prot · GP099 · 2001-10-04 00:00:00 — Det är synd att alla stockhol-mare, de människor som bor i ,med socialdemokratisk politik ska behöva fortsattuppleva trafikkaos. Det är inte som med att säga - att vi ska skynda till arbetet,skynda för att hämta barnen och skynda oss hem samtatt tiden är viktig. När det gäller stockholmarna ärSocialdemokraterna tydligen inte särskilt angelägnaom att skapa de kommunikationsleder, järnvägar ochvägar som gör det möjligt att leva ett lika drägligt ochbehagligt liv som ute på landsbygden eller i mindresamhällen.Anf. 7 ():Herr talman! Jag måste börja med att uttrycka mintillfredsställelse över det samarbete som har skettmellan regeringen och . Vi har lyckatsgöra olyckskorparna besvikna. På de borgerliga le-darsidorna har det förutspåtts att här skulledet röd-gröna samarbetet krascha - vi skulle inteförmå överbrygga de meningsmotsättningar somfinns oss emellan. Så är inte fallet!Den här infrastrukturpropositionen innehållerkraftfulla insatser för att leva upp till den målsättningsom finns i propositionens titel. Det samarbetet bådargott för framtiden. Vi tar ett gemensamt ansvar förinfrastrukturen i Sverige.När det gäller huvudinriktningen, dvs. omställ-ningen till ett hållbart transportsystem, måste jagnotera att här måste man tydligen helt förlita sig på attvi tar ansvar för detta. Från det största borgerligapartiet ägnades inte en enda rad i anförandet åt attkommentera det som är huvudinriktningen i proposi-tionen, alltså att skapa ett hållbart transportsystem.Detta är rätt så anmärkningsvärt.I den här propositionen finns förutsättningarna förden miljöomställning av transporterna som måste ske.En ram på 100 miljarder till järnvägsinvesteringaroch en ram på 38 miljarder till underhåll av järnvägenger förutsättningar för den omställning som måsteske. Det innebär att vi kan bygga bort flaskhalsar ijärnvägsnätet, något som är väldigt uppenbart förmänniskor som kommer från den region som jagrepresenterar. Nere i kan ingen tidtabell för-bättras utan att någon annan försämras. Såtrångt är det på spåren; detta därför att människor harhörsammat uppmaningen att inte använda bilen ionödan och att så långt som möjligt använda järnvä-gen för sina transporter. Därför behövs det mer kapa-citet.Den här ramen för en järnvägssatsning rymmerockså möjligheter för näringslivet - som i ökad ut-sträckning blivit intresserat av miljöfrågor - att ställaom en del av sina transporter. Vi försöker tillgodosede behov som uttryckts från de tunga basindustriernai vårt land när det gäller att förbättra det kapillärabannätet, att ordna med stickspår och att ordna medde förändringar som behövs för att man i mindreutsträckning ska använda vägen för sina nödvändigatransporter.Här finns också möjligheter att förbättra försnabbtågstrafiken, vilket är nödvändigt om man skakunna ta itu med de miljöproblem som flyget gerupphov till. För att man ska kunna göra det krävs detsnabba kommunikationer, så att människor i storadelar av landet kan ta sig till och från överdagen utan att behöva belasta miljön i onödan.Den här propositionen har ett nytt transportpoli-tiskt mål - det är jämställdhet. Och det är verkligenett stort behov av det därför att transportsektorn ärnäst försvaret det mest mansdominerade politikområ-det. Det är farbröder, mestadels bilkörande, som ärmotorjournalister, som sitter i trafikverkens styrelseroch som finns bland alla aktörer på olika nivåer i dethär systemet. Om man tittar på vilka som användersig av systemet finner man att det i vissa fall är precistvärtom. Man kan titta på kollektivtrafiken. Där do-minerar kvinnor, och det finns ett stort inslag av ung-domar och äldre män. Andelen arbetsföra män avkollektivtrafikresenärerna är alldeles för låg.Det här jämställdhetsmålet innebär att man måstese helt andra förutsättningar för trafikpolitiken iframtiden om den ska reflektera hela svenska befolk-ningen och inte bara de bilkörande medelålders män-nen. Då måste man bygga ut andra transportslag. Manmåste