prot · GP0931 · 2001-11-21 00:00:00 — 12 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det blev något rik-tigt svar på frågan förutom att man inte behöverkommunakut, bostadsakut osv.Det är klart att man i en värld som inte har någraproblem inte behöver några kommundelegationereller bostadsdelegationer. Men jag tror faktiskt att dethär indirekt har en viss betydelse när det gäller attskapa resurser i de här kommunerna, så att det finnspengar till just löner osv.Jag skulle vilja anknyta till det som sade om att man i de kommuner som behöverkommun- och bostadsakut och sådant inte har speci-ellt höga löner. Man talar i den gemensamma reser-vationen om privatiseringar, att det skulle leda tillhöga kvinnolöner. Men faktum är att man i Gällivareoch kommun har de högsta kvinnolönernainom vården och omsorgen - det skulle jag vilja höraen kommentar från om. skrivit i sin tidning förett tag sedan.Om man vill satsa på de här sakerna handlar detnaturligtvis om politiska prioriteringar. Men dethandlar också om att det ska finnas pengar och braekonomiska förutsättningar för alla kommuner attbedriva sin verksamhet.Anf. 13 () replik:Fru talman! Om fru talman ursäktar liknelsen såbrukar man säga att man inte saknar kon förrän båsetär tomt. Det finns även socialdemokratiskt styrdakommuner runtom i det här landet som har insett , om man vill ha sjuksköterskor och förskollärarepå plats, får öka deras löner.Poängen med det här med mångfald och valfrihetär inte att det bara är på de privata ställena som detska vara bra. Det är inte alls poängen. Poängen är attnär folk har någonting att välja på så blir alla arbets-givare bättre, både de kommunala och de privata.Annars får man inte personal.Det finns också olika typer av strukturer. Ute pålandsbygden finns det distriktssköterskor osv. Där ärdet långa avstånd, och det är ett stort ansvar. För attfå folk dit får man se till att höja lönerna. Det tyckerjag är bra och riktigt. Så har man gjort imansdominerade yrken. har man börjat göra detfrån politiskt håll även i kvinnodominerade yrken.Det tycker jag är jättebra. Det är huvudförklaringentill att de två kommuner som nämnde harbättre vårdlöner. Jag kan nämna andra exempel. Jagtycker att det är riktigt. Men ett problem som vi kvin-nor har är att vi har haft svårt att ställa om oss mentalttill att olika kvinnor faktiskt måste ha olika mycketbetalt. Har man stort ansvar, lång utbildning och ärduktig måste man få mer lön än den som har liteansvar, kort utbildning och kanske t.o.m. kort arbets-tid.Vi kommer aldrig att komma någon vart och fånågon dynamik och schvung i löneutvecklingen,ansvarsutvecklingen och villkoren på arbetsmarkna-den om vi inte inser detta. Därför tycker jag att SivHolma borde försöka dra någon slutsats av de olikasaker som vi nu visar på.Var var och hennes partikamrater närFolkpartiet blev utkastat ur lärarlöneförhandlingarna.Jo, det kan jag tala om. Ni var på utkastarsidan medanvi folkpartister sade att vi, om vi ska få personal attstanna och vilja utvecklas i läraryrket och unga män-niskor att lockas dit för att de verkligen vill bli lärare,utöver en massa andra förändringar faktiskt ocksåmåste höja lönerna. Och det är ett politiskt ansvar.Det är därför som vi behöver ett brett handlingspro-gram mot orättvisa villkor för kvinnor.Anf. 14 ():Fru talman! En av de frågor som har diskuteratsväldigt mycket här är frågan om den ökade sjukfrån-varon. Vi i ser väldigt allvarligt på anta-let utbrända i samhället och de ökade sjukskrivning-arna.Antalet sjukskrivningsdagar har de senaste årenökat dramatiskt. Inom kommun t.ex. harpersonalens sjukdagar ökat . Vi får likadanasignaler från i princip hela landet.Det finns många orsaker till de tilltagande sjuk-skrivningarna. En orsak är att personalens genom-snittsålder blir allt högre. Men den avgörande faktornär någonting som diskuteras väldigt lite i den härkammaren. Det är de ökande prestations-kraven, som bidrar till både stress och utmattnings-depressioner. Det visar bl.a. en studie av