prot · GO0988 · 2001-03-29 00:00:00 — Alla beräkningar som har gjorts, inklusiveRiksrevisionsverkets, visar att det är på tok för lite.Därför har vi valt att höja den schablonen upp till18 %. I detta ingår inte lokalkostnaderna. Det handlardärefter naturligtvis om att förhandla med varje partsom vill ha ett uppdrag utfört för att också få täckningför detta.Anf. 58 PER ():Fru talman! Det var ett halvt svar, åtminstone. Jaginstämmer naturligtvis i det som sades om den fullakostnadsteckningen.Riksdagen har bett om att få en specificering avvilka kostnader som ingår i detta, och jag tycker attdet är lite konstigt att vi inte får det.Jag hör trovärdiga källor säga att det pågår för-handlingar mellan och om hur stora dessapåslag ska vara, och då undrar jag på vems mandatdessa förhandlingar sker.Som riksdagsledamot var jag ganska övertygadom att vi i regleringsbrevet från regeringen skulle fåtydliga besked om vad som ingick och vad som inteingick, men sker tydligen förhandlingar. Minafrågor är varför, och på vems mandat?Anf. 59 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tror inte att det är möjligt ochheller inte rimligt att vi från riksdags och regeringssida specificerar i detalj vilka kostnader man ska taut. Det måste man göra på var och en av myndighe-terna. Det är där man känner till de kostnader somuppstår.Riksrevisionsverket gjorde ett försök att skapa ensådan modell som var väldigt detaljerad. Det var enbedövande remissopinion som sade att det inte ärpraktiskt användbart. Vi får förlita oss till att myn-digheterna följer beslut, och harsagt att det ska vara full kostnadstäckning. Det är detuppdraget de har.SophanteringenAnf. 60 ():Jag har ställt frågan förr, och jag vill upprepa den.Den handlar om hur vi hanterar våra sopor. Jag villställa frågan till miljöministern.För närvarande gäller att det finns en skatt på de-ponering av avfall, men motsvarande skatt finns intepå förbränning av avfall. Vi har en oroande ut-veckling i landet, där alltfler kommuner går in försopförbränning och där sopförbränningen ökar.Miljöministern har sagt att man från rege-ringens sida överväger - jag tror att han användeordet överväger - frågan om skatt på förbränning.När kommer den? Det är bråttom om man skakunna stoppa den utveckling vi har just nu.Anf. 61 Miljöminister ():Fru talman! Jag är också oroad över denna ut-veckling och har, som väl kännertill, vidtagit ett antal åtgärder för att bringa klarhet idet. Det har bl.a. gällt några uppdrag till , som är levererade, som har gett oss enväldigt god bild av utvecklingen.Vi har också givit iuppdrag att göra vissa undersökningar som så små-ningom kan ligga till grund för att införa också enskatt på förbränning av avfall, på samma sätt som vinu har en deponiskatt.Jag svävar lite på målet här, för jag är inte riktigtsäker på att det formella beslutet har tagits, men vihar i alla fall berett färdigt ett direktiv till en utred-ning om en skatt på förbränning av avfall.Samtidigt är det viktigt att tänka på att det ocksåfinns fördelar med förbränning av avfall. Vi får såmycket som drygt 6 terawattimar från denna förbrän-ning. I viss utsträckning är det naturligtvis ersättningför fossila bränslen.Vi har också ganska tuffa standarder när det gällerutsläpp från denna förbränning, och vi har utvecklatoch kommer att fortsätta att utveckla vårt sätt att tahand om aska och slagg från denna förbränning.Anf. 62 ():Fru talman! Jag hoppas att vi inte behöver tolkadetta svar på det sättet att regeringen kommer attfortsättningsvis ställa sig relativt positiv till förbrän-ning just för att man kan betrakta det som ett alterna-tiv, utan att det kommer åtgärder.Utvecklingen är oroande trots att reningsteknikenär effektiv . Man har effektiv rening av rökgaser.Det gäller dock inte omhändertagandet av askan. Densker inte på ett tillfredsställande sätt.Min förhoppning är att vi inte ska behöva åter-komma här i kammaren med frågor beträffande sop-förbränningen, utan att det ganska omgående kommerett förslag som stoppar