se till andra värderingar. Vad kan det då rörasig om för värderingar i trafiken där män och kvinnorskiljer sig åt?Jag ska nämna ett exempel, och det handlar omtrafiksäkerhet. Om man läser i propositionen ser manatt hastighetsöverskridanden och alkohol på väg ärviktiga komponenter som förklarar det faktum att viinte har klarat av att minska dödsolyckorna på vägutan att de tvärtom ökar i omfattning. Det här kanman angripa på olika sätt genom infrastrukturinveste-ringar, men det mest effektiva sättet att angripa de härorsakerna till olyckor på vägarna är trafikövervak-ning.Om man intervjuar kvinnor finner man att de of-tast upplever att det är ett skydd. Det är bra att detfinns mer trafikpoliser på vägarna. Det hälsas väl-kommet. Men varje gång som vi från Vänsterpartiethar lyft upp den frågan kommer det som ett bud frånposten ett antal arga manliga insändare. Motorjour-nalister och andra hör av sig och låter oss förstå att enökad trafikövervakning på något sätt begränsar derasfrihet eller framkomlighet. Det är en värdering som vimåste ta itu med om trafiksäkerhetsarbetet ska blieffektivt.Den praktiska tillämpningen när det gäller jäm-ställdhetsmålet, som syns redan i denna proposition,är det öronmärkta anslaget för kollektivtrafik. Det ärtänkt att man ska kunna subventionera införande avmotorvagnar, och det handlar om andra nödvändigainvesteringar som behövs för att kollektivtrafiken iregionerna ska fungera bättre. Det här är, som jagnämnde tidigare, framför allt kvinnornas transport-medel.Vi har ibland sett statistik som handlar om att ny-bilsförsäljningen i ökar, men bakom denstatistiken ryms att antalet hushåll med två eller flerabilar ökar som antalet hushåll utan bil ocksåökar. Där finns de med de lägsta inkomsterna. Där ären dominans av kvinnor. När det gäller ensamståendeföräldrar saknar bil i hushållet. De är helt bero-ende av kollektivtrafiken för sin framkomlighet, ochden här propositionen tar deras behov på allvar.Länstrafikanslaget eller anslaget för kollektivtra-fik är också någonting som ska ses ur en regionalpo-litisk synvinkel. Vi har varit med om att höja diesel-skatten, vilket är alldeles nödvändigt av miljö- ochhälsoskäl, men det innebär också att länstrafikbolaghar svårt att kompensera sig för det om de befinnersig i områden som är glest befolkade. Många länstra-fikbolag brottas med ekonomiska svårigheteroch funderar på att minska trafiken eller höja taxan.Det här är en signal åt precis fel håll om man vill haett hållbart transportsystem. Det öronmärkta anslaget,som underlättar för deras investeringar, ska ge ut-rymme för att öka trafiken utan att höja taxorna. Detär det medvetna syftet bakom det här. Det är också ettsätt att avvärja den överhettning i storstadsområdenasom är ett problem , som har diskuterats i sam-band med den regionalpolitiska propositionen. Folkska i större utsträckning kunna dra nytta av nya ar-betstillfällen i storstadsområdena, bo kvar och pendlapå ett bekvämt och bra sätt däremellan. Så minskarman trycket på storstäderna och de bostadssystemsom finns där.När det gäller regionalpolitiken är det trevligt attBurträsk byalag är med . Den här propositionentar nämligen problem på allvar. Det anslagsom avsätts för underhåll, särskilt när det gäller tjäl-säkring, vägkonstruktion och bärighet, är framför alltriktat mot och tänkt för det regionala vägnätet. Detgäller de människor i skogslänen som har svårt attklara sina nödvändiga transporter därför att det finnshål i vägarna.Det finns också en skadeförebyggande strategi iden här propositionen. När det gäller det här vägnätetfinns det nämligen en underlig tendens till att det barakrävs mer pengar om man ska ta de här frågorna påallvar. Men jag skulle vilja göra en liknelse. Det ärungefär som om vi skulle se att sjukdomarna ökar iSverige och att då bara skulle kon-centrera sig på att försöka öka kontot för läkemedeleller kontot för sjukhusbehandlingar utan att på någotsätt ta itu med förebyggande åtgärder. Och så