prot · GO0955 · 2001-01-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:55Onsdagen den 24 januariKl. 9.00 - 17.27Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 18 januari.2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Talmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2000/01:64 Förslag till rådsförordningar som rör deyttersta randområdena KOM (2000) 774 till nä-ringsutskottet2000/01:65 Lägesrapport om uppföljningen av rådetsslutsatser om turism och sysselsättningKOM (2000) 696 till näringsutskottet3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2000/01:K3 och K4 till konstitutionsutskottet2000/01:MJ5-MJ9 till miljö- och jordbruksutskottet2000/01:Bo8 till bostadsutskottet2000/01:Fi11-Fi14 till finansutskottet2000/01:Fö12-Fö16 till försvarsutskottet2000/01:Fö7-Fö11 till försvarsutskottet4 § Yttrande- och tryckfrihetsfrågorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU9Yttrande- och tryckfrihetsfrågor.Anf. 1 ():Fru talman! Det här betänkandet behandlar, somtiteln säger, yttrande- och tryckfrihetsfrågor. Uppho-vet är ett stort antal motioner från de senaste allmän-na motionsperioderna. Motionerna behandlar för vårdemokrati så viktiga frågor som våldsskildringar,religionsinskränkningar, pornografi och hets motfolkgrupp. I de allra flesta frågor står vi moderaterbakom majoriteten i utskottet, men i två fall reserve-rar vi oss. Det gäller dels etableringsfrihet, dels jury-systemet, och jag börjar med att yrka bifall till reser-vation nr 4. Självklart står jag också bakom reserva-tion 9, men för tids vinnande nöjer jag mig med denförstnämnda.I reservation 4 begär vi ett tillkännagivande ometableringsfrihetens betydelse för tryck- och yttrande-friheten. Vi pekar på pressfrihetens självklara tradi-tion i och vikten av att massmedierna är friaoch oberoende av den offentliga makten. Riksdag ochregering bör inskränka sin uppgift till att upprätta ettbrett och stabilt ramverk som säkerställer det friaordet, som skyddar den personliga integriteten ochsom får marknadsekonomin att fungera.Staten ska verka för etableringsfrihet så långt tek-niken förmår, och det är väsentligt att var och enbehandlas likvärdigt inom ramen för tillgängligafrekvenser eller kanaler. Det ska vara läsaren, lyssna-ren, tittaren eller användaren som genom sitt valavgör vilka medier som ska ha förutsättningar attdistribueras och lyckas. Det kan inte vara och får intevara politiskt grundat godtycke som avgör mediernasutveckling.Etableringsfrihet är det bästa sättet att motverkamediekoncentration. Då uppnår man mångfald påpublikens och samhällets villkor, och det är inte minstviktigt för ett vitalt kultursamhälle. Detta kommer attleda till att teknikens utveckling kommer att ske uti-från de enskilda människornas behov och intresse,och det i sin tur innebär att gränserna mellan olikamedier luckras upp, och de lagar och regler som ärteknikbundna kommer att bli otidsenliga.Vi menar att den nya tidens medier ska stå obero-ende från stat och kommun, som jag sade. Staten skainte genom politiska beslut eller godtycke avgöravem eller vilka som ska få sända vad eller vilket. Jagyrkar bifall till reservation nr 4.Anf. 2 ():Fru talman! Frågan om yttrande- och tryckfrihetenär utomordentligt viktig i vårt land, och vi har juvunnit stora framgångar.I går såg jag när man avtäckte en staty till LarsJohan minne. Det är en av dem som har käm-pat. Det är han föddes. Jag måste sägaatt det är bra att frågan aktualiseras om yttrande- ochtryckfriheten och den kamp som har bedrivits genomgenerationer för den.Det är riktigt som säger att det ska va-ra stor frihet när det gäller etablering på området.Staten har dock ett ansvar för att motverka tendensertill monopolbildning, till att mediemoguler läggerbeslag på möjligheterna att sprida ordet och vi därförfår ensidighet och likriktning.Fru talman! Jag har framför allt begärt ordet medanledning av två reservationer som jag inte yrkarbifall till, som vi i har i det här