prot · GO0957 · 2001-01-26 00:00:00 — Regeringen har haft en storchans att rätta till dem under den här högkonjunktu-ren, och det har man inte gjort.Vi moderater är inte ensamma om att tycka måste sänka skatterna mer. harnyligen talat om att man måste sänka skatterna kan-ske med de närmasteåren för att över huvud taget kunna ha kvar välfärdeni . Man säger att det största hotet mot denskattefinansierade välfärden inte är skattesänkningarutan ett bibehållet högt skattetryck. Vi lever fortfa-rande i en internationaliserad värld.Någonstans har det nått fram till Socialdemokra-terna att man inte kan ha hur höga skatter som helst.Det är riktigt, som finansministern säger, att mansänker skatterna. Men det är ju väldigt marginellt, ochman tar inte tag i de skadliga skatterna, t.ex. denstatliga skatten. På ett sätt har man förstått att denstatliga skatten är skadlig, för man inför en expert-skatt. Utländska experter ska få lägre skatt, för maninser att de inte kommer hit till och jobbardärför att vi har så höga skatter. Men de svenskaexperterna, med exakt samma utbildning och sammajobb, ska digna under de höga svenska skatterna. Detär synd att man inte drar mer slutsatser av sitt egethandlande.När det gäller välfärden fick jag inte svar på frå-gan om medborgarna själva möjligtvis kan produceravälfärd om de får behålla mer pengar. Någonstans ärdet också en värderingsfråga med skatter, om nu inteskatter är ett självändamål. Kan det vara så att om jagfår behålla mer pengar själv känner jag tryggheten attjag vid köksbordet kan besluta ganska mycket ochslipper vara rädd för att jag ska läsa i tidningen i eller kommunfullmäktige har fattatbeslut som påverkar min ekonomi mer än vad jagsjälv kan påverka den?Sverige har trots allt rasat ganska rejält i de s.k.välfärdsligorna, från att ha legat på tredje och fjärdeplats till att nu ligga på 14:e, 15:e eller16:e plats - det varierar lite - . Sägerinte det en hel del om vad som har hänt med ?Vi kan inte slå oss för bröstet och säga att vi har såfantastiskt bra välfärd, som finansministern börjadesitt inlägg med att säga. Trots alla larmrapporter somkommer om skolan osv. står han här ochsäger att vi har en så fantastisk välfärd. Det stämmerju faktiskt inte.Trots denna högkonjunktur befinner sig idet här läget. Det vi efterlyser är att man ska göranågot nu medan man har chansen, innan vi kommerin i lågkonjunkturen, som vi sakta är på väg in i.Senast hörde jag att man har räknat ned tillväxt-prognosen och att tillväxten inte blir så hög som manhar trott. Det är bråttom att göra någonting. Det räck-er inte med de små, som jag fortfarande tycker, mar-ginella skattesänkningar som Socialdemokraternaföreslår.Anf. 33 ():Herr talman! När finansministern släpper manusoch talar fritt ur hjärtat kommer SSU-aren i honomfram. Ska man behöva stå här i talar-stolen och lyssna till oförskämdheter som att leda-möterna inte förstår debatten utan argumenten flytermed bredbandshastighet genom ledamöternas hjär-nor?Jag tycker att finansministern borde besinna siglite grann. Men det är betecknande för det sätt påvilket han för debatten. Jag förstår att han tyckerdebatten är meningslös. Han vill inte vara här i kam-maren. Inte vid ett enda tillfälle när vi har diskuteratskattefrågor med anledning av betänkanden där skat-teutskottet har varit inblandat har finansministerndykt upp i kammaren. Det är väl ett tecken på att hansjälv inte tror sig ha förmåga att försvara den skatte-politik som han skriver ned i propositionerna.Jag ställde några frågor. Den ena frågan var varförTysklands finansminister motiverar de stora skatte-sänkningar som föreslås i bl.a. med att detger bättre tillväxt. Det kommenterade inte finansmi-nistern.Sedan säger finansministern att det är större skat-tesänkningar i än i . Jag redogjordejust för att det som föreslås i , om man tittarpå individnivå, är ett grundavdrag på . ISverige har vi . Vad jag kan begripa är detnågot mer i - särskilt gynnsamt för lågin-komsttagare. Det ligger i linje med