prot · GP093 · 2001-09-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:3Torsdagen den 20 septemberKl. 10.00 - 12.50Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------1 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av riksdagenfr.o.m. sedan ()avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. har också inkommit protokoll angå-ende utseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 18 septemberLars /§ Kompletteringsval till arbetsmarknadsut-skottetTalmannen meddelade att Moderata samlingspar-tiets riksdagsgrupp på grund av uppkommen vakansanmält som suppleant i arbetsmark-nadsutskottet.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i arbetsmarknadsutskottetAnna ()3 § Debatt med anledning av budgetpropositio-nenFinansministern överlämnade regeringens proposition2001/02:1 med förslag till statsbudget för , reviderad finansplan, budgetpolitiskamål, ändrade anslag för , skatte-frågor m.m.Anf. 1 Finansminister ():Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! Förraveckan inträffade något som vi aldrig kommer attglömma. Terrordåden i var en fruktansvärdhändelse, en mänsklig katastrof. Frågan är: Påverkardetta världsekonomin?Det är ännu för tidigt att dra några säkraslutsatser. Redan före de tragiska händelserna i USAfanns en betydande osäkerhet om när den amerikans-ka ekonomin skulle vända och ta fart igen. för-stärks denna osäkerhet ytterligare. talarflera faktorer för att de ekonomiska konsekvensernaav terrordåden i är begränsade. Räntan harsänkts i och EMU-området, och även i Sverige.Det finns en tydlig beredskap för ett beslutsamt eko-nomiskt politiskt agerande.Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att densvenska ekonomin står väl inför en eventuellförlängd konjunkturnedgång. Det är ordning och redai de offentliga finanserna. Räntorna är låga. De offentliga finansernavisar betydande överskott.Den ansvarsfulla ekonomiska politiken har de se-naste åren möjliggjort stora avbetalningar påstatsskulden. Under den här mandatperioden, från1998 till 2002, kommer statsskulden att amorterasmed per riksdagsledamot, eller medandra ord med . stårbetydligt bättre rustat än många av våra europeiskagrannländer, som trots de senaste årens ekonomiskahögkonjunktur fortfarande dras med underskott i sinabudgetar.Sverige står också på andra områden väl rustat in-för framtiden. Jag läste i gårdagens Financial Timesatt kommer att offentliggöraen rapport där man utnämner till världensmest kunskapsbaserade ekonomi. Efter följerUSA, och . hu-vudbudskap är att förmågan att skapa, fördela ochanvända kunskap alltmer är en central konkurrensför-del och av stor betydelse för tillväxt och levnadsstan-dard. Och leder denna utveckling enligtOECD.Det är ingen tillfällighet att vi har hamnat i dettaläge. Den ekonomiska politiken har under de senasteåren handlat mycket om att bygga upp marginaler,som vi har gjort stora investeringar i utbild-ning och forskning. Det har handlat om att skapa enlångsiktigt uthållig ekonomi som kan möta sväng-ningar och motverka nedgångar.Vi skriver i budgeten och finansplanen att om till-växten skulle bli svagare kan vi tänka oss motsvaran-de anpassning av överskottsmålet för de offentligafinanserna. Målet om överskott i genomsnitt överen konjunkturcykel ger utrymme att undervissa år ha ett lägre överskott. Människor ska intebehöva drabbas av besparingar som slår mot hus-hållsekonomin eller mot kvaliteten i välfärden. Vi harskaffat oss en buffert, en säkerhetsmarginal. Vi behö-ver inte nu börja diskutera hur vi ska spara i allatrygghetssystem, och därför ligger det reformpaketsom beslutade om fast. Det är vik-tigt att vi fortsätter med ordning och reda i ekonominså att alla människor kan lita på att våra trygghets-system står pall den dag då de verkligen behövs. Detär det som har varit målsättningen med de senasteårens ekonomiska politik.Fru talman! Höstens budget är en budget för till-växt och rättvisa. Välfärdsreformer för 21 miljarderkronor föreslås. läggs förslag om skatte-sänkningar för låg- och medelinkomsttagare ochpensionärer. Totalt handlar det om rättvisereformeroch skattesänkningar för 44 miljarder kronor.