betän-kandet. Traditionen bjuder ju att man inte reserverarsig när det pågår utredningar eller när frågor bereds.Men vi har ändå velat lyfta fram ett par yttrandefri-hetsfrågor som är av utomordentligt stor vikt. Vi villdock inte, när beredning pågår, ge möjlig-het att säga nej till de här reservationerna. Därföryrkar vi inte bifall till dem. Vi kommer att följa demhårt.Det gäller yttrandefriheten på våra arbetsplatser.På det radikala 70-talet spelade jag flöjt i en politisksånggrupp och skrev en vistext till den gamla folkmu-sikmelodin brudmarsch. Ett par strofer idenna text lät så här:De som på jobben protesterar, strejkar, ordnarmöten och organiseras kan sparkas, ställas utan jobboch bli svartlistade. Att mötas och yttra oss fritt fårförresten vi bara och semestern.Tyvärr, fru talman, ligger det ganska mycket idetta. Om man går igenom JO:s ämbetsberättelserunder finner man massor av anmärk-ningar på kommuner, landsting och myndigheterdärför att de har gjort övergrepp mot personal somhar utnyttjat sina lagenliga rättigheter. Det gäller t.ex.informationsfrihet eller meddelarfrihet gentemotpressen. När det dyker upp kontroversiella saker i enmyndighet eller i en förvaltning säger man till perso-nalen: Det är jag som talar med pressen, och ni fårinte prata med journalister osv. Vi har sett demon-strationer mot detta förtryck i nedskärningarnas teck-en där människor ofta framträder med påsar på huvu-det därför att de inte vågar framföra sina åsikter pågrund av rädsla för repressalier på jobben.Motsvarande förtryck och inskränkningar före-kommer också gentemot de anställda på de privataarbetsplatserna, även om frimodigheten ibland kansket.o.m. har varit större på den privata arbetsmarkna-den.Det är givet att det här munkavleriet på människorpå deras arbetsplatser måste bort. Vi måste få enyttrandefrihet som gäller totalt. Det betyder inte attmänniskor ska vara illojala i den meningen att deknäcker affärshemligheter eller liknande för de före-tag de jobbar på. Det är inte avsikten. Däremot skaman kunna tala om missförhållanden och kunna föraett frimodigt samtal om utvecklingen i arbetslivet, påarbetslivet och kring arbetslivet.Det är därför mycket vällovligt att man har . Vi kan dock se att det änså länge är ganska försök. Det kommer attordnas seminarier i olika delar av landet - ett ,tre och ett - där man tar upp de här frå-gorna. Vi får följa utvecklingen och se om man kangå vidare. Framför allt behövs det en rikstäckande,ordentlig information som inte minst vänder sig till deanställda, där man ordentligt får reda på vad som ärens rätt - och också egentligen ens skyldighet: Därestdet är missförhållanden ska man också kunna tala omdet för en fri och kritisk press.Vi vill också att den här meddelarfriheten skavidgas och även gälla inom den privata sektorn. Nuhar föreslagit detta, och detförslaget bereds . Vi tycker att det ärutomordentligt bra. Frågan har varit uppe ett flertalgånger, men man har inte riktigt vågat komma tillskott eftersom det naturligtvis finns ett motstånd motdetta från makthavarna inom det privata näringslivet.Vi tror dock att detta är bra för att utveckla demokratioch inflytande också på våra arbetsplatser.Därför, fru talman, är detta utomordentligt viktigafrågor. Vi har reserverat oss för att med kraft under-stryka att vi kommer att följa utvecklingen på de härområdena och verkligen arbeta för att goda intentio-ner också ska förverkligas och materialiseras i för-slag, åtgärder och kraft att hävda de anställdas rätt tillyttrandefrihet.Anf. 3 ():Fru talman! har föreslagit ett stortantal åtgärder för att stärka yttrandefriheten, offent-ligheten och den personliga integriteten, vilket är treomistliga värden för den svenska demokratin. möjlighet att vara aktiva medborgare är beroen-de av alla dessa tre faktorer. Man behöver kunnagranska makthavarna, varför offentlighetsprincipenmåste värnas. Man måste ha rätt att kritisera, ifråga-sätta och diskutera, vilket kräver ett starkt