vad vi moderaterhar föreslagit.På samma vis föreslår man i skattesänk-ningar också av genomsnittsskatten i procentsatser -också i likhet med vad vi moderater har föreslagit. Vimotiverar det både med tillväxtsynpunkten, minskadkonjunkturkänslighet och att det blir lättare för indi-viden att leva på sin lön. Det kommer att löna sigbättre att arbeta, bättre att utbilda sig och bättre attspara. Det kommer också att löna sig bättre att satsa iföretagande. Det är faktiskt värt en kommentar frånfinansministerns sida.Finansministern kommenterade inte heller de and-ra frågorna. Varken i det skriftliga svaret eller i denmuntliga debatten har vi fått någon idé om hur fi-nansministern ser på förmånsrelatering av socialför-säkringssystemen.Jag läste en artikel där jämlikhet ochmöjligheterna för personer som har en längre akade-misk utbildning och därmed i regel en högre lön dis-kuterades. Vilka möjligheter har mannen att ta utpappamånaden? Har vi ett skattesystem där förmåns-relateringen upphör vid 20 000 och man tjänar30 000-35 000 och lever i en familj - det är oftastmannen som har den högre lönen - är det klart gör en ekonomisk bedömning när det gäller omman ska ta ut pappamånaden eller inte. Jag vill nogändå, herr talman, att finansministern tar chansen attpå ett någorlunda relevant sätt diskutera också dennafråga.Det är alltså tre frågor som jag nu har ställt. Jaghoppas att finansministern ägnar nästa replikrunda åtatt besvara dem i stället för att recensera den mode-rata politiken.Jag känner igen mönstret, herr talman. Det är såhär gång på gång när vi interpellerar. Finansministernlägger av sitt anförande på att recenseramoderaterna, och måhända kommer han in på slutetpå den egna politiken. Det är för att finansministernska kunna redogöra för sina synpunkter på den egnapolitiken som vi vill locka hit honom. Den moderatapolitiken känner vi väl.Anf. 34 Finansminister ():Herr talman! "Den moderata politiken känner viväl". Ja, det är sant. Den moderata orättvisa skattepo-litiken känner vi väldigt väl. Det har svenska folketfått erfara mycket hårdhänt när orättvis moderatskattesänkningspolitik drevs . Densänkte den svenska ekonomin till en nivå som vi intehar sett . Det var en fantastiskmoderat skattesänkningspolitik som på en och sammagång lyckades åstadkomma inflation, arbetslöshet,fördärvade statsfinanser, stort budgetunderskott ochden största statsskuld som vi någonsin haft. Tala omatt svenska folket försattes i en situation där ingenkände att man hade glädje och framgång i samhället!Det var , när och hansmoderater regerade och drev skattepolitiken.När nu omvänt efter fem sex sju hårda århar fått ordning på ekonomin - den socialdemokratis-ka politiken har varit framgångsrik - säger att det bara beror på att det ärinternationell högkonjunktur. Det har sagts förr, mendet verkar som att det varje gång det är en moderatregering är lågkonjunktur och varje gång det är ensocialdemokratisk regering är högkonjunktur. Därförär det säkrare att ha en socialdemokratisk regering,naturligtvis.Det är så, de , att Sveri-ges ekonomi , liksom i övrigt, ärframgångsrik. Det beror till en del på den internatio-nella högkonjunktur som vi har haft ,men tillhör definitivt de länder som har denbästa ekonomin. Det beror också på att vi har haft enframgångsrik arbetslöshetsbekämpning. Andra länderhar också gjort en del framsteg men kanske inte varitlika framgångsrika därför att de inte har prioriteratjust arbetslöshetsbekämpningen.Jag debatterar gärna med både och de Pour-baix-Lundin om skattepolitiken, för jag tror att det ärviktigt för svenska folket att få upp ögonen för att viinte ska återgå till den orättvisa skattepolitik sommoderaterna kastade landet ut i i början på 90-talet.Jag har väldigt svårt att se, för att svara på Grafsfrågor, vad det är för välfärd för människor om visänker skatterna på ett sådant sätt som moderaternaföreslår, som innebär att vi minskar pengarna tillskolan. På vilket sätt skulle skolan och välfärden blibättre av att