görsmycket bättre på lokal nivå - inte av tjänstemän somär utskickade av regeringen.Jag kritiserar hårt det här centralstyrda systemetdär man ska ha fonder och tjänstemän som fördelar utlite kapital till småföretag som söker detta. Det ärbättre att det får skötas av den privata marknaden.Dessutom är det ju så, finansministern, att Tysk-land sänker inte bara inkomstskatterna. haren oändligt mycket lägre kapitalbeskattning. Exem-pelvis har man inte någon reavinstskatt alls för aktiersom har ägts . Det finns massor av ländersom jag skulle kunna räkna upp som har låga kapital-skatter. Men min tid medger inte detta.Finansministern återkommer till de lättnader somär gjorda för småföretagen. Men det är ju de juridiskapersonerna man har gjort små, små förändringar för.Jag efterlyser en sänkt kapitalskatt för fysiska perso-ner. Att ta bort förmögenhetsskatten vore det enklas-te. Det skulle lösa många problem och dessutomproblemen på fastighetsskatteområdet till stor del.Vad gäller den värsta kapitalskatten är det förmö-genhetsskatten. Jag är mycket förvånad över att detinte ens finns en antydan till att man kanske ska tabort förmögenhetsskatten.Anf. 58 Finansminister ():Fru talman! Att som ensam åtgärd slopa förmö-genhetsskatten skulle vara fördelningspolitiskt myck-et orättvist. Den mest rättvisa skattepolitiken kan mani dag driva om man är beredd att sänka skatten förlåg- och medelinkomsttagare. En slopad förmögen-hetsskatt skulle inte särskilt många låg- och medelin-komsttagare ha glädje av.Därför är det här ett nytt uttryck för att när mode-rater talar om skattepolitik och skattesänkningar ärdet oftast skattesänkningar för dem som redan hargoda villkor, som har bra kapital, som har höga in-komster. Det är en skattepolitisk profil som vi social-demokrater definitivt inte tycker är rimlig och rättvis.Det gäller att i stället via skattepolitiken försökauppmuntra människor att i större utsträckning kunnajobba på arbetsmarknaden. De som är arbetslösa kangå ut på arbetsmarknaden genom goda villkor - ge-nom att de som får bra tillgång till barnomsorg viamaxtaxan får bättre möjligheter att komma in påarbetsmarknaden, genom att se till att vi också via enbra företagsbeskattning ger människor möjlighet attstarta och driva företag.Tyskland nämns när det gäller företagsskattere-former. Även efter företagsskattereformerhar faktiskt en lägre bolagsbeskattning änTyskland.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2000/01:176 omhöjda taxeringsvärdenAnf. 59 Finansminister ():Fru talman! de har frå-gat mig dels vilka åtgärder regeringen avser att vidtaför att de som får höjningar av fastighetsskatten skakunna bo kvar, dels om regeringen avser att läggafram förslag om att förmögenhetsskatten inte skagälla boendet.I budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) för 2001föreslog regeringen en sänkning av skattesatserna förfastighetsskatten. För småhusens del föreslogs attfastighetsskattesatsen fr.o.m. den 1 januari 2001skulle sänkas från till . Sänkningen syftartill att begränsa uttaget av fastighetsskatt när taxe-ringsvärdena återställs och innebär för den enskildesmåhusägaren att skatteuttaget kommer att öka endasttill den del taxeringsvärdehöjningen för hans delöverstiger 25 %.I budgetpropositionen angav regeringen vidare attdet finns behov av en regel som i vissa fall kan lindrauttaget av fastighetsskatt. Det pågår därför inom Re-geringskansliet ett arbete med sikte på att utarbeta ettförslag till en begränsningsregel för fastighetsskatten.En sådan bestämmelse ska syfta till att begränsaskatten för småhusägare med låga inkomster som ärbosatta i småhus med höga taxeringsvärden. Enligtplanerna bör ett förslag kunna föreläggas riksdagenunder . Avsikten är att bestämmelsen ska gesretroaktiv tillämpning fr.o.m. den 1 januari 2001.Regeringen har också i budgetpropositionen före-slagit en höjning av fribeloppen vid förmögenhetsbe-räkningen. Fribeloppet höjdes till förensamstående och till för sambe-skattade par.Det kan tilläggas att även inkomstskatten sänktsför löntagare och övriga personer med pensionsgrun-dande inkomst genom att kompensation erhålls förden allmänna pensionsavgiften samt genom höjdagrundavdrag.Regeringen har således redan vidtagit vissa åtgär-der för att begränsa effekterna av de höjda taxerings-värdena. Vidare avser regeringen att lägga fram ettförslag om en begränsningsregel för fastighetsskatten.Några ytterligare åtgärder är inte aktuella.Anf. 60 ():Fru talman! Jag får tacka finansministern för sva-ret som tyvärr är mycket