skydd föryttrandefriheten, också för kontroversiella åtgärdereller påståenden. Man måste ha en inre trygghet ochveta att man inte riskerar sin värdighet och sin per-sonliga sfär genom att engagera sig som medborgare,något som förutsätter ett starkt skydd för den person-liga integriteten.För humanismen är varje människa ett mål, inteett medel. Det yttersta målet är att ge förutsättningarför varje människa att växa och eftersträva självför-verkligande.Fru talman! I den här propositionen berörs storadelar av det som är avgörande för yttrande- och tryck-friheten. har ställt sig bakom den störstadelen av majoritetstexterna. har en reserva-tion, men jag kommer inte att yrka bifall till den idag.Fru talman! Alltför ofta hävdas att vi måste in-skränka yttrandefriheten och offentlighetsprincipenför att värna enskildas integritet. Paradoxalt nog ärdet ofta samma intressenter som i andra sammanhanginte är särskilt intresserade av att värna integritets-skyddet. menar att dessa tre värden -yttrandefrihet, offentlighet och integritet - är väldigtintimt förknippade. Människor som värnar det friaordet värnar vanligen också människors rätt till integ-ritet.Fru talman! För att vi ska kunna värna människorsvärdighet och möjligheter att agera som medborgaremåste de tre värdena förenas och stärkas. Det är ocksåett grundläggande krav för ett demokratiskt stats-skick. Vi behöver offentlighet för att granska de sty-rande, yttrandefrihet för att kritisera missförhållandenoch föra fram alternativ samt skydd för vår integritetför att våga delta i en offentlig debatt utan att riskeraatt förlora värdigheten och den inre tryggheten.Mycket av detta tog också upp i sittanförande.Fru talman! eftersträvar att utökaden reella yttrandefriheten, vars och ens möjligheteratt göra sig hörd och få uttrycka sina åsikter. Främsthandlar det om att ta vara på de möjligheter som denya medierna har, främst distribuerade via Internet.Det fria ordet är emellertid inte skyddat på individuellnivå av yttrandefrihets- och tryckfrihetsgrundlagarna,som i stället tar fasta på de etablerade aktörerna. Bl.a.detta förhållande har gjort det möjligt att inskränkayttrandefriheten på Internet med personuppgiftslagenoch BBS-lagen.Även om möjligheten att yttra sig inte innebär attalla har samma faktiska möjligheter att göra sig hördaoch vinna gehör för sina åsikter är det angeläget attskydda individers fria ord. Möjligheten att individua-lisera yttrandefriheten genom att utsträcka skyddet fördet fria ordet till enskilda individer bör därför prövas.Det är det som reservation innebär.Jag stannar dock här, fru talman. Jag tackar förordet och yrkar inte bifall till reservationen.Anf. 4 BO ():Fru talman! Detta ärende på dagordningen, ytt-rande- och tryckfrihetsfrågor, rör några av de verkligtfundamentala frågorna i en demokrati. På en mängdav de områden som tas upp i motionerna pågår detutredningar av olika slag. Det gäller många viktigafrågor, bl.a. frågan om yttrandefriheten för anställda.Folkpartiet har i det här betänkandet valt att reser-vera sig på två punkter som rör grundläggande prin-ciper i vårt samhälle. Den ena handlar om etable-ringsfriheten för medier, den andra om önskemålet attfå bort förhandscensur där sådan fortfarande finnskvar. Jag vill i det sammanhanget yrka bifall till våroch reservation om just etableringsfri-het för medier, reservation nr 4.Det är förstås fullständigt grundläggande för ytt-rande- och tryckfriheten att det finns möjligheter tilletableringsfrihet, dvs. att de som vill pröva att nåallmänheten med sina produkter ska kunna göra det ien så fri konkurrens som möjligt. Det kan på någraområden finnas tekniska hinder som inte gäller ex-empelvis boktryckarkonsten, t.ex. möjligheten attanvända olika frekvenser i etern. I den mån det finnstekniska hinder måste de naturligtvis på något sättbeaktas och hanteras, men i övrigt måste enligt våruppfattning så fullständig etableringsfrihet som möj-ligt gälla.På den här punkten finns