denna utveckling.Anf. 63 Miljöminister ():Fru talman! ska, tycker jag, tol-ka mig som en minister som är tämligen orolig överdenna utveckling.Vi brukar se på detta som en, som det heter, av-fallshierarki. Det är i regel bättre att bränna avfall änatt deponera det. Det är i regel bättre att behandlaavfallet på ett annat sätt som ger mer av återvinning.Det gäller t.ex. olika typer av biologisk hantering somkan ge biogas och annat.Det allra bästa är självfallet att det inte skapas nå-got avfall eller att materialet kan återanvändas fulltut.Vi riskerar nu att fastna på det andra trappsteget,vilket i och för sig är bättre än deponering. Men detgäller att skapa ökat utrymme och ökade incitamentför att gå längre upp i denna avfallshierarki. Det ärdet som de uppdrag syftar till som jag har redovisathär. Det är det som denna utredning kommer att tittapå. Det är min ambition att gå vidare i den riktningen.Sedan kommer naturligtvis också kraven på av-fallsanläggningar att skärpas, och också kraven pårökgasrening vid sopförbränning, genom två direktiv- ett EU-direktiv om just deponier och ett direktiv omrökgasrening vid förbränning.VästerhavetAnf. 64 ():Fru talman! Jag har också en fråga till miljömi-nistern. Det gäller västerhavet, alltså ochKattegatt. är det på det sättet att detkommer mycket skräp till vår , som flyter iland. Det ser inte ut att minska. Syrehalterna i kust-vattnet fortsätter att sjunka, och det leder till att det ärbesvärligt för bl.a. fiskyngel och den biologiskamångfalden.Nu är det så att de föroreningar som orsakar dettainte enbart kommer från , utan mycket drivsin till vår kust via strömmar, osv. Därför ser jag detsom ganska naturligt att man försöker lösa dennaproblematik i samverkan med berörda länder.Jag skulle vilja fråga miljöministern hur han serpå möjligheten att lösa denna problematik i samver-kan med de länder som bidrar till dessa föroreningar.Anf. 65 Miljöminister ():Fru talman! Jag skulle vilja dela upp svaret i tvådelar.Den första gäller utvecklingen av biodiversiteten,det biologiska livet, i haven. Jag kan bara bedöma detsom att vi har ett kristillstånd i men också i västerhavet.Jag kan nämna några siffror. kun-de man genom en timmas trålning få upp 200 kgtorsk, vitling, kolja och rödspotta. får man upp . Då hade man fisk som kunde vara uppemot 40-60cm kustnära i . är det sällsynt att hittanågon fisk som är . Torsken är nästanborta. Det är naturligtvis ett resultat av överfiskningoch av övergödning, som framför allt slår mot fiskar-nas lekplatser. Det här måste vi hantera, kanske fram-för allt i miljövårdsarbetet.Den andra delen gäller det ilanddrivna skräpet,som fastnar i klipporna i . Det får jag åter-komma till; jag hoppas att jag får tillfälle till ett nyttsvar.Anf. 66 ():Fru talman! Det är klart att en del av problemati-ken kan lösas i det svenska miljömålsarbetet. Men jagskulle gärna vilja höra om miljöministern tänker tanågot initiativ för att få även övergödningsfrågornabelysta i sammanhang där berörda länder deltar.Sedan är det kanske minst lika viktigt att de härnedskräpningsfrågorna tas upp i ett internationelltsammanhang. När jag vandrar utmed kusten ochplockar i mjölkkartonger osv. ser jag påfallande ofta,eller nästan jämt, text som jag inte kan tyda. Det ärinte alltid ens engelska.Anf. 67 Miljöminister ():Fru talman! Övergödningen ingår ju i t.ex. detsjätte miljöhandlingsprogrammet, som vi nu arbetarmed för att komma fram till ett resultat i juni månad.När det gäller nedskräpningen flyter ju väldigtmycket vatten från hela vattenavrinnings-område och från och , och naturligtvis frånNordsjön i övrigt, förbi genom deströmförhållanden som vi har. Det innebär att kanskefem, sex gånger så mycket skräp hamnar just längsBohusklipporna än vad som motsvarar den svenskaandelen av själva nedskräpningen.Det innebär att man kan säga att det här lite grannockså är ett nationellt ansvar. Vi har sett till attskapa garantier, så långt det är möjligt, för att statenska ta ett stort ansvar för att förse Bohuskommunernamed arbetskraft för att klara strandstädningen. Vi harockså satt in en mindre summa pengar som hjälp förde investeringar i fartyg som kommunerna längsBohuskusten anser sig behöva, säkert med rätta.Jag har agerat gentemot mina kolleger, inte minstinom ramen för OSPAR-samarbetet för att uppmärk-samma dem på det här problemet.Kulturminnen efter försvarsnedläggningarAnf. 