det blir mindre pengar till skolan? Påvilket sätt skulle sjukvården och välfärden bli bättreav att man får mindre pengar till sjukvården, sommoderaterna vill? Den typen av skattesänkningar,som urholkar välfärden, skapar faktiskt mindre väl-färd och framför allt en mer orättvist fördelad sjuk-vård och skola till medborgarna.För att svara på Grafs sista fråga, som handlar ommöjligheterna att minska t.ex. marginaleffekter, villjag säga att vi har föreslagit och har fattatbeslut om en stor maxtaxereform, som verkligen riverned hindren för att delta på arbetsmarknaden. Den gerframför allt kvinnor incitament att komma ut i arbeteoch öka sitt arbetsutbud. Detta fantastiska stycke avbåde jämställdhetspolitik och välfärdspolitik harmoderaterna inte bara bekämpat här i kammaren. Nufinns det också ett antal moderata kommunalråd somförsöker slingra sig undan och inte vill ge sina med-borgare den fantastiska förmån som maxtaxereformeninnebär.Det ser jag som uttryck för att intevill se rättvisepolitik genomförd i verkligheten. Där-för försöker man nu fly undan maxtaxereformen pådet lokala planet. Det ska bli intressant att se hurmånga moderatstyrda kommuner som vill försökaförhindra sina medborgare - framför allt kvinnorna ikommunen - att få bättre möjligheter att komma ut påarbetsmarknaden när maxtaxereformen genomförsom ett år.Anf. 35 ():Herr talman! Det vore intressant om finansminis-tern i sin sista replik talade om hur mycket av deoffentliga utgifterna som går till vård, skola och om-sorg - mantrat som vi har hört i . Manpratar om att det är det som behövs för välfärden. Jagär inte så säker på att det är så stor del av pengarnasom går dit som man ibland tror.Varför kan man inte, om vi är överens om att detinte finns något samband mellan välfärd och skatte-tryck, sänka skatterna så att medborgarna får störreinflytande och större oberoende? får vikanske ökad tillväxt i Sverige.Det skrivna svaret är intressant och ganska nyan-serat. Men här i debatten förfaller finansministern tillsamma ideologiska låsningar som alltid. Det tyckerjag är synd, för det skriftliga svaret andades en hel delpositivt.Finansministern säger att skatteför-slag är orättvisa, medan socialdemokraterna står förrättvisa. Då kan finansministern förklara vad det ärför rättvisa i att utländska experter får lägre skatt änsvenska. Vad är det för rättvisa i att vissa väldigtförmögna slipper förmögenhetsskatt, medan mormorAgda som bor i ett hus ute i skärgården som hon harbott i hela livet får betala förmögenhetsskatt? Vad ärrättvisan i det? Vad är rättvisan i att den som väljeratt ta hand om sina barn själv inte får någonting,medan den som väljer barnomsorg fårbingo? Kan finansministern förklara var rättvisanligger i detta?Jag går tillbaks till frågan om vad som hände un-der den borgerliga regeringens tid. Har socialdemo-kraterna inget som helst ansvar? Hände allt fr.o.m.den 4 oktober 1991? Då började allt hända. Allt varbra innan dess.Anf. 36 ():Herr talman! Jag vet inte om finansministern självmärker hur han låter när han debatterar i denna de-batt. Inte med ett enda ord berör finansministern minafrågor. Han tar upp maxtaxa och skolan. Det är berät-tigat. Skolan borde debatteras oftare i denna kammaremed hänvisning till de enkätresultat som visar hurmånga underkända elever som passerar genom sko-lan.Jag tycker, herr talman, att det är helt meningslöstatt debattera med finansministern - jag instämmer idet. Jag får förmodligen föra debatterna med ArneKjörnsberg och de andra kamraterna i skatteutskottet.Då får man åtminstone en seriös debatt, för det här ärhelt meningslöst.Anf. 37 Finansminister ():Herr talman! Jag får uppbåda min pedagogiskaförmåga för att förklara sambandet mellan Grafsfrågor och de svar han har fått och som jag dessutomutvecklat här i kammaren. har frågat vad mankan göra för att öka incitamenten för människor attjobba på heltid på arbetsmarknaden. Jag har redovisatatt en av de största insatserna är naturligtvis en max-taxereform som just kapar de