KarolinskaInstitutet. Psykiatriker har gjort djupintervjuer med150 långtidssjukskrivna där orsaken till sjukskriv-ningar till är depression.Den negativa trend som vi ser med alltfler sjuk-skrivningar måste brytas. tog upp frågan omatt vi när det gäller arbetsmarknaden måste se till har en bättre kvalitet på arbetsmarknadsutbild-ningar. Det håller vi med om. Man ska också satsa pågymnasieutbildningar och även på högskoleutbild-ningar. Men jag ser väldigt få förslag från de borger-liga partierna om hur vi kan minska sjukskrivningar-na eller stressen.Vi har i vårt samarbete sett till man tagit fram ettelvapunktsprogram för hälsa i arbetslivet. Vi införockså friår i tio kommuner i . Men det härräcker inte. Jag tror att vi måste tänka om väldigtmycket.När det gäller sjukskrivningarna räcker det intemed att förbättra rehabiliteringen. Här är Socialde-mokraterna och emot ett förslag som deandra partierna här i stöder, förutom Väns-terpartiet. Jag tror att det här handlar om ett system-skifte. Vi måste kunna minska stressen och utbränd-heten. Jag ser det lite grann som att vi börjar få enelitarbetsmarknad där stressen och kraven på arbets-tagarna blir allt högre och där fler och fler faller ur.De blir sjukskrivna och hamnar utanför arbetsmark-naden. Har man varit långtidssjukskriven är det väl-digt svårt att komma tillbaka. Här tror jag att dethandlar om att minska stressen i arbetslivet i helasamhället, så att vi inte får den elitarbetsmarknad somnu faktiskt börjar växa fram.De viktigaste förslagen som bidrar till detta, somvi ser det, är att minska arbetstiden och att införa friåri hela landet.Det finns vissa bolag som vågar tänka annorlunda.Ett sådant bolag är IT-bolaget . Där har maninfört sextimmarsdag för alla sina anställda med fulllön. Det gör man därför att man anser att man sombolag tjänar på detta. Men tyvärr är det väldigt fåbolag som vågar tänka så radikalt. Här tycker vi att vibehöver göra mer, och här är vi än så länge missnöjdamed det samarbete som finns. Vi har dock åstad-kommit en del saker, bl.a. friår i tio kommuner.Bo Lundgren sade i partiledardebatten att proble-met är att svenskarna arbetar för lite, inte för mycket.Om det är de borgerliga partiernas alternativ förstårinte jag hur man ska kunna minska sjukfrånvaron. Jagtror att problemet är att svenskarna arbetar för myck-et, inte för lite.När det gäller friår är det väldigt positivt att såmånga ute i samhället anser att detta är en bra idé. Jagkan räkna upp vilka kommuner som har an-mält sitt intresse för att ha friår i sin kommun: Boll-näs, , , , , ,, , , , ,, , , , , , , , , , , , , , ,, , , och Östersund.För den enskilde som får ta ut friåret är resultatetväldigt positivt. Man får ökad livskvalitet och chanstill en återhämtning i livet. Den som går in som vika-rie för den som har friår, den tidigare arbetslöse, fårlön och ökad kompetens.Det är den här typen av förslag som vi tror ärnödvändiga för att minska sjukfrånvaron och antaletutbrända i samhället. Det här är ett systemskifte.En annan sak som diskuteras väldigt mycket i dagär den vikande högkonjunkturen. I vår förra budget-debatt varnade jag för vad som händer efter defruktansvärda terrordåden i : att vi går in i ettosäkert ekonomiskt läge, att många helt enkelt intekommer att våga investera och att man kommer attomvärdera nyanställningar och se över sin ekonomis-ka situation. Men , vilket är ganska snabbt,kommer det positiva tecken på att det börjar vända. presenterade EMU-panelen rapport som visade att man , vilket är en vikan-de trend, faktiskt tror att ekonomin kom-mer att gå uppåt.Det är väldigt farligt när vi håller på och förstär-ker det som hänt i genom att svartmåla ekono-min, både globalt och i . Det är vårt politiskaansvar att se till att ekonomin inte påverkas alltförmycket av terrordåden i är väldigt många här som anklagar s-v-mp-samarbetet för passivitet. Jag tycker att det är liteanmärkningsvärt. Jag vet inte om harmärkt att s-v-mp faktiskt har sänkt skatterna mednästan . Jag vet inte