det dock andra funde-ringar och andra planer. Mediekoncentrationskom-mittén lade fram ett betänkande och full-gjorde då det uppdrag man fått i direktiven från rege-ringen, nämligen att föreslå ändringar som skulle göradet möjligt att få någon form av politisk prövning iavsikt att undvika s.k. mediekoncentration. Kommit-tén föreslog också ändringar i både tryckfrihetsför-ordningen och yttrandefrihetsgrundlagen samt ensärskild mediekoncentrationslag. Detta betänkandehar nu varit ute på remiss, och regeringen har fram-fört att det ska komma att bli föremål för förslag tilllagstiftning, dvs. förändringar i våra grundlagar. För-slagen avses tydligen komma till hösten i år.Vi i tror för vår del att det här är ettmycket farligt medel. Det är ett medel som innebär attvi släpper fram en politisk kontroll och bedömning avnär man tycker att en olämplig koncentration haruppnåtts, i syfte att i vissa fall - för det är förståssyftet - inskränka etableringsfriheten. Med tanke påhur pass farligt medlet är tycker jag att det är uppen-bart att det är mycket osäkra vinster, om ens några,det är fråga om. Den balansgång, eller brist på ba-lansgång, i den här frågan som regeringen har gjort,och som flera övriga partier vill avvakta regeringensförslag innan man tar ställning till, tycker vi är enmycket konstig avvägning mellan detta farliga medelå ena sidan och de mycket osäkra vinsterna å denandra.Fru talman! Den andra frågan jag tänkte ta upp ärden kvarvarande förhandscensuren i vårt land, dvs.den vi har för filmer och videogram som ska visasoffentligt.Kampen mot förhandscensur har varit lång ochhård. Någon av de tidigare talarna nämnde LarsJohan och återinvigningen av hans staty på enbättre plats än den haft under de senaste decennierna.Det är väl lämpligt, tycker jag, att så många sommöjligt hyllar . På de flesta punkterhar han fått rätt i den meningen att vi som tur är intehar förhandscensur av tryckta produkter i vårt landlängre. Däremot har vi som nämnts kvar det för fil-mer och videogram som ska visas offentligt.Det torde i vårt land råda stor enighet om attdet krävs mycket starka skäl om man på något områ-de ska ha förhandscensur. Frågan är förstås om de härmycket starka skälen finns.Frågan utreddes av det s.k.Våldsskildringsrådet. Man gav ut ett betänkandevåren 1993 som i huvudpunkten överensstämde meddet vi i har drivit , nämligen attvuxencensuren skulle tas bort och att man i det sam-manhanget skulle införa en ny och högre åldersgränspå för de allra värsta produkterna.På den här punkten har såvitt jag förstår samtligaövriga partier landat på en annan bedömning. På denhär punkten säger man, glädjande förstås, att manvidhåller utskottets uppfattning att medievåldet skaangripas främst genom information och frivilligaåtgärder, inte i första hand genom förbudslagstiftningoch censuråtgärder.Sedan fortsätter man med det som såvitt jag för-står är det enda skäl som åberopas av utskottet i öv-rigt för denna främmande fågel i det svenska sam-hället, förhandscensuren: "Den förhandsgranskningsom sker av filmer och videogram har sannolikten viss återhållande effekt på utbudet av våldsskild-ringar. "Det man kan fråga sig är förstås om denna be-dömning uppfyller rimliga krav på att man har starkaskäl för att ha förhandscensur i ett samhälle.Vi har för vår del reserverat oss på den här punk-ten och utvecklat vår syn, som innebär att vi inteheller på det här området ska bibehålla förhandscen-sur för vuxna, utan vi ska se till att vi får en liknandeordning på den punkten som vi har för övriga medier.Anf. 5 () replik:Fru talman! Det finns mycket tänkvärt i det BoKönberg säger. En lagstiftning som ska förhindrakoncentration på medieområdet är naturligtvis utom-ordentligt grannlaga. Man kan kanske säga att det ärett farligt instrument.Men tendenser på området visar att det också kanvara ett nödvändigt instrument. Det är klart att detinte är bra om de olika mediekanaler som finns utsättsför monopolbildning, så att det är