prot · GO0999 · 2001-04-25 00:00:00 — Demokratiseringen och övergången tillmarknadsekonomi har tyvärr visat sig vara mer mö-dosam i än i många andra av de central- ochösteuropeiska länderna.Ett stabilt, demokratiskt samt socialt och ekono-miskt välmående i fredligt och förtroende-fullt samarbete med väst är en nödvändig byggsten iden framtida alleuropeiska säkerhetsordningen. Det ärav största betydelse att inte isoleras i för-hållande till övriga . EU har därför, inom ra-men för den gemensamma utrikes- och säkerhetspoli-tiken, antagit en gemensam strategi för relationernamed Ryssland.Samma krav på demokrati och respekt för demänskliga rättigheterna som ställs på andra ländermåste också gälla för . De väpnade stridig-heter som pågår i , varifrån ochhennes två små flickor kom, och den ryska militärensagerande där inger stor oro. Vi har alla ett ansvar attpåtala de kränkningar som sker och skett i Tjetjenien.Det måste stå klart för att situationen för demänskliga rättigheterna i landet i hög grad påverkarrelationerna med omvärlden. En förutsättning för attsamarbetet med ska utvecklas till sin fullapotential är att konflikten i löses genomförhandlingar.Krig, konflikter och katastrofer i måstebekämpas på bred front och med effektiva medel.Därför inrättar nu också EU en ny organisation förcivil och militär krishantering. Krishanteringen skainnefatta humanitära insatser och räddningsinsatser,fredsbevarande och fredsfrämjande insatser samtkonfliktförebyggande insatser med både civila ochmilitära medel. EU:s krishantering ska ske i enlighetmed principerna i . EU:s arbete för fredenmåste stå på en stabil folkrättslig grund. Det är dockviktigt att påpeka att EU inte ska utvecklas till enförsvarsallians.EU:s krishantering innehåller ett brett spektrumav instrument, och de militära tvångsåtgärderna skaendast vidtas om inte de andra metoderna visat sigverkningsfulla. Det är som skafatta beslut om fredsframtvingande insatser. Efter denhär debatten bör det dock påpekas att det finns insat-ser där det enligt inte behövs beslut iFN:s säkerhetsråd. Det kan t.ex. röra sig om förebyg-gande åtgärder, övervaknings- eller katastrofhjälp.Fokus ska ligga på tidigt agerande och civila insatserså att konflikter förebyggs eller begränsas i ett tidigtskede.Senast 2003 ska EU:s medlemsländer ha en ge-mensam pool om 60 000 man tillgängliga för att inom60 dagar kunna sättas in för de s.k. Petersbergsupp-gifterna under minst ett år.Samarbetet är mellanstatligt, och den beslutandemakten ska således ligga på den enskilda medlems-staten. Ett beslut om insats fattas av ministerrådet, avutrikesministrarna, där varje medlemsstat kan läggaveto mot en operation. En annan möjlighet för ettmedlemsland att avstå från att delta i en insats är dets.k. konstruktiva röstnedläggandet, som finns inskri-vet i fördraget. Det innebär att ett land kan manifeste-ra sitt misstycke mot operationen genom att lägga nedsin röst, men utan att för den skull blockera genomfö-randet. Dessutom bestämmer varje stat i vilken om-fattning man vill delta i en insats. Att ett land haranmält t.ex. två bataljoner till den gemensammapoolen innebär inte att man har förpliktigat sig attdelta med dessa.När det gäller ekonomiskt stöd till aktioner somlandet inte kommer att delta i utreder i dagslägetKommittén för utrikes- och säkerhetspolitik fråganliksom många andra detaljfrågor.Så några ord om västra . Under det senastedecenniet har länderna genomlevt en turbulent periodsom kännetecknas av konflikter, krig, mänskligt li-dande, stora flyktingströmmar och bildandet av nyastater. , , som underteckna-des bringade kriget till ett slut i . Men trots detta har den politiska ochekonomiska utvecklingen gått mycket sakta. Svensktrupp har varit på plats i landet sedan 1993.Våren 1998 exploderade Kosovo i ett väpnat upp-ror från den albanska befolkningens sida. Detta följ-des sedan av en serbisk storoffensiv. Stora strömmarav internflyktingar samt MR-övergrepp rapportera-des. kom på plats i en internationell