Årets budget är en budget för tillväxt. Socialde-mokratisk ekonomisk politik har alltid handlat om attsätta jobben främst. Att människor ska kunna få jobbkrävs för att ekonomin ska kunna växa.Med årets budget lägger regeringen fast ett antalförslag som stärker den ekonomiska tillväxten. Dethandlar om skattesänkningar för låg- och medelin-komsttagare och pensionärer som gör att hushållenkan öka sin konsumtion. Föräldrar får kanske råd attköpa nya cyklar till barnen. Pensionärer får råd attunna sig lite mer, kanske en extra tågresa till sinabarn och barnbarn som bor i en annan del av landet.Mer resurser till kommuner och landsting gör attfler kan anställas i skolan. Fler sjuksköterskor ochundersköterskor kan få jobb i vården, och fler för-skollärare kan anställas på dagis. Bara regeringensförslag om en särskild skolsatsning på 5 miljarderkronor innebär att 15 000 fler lärare och annan skol-personal kan anställas. Maxtaxan på dagis och skatte-sänkningar för vanliga människor gör att marginalef-fekterna minskar.Regeringen föreslår också stora resurser för attöka människors kunskaper och kompetens. Vi pre-senterar en skärpt konkurrenspolitik, och inte minstföreslår vi förbättrade förutsättningar för småföreta-gare i glesbygd. Regeringen föreslår också en radåtgärder för ett ökat företagande. Det handlar omsänkt skatt för investmentbolag. Det handlar om ned-satta socialavgifter för företag i inre , delarav Bergslagen och Värmland.Höstens budget är en budget för rättvisa. Det ärinte nog att klara ekonomin och sysselsättningen omvi inte också är beredda att ta det tredje steget, nämli-gen att se till att samhället blir mer rättvist. Här finnsdet mycket att göra.Det finns stora orättvisor i dagens . Klass-samhället är på många sätt fortfarande levande, ävenom det inte ser ut som vid det förra sekelskiftet.Orättvisorna går mellan dem som har ett arbete ochdem som är arbetslösa, men också tvärs igenom ar-betslivet. De går mellan kvinnor och män. De gårmellan människor med olika bakgrund, och de gårtvärs igenom landet och hotar att skapa ett tudelatSverige.Orättvisorna syns i lönekuvertet och på barnenskläder. De märks på boendestandard och semester-möjligheter. De märks i karriärmöjligheter och infly-tande, i hälsa och brottsstatistik. De hörs också på detspråk som vi talar.Ska orättvisorna kunna brytas måste kampen motarbetslösheten fortsätta. Den generella välfärden, somomfattar alla, måste stärkas. Men det krävs ocksåsärskilda satsningar som direkt angriper klassklyftor-na och orättvisorna.I årets budget prioriteras barnen, barnfamiljerna,pensionärerna och arbetslivet. Det handlar om storarättvisereformer som gör livet lättare på många områ-den.Låt mig ge några exempel.Många barnfamiljer har svårt att få pengar och tidatt räcka till. I årets budgetproposition föreslås ettantal reformer för att förbättra deras situation. Max-taxan i barnomsorgen, som införs ,innebär kraftigt sänkta dagisavgifter, men också -vilket är viktigt - sänkta marginaleffekter, vilket ökarviljan till arbete.Föräldraförsäkringen förlängs med en pappamå-nad . Det ger frihet för föräldrar attstanna hemma längre med det nyfödda barnet eller attta ut ersättningen som kortare arbetstid medan barnetfortfarande är litet.Garantinivån i föräldraförsäkringen föreslås höjasi flera steg.Många pensionärer tycker att det är svårt att fåhushållsekonomin att gå ihop. Det gäller särskilt depensionärer som bara har folkpension och pen-sionstillskott.Regeringens budgetproposition innehåller fleraförslag för att stärka pensionärernas situation. Dethandlar om höjda bostadstillägg, en uppräkning avpensionen med inflationen och sänkt skatt. Samman-taget ger det ca mer för den sombara har folkpension och pensionstillskott.Pensionärer