få ägare eller all-deles likformiga ägare som helt dominerar och där-med styr in utbudet i en och samma fålla. Då riskerarvi att mista mångfald, att mista bredd i åsikter i detoffentliga samtalet, att drabbas av massmediemörker iform av förytligande och fördumning.Annars tycker jag att de varningar som Bo Kön-berg reser ska tas på allvar vid utarbetandet av de härförslagen. Men vi måste ändå pröva detta utomor-dentligt konstruktivt, därför att jag tror att det tyvärrär nödvändigt.Det är egentligen samma sak med förhands-granskningen av film. Tills vidare tror jag att denmåste finnas kvar, därför att vi har så många företagsom ägnar sig åt spekulationer i våldsskildringar. Detgör att samhället på något sätt ändå måste försökamotverka detta. Det är tråkigt att det behövs, men änså länge finns det ingen annan metod. Branschenvisar ju inte några tendenser till återhållsamhet närdet gäller spekulationer i våldsskildringar.Anf. 6 BO () replik:Fru talman! Jag uppfattade det som att KennethKvist och jag är överens om att det är ett farligt in-strument. Jag uppfattade att han i sitt inlägg just pe-kade på att det finns risker med detta.Det behövs inte så väldigt mycket fantasi - Ken-neth har det, men jag tänker på övriga intresse-rade människor i vårt land - för att inse riskerna. Deträcker t.o.m. nästan att läsa själva det förslag som harkommit från utredningen, och som finns återgivet ibetänkandet på s. 21, för att inse att paragrafer av dentypen mycket väl kan missbrukas, speciellt i ondatider. Vi skriver ju grundlagarna för att de ska kunnaskydda också i onda tider.Jag hoppas att och andra den dagentill hösten då regeringen sannolikt sänder över sittförslag mycket noga granskar både riskerna och vadman hoppas uppnå. Jag delar ju inte, som framgick avmitt förra inlägg, den bedömning som innebär att dethär skulle vara ett bra medel för att begränsa tenden-ser till monopol och koncentration.Vi tycker bägge två, och jag, illaom den typen av tendenser. Frågan är om inte etable-ringsfrihet är det bästa sättet att hindra detta. Deninnehåller inte de faror som det här instrumentet in-nebär.Till sist till frågan om förhandscensuren. Jag note-rade att i sitt inlägg bara nämnde attdet tills vidare inte fanns någonting att göra. Sanning-en är väl att det kommer att finnas risker för att män-niskor spekulerar i en mängd otrevliga saker. Fråganär då: Ska detta motverkas genom att staten anställercensorer som går igenom materialet eller ska vi antadet förslag som lades fram , nämli-gen att avskaffa förhandsgranskning för vuxna ochinföra en ny 18-årsgräns? Vi liberaler har landat påden senare ståndpunkten.Anf. 7 () replik:Fru talman! Det är utomordentligt viktigt att slåvakt om etableringsfriheten på medieområdet. Det ärdärför som koncentrationstendenser måste motverkas.Det är klart att om det under frihetens namn uppstårmäktiga monopolbildningar, som därmed så att sägalägger beslag på finansieringskällorna, t.ex. annons-marknaden, i sina medier, har andra medier inte enchans att etablera sig. Det är klart att det måste till enstyrning, inte för att begränsa vår möjlighet att fåmångfald och etableringsfrihet, utan just därför att viska värna etableringsfriheten. Det måste vara avsiktenmed att man försöker skapa sig instrument för attmotverka massmediell koncentration.Det fortsatta arbetet får visa om man lyckaskomma med bra och kloka lösningar utifrån de utred-ningsförslag som finns. Vi får följa det kritiskt, bådeBo Könberg och jag.Anf. 8 BO () replik:Fru talman! Att min inställning är och kommer attvara kritisk är väl uppenbart. Det gläder mig att detfinns andra, som , som lovar att följaärendet kritiskt.Jag tycker, som jag antydde i mitt förra inlägg, attbara det refererat som man kan läsa i utskottsbetän-kandet av det som utredningen efter mycket grubb-lande kom fram till är så pass oroväckande och att detär uppenbart att detta i onda tider mycket väl kommeratt kunna användas på ett sätt som ingen i