68 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministerni dag. Den gäller de nedläggningar som sker lite var-stans inom försvaret. Jag är orolig för att en rad kultu-rella värden går förlorade. Och många människor farilla av att känna detta.Då är min fråga:Skulle försvarsministern i den här förändringspro-cessen kunna tänka sig att bidra med en och annankrona för att bevara eller bygga upp museiverksamhetoch annat när det gäller just det som har varit inomförsvaret?Anf. 69 Försvarsminister ():Fru talman! Där har vi en klar arbetsfördelninginom regeringen. Kulturministern och Kulturdepar-tementet har ansvaret för byggnadsminnes- och kul-turminnesmärkningar. Vad jag vet sker det här ganskaoffensivt. Kaserner och i några fall fästningar och forthar fått den karaktären.Sedan är det ofta Vasallen och ibland Fortverketsom genomför förändringar av byggnaderna. Jag harsett några som har gjorts tidigare ochsådana som är på gång. Det är ofta ganska framgångs-rika försök, tycker jag, att ta vara på den gamla ka-raktären på regementena. I den stora förändring somvi genomgår kommer nog åtskilligt att sparas, med allrätta.Anf. 70 ():Fru talman! Det svaret tycker jag är väldigt värde-fullt. Men är ändå inte risken att det kan finnas en delfrågor som initialt hamnar mellan stolarna? Jag tänkerpå flygplansmuseet i , som så väl bordebyggas ut i och med det senaste som har hänt, och detfinns andra områden. Det kanske kan finnas en sam-ordning mellan departementen. Har försvarsministernnågra sådana tankar?Anf. 71 Försvarsminister ():Fru talman! Även avvägningen mellan vad somska bevaras är i grunden en museal eller kulturpolitiskfråga. I grund och botten ligger det under den för-svarsmuseala verksamheten, som ligger under Kul-turdepartementet. Jag anser därmed att det är korrektatt inte gå in med enskilda åtgärder. Däremot harFörsvarsmakten uppgift att ansvara för traditionsbe-varande inom Försvarsmakten. Det sker bl.a. genomstöd åt frivilligorganisationer som upprätthåller tradi-tioner. Det sker också genom att man t.ex. när ettregemente läggs ned ofta sparar och bevarar delar avdet som har varit. Det gäller interiören, mässar ochminnessaker. Försvarsmakten har alltså en skyldighetoch genomför också det här till dels. Men gränsen gårvid byggnader, investeringar och sådant som är mu-seipolitiska frågeställningar.Budget i balansAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga till pågår ett intensivt arbete med att få fram enstatsbudget . Det är inte alltid så lättmed ett sådant arbete. Samma arbete pågår i kommu-ner och landsting, och de omfattas också av en speci-ell lag som säger att de måste uppnå budget ibalans. 60-70 kommuner har signalerat att det härblir väldigt svårt för dem.Jag vill fråga ministern om den här lagstiftningengäller fullt ut. Vad kommer att hända med kommunersom inte kan uppnå det här målet, som jag naturligt-vis tycker att de ska försöka göra?Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Den lagstiftning som gäller för kom-munerna handlar ju om att balans ska vara uppnådd2000. Och så finns det en möjlighet att om man harunderskott hämta igen det under de kommande årenfram till 2002.Jag kan se en väldigt glädjande utveckling ikommunsektorn. Alltfler kommuner når nu ekono-misk balans och får en större ekonomisk möjlighet attfaktiskt också göra kvalitetsförbättringar. Det är enföljd av statsbidragsökningar, och det är en följd avkraftigt ökade skatteintäkter i kommunsektorn. Mendet finns ett antal kommuner som har kvarståendeproblem, och där har vi gått in med särskilda insatservia Kommundelegationen. Vi har också tillsatt ensärskild