är juinte fallet. Vi har en diskussion om vad somvållar ohälsa, och det vill man ta itu med. Precis lika-dant måste man se på vägnät. Vad är anled-ningen till att de här hålen uppkommer? Vad är an-ledningen till att en ny beläggning som hargjort går sönder? Vi har bett Vägverketatt återkomma med förslag när det gäller detta.Jag skulle kunna ge några vinkar om vad en sådanhär strategi skulle kunna innehålla. Det handlar t.ex.om att försöka få över fler tunga transporter från vägtill järnväg och från väg till sjöfart. Det handlar omatt utnyttja långa kust och välutbyggdahamnar för tunga transporter, så att de i mindre ut-sträckning kör sönder vägarna. Det är att ta problemetmed vägarna på allvar, att försöka hålla dem i ett gottskick, så att behoven när det gäller både glesbygdensbefolkning och näringslivets transporter kan bli till-godosedda.Det sista, herr talman, som jag vill ta upp i mittanförande handlar om samhällsekonomiska aspekterpå det här. I propositionen talas det tydligt om att vimåste försöka se till det ansvar som vi har för Sveri-ges ekonomi att vidta de mest effektiva åtgärdernaoch i mindre utsträckning lyssna till de lobbygruppersom vill ha just sina projekt framförda. Vitalar om att man måste granska hur man löser trans-portpolitiska problem. Det är kanske inte alltid meden ny järnvägs- eller vägsträckning som vi klarar detbäst. Det kanske finns andra mycket effektivare ochbilligare åtgärder för att nå de mål som vi är överensom.Det var det jag ville ha sagt. Jag hoppas att vi kanfå en konstruktiv debatt om de mål som vi säger ossvara överens om. Tack för ordet!(Applåder)Anf. 8 ():Herr talman! En medelålders bilkörande man an-mäler sig till talarlistan.I somras hade jag en omskakande upplevelse - ibokstavlig bemärkelse. Jag åkte nämligen motorcykelgenom stora delar av . Det gick väl ganska brafrån till , men inne i Norrlandsinland fick jag en rejäl övning i slalomåkning mellangroparna. Varje gång en vägbula lyfte mig från mar-ken eller fjädringen slog igenom i en grop gick minatankar till en person: näringsminister . Exakt vad jag tänkte vill jag av förklarliga skälinte avslöja här, men det finns riktigt usla vägar iSverige, och trots denna proposition lär det dröjainnan alla dessa vägar blir acceptabla igen.Nu är det långt ifrån av nöjesskäl som människoranvänder vägarna och järnvägen. De flesta är beroen-de av fungerande kommunikationer för sitt arbete, sittboende, för skolresor, för sjukresor, för hemtjänstosv. Det behöver knappast understrykas att in-frastrukturen är en viktig grund för ett välfärdssam-hälle.Efter två års förhalande kommer äntligen in-frastrukturpropositionen. Inte ens majoritet i riksda-gen har regeringen skaffat sig. sig av att den rödgröna koalitionen har kla-rat det här, men det har den inte. är juinte med på vagnen längre.Stora löften ges om framtiden nu inför valåret.Det är nästan så att man kan se näringsministern pekapå regnbågen i skyn och säga: Där borta, där regnbå-gen går ned, där finns tunnan med guld. För det gul-det ska vi bygga vägar av både asfalt och järn. Hurska vi kunna lita på dessa löften? När den borgerligaregeringen storsatsade på in-frastrukturen krävde Socialdemokraterna ännu mer.Vi vet hur det har gått. Anslagen har dragits nedkraftigt, och noterar vi kapitalförstöring när detgäller vägnätet. Det klingar därför lite falskt närBjörn skriver i sin senaste debattartikel:"Har vi råd att inte satsa på transportpolitiken? "Herr talman! Regeringen resonerar om ett hållbarttransportsystem. Det vill vi alla ha. Men hur ska vi nådit? Ska vi fortsätta att göra det dyrare för vanligabilister, låta vägarna bli sämre och sämre och hoppasatt alla går över till kollektivtrafik? Ska vi göra detsvårare för lastbilarna och tro att allt gods går över tilljärnväg? Det verkar vara den vägen som Vänsterpar-tiet och vill vandra. Vi kan bara önskaoss att Godstransportdelegationens tankar kommer attfå genomslag i Regeringskansliet.I propositionen tas målen för