negativt för små-husägare.Höjda taxeringsvärden kan ge en skattechock. Detär inte min rubrik utan det är rubriknär man skulle presentera siffrorna.Vi har förstått hur upprörda folk är. Det kan manse av alla brev och mejl, av alla insändare som hand-lar om fastighetsskatten.För att försvara vad man nu har gjort - att man hartagit bort frysningen - hänvisar finansministern till enbegränsningsregel som vi ännu inte har sett. Jag trorinte att den är så där väldigt enkel att ta fram. Dåskulle den redan ha funnits. Det finns massor medproblem med begränsningsregeln. Den ger margina-leffekter. Man kan skenskriva sig. Som finansminis-tern själv säger ska den inte gälla folk som bor i slottoch herrgård. De ska inte omfattas av det här, utan detska vara folk som bor i s.k. normala hus med lågainkomster. Hur ska man dra gränserna?Jag tror på begränsningsregeln när jag har settden. Och, som sagt, den kommer nog inte att vara lättatt utforma.Men det finns ännu ett bekymmer. Även om vihar en begränsningsregel är det många som kom-mer att drabbas av förmögenhetsskatt beroende på attde plötsligt blir rika för att taxeringsvärdena stigerutan att de egentligen har fått några pengar. Det rege-ringen eventuellt lindrar med begränsningsregeln tarman med råge igen på förmögenhetsskatten.Jag vill påstå att finansministern har ett enormtöverhetsperspektiv. Han är enormt kallhamrad när detgäller fastighetsskatten. Det gäller enskilda männi-skor. Det är inget kollektiv vi pratar om, utan dethandlar om enskilda människor som bor i småhus.Man kan bara lyssna på vad finansministern harsagt i en intervju i Villaägaren: Ingen ska offras. Påsmåhussidan får ungefär hälften höjda skatter ochhälften sänkta skatter.Där ser vi överhetsperspektivet. Man ser ett kol-lektiv. Man ser inte till individen, till dem som fårhöjda skatter, utan man slår ihop det och ser vad detger för statskassan. Det vill jag kalla mycket kallham-rat.Vidare säger finansministern i samma intervju:Man ska inte säga att ingen ska behöva flytta. Det äralltid fråga om ett val som jag dessutom gör själv,nämligen hur stor del av min inkomst jag vill användatill boendet.Vidare säger finansministern: Jag känner personersom har lånat pengar för att kunna bo kvar. Det är derekommendationer finansministern ger folk som intekommer att ha råd att bo kvar nu när taxeringsvärde-na höjs.I svaret till mig får jag veta det jag redan vet somriksdagen har fattat beslutat om, att man sänker skat-tesatsen från till . Men det hjälper ju inteeftersom många får mycket större höjningar. Och,som sagt, de får också betala förmögenhetsskatt.Det hjälper inte heller att man höjer fribeloppetför förmögenhetsskatten. Många råkar ändå ut förförmögenhetsskatt.Jag har tre frågor till finansministern. Det gällerkopplingen till förmögenhetsskatten. Tänker finans-ministern göra något åt det? Han skriver i svaret atthan inte tänker göra något åt det över huvud taget.Sedan en annan fråga till finansministern. Fi-nansministern har aldrig funderat på att den nya be-gränsningsregeln, om den nu kommer, är en ny formav sambeskattning eftersom man ska lägga ihop hus-hållens sammanlagda inkomster?Och sedan kanske finansministern kan förklara förmig hur det blir lättare för en familj som får högretaxeringsvärde att bo kvar bara för att en annan familjfår lägre taxeringsvärde? Vad hjälper det den förstafamiljen?Anf. 61 Finansminister ():Fru talman! Tyvärr har debatten om fastighets-skatten väldigt mycket präglats av vilseledande in-formation, och till det har Moderata samlingspartietbidragit i allra högsta grad. Också interpellanten bi-drar till detta.Låt mig en gång för alla även i den här debattenmycket tydligt säga att jag inte har gett något somhelst råd - det framgår också av den intervju somåberopats - till någon att låna till fastighetsskatten.Ändå påstår de detta, ochmånga av hennes partikamrater sprider samma vilse-ledande information. Jag tolkar det så att man hardåligt med sakargument och får uppfinna argument,påstå saker och ting som inte är korrekta. Det visarväl att interpellanten och Moderata samlingspartietkanske inte riktigt agerar i ädla syften i den här de-batten.Sanningen är den att vi har sett enoerhört kraftig prisstegring på inte minst småhus istorstadsområdena. Denna kraftiga prisstegring harockså fört med sig att taxeringsvärdena har stigitkraftigt, inte minst i Stockholmsområdet.Vi har från regeringens sida mycket tydligt mar-kerat att vi inte avser att ta mer i fastighetsskatt äntidigare. Det blir en omfördelning inom