dennakammare önskar. Jag kan rekommendera KennethKvist att än en gång läsa om det som står överst pås. 21 och grubbla på om detta verkligen är ett instru-ment som bör sättas i makthavarnas händer i godaoch i onda tider.Anf. 9 PER ():Fru talman! Det som jag tycker är viktigast i dethär betänkandet handlar om de utsatta grupperna ochhur de ska få en röst och om hur barnen ska kunnaskyddas i den värld som blir alltmer kommersialise-rad och framför allt hänsynslös gentemot barnen.Miljöpartiet har väckt både partimotioner ochmotioner tillsammans med andra partier, vilket redo-visas i det här betänkandet.När det gäller yttrandefriheten har vi en motionsom handlar om kunskapen om friheten och ansvaretvad gäller yttrandefriheten. Vi tycker att det här sam-hället måste få mycket mer av den varan. Vi måsteöka kunskapen helt enkelt.Kenneth var inne på frågan om munkavlen iarbetslivet. Det är alldeles riktigt att här finns viktigayttre och inre gränser för oss människor, det finnsförbud och det finns rädslor. Det är oerhört viktigt attäven det privata näringslivet ges sådana regler attmänniskor inte behöver känna rädsla. Den ökadekunskap som vi kräver har blivit delvis tillgodoseddmed den pågående utredning och den kampanj, Öpp-na , som kommer att koncentreras under vå-ren. Vi ställer också upp på Demokratiutredningensförslag om att meddelarskyddet också ska gälla pri-vatanställda.Sverige ligger långt framme i frågan internatio-nellt sett. Men det finns gränser att dra, rimlighets-gränser, dvs. det medmänskliga ansvar som vi måsteta.Vi har ett stort problem framför oss med Internetoch det våld, den rasism och den pornografi somutvecklas där. Det är en utveckling som går med enrasande fart och som är svår att styra. Många tyckeratt detta ska självregleras. EU har avsatt 25 miljonereuro för att utveckla filtreringsverkty-gen, hot lines. Frågan är om det räcker. Jag har självväckt en motion om en . Jag me-nar att föräldrar och barn måste ha möjlighet att få detstöd och den hjälp som behövs för att framför alltbarnen ska slippa utsättas för det som de är försvars-lösa mot, nämligen det våld och den pornografi somhärjar på nätet. Det gäller att kvalitetssäkra Interne-tanvändningen.Det finns utredningar på området som har blivitfärdiga, t.ex. Offentlighets- och sekretesskommitténoch . Frågan är om vi kanhitta verktygen om vi inte inrättar en myndighet fördetta. Det går så rasande fort att det gäller att helatiden anpassa den lagstiftning som finns och att fram-för allt ligga före.En annan fråga i betänkandet gäller hets mot folk-grupp. Den frågan har en oerhört lång historia. Redan1984 var man inne på att homosexuella skulle ingå idet som kallas hets mot folkgrupp i lagstiftningen,dvs. att folk skulle kunna åtalas för hets mot homo-sexuella. Detta tog , och först i oktober 2000kom ett förslag från den utredning som kallas förKommittén om straffansvar för organiserad brottslig-het om att homosexuella ska ingå i 16kap. Förslaget bereds nu i regeringen. Vi får välutgå från att hets mot homosexuella, inbegripet bi-sexuella, transpersoner, kommer att ingå i lagstift-ningen.Ewa och kommer att taupp våldsskildringar och pornografisk reklam i en-skilda anföranden. Jag går inte in på de områdena.Fru talman! Det här handlar i grund och botten omdet mänskliga ansvaret och solidariteten med andramänniskor, att ge rimliga rättigheter åt alla männi-skor. Men det är också fråga om att skydda barnen,som faktiskt är försvarslösa mot den vuxenvärld vihar skapat. De är försvarslösa mot alla de kränkningarde utsätts för. Därför är det viktigt att vi med allvartittar på var vi kan sätta dessa rimliga gränser motvärlden utanför.Anf. 10 (s):Fru talman! Ja, KU9 är ett betänkande som rym-mer många viktiga avvägningar och konflikter mellanangelägna mål. Yttrandefriheten och tryckfrihetentillhör, som har sagts så redan i kam-maren, fundamenten i vårt samhälle. I en demokratisom vår ska försvaret och skyddet för dessa frågorvara starkt.