när-varo, den största insats någonsin gjort. Sverigehar funnits på plats. Vi har tagit på ossolika uppdrag för att hjälpa till.Jag ser att min talartid håller på att ta slut. För attavsluta det här om västra vill jag säga atthändelseutvecklingen i länderna i västra serorolig ut. Det senaste valet i kan mycketväl starta en kedjereaktion i västra . EU måsteta ansvar och agera fredsförebyggande i området. Detgör nu också som ordförandeland. Det svens-ka engagemanget för har varit och bör ocksåfortsättningsvis vara omfattande och långsiktigt.Jag yrkar bifall till utrikesutskottets förslag i be-tänkandet och avslag på alla reservationer.Anf. 52 () replik:Fru talman! Alla är överens om att fredsfram-tvingande åtgärder i första hand ska ske genom man-dat från . Jag vill ha ett svar frånsocialdemokraterna. Vad ska EU göra om säkerhets-rådet inte förmår att axla sitt utpekade huvudansvarför internationell fred och säkerhet och ett FN-mandatdärför blockeras?Jag menar att socialdemokraterna flyr den här frå-gan. Ska hävda formalismens företrädesrättoch hindra insatser för freden? Ska vi låta folkmordpågå? Ska vi låta civila dö? Eller ska och EUvälja att agera för freden ändå?Den inskränkning som socialdemokraterna i da-gens debatt försökt göra av EU:s möjligheter att ageraskulle ha hindrat EU från att agera i humanitära nöd-lägen som det i Kosovo, där ett mandat uppenbarligenorätt blockerades. Vem har intresse av det? Social-demokraterna flyr frågan, och så landar man i enman-ska-aldrig-säga-aldrig-doktrin som den utrikes-ministern står för.Så till den andra frågan jag vill ställa. Svenskapolitiker i alla partier har pratat om en alleuropeisksäkerhetsordning som någonting positivt och om att ska ingå i den. Jagskulle vilja be utveckla vad hon seratt en sådan består i.Som jag ser det består den i att inom EU hanterarvi ekonomiskt, politiskt och säkerhetspolitiskt samar-bete, inom mycket av demokratifrågoroch frågor om mänskliga rättigheter och inom Natosäkerhetspolitik och militär samverkan men också destrukturer som ger och EU möjlighet att ageraför freden i olika konkreta fredsbevarande och freds-skapande uppdrag.Jag skulle gärna vilja höra socialdemokraternassyn på hur den så länge omtalade alleuropeiska sä-kerhetsordningen ser ut. Det är uppenbarligen så attSverige inte ska ingå i alla delar, och man är uppen-barligen också motståndare till vissa delar av detsamarbete som finns i dag.Anf. 53 () replik:Fru talman! I den första frågan tycker jag att bådejag och utrikesutskottets ordförande, , har varit väldigt tydliga. Vi har i dagsagt att EU:s krishantering ska ske i enlighet medprinciperna i , och när det gäller freds-framtvingande insatser ska det finnas ett beslut i FN:ssäkerhetsråd.När det gäller den andra frågan har jag i mitt anfö-rande försökt att redogöra för hur vi ser på denalleuropeiska säkerhetspolitiken. Att ta det ytterligareen gång vore inte rätt av mig.Anf. 54 () replik:Fru talman! Det var ett mycket vackert icke-svar,och det var väl ingen slump att det avkortades i förtid.Det som säger skulle innebäraatt det som utrikesministern sade var rätt - dvs. detfaktum att Nato agerade i Kosovo var egentligen fel.Där fanns nämligen inte det uttryckliga mandat frånFN:s säkerhetsråd för fredsframtvingande insatsersom just nu sade var en förutsätt-ning för EU:s agerande. Man har tydligen varit förnågot som man egentligen är emot.Det är precis så här förvirrat, otydligt och icke-konstruktivt som socialdemokraterna agerar vad gäl-ler EU:s krishanteringsfrågor. Man kan hantera civilkrishantering, men man är fullständigt ute och cyklarvad gäller den militära delen.Konsekvensen, , vore ju att soci-aldemokraterna nu sade: Vi tänker låta civila dö omKina blockerar ett säkerhetsrådsmandat i framtiden.Vi tänker låta etnisk rensning pågå. Vi tänker låtaflyktingsituationer skapas om , en diktatur,blockerar ett säkerhetsrådsmandat. Det är den ytterstakonsekvensen. Jag tycker att nu skata möjligheten och säga att det var fel