föreslås få ett ökat skydd mot högaavgifter både i tandvården och äldreomsorgen. Enensamstående pensionär föreslås bli garanterad att hadrygt kvar när avgiften till äldre-omsorgen är betald.Samtidigt är det viktigt att det finns vård och om-sorg som är tillräckligt bra när man väl behöver den.Vården och omsorgen får därför ett rejält resurstill-skott på med de pengar som fri-gjorts bl.a. genom neddragningar i försvaret som nubörjar betalas ut.Vården och omsorgen behöver stärkas ytterligare.Väntetiderna i vården ska kortas. En särskild satsningpå nästan föreslås just i syfte attminska köer och öka tillgängligheten i vården.Resurserna till kommunerna stärks ytterligare närde som nästan alla betalar i statlig skatt tillfal-ler kommunerna även . Det ger kommuneroch landsting en extra miljard.De rättvisereformer som regeringen nu föreslårhandlar också om att förbättra situationen i arbetsli-vet.Många vittnar om ökad stress, och antalet lång-tidssjukskrivningar ökar. finns det 100 000människor som har varit sjukskrivna i mer än ett år.Därför presenterar regeringen i budgetpropositionenett 11-punktsprogram för ökad hälsa i arbetslivet. Detär ett mycket viktigt program som jag hoppas attparterna på arbetsmarknaden kommer att engagera sigi. Det fordrar i sista hand beslut på den enskilda ar-betsplatsen och ett engagemang från fackliga organi-sationer och arbetsgivare.Det handlar naturligtvis också om den enskildeindividens trygghet. Årets budget innehåller också ettförslag om förbättrade villkor i arbetsskadeförsäk-ringen.Årets budget är också viktig ur ett principiellt ide-ologiskt perspektiv. Med årets budget tas stora stegför att säkra den generella välfärdspolitiken.Det handlar om ett ideologiskt vägval. Antingensatsar vi bara på dem som har det allra sämst ellerockså satsar vi på att det stora flertalet ska få så bratrygghet när man blir sjuk eller arbetslös eller underden tid då ens barn är små att man är beredd att betalaskatt till det gemensamma för att nå allt detta.Förslaget om att höja taket i socialförsäkringarnaår 2003 - sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen -under förutsättning att statsfinanserna så tillåter, ärjust ett sådant ideologiskt ställningstagande om attvälfärden ska omfatta alla.Årets budget är en budget för rättvisa och tillväxt.Reformerna och skattesänkningarna ökar rättvisanoch tryggheten och skapar mer jämlika villkor i sam-hället, något som driver utvecklingen framåt.Trygga människor vågar satsa. Trygga människorskaffar sig utbildning, byter jobb, startar ett företageller skaffar barn.Rättvisa och trygghet är en förutsättning för till-växt.Med årets budget tas ett stort antal steg för att ökarättvisan, men vi blir aldrig nöjda. Det är den social-demokratiska reformismens karaktär. Det finns ingasnabba genvägar. Men successivt förbättrar vi männi-skors vardag steg för steg. Den här budgeten är ettstort steg på den vägen.När nu regeringen presenterar budgetpropositio-nen för vill jag därför uttrycka ett tacktill mina kolleger i och förett gott samarbete och för en god grund som vi harlagt för en bra ekonomisk utveckling i underde närmaste åren.(Applåder)Anf. 2 ():Fru talman! Plötsligt tränger sig några av livetstragedier på oss på ett sätt som vi inte kan vända ossbort ifrån; när det som finns i våra värsta mardröm-mar blir en eländig och konkret verklighet för med-människor i , eller som närdet ofattbara och avsiktliga skedde. Tusentals männi-skor mördades. Det var flygvärdinnor som stacksihjäl, barn och vuxna som sprängdes i luften, männi-skor som blev levande facklor.Det är en medveten och avsiktlig, men också me-ningslös grymhet, ett avsevärt förakt för människoli-vet som vi inte kan begripa, bara chockas och förfärasav.Det som skedde då kommer oundvikligen att sättasin prägel på den ekonomiska utvecklingen i världen.Hur mycket och hur länge får vi se.Det som skedde då drabbade så många människor- en hel stad och ett land - att det