fastighets-ägarkollektivet. Jag har full förståelse för att de somvinner på det här inte tillhör dem som hör av sig allramest och finns längst fram i debatten, men det finns istora delar av många människor som fr.o.m. iår får lägre fastighetsskatt. Också merparten av demsom bor i flerbostäder får lägre fastighetsskatt, mendet som syns och hörs mest och som uppmärksammasav medierna är inte att de allra flesta får lägre fastig-hetsskatt.Jag har också en viss förståelse för att det kan blistora svårigheter för enskilda personer som får höjdataxeringsvärden på grund av att de bor i områden medkraftiga prisstegringar. Det är också därför som rege-ringen arbetar på en begränsningsregel som kan göraatt situationen kan lindras för många personer. Jag ärnaturligtvis beredd att diskutera detaljer i hur dennabegränsningsregel kan komma att utformas när för-slaget kommer från Finansdepartementet.Ett sådant förslag kommer att skickas ut på remiss fören fortsatt diskussion.Bland de felaktiga uppgifter som interpellantengärna sprider omkring sig i den här debatten och iandra sammanhang vill jag dementera ytterligare ettpåstående. Antalet personer som betalar förmögen-hetsskatt och framöver kommer att minska i för-hållande till tidigare. Enligt våra beräkningar kommerungefär 200 000 personer färre än att betalaförmögenhetsskatt . Detta blir ett resultat av denförändring som görs av fastighetsbeskattningen ochförmögenhetsskatten. Detta borde glädja interpellan-ten, men i stället sprider hon den rakt motsatta, felak-tiga uppfattningen. Jag hoppas att den förändring somvi gör av förmögenhetsbeskattningen av enskildamänniskor ska kunna uppfattas som ett försök attkomma till rätta med den kraftiga prisstegring påsmåhus som har skett under senare tid.Anf. 62 ():Fru talman! Det var intressant att höra finansmi-nistern säga att det allvarliga nu var att jag sagt attfinansministern hade gett människor rådet att låna föratt kunna bo kvar. Det är kanske inte det allvarliga,utan det är de människor som inte kommer att ha rådatt bo kvar. Finansministern är så kallhamrad att hanfortfarande ser dem som bor i hus som ett kollektiv.Finansministern påpekar att man totalt inte tar inmer pengar utan gör en omfördelning. Ja, men attnågon får sänkta taxeringsvärden gör det inte lättareför den som får höjda taxeringsvärden att bo kvar.Man måste faktiskt gå ned till individ- eller medbor-garperspektivet. Man kan i det här fallet inte ha denöverhetssynen att det jämnar ut sig, finansministern.Finansministern svarar inte på mina tre frågor. Ärden nya begränsningsregeln en ny form av sambe-skattning? Den uppgift som har kommit fram är ska se på hushållets sammanlagda inkomster. Ärdet inte så, finansministern, att det som man i mångafall förlorar på gungorna, dvs. på den s.k. begräns-ningsregeln, om den nu går igenom, tar man igen påförmögenhetsskatten, även om det blir färre sombetalar förmögenhetsskatt?Det finns många framräknade exempel, och jagskulle kunna föredra några, men jag tänker inte göradet. De visar att folk visserligen kan få en lindringmen att den med råge tas igen på förmögenhetsskat-ten. Grundproblemet är naturligtvis fastighetsskattensom den är utformad. Det är en orättvis och orättfär-dig skatt. Den behövs inte, och det är därför som vimoderater vill avskaffa den. Vi har förslag som redani år skulle kunna göra att folk får råd att bo kvar, mendet har inte finansministern. Han står fortfarande härmed sitt överhetsperspektiv och säger: Ja, ja, någraförlorar och några vinner på det, men det är inte såfarligt, för det jämnar ut sig.Så är det inte i verkligheten, finansministern. Detfinns väldigt många människor som är mycket oroligaför hur de ska klara det här. Det beklagliga är att dekanske inte kommer att få något slutligt besked förrändet i princip är . Nog kan man kräva mycketmer av framförhållning av staten och av regeringen,så att folk ska kunna planera om de har råd att bokvar eller inte. Det borde inte få komma som enchock i efterhand, då det visar sig att de har betalat inalldeles för lite i skatt. Det kan bli en jättechock närde ska betala slutskatten.Finansminisstern har fortfarande en chans att sägaatt man är beredd att göra någonting. Vi moderaterkommer att göra allt vad vi kan. Vi har gjort det hit-tills och kommer att fortsätta att göra allt för att detska bli en fortsatt frysning av taxeringsvärdena. Desom vi tycker borde få lägre sådana skulle få tillgodo-räkna sig detta.Vi vill dessutom, vilket inte är obekant för fi-nansministern, ha skatt och