som västvärl-den gjorde för att skydda civilbefolkningen i är nämligen konsekvensen av det hon just harsagt.Det andra, om den alleuropeiska säkerhetsord-ningen, var möjligen nytt riksdagsrekord i otydlighet.Det finns en struktur som har växt fram ,där EU har sin roll, har sin roll, OSSEhar sin roll och Nato har sin roll. EU är också enty-digt beroende av Nato för att ha strukturer för attkunna förverkliga den gemensamma politik för freds-skapande, fredsbevarande åtgärder som man själv kanfatta beslut om. EU har inte de strukturerna, menNato har de strukturerna. och EU är beroendeav Nato för att kunna utföra sin egen politik för fre-den.Jag vill gärna höra utveckla endel av socialdemokraternas syn på Nato, som tidigarei dag tydligen var så omodernt enligt utrikesutskottetsordförande.Anf. 55 () replik:Fru talman! När det gäller arbetet med säkerhets-politiken inom och globalt inom hela världenhar vi mycket tydligt sagt att FN står högst upp pålistan för oss. För oss är arbetet i FN det primära ochdet viktiga. Men vi vill också bygga upp de demokra-tiska institutionerna i tillsammans med ,EU och Europarådet.När det gäller den andra frågan känner jag att jaghar svarat mycket tydligt. Om vill tolkasvaret så att det är otydligt är det upp till honom.Anf. 56 ():Fru talman! Med anledning av det senaste replik-skiftet vill jag understryka att internationell rätt lika-väl som svensk rätt alltid måste vara ett uttryck fördet allmänna rättsmedvetandet. Det innebär att vikommer att få en glidning i frågan om s.k. internafolkmord. Jag tror att det är väldigt allvarligt om manlåser upp sig för att inte acceptera den glidning somär på väg och som kommer att slå igenom inom enrimlig framtid.Fru talman! Millenniebetänkandet, som vi nu dis-kuterar, har varit ett väldigt spännande och ambitiöstförsök att under loppet av och över två mo-tionsperioder, när mycket i världen harändrats, försöka lösa två uppgifter, nämligen att när-mast göra en utredning eller översikt över säkerhets-politiken som vi åstadkommer en omfattan-de motionsslakt. Det har väl inte blivit någon perfektprodukt, men det är ett sätt att arbeta som innebärmånga spännande nya möjligheter.Jag vill här prata rätt mycket om MR-frågorna,som vi har gjort från vår sida.Europa var det mest krigshärjade området i världenunder första hälften av . När vi bröt tren-den av storkrig i var det kanske mest instru-mentella att man skapade som bas för enkontroll av värnandet av de mänskliga rättigheterna.Man ställde krav på medlemmarna. Man infördedomstolen, och detta fick en påtaglig effekt.I dag är det kanske framför allt FN som har demänskliga rättigheterna som grund. De mänskligarättigheterna är en universell etisk norm som man harförsökt skapa oberoende av religion och kultur ochdärför är tillämpbar världen över. Den bygger på deklassiska etiska principerna om humanismen och allaslika värde. Den bygger på de grundläggande etiskaprinciperna om godhet, om att man icke ska skada,om rättvisa och om självbestämmande. Det gör ocksåatt det är oacceptabelt med länder som säger att deuppfyller vissa mänskliga rättigheter. De mänskligarättigheterna är någonting som måste tas fullständigtoch helt och inte styckevis och delt.Vi menar att det nu är dags att också i FN få enårlig rapport om situationen vad gäller mänskligarättigheter, precis som vi i det svenska parlamentetfår en sådan rapport om våra samarbetsländer, och attdetta leder till en debatt i generalförsamlingen just föratt åstadkomma name and shame.Jag vill erinra om Interparlamentariska unionen,där det envisa arbetet med att visa på upprörandeMR-brott gentemot parlamentariker världen över harvisat sig så instrumentellt, nyttigt och effektivt.Det område som är utsatt för de många kri-gen är , och där har en mycket storuppgift. Man kan inte säga att har varit ettställe där vi har saknat early warning, och ändå hardet uppstått katastrofer som den i . För närva-rande är FN inne i , , ochi viss mån också i , och vi ska hoppas att deerfarenheter