också tvingar ossatt se skillnad på det som är stort och det som ärsmått. Våra meningsskiljaktigheter om skatt ocharbetsrätt, om redovisningen av arbetslösheten i dessolika kolumner eller andra debattfrågor vi har ,blir självklart små när vi sätter dem i perspektivet avdessa stora frågor eftersom de handlar om en attackpå det civiliserade och öppna samhället.Det ger oss också anledning att vidga perspektivetpå det som i grunden är en ekonomisk debatt i dag.Attacken i var inte bara en attack mot tusentalsoskyldiga människor mitt i deras liv. Det var också enattack mot det öppna samhälle och den öppna eko-nomi som ger enskilda människor växtkraft och möj-lighet att själva forma sina liv.Det är en attack mot den oräddhet som skaparmöten och kontakter mellan människor i olika kultu-rer, och det är en attack mot ett ekonomiskt systemsom kan befria människor, inte bara från fattigdomutan också från ett gammalt samhälles förtryck av denenskilde.Det som är den kanske allra viktigaste uppgiftenen dag som är att visa att ska gå i tätenför att denna öppna ekonomi inte får vändas i sluten-het i någon del. ska kunna gå i täten för attslå vakt om ett vidgat internationellt samarbete och envidgad global ekonomi.Det förtjänar att sägas gång på gång att det inte äri de delar av världen där öppenhet och marknadseko-nomi råder som förtrycket och utsugningen av männi-skor är som störst. Det är i stället i de delar av världendär slutenheten tjänar som ett medel för att hindramänniskor att utveckla sina egna livsdrömmar ochsina egna möjligheter. Det kan inte sägas nog mångagånger. Vi hör debattröster från olika håll somsäger att man visserligen ska ta avstånd från terrorat-tackerna men som också ser en förklaring till dessa idet som och den fria världen symboliserar.Jag tycker först och främst att det är en mycketobehaglig ståndpunkt, för den bygger på resonemangom samma kollektiva skuld som terroristerna läggertill grund för att mörda oskyldiga människor. Men detär fel också i en annan bemärkelse. Det som vi ser iform av förtryck och fattigdom runtom i världen harinte att göra med den fria ekonomin och den öppnahandeln. Det har inte att göra med , Sverigeseller den europeiska unionens arbete för en växandefri handel och för möten mellan människor. Det haratt göra med sådant som t.ex. regimer i ,, eller med religionen som ett medelvill förvägra sina medborgare. Men det bottnar var-ken i islam eller i ett förtryck från den rika världenutan i ett förtryck från enskilda regimer.Det kan inte heller sägas nog att detsom vi nu har sett explodera i och i Wa-shington inte beror på att västvärlden och den öppnaekonomin är ett hot mot människors välfärd, utan detär i stället så att öppenheten är ett hot mot slutnasamhällen. Precis som vi och 90-taletsåg hur gamla socialistiska regimer föll inför en alltöppnare världsekonomi och fria medier är det klart attden fria ekonomin och öppenheten är ett hot mot demsom vill ha slutna regimer och slutna samhällen.Mot bakgrund av detta vill jag säga, fru talman,att det när vi diskuterar den ekonomiska grund-valen för framtida välfärdsutveckling ärminst lika viktigt att komma ihåg vår roll i ett vidarevärldssammanhang. måste vara bland deländer som går i täten för att säkra ett fritt och öppetinternationellt världssamfund, inte bara när det gällerpolitiken utan också när det gäller ekonomins ut-veckling. Vi har sett att där det finns en öppen eko-nomi och en fri handel finns förutsättningarna för attbefria människor från det förtryck som förekommerpå så många olika håll runtom i världen.Fru talman! Jag tycker att detta är en utgångs-punkt som vi bör ha när vi diskuterar den ekonomisom vi vill se i vår värld men också i vårt eget land.Fru talman! Det är självfallet en plikt att resoneraom de frågor som rör våra egna meningsskiljaktighe-ter. Det är en självklarhet, eftersom det avgör männi-skors välfärd och utveckling också i vårt samhälle.Det är det som avgör hur