luftkvalitet upp.Bilindustrin har kraftigt fått ned de hälsofarliga ut-släppen, men koldioxiden är ett stort framtids-problem. vill man se bränslen som vätgas somenda hållbara utveckling. Men många undrar i daghur regeringen tänker sig framtida bränslebeskattning.Sverige har världens bästa dieselkvalitet - i stort settsvavelfri. är dieseln lika dyr som bensinen, ochden höga fordonsskatten på dieselbilar är svår attacceptera. Statliga myndigheter ligger i luven påvarandra om hur farlig dieseln egentligen är. När kanman tanka etanol i alla län i landet? Varför är detfortfarande koldioxidskatt på etanolen? Man kan intetala om vackra miljömål utan att ge människor beskedom vilka tankar staten har för framtida bilanvändning.Förtroendet för regeringens trafikpolitik minskar förvarje dag, särskilt när och Miljöpartietär med och styr. Människor är beredda att bidra till etthållbart transportsystem, men de är inte beredda attsluta leva på landsbygden eller att pendla fyra timmartill jobbet i storstaden för att undvika att köra bil.Bilen är fortfarande nödvändig för väldigt mångamänniskor.Herr talman! Trafiksäkerheten måste öka. Det du-ger inte att slå sig för bröstet och säga att vi är bäst ivärlden när vi har en negativ trend av svårt skadadeoch dödade människor i trafiken. Mycket handlar omattityder, ansvar och respekt hos trafikanterna, menvägarnas tillstånd är inte oväsentligt. Låt mig dånämna den väg jag själv bor intill, nämligen E 22genom . Det är enligt den sträckadär flest människor dödades . Kommerden att prioriteras nu? Det framgår inte av propositio-nen, men näringsministern har skrivit en artikel i gårdär han räknar upp ett antal viktiga vägar, däriblandE 22 genom . Hur ska detta tolkas? Betyderdet över huvud taget någonting?Järnvägsunderhållet höjs mycket marginellt, me-dan investeringsnivån mer än fördubblas. Däremotnämns väldigt lite om sjöfarten. Det var t.o.m. så attSjöfartstidningen undrade om regeringen har fåttvattenskräck. Det går att läsa på tidningens hemsida idag.Tillbaka till de stora järnvägsprojekten: Hal-landsåsen säger vi ja till, likaså, menkostnadskontrollen måste styras upp. Alternativ fi-nansiering kan prövas.Vi vill se en ny pendeltågstunnel i Stockholm.Men vi är mycket tveksamma till i . Det är ett regionalt projekt som blir dyrare varjegång man läser om det. Billigare alternativ borde tasfram!När vi är inne på storstadsfrågor vill jag nämna attvi kristdemokrater har motionerat om enlagändring om trängselavgifter. De skulle vara frivil-liga för kommunerna, och pengarna skulle stannakvar i regionen, var vår tanke. Men vi har fått nej,avslag, även av . Vi är glada att ni harändrat er nu och att frågan ska utredas.Herr talman! Jag går över till att tala omvägunderhållet. Det kommer förvisso att höjas påsikt, men med tanke på eftersläpningen har redanmånga miljarder gått till spillo. Nya vägar lär vi intefå se särskilt mycket av trots fagra löften av nä-ringsministern. Det är en ytterst blygsam höjning frånnuvarande plan vad gäller de nationella vägarna. Detblir ingen stor motorvägssatsning, som en del mediervarit snabba att ropa ut. Vi saknar också visioner omvad vägpengarna ska användas till, exempelvis till attbygga färdigt den nordiska triangeln och bygga mo-torväg mellan våra svenska storstäder.Låt mig i det sammanhanget påminna ministernom E 4 vid , som också . Nästan har planering av mo-torväg där pågått. Regeringen flyttade 1998 pengarnafrån projektet. Hundratals familjer lever i oviss-het om ifall deras fastigheter ska lösas in av Vägver-ket och i så fall när och hur. Detta har hanteratsmycket illa av regeringen och måste lösas snarast.Sedan måste jag fråga näringsministern: Hur kanni sänka de regionala anslagen i propositionen? Detgår stick i stäv med utvecklingen mot regionalt själv-styre. Hur ska ni förklara detta för alla förtroendeval-da runtom i landet som planerat och prioriterat regio-nala vägsatsningar?Herr talman! Hela finansieringen är oklar i propo-sitionen. 