om jag skullevilja kalla det för passivitet. bekymradesig över att statsskulden nu har ökat. Ja, men har MatsOdell märkt att vi har minskat statsskulden somprocentuell del av BNP ? Detta är faktiskt etttrendbrott. Det vi i samarbetet inte har gjort är attrusta ned den offentliga ekonomin på det sätt somModeraterna vill.Vi har satsat på förnuftiga skattesänkningar ochpå reformer som grön skatteväxling och andra viktigareformer. De som haft det sämst har fått det bättre.Fokus har legat på barnfamiljerna och de mest socialtutsatta. Det har inneburit förslag som höjt golv i a-kassan, höjd garantinivå i föräldraförsäkringen, en tillpappamånad, ökat barnbidrag och rätt till barnomsorgför alla barn. Vi har också vidtagit aktiva åtgärdermot diskriminering. Det är förslag - vilka tyvärrkommer att ge resultat först - som attinföra en antidiskrimineringsklausul vid offentligupphandling, vilket sker , samt regionaladiskrimineringsombudsmän, vilket också sker nästaår.Vi har också gjort väldigt stora och viktiga sats-ningar på miljön. I dagens debatt är det nästan ingensom har nämnt miljöfrågorna. De satsningar vi hargjort ökar förutsättningarna för framtida generationeratt ha en hållbar ekonomi. Det är ett ansvar att i nuti-den sanera miljön och se till att vi får en hållbar miljöi framtiden. Vi har genomförten skatteväxling på . Dess-utom har vi fördubblat miljösatsningarna mellan 1998och 2002, från 1,2 miljarder till 2,4 miljarder. Det ärsatsningar på miljösanering, skydd av biotoper ochannat. Vi har också satsat på solceller, vindkraft ochbiobränsle. Vi har sett till att man får ett lägre för-månsvärde om man har en bil som går på förnybartbränsle. Vi har också satsat på ekologisk och mermiljövänlig produktion. Bl.a. har vi förändrat ekostö-det, och vi satsar på ekologisk forskning. Dessutomska vi utreda om man kan sänka momsen på Krav-märkta produkter. Djurskyddet förbättras bl.a. genominrättandet av en djurskyddsmyndighet.Det här är väldigt många viktiga och bra reformer.Ur vårt perspektiv behöver vi dock göra mer, specielltpå miljösidan. Vi behöver gå vidare med skatteväx-lingen i snabbare takt. Vi behöver vidta ett antal olikaåtgärder så att vi får en ökad satsning på förnybarenergi. Vi måste satsa mer på kollektivtrafiken, menäven på järnvägen.Här är vi tre olika partier som tycker lite olika. In-för nästa mandatperiod hoppas vi i få ettökat mandat så att vi kan fortsätta med det som vi harprioriterat, nämligen att satsa på de socialt mest ut-satta men också på miljön och på en arbetstidsför-kortning. Här får valet visa var vi hamnar.En fråga som också diskuteras är Socialde-mokraternas vallöfte som presenterades under kon-gressen, nämligen sänkt arbetsgivaravgift i offentligsektor. Det här är ett förslag som vi i ärtveksamma till. Anledningen är att vi inte vill miss-gynna friskolor eller privata alternativ. Vi kan där-emot tänka oss en sänkning av arbetsgivaravgiftenbranschvis så att t.ex. områdena vård, omsorg ochskola kunde få sänkt arbetsgivaravgift. Vi tycker inteatt det är bra att man skulle diskriminera privat vårdeller skola mot den offentliga vården eller skolan.Däremot kan vi se skäl till att man kanske ska stimu-lera ekonomin, om man nu anser att vi riskerar att gåin i en lågkonjunktur.Jag vill också för del yrka bifall tillreservation 7, som handlar om EMU.I går var jag i och träffade belgiska par-lamentet, och det var lite intressant. EU-nämndensledamöter i belgiska parlamentet pratade just omkonsekvenserna för EU-samarbetet när nu euroninförs . Det man sade var att när euroninförs måste vi ha en gemensam skattepolitik, engemensam socialpolitik, en gemensam finanspolitikoch en gemensam arbetsmarknadspolitik. Har vi intedet kommer euron att upplösas, eftersom det då blirsådana konvulsioner inom euroområdet. Den belgiskaregeringen och de belgiska parlamentsledamöternavar väldigt tydliga i att detta var den fortsättning deser. Den fråga de ställde till de besökande svenskaEU-nämndsledamöterna var: Vill ni tillhöra