vi har gjort i tidigare ska kommatill nytta.Det är vissa saker som jag tror är speciellt viktigaatt satsa på i vårt samarbete med och Afrikasländer. Jag tror exempelvis att tillskapandet av ettMR-organ av typ är någonting som vikan ha mycket stor nytta av. Jag tror att det ocksågäller att begränsa presidentmakten genom att stärkaparlamenten, öka internationaliseringen, öka det eko-nomiska utbytet och få ett konkret frihandelssamar-bete både från och EU:s sida med de fattigaafrikanska länderna.Att utrota fattigdomen är naturligtvis grundläg-gande, men också att öka det kulturella utbudet ochsamarbetet och öka den fria rörligheten. Jag tror attdet är viktigt att vi finns mer på plats och att exem-pelvis Sida finns med sin utvecklingsavdelning iAfrika och lär känna miljön. Jag tror att det är viktigtatt vi stärker samarbetsorganen i och att vi påolika sätt försöker bygga upp OAU och regionalaorgan som SADC, Ecovas och IGAD för att åstad-komma och etablera en afrikansk freds- och säker-hetsordning som kan arbeta långsiktigt.Jag tror alltså att vår Afrikapolitik måste få en sä-kerhetspolitisk dimension och också att vi ska varaberedda på att kunna delta i krishanteringsprojekt iAfrika.Anf. 57 () replik:Fru talman! inledde med att sägaatt den svenska rätten liksom den internationellarätten måste vara i enlighet med det allmänna rätts-medvetandet. Det låter väldigt bra, och det är nära säger ja utan att reflektera över vad det innebär.Men vad syftar man på när det gäller internatio-nell rätt om man säger att rätten måste vara i enlighetmed det allmänna rättsmedvetandet? I FN finns 191medlemsstater, och det finns förmodligen lika mångauppfattningar om vad det allmänna rättsmedvetandetegentligen står för.Jag tror att det är viktigt att man hävdar den inter-nationella rättens universalitet och att dess bokstavska gälla och lyda och att man inte luddar till begrep-pen genom att prata om något slags allmänt rättsmed-vetande i denna fråga, för då hamnar vi säkert i väl-digt svåra tolkningstvister.Sedan är det en annan sak att den kan ändras ge-nom praxis och sedvanerätt, men det är en lång pro-cedur som inte bara bygger på ett allmänt rättsmed-vetande som finns för stunden.En årlig i har mo-deraterna krävt i en reservation. Jag vill bara säga attväldigt mycket av det vill ha finns ,fast på annat sätt och under andra rubriker. FN:s i har sin årliga session ,och man rapporterar till Ecosoc. iGenève är en del av FN-systemet. Man har valt attutlokalisera just den sessionen till , men dengeografiska platsen har knappast någon betydelse.Här görs den ordentliga genomgång av MR-läget i deolika länderna som krävs.Under generalförsamlingen arbetar tredje utskottetmed MR-frågor, och här formuleras också de resolu-tioner som sedan antas av FN som helhet.Name and shame måste till, och det sker i stor ut-sträckning i FN:s plenardebatt, där vår egen utrikes-minister vid samtliga tillfällen har lyft fram pro-blemländer som t.ex. Burma.Anf. 58 () replik:Fru talman! Först och främst är det naturligtvis pådet viset att om man har en rättsordning som intestämmer med det allmänna rättsmedvetandet, medvad svenska folket och folken i världen upplever somrätt och riktigt, kommer respekten för reglerna inte attbli sådan som den egentligen bör vara.Folkmord är oetiskt, oavsett om folkmord begåsav ett land mot ett annat eller av en grupp i ett landmot en annan grupp i samma land. Det allmännarättsmedvetandet är alldeles påtagligt; folkmord äricke acceptabelt. Det innebär också att det kommeratt bli en förskjutning av regelsystemet efterhand somdebatten i den här frågan blir mer och mer omfattan-de.När det gäller FN är det naturligtvis på det visetatt ju mer name and shame man åstadkommer destobättre är det för att nå respekten för mänskliga rättig-heter, som är så grundläggande.Anf. 59 ():Fru talman! Jag kanske var otydlig, men BertilPersson upprepar återigen att det allmänna rättsmed-vetandet är viktigt. När vi talar om internationell rätthandlar