45 miljarder utgör amortering och ränte-kostnader, och 58 miljarder saknas. Regeringen re-serverar sig och uttrycker sig otydligt. Varför harregeringen övergivit alternativ finansiering med PPP,Public Private Partnership?Näringsdepartementet har utrett PPP-frågor ochkommit fram till att detta verkligen behöver prövas idet här landet. trafikutskott har ställt sigbakom tanken att titta seriöst på en sådan finansie-ring. är detta helt borta. Hur förklarar ministerndet? Det innebär ju att man delar risken med närings-livet, att projekten byggs snabbare och att pengarnaanvänds mer effektivt. Det här måste vara en eftergifttill , som vi ser det.Slutligen, herr talman, känns det mycket märkligtmed den satsning i närtid som näringsministern talarom här och i sin debattartikel. Vi får så konstigasvar här. I artikeln skriver ministern: "Vi har intevelat sitta och vänta till 2004." Likväl säger , som tidigare påpekats: "Detta innebär att någonåterhämtning av det eftersatta underhållet inte kanförväntas ." Det gäller alltså de trekommande åren.Jag vill sammanfatta med sju frågor till närings-ministern:1. När kommer vägunderhållet att vara återställt?2. Vad betyder ministerns debattartikel för vägprio-riteringarna?3. Varför har regeringen övergett PPP-finansieringen?4. När kommer en plan för rättvis beskattning avbränslen?5. Hur förklarar ministern sänkningen av den regi-onala planeringsramen?6. Hur ska de 58 miljarderna komma fram?7. Varför ska väljarna lita på Socialdemokraternadenna gång när det gäller infrastruktur?Anf. 9 () re-plik:Herr talman! undrar varför vi intenämner något om sjöfart. Han har nog inte hunnit läsahela propositionen, för vi skriver om sjöfart och attdet inte är en tillräckligt utnyttjad potential. Vi skri-ver också att när de olika investeringsplanerna harkommit in från trafikverken ska det göras en trafik-slagsövergripande utvärdering. Även om vi inte haralla förslag med i den här propositionen finns alltsåsjöfarten och dess potential med.Johnny pratar om trafiksäkerhet och E 22och frågar varför vi inte säger något om det. Menåterigen har han nog inte hunnit läsa propositionenordentligt. Jag ska inte klandra honom för det, för denkom ju i går. Men vi skriver väldigt mycket ommittvajrar och om att man ska använda de anslag somfinns för effektiva trafiksäkerhetsinvesteringar påvägar. Det gäller E 22 såväl som andra vägar. Där-med inte sagt att det blir stora motorvägar överallt.Det kanske inte är det effektivaste sättet att angripatrafikdöden på vägarna.Johnny frågar om underhållet. Om vi serpå summorna här handlar det om att man i störreutsträckning ska ta hand om det vägnät man har änutvidga detsamma. Det var precis det som landshöv-dingarna efterlyste när de uppvaktade departementetinnan vi kom i gång med propositionsskrivandet. Mankan inte få allt. Ni ropar på mer vägar, mer motorvä-gar och mer underhåll. Men har man någon som helstansvarskänsla för ekonomi och trovärdighetkan man inte få allt, och då har vi valt det viktigaste.Av det skälet har vi inte heller med PPP i det härsammanhanget. Vi vill inte övervältra skulder påframtida generationer. Lånen som tas upp för att klarade förtida investeringarna amorteras . Jag tycker att det är märkligt att Kristde-mokraterna inte har någon syn på ansvaret för kom-mande generationer.Anf. 10 () replik:Herr talman! Ja, jag är tacksam att har överseende med att jag inte har hunnitläsa varje detalj i propositionen. Men jag noteradefaktiskt att sjöfarten finns med, fast väldigt lite. Jaghade också ett citat från Sjöfartstidningen.När det gäller trafiksäkerheten och den väg somjag nämnde, E 22, är det riktigt att det sätts uppmycket mittvajrar just . Men frågan är om man kangöra det mitt inne i samhällena. Vi har en Europavägsom går igenom flera samhällen, där det t.o.m. är30 km på vissa håll. Det har funnits planerpå att göra förbifarter, men de är strukna i den gällan-de planen och det finns ingenting som säger att dekommer att byggas med den här politiken.Ja, det