skattetrappor och av-giftstrappor som finns och som framför allt finns i demoderatstyrda kommunerna med oerhört höga barn-omsorgsavgifter, vilket hindrar många, framför allt,kvinnor att komma ut på arbetsmarknaden. Det ärfaktiskt det mest enkla och raka svar som nå-gonsin kan önska sig. Men han gillar inte svaret, ochdärför säger han att inte har fått något svar.Det är ändå en realitet att om man ställer en sådanfråga som har ställt, att man vill veta vad rege-ringen gör för öka möjligheterna till heltidsarbete påarbetsmarknaden, är svaret att maxtaxereformen är ettav de bästa instrumenten för att nå just det syfte somGraf efterfrågar. Jag beklagar att och en del avhans partikamrater ute i kommunerna motar-betar det som säger sig vilja uppnå, nämligen attfler människor stimuleras till heltidsarbete.Det som jag tyckte med en recension av den härtypen av interpellationer är att om kammaren nyligenhar fattat beslut om att sänka skatten - visänkte skatten - vore det mer intressant attfaktiskt diskutera utformningen av dessa skattesänk-ningar än att få frågor av typen: Ska ni inte sänkaskatten? Vi har sänkt skatten. Vad vi är oense ommellan regeringen och är utformningenav skattesänkningen. Regeringen vill att skatten skasänkas för låg- och medelinkomsttagare i första hand,medan vill sänka för i huvudsak högin-komsttagare. En sänkt statsskatt är att ge den femte-del som har de högsta inkomsterna i destörsta förmånerna.Anf. 38 ():Herr talman! Jag ska fatta mig mycket kort. Jagville bara med anledning av finansministerns senasteinlägg påpeka att den interpellation som debatte-rats var väckt innan beslutet fattades i riks-dagen. Svaret har blivit fördröjt beroende på att fi-nansministern inte kunnat besvara den. Det är orsa-ken.Anf. 39 Finansminister ():Herr talman! Jag beklagar om till. Avsikten var bara att berätta att vi sänkteskatten , och de besluten fattades hösten1999. måste ha nickat till under enlängre period i så fall. Vad jag ville säga var att jagdiskuterar gärna skattepolitik med . Jagtycker att det är viktigt och intressant att belysa vadsom är syftet med våra olika skattepolitiska förslag.Men att ställa frågan: Tänker ni inte sänka skatten?när nu har sänkt skatten kanskeinte är det primära. Frågan handlar mer om på vilketsätt vi vill sänka skatten. De skattesänkningar sommoderaterna förespråkar - då de t.ex. vill ha en s.k.platt skatt, ta bort den statliga skatten helt - innebäratt det för höginkomsttagare handlar om skattesänk-ningar på , men det handlar kanskeom någon tusenlapp för låginkomsttagare. Sådanaskattereformer tycker inte vi från den socialdemokra-tiska regeringen att ska besluta om. Därförhar vi lagt fram skatteförslag som i förstahand har gett låg- och medelinkomsttagare ett bratillskott.Jag tror att många som har tittat på sina lönebe-sked som de fick upptäckte att de har fåttnågra hundralappar mer att leva med på sin må-nadsinkomst. Det är ett bra tillskott. Jag tycker ocksåatt det är bra i ett läge när vi nu har en lugnare kon-junktur att på så vis ge mer utrymme förvanliga människors konsumtionskraft.Anf. 40 ():Herr talman! När jag begärde ordet förra gångenvar det för att försöka tala om när den här interpella-tionen var väckt. går finansministern in på det härmed olika skattesystem och tar upp den s.k. plattaskatten, vilket vi inte har i vårt förslag. Vi har sagt attvi successivt vill sänka den statliga inkomstskatteneller avskaffa den . Vad fi-nansministern nogsamt undanhåller att framhålla här ikammaren är att vi vill höja grundavdragethögst väsentligt så att det skakomma upp i storleksordningen plus införaett förvärvsavdrag så att av inkomsten skatas upp till beskattning. Det är någonting som slår föralla inkomstgrupper, såväl låginkomsttagare somhöginkomsttagare - detta för att kunna få en totalsänkning av skatt på arbete. Vår profil är väldigttydligt inriktad på låg- och medelinkomsttagare. Detfår man inte glömma bort om man ska ha en seriösdebatt.Anf. 41 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Får