B-laget,som inte kommer att ha den här gemensamma politi-ken, eller vill ni påverkas av att det här kommer vi attgenomföra?Det här är signaler som man får i alla möjliga EU-länder, inte bara i , och det är något som ock-så vi har varnat för. En gemensam valuta kommer attleda till ett väldigt starkt politiskt tryck för införandeav en gemensam skatte- och finanspolitik och engemensam arbetsmarknads- och socialpolitik på EU-nivå. Det är någonting som vi i den svenska riksdagenfaktiskt inte vill ha.Jag yrkar för del också bifall till re-servation 7.Vi har som sagt gjort en hel del för att förbättraför miljön och för de socialt mest utsatta och genom-fört en del reformer som är viktiga. Jag nämner intealla här . Vi tycker inte att detta är tillräckligt,men jag tror att det är mycket bättre att, som vi hargjort, satsa förnuftigt på att försvara och bevara deoffentliga finanserna och att inte bara genomföraskattesänkningar. Jag tänker då t.ex. på moderaternasskattesänkningar på kapitalsidan, som skulle leda tillatt barnfamiljer får sämre ränteavdrag i fall där de villköpa egen bostad.Jag är lite rädd för att debatten blir väldigt enkel.Tyvärr blir den det när vi närmar oss en valrörelse.Bortsett från reservation 7 ställer vi oss bakom bud-geten i dess helhet.Anf. 15 () replik:Fru talman! har fel när hon talarom ränteavdragen, men hon har rätt i ett annat avse-ende, nämligen att har varit rätt fram-gångsrikt gentemot Socialdemokraterna och Vänster-partiet. Ni har lyckats få igenom ett antal olika saker,bl.a. försök med att frigöra tio kommuner och stäng-ningen av . Problemet är bara att er fram-gång i miljöhänseende också har fått andra miljökon-sekvenser, eftersom ni därmed har drivit igenomökade utsläpp av koldioxid.I övrigt har det, vilket också denna debatt harhandlat om, varit en passivitet inför det som är Sveri-ges grundläggande ekonomiska problem. Det fannsingenting i anförande som handla-de om det faktum att vi har med oss en rekordhögarbetslöshet från en högkonjunktur. Det fanns inteheller någonting om att den explosivt snabba ökning-en av sjukfrånvaron bara den motsvarar ytterligare5 % av arbetskraften. Hade inte denna utveckling ägtrum skulle arbetslösheten i själva verket ha varit uppei . Sysselsättningsnivåerna hade då mer när-mat sig än 80 %.Detta är en konsekvens av högkonjunkturen. Nihar låtit högkonjunkturen ersätta den ekonomiskapolitiken, och vi har med oss bekymren.Jag skulle vilja ställa en fråga till : Varför tar varken eller regeringskoa-litionen i övrigt upp det faktum att vi har en rekord-hög arbetslöshet, och varför för ni inte en politik föratt bemöta denna? Varför gör ni ingenting konkret föratt bemästra sjukfrånvaron? Med all respekt för tiofrigjorda kommuner kommer de inte, oavsett vad mantycker om dem, att vända kurvan över den snabbtväxande sjukfrånvaro som hotar vårt samhälles väl-färd och möjligheterna att ta hand om både äldre ochsjuka och se till att det skapas ny välfärd.Er enda lösning på detta är att förkorta arbetsti-den. Jag skulle vilja få veta av hurdet går ihop att inte vilja tala om den rekordhögaarbetslösheten som man vill förkorta ar-betstiden.Anf. 16 () replik:Fru talman! Det som jag tog upp i mitt anförandevar bl.a. att det nu i byggs upp en ökandeelitarbetsmarknad. En arbetad timme i äreffektivare än en arbetad timme i t.ex. ochSpanien, och det beror på den större ökningen avkraven på arbetstagare i än t.ex. i det övrigaEU. Som jag ser det bidrar detta till en ökad sjukfrån-varo. Vi vill därför se till att få lägre krav och mins-kad stress på arbetstagarna i . Då minskarsjukfrånvaron, och fler får delta på arbetsmarknaden.Jag är rädd för att vi får stora grupper som heltoch hållet kommer att stå utanför arbetsmarknaden,därför att de inte passar in på arbetsmarknaden, därman ställer allt högre krav.När det gäller sjukfrånvaron och friåret visadeförsöket i att sjukfrånvaron på de arbets-platser där folk hade tagit ut friår faktiskt minskade.Det här är ett sätt att se till att