unga och gamla ska kunnaklara sin framtid och hantera sin vardag, och det ärockså en avgörande förutsättning för att människorska kunna göra de val - både i politiken och i detvanliga livet - som leder till en situation där de självakan påverka välfärden.Fru talman! Regeringen ger i sin finansplan enbild av ett som egentligen inte har någrastörre problem. Efter en liten doppning blir allting som vanligt igen . Till-växten studsar upp till nästan det dubbla. Arbetslös-heten fortsätter att minska, och sysselsättningen fort-sätter att öka. Det finns inga problem, och därförfinns det inte heller några förslag till åtgärder förföretagande, ökande tillväxt och nya jobb, utan det ären tunn finansplan.Men, fru talman, jag vill hävda att det inte är nå-gon ärlig bild av ekonomin som regeringen ger. Förstoch främst: Den arbetslöshet som vi nu lämnar hög-konjunkturen med är den högsta som vi någonsin harhaft. De som regeringen skryter med är den hög-sta arbetslöshet som vi någonsin har haft i en hög-konjunktur.Men det är också så att regeringen har nått målet4 % genom att räkna bara 4 av de nästan 16 procentenarbetslösa. Vi har en finansplan där det faktiskt näs-tan bokstavligen inte står någonting om arbetslöshe-ten som ett problem och där arbetslösheten och där-med den politik som skulle krävas sorteras undan.Regeringen skriver att om utvecklingen på arbets-marknaden blir sämre kommer man att sätta in åtgär-der. Det gäller då åtgärder mot en arbetslöshet som ärden högsta som vi någonsin har haft i en högkon-junktur. Det finns inte någon politik för detta i denhär finansplanen.Samtidigt ser vi också hur ihålig den sysselsätt-ning som regeringen berömmer sig av är, hur mycketden beror på omfattande och mycket snabba förtids-pensioneringar och ett rekordartat förlopp när detgäller ökningen av sjukfrånvaron. Mäter vi den fak-tiska sysselsättningen ser vi att antalet arbetade tim-mar t.o.m. under högkonjunkturen ökat bara margi-nellt. Mäter vi andelen faktiskt sysselsatta människori arbete och tar hänsyn till sjukfrånvaron finner vi attknappt någon förändring har skett.Detta sker i en situation där vi måste möta en de-mografisk utveckling som kommer att kräva merarbete av fler. Den enda idé som regeringen för framär att man kanske ska förkorta arbetstiden. Jag vill påstå att den arbetslöshet som vi har ochdenna utveckling av sysselsättningen är ett gigantisktmisslyckande för den socialdemokratiska regeringen,som bara det i sig är tillräckligt skäl för att man börlämna ifrån sig makten efter nästa val.Det resoneras inte heller något om den utflyttningav svenska företag och verksamheter som sker. Detnämns inte ett ord om de skattevillkor som leder tillatt statliga företag väljer att sälja olika dotterbolag tillholdingbolag i . Jag vill gärna säga att det inteär som det är fel på, utan snarare påden politik som för, när ochPosten säljer dotterbolag till nämns inte ett ord om det faktum att vi har enutflyttning av investeringar som leddestatsministern till att vilja att AP-fonderna skullebedriva näringspolitik i stället för att regeringen skagöra det. Det nämns inte ett ord om det problem fördet svenska kunskapssamhället som det innebär attföretag och forskning flyttar ut.Fru talman! Det står tio rader om den svenskakronans utveckling, trots att den svenska kronan detsenaste året har förlorat motsvarande i värde.De olika bidrag som finansministern för en stundsedan annonserade ut har alltså i praktiken urholkatsgenom att våra sparade tillgångar har sjunkit såmycket i värde. De har sjunkit så mycket i värde attregeringen har upphört att göra avbetalningarpå statsskulden och planerar att göra så också förnästa år. Men man för inget resonemang om hur manska göra.Fru talman! Vi kan på område efter område se hurdenna budget och finansplan präglas av en aningslös-het. Vad händer om siffrorna inte lyfter, så att till-växten inte blir dubbelt så hög , eftersom detinte finns någon grund för sådana