är mycket pengar till underhåll - det er-kände jag - men det är ju långt fram i tiden. Precissom sagts: Vem ska vi lita på? Är det generaldirektör, som säger att det inte kom-mer att bli någon höjning av underhållspengarna denärmaste åren och att det inte går att hämta igen efter-släpningen nu? Det är nu vi behöver de här pengarna,inte enbart om 10-15 år.Slutligen, herr talman, innebär PPP att staten fi-nansierar infrastrukturprojekt tillsammans med andraparter, t.ex. näringsliv, banker och andra. Vad är detför skillnad, , på det sättet attanvända pengarna och ert sätt? Varför bygger manBotniabanan för lånade pengar? Vad ska framtidensgeneration säga om den järnvägen om de inte vill haden? Ska de då riva upp rälsen och sälja den? Vad ärdet för skillnad mellan det och att använda pengarnapå ett förnuftigt, effektivt sätt, där andra också är medoch tar risker om ett projekt inte blir lyckat?Anf. 11 () re-plik:Herr talman! När det gäller trafiksäkerhetsåtgär-der på och andra vägar där det sker mångaolyckor med dödlig utgång finns det definitivt ettekonomiskt utrymme för att man ska göra de föränd-ringar i vägmiljön som behövs för att kunna motverkadet här. Men att göra fysiska förändringar är, somJohnny nog vet, bara en sida av saken. Vimåste ändra beteendet på vägarna. Vi måste få myck-et större efterlevnad av de trafikbestämmelser vi harhär i landet.Jag tycker nog att man med fog kan påstå att detfinns en klar problembeskrivning i den här proposi-tionen, och det finns möjligheter att lösa problemen.Däremot finns det inget uttömmande svar på allafrågor - jag tror inte att man kan ställa det kravet påden här propositionen, som är koncentrerad på in-frastrukturinvesteringar.När det gäller PPP måste jag tyvärr säga att detverkar som om lite grann har miss-uppfattat det här. Det handlar ju om att privata lånarupp och sedan skickar räkningen till staten. Det finnsingen som helst anledning att tro att de kan göra detmed bättre räntesatser än vad Riksgälden kan göra.Däremot kan man undra vem man ska lita på, vemsom tar ansvar. Vi har sett i alla exempel ut-omlands att staten är den enda som får ta ansvaret islutändan. Vi ser gott om exempel i närtid på hur detprivata kapitalet sätter sin huvuduppgift först, dvs. atttjäna pengar åt sig självt, och att ansvar för befolk-ning eller för någon annan del, t.ex. infrastruktur,kommer i andra hand. Det gör att vi har valt den fi-nansiering som finns i den här propositionen.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag håller mig till frågan om PPP.Karin måste också ha tagit del avexemplet i , där en motorväg blev klar innan den skulle ha blivit klar om man hadebyggt den på traditionellt sätt. Man använde det härsättet att finansiera, och den blev alltså byggd mycketsnabbare. Det innebär naturligtvis att man har ökatframkomligheten. Men man har också på sparat människoliv på en väg där människortidigare körde ihjäl sig.Även om räntediskussionär riktig kan man hävda att projekten i sin helhet kanbli billigare och effektivare med det här sättet attfinansiera, eftersom man delar på risken. Detta har viju till stor del varit överens om i trafikutskottet tidiga-re, och har självt tagit framexempel på projekt som skulle prövas. Men ärdetta helt struket. Jag noterar att det är Vänsterpartietsframgång.Anf. 13 Näringsminister () replik:Herr talman! Ett antal frågor har ställts till mig,och jag ska försöka besvara dem snabbt.När är vägunderhållet återställt? Det är det så fortsom möjligt. Det är bl.a. närtidssatsningarna, dels 87miljarder för drift och underhåll, dels 70 miljarder förtjälsäkring.Vad betyder ministerns debattartikel för vägprio-riteringarna? Exempel på vad jag har tagit fram ärvad och har i sina planer. Definns nära, och de finns . Jag har självfallet intedeltagit i planeringen av detta.En av poängerna i den här propositionen är heltenkelt att vi nu kan tidigarelägga massor av projekt -tidningarna är fulla av detta - när man har tagit framdem från och .