sjukfrånvaron minskar.Men det som vi sällan diskuterar i är att dekrav som ställs på våra arbetstagare har blivit allthögre, därför att vi i jobbar väldigt effektivt.Nackdelen med det är att människor blir mer och merutbrända och sjukskrivna. Det handlar här helt enkeltom att man bör sänka takten i arbetslivet. Jag tror attdet är ett nödvändigt systemskifte för att vi ska få ettsamhälle där alla får plats och passar in på arbets-marknaden och där sjukfrånvaron minskar.Anf. 17 () replik:Fru talman! Men takten minskar ju inte genom får en kortare arbetstid, om man behöver fåsamma arbetsuppgifter gjorda. Dessutom gliderYvonne Ruwaida förbi det mer grundläggande pro-blem med svensk ekonomi som jag talade om. Är ninöjda med resultaten av politiken från högkonjunktu-ren, med en arbetsmarknad som innebär att fler ochfler har ställts vid sidan om? Vi har från högkon-junkturen med oss en rekordhög arbetslöshet, och nuväxer den. Vi har en mycket större arbetslöshet änvad ni själva vill räkna med, och ovanpå detta har vifått en sysselsättningsökning som till en dominerandedel motsvaras av den växande sjukfrånvaron.Detta berör inte , men det ärvänsterpolitikens och vänsterkoalitionens misslyck-ande. Detta om något skapar en elitarbetsmarknadoch ökar trycket på dem som har arbete, så att såmånga skiljs ut från arbetsmarknaden.En annan sak som inte berör,därför att argumentet pekar i omvänd riktning motvad hon har sagt när det gäller privata alternativ, äratt vi ser ett tydligt mönster: Sjukskrivningarna ökarsnabbast i de delar av landet där vi har enlägre sysselsättning. Sjukskrivningarna ökar snabbasti de delar av samhället där man har bara en arbetsgi-vare, inte en mångfald av arbetsgivare som tvingasgenomföra bättre arbetsvillkor.Jag skulle därför vilja komma tillbaka till dengrundläggande frågan: Är ni nöjda med den situationsom innebär att vi efter av högkonjunkturhar fler människor utanför arbetsmarknaden och utanarbete än vad vi någonsin har haft i motsvarandesituation? Varför talar ni inte om detta, och varförsäger ni inte att det behövs en ny politik för detta?Varför låter ni det bara vara?Anf. 18 () replik:Fru talman! vet att vi har gjorten del satsningar som bidrar till att minska arbetslös-heten och till den gemensamma välfärden. Det hargjorts satsningar på offentlig sektor, och det har anvi-sats mer pengar till kommuner och landsting. Vi harockså gjort en direkt satsning på t.ex. fler vuxna iskolan.Vi har, som också vet, gjortganska stora skattesänkningar på i det närmaste 60miljarder . Jag tycker att taletom passivitet verkar ganska konstigt.Gunnar vet också att vi i Miljöpartietinte på något sätt är emot privata alternativ. Vi ärdäremot tveksamma till privata alternativ i form avaktiebolag som har direkta vinstintressen. Det finnsockså en förenklad syn i varje fall bland de borgerligadebattörerna i kammaren att privata alternativalltid leder till att det blir bättre. Det är faktiskt så -och det har jag visat när jag har varit ute på olikastudiebesök - att i de privata initiativen deltar frånbörjan ofta den bättre arbetskraften, som inte är likautbränd. Man gör valet att lämna den offentliga sek-torn för de privata alternativen, och i början har manen väldigt stor ork, kraft och glädje. Detta gör att manjobbar mer effektivt ett tag, men det har sin gräns.Vi tror att mångfald är bra, men vi tror inte attden, som det verkar av de borgerliga debattörerna, geren otrolig effektivitetsvinst , så att mansparar en massa pengar. Mångfalden är bra specielltnär det handlar om att ge dem som arbetar störreinflytande på den egna arbetsplatsen.