det ju om väldigt många olika nationer medolika kulturer och religioner där det allmänna rätts-medvetandet inte kan upphöjas till en norm somskulle kunna vara gemensam på något sätt. Det går iSverige, där man kan prata om en allmän opinion,och det går säkert i varje land för sig. Men det all-männa rättsmedvetandet i ett globalt perspektiv exis-terar knappast i singularis. Däremot håller jag själv-klart med om att internationell rätt ska respekteras, attfolkmord måste beivras och att FN måste ingripa närfolkmord förekommer. Det råder ingen som helstoenighet mellan oss på den punkten. Så jag kan för-säkra om att han har det stödet frånsocialdemokraterna och säkert också från hela riksda-gen och alla partierna.Anf. 60 ():Fru talman! Jag tackar för det. Men jag vill samti-digt påpeka att vi har en glidning i det allmännarättsmedvetandet. Det är som alltid lägger inveto när det gäller åtgärder som de betraktar sominterna. Även ganska allvarliga kränkningar avmänskliga rättigheter leder till kinesiska veton på ettsätt som inte stämmer med det allmänna rättsmedve-tandet i världen. I och med den utveckling som pågåri har vi en utveckling av det allmänna rättsmed-vetandet även där som kommer att sätta sina spåräven i regelsystemet framöver.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )7 § Ändringar i lagen (1992:1683) om provtag-ning på djur, m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU14Ändringar i lagen (1992:1683) om provtagning pådjur, m.m. (prop. 2000/01:60).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 10 §. )8 § Egenskapskrav på byggnaderFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2000/01:BoU8Egenskapskrav på byggnader.Anf. 61 ():Fru talman! talas det mycket om det ekolo-giskt hållbara samhället och om ekologiska kretslopp-stillämpningar. Men när det närmar sig en konkretionav dessa begrepp blir det genast värre. Statsministernhar använt begreppet i sin regeringsdeklaration, ochenligt den kommande miljömålspropositionen ska vi iSverige åstadkomma något somliknar ett ekologiskt hållbart samhälle. Vi ska uppnåmätbara miljökvalitetsmål inom 15 områden. Ett avde målen gäller den byggda miljön.Man kan då fråga sig om det går att uppnå ettekologiskt hållbart samhälle när det gäller den bygg-da miljön. Svaret är nog nej, men det går att göramycket för att minimera de skadliga verkningar somden byggda miljön för med sig.I ett internationellt perspektiv är det här nödvän-diga krav för detta jordklots överlevnad om vi samti-digt vill uppnå en ekologisk hållbar fördelning avjordens resurser. Den rika världens konsumtion avjordens resurser kräver fyra jordklot till om hela värl-dens befolkning ska ha samma möjligheter som vihar. Det går naturligtvis att sätta stort hopp till tekniskutveckling, men det krävs också ett revolutionärtgrönt tänkande och ett systematiskt åtgärdande av feloch brister i den byggda miljön. Vi som bor i tillhör den rika världen måste naturligtvis föregåmed gott exempel och göra det vi kan på både kortoch lång sikt.I det betänkande som ska behandlas har Väns-terpartiet tre reservationer. Där finns exempel pånödvändiga förändringar av regelsystemet och lag-stiftningen för att man ska nå miljökvalitets-målen för den byggda miljön.I lagen om tekniska egenskapskrav på byggnads-verk finns inte begreppet ekologisk kretslopp-stillämpning med. Hur ska då planerare och byggareveta vad man har att rätta sig efter när det gäller dessafrågor? Vilka råd och anvisningar finns att tillgå? Detär naturligtvis magert, och i stället för att samhällettar ett ansvar och ställer kraven blir det här en affärsi-dé för byggentreprenörer som rätt ofta misslyckas.Det mest kända exemplet är HammarbySjöstad som skulle bli en föregångare på miljöområ-det och i stället blev en stor skandal med fukt- ochmögelproblem för redan inflyttade bostadsrättsköpa-re.Miljöbalken ger en fingervisning om att det sombyggs ska vara ekologiskt hållbart, vilket klart ochtydligt framgår av balkens 2 kap. 4 och 5 §§. Begrep-pet är dock otydligt och måste naturligtvis följas upp iden lagstiftning som gäller byggprocessen och i deförfattningsbestämmelser som gäller byggnadsverkoch byggnadsprodukter. Lagen om tekniska egen-skapskrav bör kompletteras med ett tionde egenskap-skrav, nämligen ett krav på tillämpning av ekologiskthållbara kretsloppslösningar i sin helhet. En sådanlagstiftningsparagraf kan naturligtvis inte vara hel-täckande från början utan bör kompletteras och änd-ras allteftersom nya kunskaper och nya krav kantillföras. Begreppet måste konkretiseras, och det finnsingen anledning att vänta med detta. Utskottetsavslagsmotivering är minst sagt lam och intetsägande.Utskottet hänvisar till skrivningarna i ,men de ger ingen vägledning i byggprocessen, ochbyggtekniska frågor ska ju hanteras där. Det är baraallmänna råd och anvisningar. Nej, ni måste nogbättra på argumenten, socialdemokrater! Eller vill niinte vara med på båten när det gäller att försöka upp-fylla miljökvalitetsmålen för den byggda miljön framtill 2020?Ett annat grundläggande krav är att få till stånd enmiljö- och energideklaration av bostäder. Det är ettkrav som verkar dras i långbänk, ungefär somkravet på tillgänglighet för funktionshindrade i denbyggda miljön gjorde. gjorde riksdagenpå bostadsutskottets förslag ett tillkännagivande tillregeringen om att ett system för kvalitetsdeklarationav bostäder bör utvecklas och komma i praktiskt brukså snart som möjligt. Det har alltså gått sedandess. Det är väl ändå inte att be-trakta som särskilt snabbt agerat med tanke på deresultat som uppnåtts hittills.Försöksverksamhet i all ära, men det är naturligt-vis en lagstiftning som behövs, och den ska vi intebehöva vänta på. Det finns snart varudeklara-tioner på det mesta i konsumtionsväg men inte på enså betydelsefull produkt som en bostad. En miljö- ochenergideklaration är viktig ur flera aspekter. Densätter press på byggherrarna vid nyproduktion attanvända bästa möjliga material och att bygga energi-snålt. Det ger goda förutsättningar att bättre ta tillvara använt byggmaterial vid ombyggnationer. Detger också bättre möjligheter att bedöma livslängdenoch driftskostnaderna på bostaden utifrån de bygg-material som finns.Nu är det väl dags att sätta ett datum för när enenergi- och miljödeklaration av bostäder ska kunnaanvändas i praktiken!Det tredje förslaget för en ekologiskt hållbarbyggd miljö är kravet på förbud mot direktverkandeel som uppvärmningskälla i en- och tvåbostadshus.Det finns alternativa lösningar. Detta är också nöd-vändigt att genomföra med tanke på dels den ener-giomställning som ska genomföras i landet, dels attdet är direkt olämpligt att använda en förädlad energi-råvara till en lågproduktiv produkt som uppvärmning.Alltför många egnahemsägare och bostadsrättsin-nehavare sitter fast i ett beroende av direktel. Dess-utom är det dyrt att ställa om till andra uppvärm-ningsformer. av all elenergi i landet användstill att värma upp bostäder och lokaler - ett dyrt ochslösaktigt sätt att använda elenergi på som bör fasasut.Utskottet vill inte ifrågasätta att detta är ett rimligtkrav men vill se frågan i ett större sammanhang ochhänvisar till en kommande miljömålspropositionunder våren. Vad jag har erfarit kommer inte dennafråga att vara föremål för denna proposition. Detta ärju en enskild fråga, och tycker man att vi bör förbjudadirektverkande el vid nyproduktion och större om-byggnader kan man göra detta utan att hänvisa tillandra beslut. Det är bara att slåtill! Förslaget finns här och nu.Till sist vill jag ta upp en fråga som berör barnenoch deras säkerhet i boendet. Den byggda miljön skaju inte bara vara ekologiskt hållbar utan även socialthållbar. Barnolyckor där oskyldiga barn faller frånfönster och balkonger, ibland med dödlig utgång,därför att det saknas säkerhetsanordningar som för-hindrar detta måste elimineras. De flesta olyckornasker i miljonprogramsområdena, i hus byggda före1973, vilket påpekar gång pågång i sina årliga rapporter till regeringen.