jag erinra om att när man begär ordet reserman sig upp ur bänken och nickar. Det är alldelesomöjligt att hålla reda på hur ledamöterna begär ordeti kammaren.Anf. 42 Finansminister ():Herr talman! Det var ett intressant besked somCarl gav, om det nu är korrekt, nämli-gen att egentligen inte tycker att man skanågon platt skatt. I alla de program och skrifter somman läser från Moderata samlingspartiet krävs detfaktiskt en platt skatt. Jag antar att antingen är CarlErik inte underrättad om vad som står i hanspartis skrifter, eller också är ett intressant besked attde nu backar från denna platta skatt, som inte ensexempelvis den nya amerikanska presidenten harförespråkat. Att införa platt skatt, att ta bort den stat-liga skatten helt i skulle faktiskt vara en re-form som skulle gynna de mest välbeställda i vårtland oerhört mycket. Att säga attdet är en reform som skulle vara rättvis och gynnalåginkomsttagare är alltså inte sant. Att ta bort denstatliga skatten, att ta bort hela det progressiva insla-get i vårt skattesystem skulle göra att den gamla prin-cipen om skatt efter bärkraft helt skulle upphävas.Det ska vara intressant att se om det senaste beskedetnu gäller att backar från den platta skat-ten. I alla andra sammanhang har före-slagit just en platt skatt. Det är en diskussion som jaggärna vill återkomma till.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2000/01:102 omskattekonkurrens eller skatteharmoniseringAnf. 43 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig omjag ämnar medverka till att går före i Europamed skattesänkningar på områden med ökande skat-tekonkurrens. Han har också frågat om vilken minstrategi är när det gäller strävanden för en harmonise-ring av skatterna på överstatlig nivå inom EU och hurjag avser att agera under det svenska ordförandeska-pet när det gäller just skatteharmonisering.Bakgrunden till frågor ges aven beskrivning av relationen mellan det politiskasystemet och medborgarna som är mig helt främman-de. För är alla tankar på skatteharmoniseringoch skattekoordinering av ondo därför att de för ho-nom är metoder att ta så mycket från enskilda männi-skor som möjligt. För mig är i stället ett samarbeteom skatter ett sätt att söka etablera skyddsnät i formav exempelvis informationsutbyte så att enskildaländer kan fortsätta att kanalisera sina medborgaresönskemål om gemensamma åtaganden. För Hedlundär skatter ett nödvändigt ont för att finansiera ett fåtalgenuint gemensamma åtgärder.För mig är alltså politik en metod att kanaliseramedborgarnas önskemål om vad som ska skötas ge-mensamt. Detta ska sedan varaktigt finansieras i sam-klang med medborgarnas önskemål om rättvis fördel-ning och en beskattning som uppfyller krav på sam-hällsekonomisk effektivitet.För är skattekonkurrens definitionsmäs-sigt av godo. För mig innebär en ohämmad skatte-konkurrens att man får en oacceptabel överprövningav den avvägning som medborgarna i enskilda ländergjort via det politiska systemet.Mot denna bakgrund är mitt svar på Hedlundsförsta fråga att jag inte vare sig under vårt ordföran-deskap eller därefter kommer att medverka till attSverige går före i med skattesänkningar påområden med ökande skattekonkurrens. Jag ansertvärtom att det är angeläget att driva arbetet medskattepaketet vidare i EU. Det innebär bl.a. framta-gandet av ett direktiv om sparande med en inriktningsom följer uppgörelsen i i novemberförra året. För är detta arbete ett väsentligtsteg i etablerandet av olika slag av skyddsnät motskadlig skattekonkurrens.I sin andra fråga målar upp en motsätt-ning mellan å ena sidan tydligt uttaladeönskemål om öppenhet, rörlighet och frihandel och åandra sidan strävanden om harmonisering av skatter-na på överstatlig nivå inom EU. Vi har hela tidenförklarat oss beredda att inom EU medverka till ge-mensamma lösningar på skatteområdet som syftar tillatt förbättra den inre marknadens funktion eller somkan bidra till uppfyllandet av viktiga mål på andrapolitikområden, exempelvis