utredare för att göra en översyn av kommu-nallagens ekonomikapitel, som det heter, för att se omdet går att modifiera balanskravet utan att eftergekravet på god ekonomisk hushållning.Anf. 74 ():Fru talman! Jag tror att de här kommunerna behö-ver snabba besked i den här frågan för de är mitt innei den här processen.Eftersom lagen, som ministern mycket riktigt sä-ger, gäller ska de ta med sig underskott från2000 och 2001. Då blir ju 2002 ett väldigt svårt år.Det finns problem här. Det kan vara så att mångamåste ta till drastiska åtgärder när det gäller sådantsom de kanske kan lösa , så jagtror att de vill ha besked ganska snabbt.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! och regeringen har till-sammans med varit överens om de insat-ser som vi nu gör på kommunsidan. Vi har lagt ut 1,3miljarder kronor och tecknat överenskommelser medde kommuner som inte har nått upp till ekonomiskbalans.Vi kommer att följa den här processen väldigt no-ga och se om det finns behov av ytterligare åtgärder.Utvecklingen går alldeles klart i rätt riktning, men detska understrykas att det finns många kom-muner och ett antal landsting som brottas med kvar-stående stora ekonomiska problem till följd av enfortlöpande befolkningsminskning.Nu får vi ett förslag framåt hösten i den översynsom sker av kommunallagens ekonomikapitel. Jaghar sagt att jag önskar att vi kan nåfram till en lösning med lite större flexibilitet när detgäller balanskravet.Regional obalansAnf. 76 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLövdén. Det blir fortsatt bostadsbrist i kom-mun . finns det ettmycket stort överskott av tomma lägenheter i länet,konstaterar . Man kommer att byggaöver 2 000 lägenheter i kommunen . Samti-digt säger man att det i kommunerna finns ett stort över-skott av lägenheter.Så här ser det ut i mitt hemlän, men det är ocksåen beskrivning av hur det ser ut i . Från Cen-terpartiet tycker vi att det är oerhört angeläget att manfår en attitydförändring så att man har dethär med sig. Vi måste ha hela med oss. Vimåste kunna bo och leva i hela Sverige.Jag vill ställa frågan till statsrådet : Vilkaplaner har för att ändra denna attityd och tavara på hela ?Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Jag är väldigt glad för denna frågafrån . Det här är ett av de störstaproblem vi har i , den här regionala klyftansom växer fram. Regeringen är starkt inriktad på attmotverka den utveckling som håller på att ske mot enallt större regional obalans. Vi kommer att redovisaen regionalpolitisk proposition somsyftar till offensiva åtgärder för att stärka tillväxtmöj-ligheterna i de delar av landet som har enknaggligare utveckling.Men det handlar också om att gemensamt värnautjämningssystemet. Det är kanske den främsta fak-torn för att motverka en allt kraftigare regional oba-lans och skapa förutsättningar för att upprätthållavård och omsorg i hela landet. ärväl överens med mig om betydelsen av utjämnings-systemet. Det hade kanske varit bra om RigmorStenmark hade utrett sin relation till i detavseendet också.Anf. 78 ():Fru talman! Ja, statsrådet och jag är möjligenöverens om detta, men vi kanske har lite olika inrikt-ning när det gäller hur vi ska gå till väga. Vi är liteotåliga i , för vi möter de här männi-skorna ute i bygderna som tycker att man inte blirsedd. Man har inte bra vägar, man har inte bra kom-munikationer. Man har inte möjligheter till valfrihet.Nu tänker jag gå in på en annan fråga. Det var endebatt i går här i om de obalanser som mankan säga finns i , och i Uppsalaregio-nen också. Det finns tillgång till bostadsrätter men detsaknas tillgång till hyresrätter inne i städerna. Dettycker vi också är ett problem. Det handlar ju mycketom ockerpriser och svarthandel när det gäller bo-stadssituationen här inne i , och även iandra tätorter.Man har pratat rovdjurspolitik här på förmidda-gen, och fortsätter väl med det. Jag skulle kunnatycka att det här ett exempel på rovdjurspolitik iStockholmsområdet, detta med ockerpriserna. Vadtänker statsrådet