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag granskade i mitt anförande litegrann det som är Socialdemokraternas, Vänsterns ochMiljöpartiets starkaste gren, stabila statsfinanser. Jagpåpekade att man nu själv budgeterar med att lånaungefär 35 miljarder under de kommande tre åren.Det var redan före den 11 september.Nu säger att det ändå är enmindre andel av bruttonationalprodukten. Det hållerjag med om. Icke desto mindre, ,tycker jag att det skulle kännas lite pirrigt med erinriktning på t.ex. långsiktig hållbarhet att vi nu skalåna till exempelvis maxtaxereformen. Men så kanskedet inte är. Ni kanske är helt nöjda med detta.Jag har en fråga till som gälleratt existensberättigande vilar på upp-fattningen att ni är mer miljövänliga och mer grönaän alla vi andra. Det kanske är så. Utskottet har be-handlat en partimotion från oss kristdemokrater somtar upp det faktum att det i miljökonsevensbeskriv-ningarna i budgetpropositionen bara är de stora kapi-talstarka företagens miljöarbete som redovisas. Viskulle vilja ha en bredare redovisning som ocksåskulle stimulera de mindre företagen som intekommer in i systemet. I utskottet tyckte Miljöpartietatt det var bra. Men sedan i sluttampen visade sig dennya tendensen att ni blir alltmer lydiga och följermajoriteten och därmed yrkar på ett avslag.Fru talman! Jag ska ge en nychans genom att yrka bifall inte bara till reservatio-nerna 1 och 13 utan nu också till reservation 8. Där-med har chansen att med sina parti-kamrater i omröstningen visa att ni faktiskt vill pre-miera de mindre företagen som arbetar med ett kon-kret miljöarbete.Anf. 20 () replik:Fru talman! När det gäller stabila statsfinanser serjag det som en väldigt positiv trend att statsskuldenminskar som procent av BNP. Det har varit ett trend-brott efter den ekonomiska oansvarighet som de bor-gerliga partierna visade under sin mandatperiod dåstatsskulden ökade som procent av BNP.Vi har varit väldigt måna om att skriva av påstatsskulden. Vi har prioriterat det jämfört med vissaskattesänkningar. Vi hade inte velat genomföra allaskattesänkningar på 60 miljarder som har föresla-gits. Men i ett samarbete blir det alltid kompromisser.Det är väldigt viktigt att man har stabila statsfinanser.Men det går ändå åt rätt håll. Vi hade velat göra mersjälva om vi hade lagt fram en egen budget.När det gäller miljösatsningar vet attvi har lagt fram en massa olika förslag som rör miljönsom inte heller alltid stöder fullt ut. Det ärstora nyinvesteringar på miljösidan som görs menockså stora förändringar av de ekonomiska styrmed-len som premierar miljövänlig produktion.Det viktigaste i politiken är oftast de ekonomiskastyrmedlen. När vi gör upp om en budget gör vi uppom en helhetsbudget. Då brukar vi ta ansvar för detsamarbetet med de konsekvenser det får. Man kaninte alltid yrka bifall till förslag som man själv tyckerär bra.Anf. 21 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis som säger att det kan behövas kompromisser i denekonomiska politiken. Det har jag full respekt för.Men handlar det inte om det. Ni gör nu fullstän-digt opåkallat kompromisser om miljöpolitiken sominte kostar något och inte har den minsta budgetpå-verkan. Ändå gör ni en onödig kompromiss.Varför inte nu ta chansen, , attvara med och se till att få en majoritet som gör attRegeringskansliet också får redovisa de mindre före-tagens miljöarbete? Är inte det att sprida på en breda-re bas det positiva som ändå sker? Det vore bra omYvonne Ruwaida förklarade varför det inte skullevara möjligt att också stödja ett sådant förslag.Anf. 22 () replik:Fru talman! Vi har valt att göra pådetta sätt, , som en del av vårt samarbete.Det har jag redan förklarat tidigare. Jag har inga yt-terligare förklaringar till det.Anf. 23 ():Fru talman! Vi känner alla att vi lever i en osäkervärld och i en orolig tid. Ska vi få ett tryggare Sverigemåste vi hjälpas åt. Vi socialdemokrater vill att Sve-rige ska vara ett land för alla där vi håller ihop, bryross om varandra och visar omtanke och omsorg omvarandra. Vi hoppas att ska möta framtiden isolidaritet där vi gemensamt värnar välfärden ochutvecklar den så att det blir en välfärd för alla ochinte bara för några.Sverige hör till de länder som har den allra lägstaspädbarnsdödligheten i världen. Vad beror det på attdet rika har dubbelt så hög spädbarnsdödlighetsom vi i trots att det har minst lika stora lä-karresurser per invånare?