på miljöområdet. Det kanvara fråga om att fatta politiska beslut om att utvecklanationell lagstiftning i viss riktning eller i vissa fallatt anta gemensam lagstiftning genom att direktivbeslutas. Detta kan innebära att man på centrala om-råden söker etablera skyddsnät i form av miniminivå-er.Samtidigt har med kraft motsatt sig allatendenser till en allmän harmonisering av skatterna påEU-nivå. Vår grundläggande uppfattning är att ut-formningen av skattesystemets struktur och skattesat-sernas nivå ska avgöras i vår riksdag.Med detta anser jag att jag också har besvarat CarlErik avslutande fråga om mitt agerandeunder ordförandeskapet vad gäller skatteharmonise-ring.Anf. 44 ():Fru talman! Jag tackar för det svar som finansmi-nistern har givit.Jag vill först och främst påpeka att det är fel, somstår i svaret, att jag är motståndare till skatteharmoni-sering. Jag inser att vi får en skatteharmonisering i enöppen och internationell värld. Men det är på vilketsätt man åstadkommer denna som diskussionen rörsig om.Jag skulle vilja börja med att återge vad den soci-aldemokratiske socialministern sade:Varje ineffektivt använd skattekrona är en stöld frånskattebetalarna.Då kommer frågan: Hur främjas då effektivitet? allra flesta länder, inklusive , är svaretgivet: genom konkurrens. Konkurrensen ger oss ef-fektiva företag som producerar varor och tjänster sommedborgarna vill ha till låga priser. Därför finns detockså konkurrenslagar i de allra flesta länder somförbjuder monopol och priskarteller.Fru talman! Finansministern säger att han villetablera ett skyddsnät av karteller med andra länder,"så att enskilda länder kan fortsätta att kanalisera sinamedborgares önskemål om gemensamma åtaganden".Så talar en monopolist. Det är inte ett skyddsnät förindividen som finansministern talar om. Det är helatiden statskassan som ska skyddas genom nät mot s.k.skadlig skattekonkurrens.Finansministern har statskassan som den främstaledstjärnan, medan jag står på medborgarnas sida ochkräver effektivitet i den offentliga förvaltningen, enöppen och sund skattekonkurrens som tvingar frameffektiviteten. Vad var det sade? Inef-fektivt använda skattemedel är stöld. Bristande kon-kurrens främjar ineffektivitet. En hel del skattekronorkan således betraktas som någon form av stöld frånmedborgarna.Vi har en skatteharmonisering, oavsett om vi villdet eller inte, på gång i världen. På en öppen marknadär det på det sättet. Men regeringen drar fel slutsatser,inte att det är i intresse att slå in på sammaskattesänkarvåg som i , , ,, m.fl. I stället skattesubventionerasutländska experter medan deras svenska skattekam-rater högtaxeras. Ni skattebefriar några av de rikastepersonerna i landet, men låter kapitalskatterna slå tillfullo mot småföretagare och små aktieägare. Finans-ministern får gärna vidareutveckla hur dessa skatte-principer står "i samklang med medborgarnas önske-mål om rättvis fördelning".Kapital flyr , och finansministern har självi olika sammanhang sagt att det är ett bekymmer. Deallra flesta inser att vi på en rörlig kapitalmarknadmåste sänka kapitalvinstskatterna, men regeringengör ingenting.Statligt dominerade och privatägda bolag etable-ras i och andra länder med fördelaktigareskatteregler. Är det i landets intresse? Är det intebättre att företagen är kvar i ?USA har deklarerat att man måste få fram 1,7miljoner dataingenjörer . Kongressen har därför beslutat att fördubblatilldelningen av visum för denna kategori av männi-skor. I arbetar 50 000 svenskar. Hurmånga blir det , och vad kommer det attbetyda för vårt näringsliv?Fru talman! Även regeringen borde inse att värl-den har förändrats och att den institutionella konkur-rensen har skärpts. Det är en dålig taktik att tro nu ska kunna gömma sig bakom en skattekartell.På lite sikt kommer att tvingas anpassa skat-terna, oavsett vad som sägs . Det är bättre att vi iordnade former moderniserar skattepolitiken, så att vikan få fördelar nu och framöver, än att vänta bakomen bräcklig skyddsmur.