göra åt det?Anf. 79 ():Fru talman! blev det plötsligt en annan fråge-ställning. Jag ska försöka hinna besvara den också,men först till regionalpolitiken. Regeringen kommeratt lägga fram en infrastrukturproposition och enregionalpolitisk proposition . Det gör viutifrån insikten att vi måste vidta ytterligare offensivaåtgärder för att motverka den regionala obalansen.Jag har fortfarande en kontringsfrågeställning tillCenterpartiet och . Ni säger att nivill bilda regering med . Hur ska det gåtill när ni har så diametralt olika uppfattningar omutjämningssystemet? Kommer ni att vika undan i denfrågan eller kommer ni att stå kvar vid den positionsom och Socialdemokraterna har haft tidigarei historien? Det är ett grundläggande regionalpolitisktproblem med den politik som föresprå-kar i fråga om utjämningssystemet.Långtidssjukskrivna lärareAnf. 80 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister . kom det enlarmrapport från hemma i Ble-kinge. Den säger att minst 60 av lärare ärlångtidssjukskrivna. Ett tjugotal av dem håller på ochrehabiliteras av , och diagnosen ärkroniskt utmattningssyndrom. Enligt fackets repre-sentant rör det sig om av yrkeskåren. Ifråga om de allra flesta av de långtidssjukskrivna fårman beteckna det som att det rör sig om arbetsrelate-rade sjukdomar.Fru talman! Jag tror att det finns anledning attmisstänka att situationen är likartad i övriga delar avlandet. Min fråga till utbildningsministern är då:Känner utbildningsministern till att det är så här illaställt på vissa ställen i vårt land? Vilka åtgärder tän-ker i så fall utbildningsministern vidta för att kommatill rätta med detta svåra problem?Anf. 81 Utbildningsminister ():Fru talman! fråga visar för detförsta att det behövs mer resurser i skolan. Det ärklart att 90-talets ganska tajta budgetkrav har innebu-rit att lärarna har fått en tuffare verklighet. Det be-hövs mer resurser och fler anställda i skolan. Därförsatsar regeringen , med riksdags-beslut i ryggen, på enökning av resurserna direkt riktade mot skolan.Sedan behövs det också ett väldigt konsekventoch medvetet arbete från arbetsgivarna för att ut-veckla arbetssituationen för lärarna, för att skapa detgoda arbetet också för lärare med bättre vidareutbild-ningsmöjligheter och bättre karriärmöjligheter så orkar med ett yrkesliv utan att hamna i de pro-blem som beskriver. Det behövs merresurser och ett än mer engagerat arbete från arbets-givarna.Anf. 82 ():Fru talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret så här långt. I viss mån har förstås utbild-ningsministern rätt i att resurser kan göra under. Menjag tror inte, efter att själv ha arbetat i skolan,att det är riktigt så enkelt. Det handlar nog om liteannat också. Det handlar inte bara om hur mångavuxna vi har i skolan, på något sätt måste de agerasom vuxna också. Då är det viktigt med arbetsled-ning.Men de här resurserna kommer väl till pass, försituationen i skolan är mycket allvarlig även när detgäller tillgången till utbildade lärare. Det gäller bådede permanenta tjänsterna och vikarierna. Det här kaninte komma plötsligt. Vi känner ju till i alla fall sju åri förväg att vi ska få barn i första klass. Vi vet ocksåhur många lärare som går i pension om de står ut tillsde blir . Så det här går faktiskt att beräkna. Vivet också att antalet lärare under utbildning är känt.Det är också känt att de är alldeles för få och att dethoppar av alldeles för många från utbildningen.Då är min fråga: Ämnar utbildningsministern attvidta några åtgärder för att komma till rätta medbristen på lärare? Det räcker kanske inte att bara anslåpengar. Det behövs kanske andra tag också.Anf. 83 Utbildningsminister ():Fru talman! företräder ju ett partisom inte ställer upp, generellt sett, för mer resursertill den gemensamma sektorn, där skolan är ett av deallra viktigaste områdena. Jag har svårt att få ihopJeppe argumentation i den delen att mins-kade resurser och stora skattesänkningar skulle för-bättra situationen för lärarna. Det måste rimligtvis blitvärtom.När