antaganden? Jo, dågår vi in i utgiftsgapet, dvs. utgifterna fortsätter attöka medan inkomsterna plötsligt faller. Om arbets-lösheten inte minskar i en lågkonjunktur utan i ställetökar, vad händer då? Jo, då tvingas regeringen plöts-ligt slå till alla bromsar, och man tvingas plötsligtbörja spara för att klara utgiftstaket men också för attklara de offentliga finansernas stabilitet. Det leder ossin i en situation som kan ge ökade finansiella problemför stat och kommun.Mot detta, fru talman, står en annan reformagen-da, som tar fasta på att vi ska möta arbetslöshetenmed en politik för företagande och tillväxt. Mot dettastår en politik som innebär att vi inte ska öka statenstransfereringar av bidrag utan minska bidrags- ochutgiftsbehov genom lägre skatter för enskilda männi-skor. Mot detta står en politik för reformer på sam-hällslivets alla olika områden för att se till att enskil-da människor får mer makt över sin vardag och merkraft att skapa den välfärd som vi behöver för attkunna möta framtiden. Det är en politik som innebärstor skillnad, för den bygger på insikten att det är deenskilda människorna som står för förändringen.Vi ska ha ett öppet samhälle, där var och en kanvälja och forma sin framtid i . Vi kommer attpresentera en budgetpolitik för detta när den dagen ärinne.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! Ekonomisk politik handlar ju ytterstom att lägga fast grunden för trygghet och en uthålligekonomisk tillväxt. Vi känner nog alla att det är devärden som kan vara hotade ; bådetryggheten och tillväxten.Fru talman! sade att vimåste ha beredskap för att möta en ekonomisk ned-gång. Ja, det måste vi ha. Men om vi med fog skakunna säga att vår beredskap är god måste vi också haett politiskt klimat som gör att vi förmår att göraavkall på politisk prestige och lyssna på andra för attnå breda uppgörelser. Det må sedan gälla partier ellerarbetsmarknadens parter. Det är viktigt att vi har detansvaret och anslår den tonen för den här debatten.Fru talman! Jag vågar påstå att dagens vänster-parti är ett sådant parti. Efter fyra budgetar kan vi allakonstatera att det inte blev någon rödgrön röra. Vi hartvärtemot alla olyckskorpar visat att Vänstern kan taansvar. Vi i Vänstern höll i. Det blev Bildt som gick;inte vi. Vi står bi. Och vi kommer att ta ansvar iframtiden också. Vi är uthålliga. Vi vet att det viförlorar en vår kanske vi vinner . Såblev det ju nu med löftet om höjda tak i sjuk- ochföräldraförsäkringen, och det är kanske det viktigastebeslutet under hela den här valperioden.Det var många som trodde att det inte skulle gå.För några år sedan var jag på en . Därställdes kravet, och jag sade att vi skulle göra det. Detbeskedet möttes med leenden. Men tyvärr rymde deleendena också ett stort mått av misstro. Man menadeatt det var en mus som röt när stod där ochlovade. Han kan väl inte leverera! Men skriver viin reformen i en budget, och vi har fått beröm avlöntagarnas organisationer. TCO kom t.o.m. med entårta. Jag brukar inte äta tårta, fru talman - det harsina skäl; ni ser på mig hur jag ser ut - men den härtårtan åt jag med välbehag. Det är ju så tårtor skahanteras. De ska inte kastas utan ätas. TCO kom meden tårta, och varför det då? Jo, därför att man kändeatt vi gjorde någonting för att värna ett generellt väl-färdssystem som hjälpte organisationen i dess arbete.Det hjälpte t.o.m. arbetsgivarna som får betala mind-re.Det här är så oerhört viktigt. Detta är en välfärds-reform. Till skillnad från många andra länder slår vivakt om en generell välfärd i det här landet, och detska vi vara väldigt stolta över.Vi har tagit vårt ansvar. Men jag vill också sägaatt det kan vara ansvarslöst att ta så mycket ansvar sviker sin egen politik. Men jag menar att vi iVänsterpartiet inte behöver skämmas för vad vi haruppnått den här perioden, tvärtom. Minns hur det sågut ! Hur stor var skulden? Hur stor vararbetslösheten? har sysselsätt-ning och reallöner ökat som aldrig .