vill utgå frånhalva markvärdet. Vi vill avskaffa förmögenhets-skatten, vilket löser problemen här och även på en delandra håll. Inget av detta ser vi från socialdemokra-terna. Jag vet att Socialdemokraternas samarbetspar-tier börjar inse att förmögenhetsskatten kopplad tillfastighetsskatten börjar bli ganska förödande, meninte ens det tycks ha nått fram till finansministern,vilket är väldigt beklagligt.Vi talar om människor av kött och blod som kan-ske har byggt sitt hus eller har bott i det i generationeroch som inte kommer att ha råd att bo kvar bero-ende på det som Socialdemokraterna med sina stöd-partier har drivit igenom här i . Det kansägas ha skett mot en enig opposition.Men finansministern har en chans att ta åt sig nå-got av debatten och se att det handlar om enskildamänniskor. Han kan säga att man kommer att se överdet här, för det håller inte.Anf. 63 ():Fru talman! Jag tycker att det är viktigt när vi dis-kuterar fastighetsskatten att utgå från den enskildamänniskans perspektiv. Taxeringsbeskedet kommeratt skickas ut till medborgarna , och begräns-ningsregeln finns inte ens med i propositionsförteck-ningen. Hur kan finansministern försvara ett systemsom skapar en så stor oförutsägbarhet för medborgar-na att de i mitten på ett taxeringsår inte vet hur skat-ten i deras enskilda fall kommer att se ut?Anf. 64 Finansminister ():Fru talman! Det är viktigt när det gäller fastig-hetsbeskattningen att hålla sig till korrekta uppgifter.Om några har bidragit till oro kring fastighetsbeskatt-ningen är det faktiskt olika moderata riksdagsleda-möter, inte minst de , somständigt lämnar felaktiga uppgifter eller utelämnaruppgifter. Jag skulle vilja fråga interpellanten om honi fortsättningen kunde undvika att göra antydningarav det slag som hon ständigt gör här att förmögen-hetsskatten ökar som en följd av fastighetsskatten.Det är faktiskt 200 000 färre hushåll som får förmö-genhetsskatt det här året som ett resultat av de föränd-ringar som vi gör av förmögenhetsskatten.Jag skulle vilja fråga interpellanten om hon nukunde upphöra med att sprida den vilseledande in-formationen att jag har rekommenderat någon att lånatill fastighetsskatten. Detta är bara ett par exempel påsådana vilseledande uppgifter som spri-der omkring sig. Det vore faktiskt hälsobringande omvi fick en mer sund diskussion om vad fastighets-skatten handlar om.Fastighetsskatten handlar naturligtvis om enskildaindivider, men den är en del av hela vårt skattesys-tem, och det är ett faktum att de flesta människor ivårt land - hälften av småhusägarna och två tredje-delar av dem som bor i flerbostäder - bor i fastighetersom får sänkt fastighetsskatt. Dessutom får de allraflesta i den resterande hälft av småhusägarna som fårhöjd fastighetsskatt en sänkning av inkomstskattten,vilket gör att de netto inte får några skatteökningar.Det finns ett antal personer som får nettoskatteök-ningar, och det är därför som vi är angelägna om attutforma en bra begränsningsregel, som kan undanröjaproblem för låginkomsttagare, för pensionärer och förandra i små omständigheter som har fått kraftigahöjningar av sina taxeringsvärden.I stället för att delta i arbetet med hur man kan ut-forma en sådan bra regel misstänkliggör detta förslag innan det ens finns idetalj. Jag vore mer intresserad av att få till stånd endiskussion om hur man kan utforma det på ett bra sättän dessa ständiga misstänkliggöraden.Jag har svårt att se hur logiken och moralen gårihop i Moderata samlingspartiet när man säger ska avskaffa fastighetsskatten om man inte kon-sekvent säger att man också ska avskaffa kapitalbe-skattningen över huvud taget. Om man ska ta bortbåde fastighetsskatt och kapitalbeskattning och inteha någon skatt över huvud taget på olika typer avkapital är man konsekvent. Men jag antar att man inteska ha olika typer av principer i fortsättningen ellerolika typer av kapitalbeskattning.För att återgå till den tidigare diskussion som vihar haft handlar det om följande. Den som inte vill hanågra välfärdsreformer eller några pengar till sjuk-vård och skola kan naturligtvis ta bort alla skattein-komster. har där i sista hand egentligengjort ett val. Man är inte så intresserad av att få tillstånd några skatteinkomster eftersom man inte hellervill ha någon reell samhällelig gemensam välfärd viade satsningar som ska göras på skola, pensioner,sjukvård och mycket annat.Därför tycker jag att det vore bra om moderaternakunde komma bort från sina väldigt felaktiga ochvilseledande insatser när det gäller fastighetsbeskatt-ningen.