det gäller planeringen för framtiden och lä-rarutbildningens omfattning vill jag ge ett exempel pånågot som inträffade och som göratt vi kan se en brist på förskollärare. JeppeJohnssons talesman i utbildningspolitiska frågor,dåvarande utbildningsminister , reducera-de drastiskt förskollärarutbildningen. Man lade kan-ske inte så stor vikt vid den. är ju förskolan enviktig del i det livslånga lärandet. Vi vill med denallmänna förskolan att alla våra barn ska få tillgångtill detta. Det här har gjort att det under ett stort antalår har kommit ut för få förskollärare.Så visst behövs det bättre planering, . Det håller jag med om. Och det behövs merresurser. Då måste man också ställa upp principielltför idén om ett välfärdssamhälle.LantbrevbärarservicenAnf. 84 ():Fru talman! Min fråga är av allmän karaktär. De som bor på lands-bygden får det allt svårare att tillgodogöra sig servi-cen. Om jag är i behov av pengar är beloppet som jagkan ta ut av lantbrevbäraren begränsat till 2 000 kr.Min fråga till regeringens företrädare är då: Anserregeringen att det är rimligt att jag, om jag är boendepå landet, endast ska kunna ta ut per tillfällehos lantbrevbäraren?Anf. 85 Försvarsminister ():Fru talman! Att företräda regeringen för förstagången i allmänpolitiska frågor håller på att bli enflopp. Inte heller här kan jag ge något svar! Ingen av oss andra har heller kunnat hjälpatill, så tyvärr får vi avstå från att komma med ett svarpå frågeställningen.Anf. 86 ():Fru talman! Jag accepterar att försvarsministerninte kan svara på den här frågan. Men den är nuväckt, så jag hoppas att försvarsministern tar den medsig och väcker den hos sina kolleger så att vi kan fåett allmänt resonemang i regeringen om detta.Anf. 87 TALMANNEN:Det kan försvarsministern svara på.Anf. 88 Försvarsminister ():Fru talman! En annan möjlighet är ju att ställaen skriftlig fråga till det statsråd som har förutsätt-ningarna att ge ett svar direkt. Men jag ska gärna talamed den ansvarige kollegan.HemvärnetAnf. 89 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till försvarsmi-nistern.Nu när försvaret dras ned minskar också hemvär-net. Vad jag förstår riskerar hemvärnet att minska nedtill en femtedel, till ungefär 18 000, medan målet ärungefär 90 000 hemvärnsmän.Är försvarsministern beredd att sätta till resurserså att man kan åstadkomma att vi får behålla ett hem-värn på nivån 90 000 personer?Anf. 90 Försvarsminister ():Fru talman! Jag hade i förrgår en interpellations-debatt i kammaren med om dennafrågeställning. Då redovisade jag att vi har un-gefär 69 000 hemvärnsmän. Vi har ungefär 6 000 perår som lämnar och 3 000 som tillkommer. Detbetyder att det blir färre. är vi inställda påatt göra ytterligare insatser för nyrekrytering, bl.a.genom de s.k. tremånadersutbildningar som har före-kommit och kommer att förekomma. Den siffra AnnaLilliehöök nämner gäller väl om inget trendbrottskulle ske, och i så fall . Men avsiktenär verkligen att ha en vettig och försvarlig dimensio-nering av denna mycket viktiga del i våra nationellaskyddsstyrkor.Anf. 91 ():Fru talman! Ja, det är en viktig del. när försva-ret dras ned svarar ju hemvärnet för viktiga delar avvår beredskap och vårt skydd, inte minst när det gäl-ler katastrofer och hot mot det civila samhället. Jag ärverkligen orolig att vi faktiskt kommer att få dennaväldigt starka neddragning av hemvärnet om vi intesatsar på sådan här utbildning.Frågan är då: Anser försvarsministern att resten avförsvaret ska dra ned sina resurser för att man skaklara de här uppgifterna?Anf. 92 Försvarsminister ():Fru talman! Jag anser inte att det föreligger enegentlig resurskonkurrens mellan möjligheterna attrekrytera till hemvärnet och andra delar av Försvar-smaktens verksamhet. Det är mer en fråga om attkunna rekrytera på de rekryteringssätt som finns ochsedan se till att de som blir rekryterade gör sina 20,eller om de är befäl ungefär 35, timmar . Detär ingen ekonomisk frågeställning i första hand, utandet har att göra med rekryteringsinitiativ.