prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — Motiveringarna för en sådan gemensamvärdebas kan i och för sig vara olikartade, men ac-cepteras själva värdebasen - eller åtminstone ett mi-nimum av den - kommer det att vara ett funktions-dugligt samhälle. Ordet samhälle syftar just på ge-mensam grund, på sammanhållning utifrån något.Herr talman! Värdebasen överförs från generationtill generation, främst genom familjen. Även andrasignalgivare har betydelse för denna internalisering:skolan, medier, kamrater, etc. Även rätten, utformad ien lagstiftning, är en av signalgivarna.Det är rätt intressant att konstatera hur åtminstoneretoriken förändras över tiden. För inte så länge sedanvar vi kristdemokrater relativt ensamma - på denpartipolitiska arenan - om att diskutera värden ochvärderingarnas stora betydelse. Är det någon somförresten kommer ihåg de patetiska invändningarnamot en värdekommission? Den diskussionen är baratre . föreslår ettinstitut, Forum för levande historia. Det kallas t.o.m.myndighet och har i stort sett samma inriktning.Myndighetens uppdrag ska vara att främja arbetemed, diskussion om och reflexion över demokrati,tolerans och mänskliga rättigheter i samtiden medutgångspunkt i Förintelsen. Verksamheten ska syftatill att stärka människors vilja att aktivt verka för allamänniskors lika värde. Hur var det nu med invänd-ningen mot värdekommissionen, att det var för myck-et att skriva folk på näsan vad de skulle tycka? Denhar tydligen försvunnit.Värden har blivit på tapeten, inte minst efter den11 september. Och det är bra. Det visar också att manibland är lite för snabb att döma ut initiativ som denom värdekommissionen. Värdena är lika viktiga förett samhälle som en grund är för ett hus.Herr talman! En värdeneutral rättsstat är en omöj-lighet. Ett samhälles grundvärden är förankrade i enbestämd gemenskap och bestäms av kulturarvet.Herr talman! En verklig samhällsgemenskap kaninte skapas utan demokrati, och en verklig demokratikan byggas upp bara när den leds utifrån målet om ensamhällsgemenskap. Demokrati handlar inte om ma-joritetsstyrelse utan om något vida mer. Helt grund-läggande är de bakomliggande värdena, främst män-niskovärdesprincipen och därmed också hänsyn tillminoriteter, men också insikten om varje människasofullkomlighet. Det är just insikten om den egnafelbarheten som ger den ödmjukhet och förståelsesom är nödvändig för en fungerande demokrati.Herr talman! Den danske statsrättsprofessorn konstaterar också i sin klassiker Varför demo-krati? följande:"Den politiska metoden för utformningen av detmänskliga samlivet är icke en specialitet, som kanisoleras från vårt liv i övrigt. Den avspeglar och upp-står ur fundamentala mänskliga karaktärsegenskaperoch återverkar själv på karaktärens utformning. Denär nära förbunden med vår känsla för människovärde,vår livsinställning och vår moraliska tro. "beskriver länge och väl den demokratis-ka metoden, men det betyder ju inte att han anser attden är tillräcklig för att demokrati ska uppstå. Hantalar nämligen just också om dess underliggandevärden och då använder han begreppet den demokra-tiska mentaliteten. Den demokratiska mentaliteten harsin grund i respekten för medmänniskan. Ett värde.Herr talman! När definierar den demo-kratiska metoden gör han på följande sätt:"Idealtypen är den statsform i vilken de politiskafunktionerna med maximal intensitet, effektivitet ochextensitet utövas av folket på parlamentarisk nivå. "Med intensitet avser han omfånget av den person-krets som får tillstånd att delta i omröstningar och val.Effektiviteten handlar om den verkningsgrad varmedfolket förmår göra sina synpunkter gällande. I denmån folket verkar genom sina representanter beroreffektiviteten på styrkan av den kontroll som folketkan utöva över sina representanter. Extensitetenhandlar om omfattningen vari det folkliga inflytandetoch kontrollen består, dvs. graden av verklig styrelse.Herr talman! har utvecklaten demokratisk tradition. Men varje demokrati riske-rar att fastna i olika former. Även har haftsådana tendenser. En levande demokrati förutsätter enpolitisk öppenhet och en förmåga att låta nya opinio-ner och nytt tänkande ta sig uttryck, att t.ex. våga tadebatten om var någonstans makten ska ligga - både idet vertikala perspektivet och i det horisontella.Och hur står det egentligen till med extensitetenoch effektiviteten i synen på den lokala demokratin?De grundläggande bestämmelserna om den kommu-nala självstyrelsen återfinns i regeringsformen 1:1och 1:7. Det svenska folkstyret ska alltså förverkligasgenom bl.a. självstyrelse. Det står i portal-paragrafen. Det sägs också i 7 § att kommunerna skautöva beslutanderätten.Grundlagen pekar alltså ut den kommunala själv-styrelsen som ett medel att förverkliga demokratin.Inom vissa ramar finns det en betydande frihet förkommunerna. Men finner regeringen och riksdags-majoriteten besluten obekväma eller felaktiga står detdem fritt - i rättslig mening - att intervenera i denkommunala beslutskompetensen och inskränka be-slutanderätten i olika avseenden. Det är just vad somhar hänt på några områden. Det finns en kommunalsjälvstyrelse, men den finns inte i författningspolitiskmening.Det här har kritiserats bl.a. av Lagrådet som anseratt det någonstans måste finnas en innebörd av denkommunala självstyrelsen. Lagrådet har beklagat attregeringsformen, trots erfarenhet av nära till-lämpning, fortfarande inte ger fylligare riktlinjer förförhållandet mellan stat och kommun eller med andraord för den kommunala självstyrelsens reella inne-börd.Detta är mycket viktiga frågor, som man bör dis-kutera vidare. Men regeringen har inte visat såväldigt stor förståelse för det här frågekomplexet.Man kan fråga sig om regeringen är ute efter attminska den optimala effektiviteten och extensitetenför den lokala nivån. Det tycks i mycket vara så attgodtycket är på väg att ersätta den demokratiska ef-fektiviteten och extensiteten.Herr talman! I regeringens proposition Regionalsamverkan och statlig länsförvaltning noteras att detkommer en översyn av uppgifts- och ansvarsfördel-ning mellan staten, kommunerna och landstingen.Jaha, det är intressant. När vi tidigare, för bara någothalvår sedan tror jag det var, krävde just en sådanöversyn, främst för att garantera de kommunala nivå-erna en grundlagsfäst rätt, avvisades detta av rege-ringen och dess samarbetspartier. Vad har fått rege-ringen att byta uppfattning? Det är en bra fråga. Ärdet en ny variant av den konservativa principen attskynda långsamt? Här innebär det att man inte skasläppa igenom vad oppositionen säger, men så små-ningom kan man själv ha samma synpunkter.Statsrådet har kanske ett svar på denna frå-geställning? Kanske jag också kan passa på att frågahur det går med begäran om en utredningav lagprövningsrätten och om folkomröstningsinsti-tutet. Är det också en fråga om att skynda långsamt?Anf. 218 ():Herr talman! Det är stor oro i världen, oro sompåverkar vår vardag. Terrorismens brutala attack iNew är också en brutal attack mot de grundläg-gande demokratiska formerna och därmed också ettstarkt hot mot det öppna, fria, reflekterande och de-batterande samhället. Det som vi har tyckt vara hän-delser så långt borta, så långt borta att vi inte harbehövt bry oss eller ta dem till oss påverkar faktisktvår vardag här och i och i grunden din ochmin relation.Grunderna i det öppna demokratiska samhälletkommer att påverkas, i vilken riktning kan vi kanskeinte här och avgöra. Men det som diskuteraskring var mans köksbord, rädslan och undran överhur detta kunde ske och varför, ställer stora krav påoss som är demokratins bärare, utvecklare och försva-rare.Herr talman! Vad är då demokrati, och hur ska viförvalta den i ? Denna fråga bör vi med all rättuppmärksamma, förutom det jag inledde mitt anfö-rande med och förutom att vi kan konstatera de all-varliga incidenterna de senaste veckorna.Demokratiutredningen, kravallerna vid i och unga politikers avhopp frånkommunpolitiken har alla bidragit till att sätta fokuspå demokratins förutsättningar och utformning. Män-niskor ifrågasätter de nuvarande politiska strukturer-na, men det måste också noteras att det finns ett ökatintresse för politik hos medborgarna, somengagemanget i traditionella partipolitiska organisa-tioner minskar. Därför finner jag det inte rimligt attde alltmer politiskt intresserade medborgarna blir alltmindre politiskt aktiva. Det finns inte heller någonrimlighet i att medborgaren - ung som gammal - i endemokrati betraktar sin vilja och sina ambitioner somobetydliga gentemot de beslut som politikerna islutändan fattar. Därför måste vi erkänna att dagensdemokratiska politiska system har brister som vi påallvar måste våga förnya och förändra, just i syfte attstärka de enskilda människornas yttrandefrihet, integ-ritet och deras eget mod att agera i demokratinsnamn.Herr talman! Därför måste uppdraget för riksdagoch för regering, för mig som riksdagsledamot ochför demokratiminister , vara att skapa de nyaformerna som människorna efterfrågarför att de ska kunna engagera sig i samhällsbyggetoch i partipolitiken.Herr talman! Jag kan inte förstå den tveksamhetsom jag under mina i ständigt harmött och det omöjliga i att faktiskt våga pröva nyaformer för demokratiskt utövande. Jag är den förstasom ställer mig bakom att vi ständigt måste föra endiskussion om vad demokratin egentligen innebär,vilka krav vi ställer på hur vi ska driva politik, hursamhället ska fungera i grunden och på hur de demo-kratiska institutionerna ska utformas. Jag tycker attdet är en viktig debatt, men debatten måste också gekonkreta förslag till förändringar. Det är nu dags.Centerpartiets ambition är att stärka människorssjälvbestämmande. Förutsättningen för detta är attbeslut fattas så nära och tillsammans med de männi-skor som berörs av dem. Det är ett starkt decentralis-tiskt synsätt som betonar den frivilliga samverkanmellan människor som grunden för beslutsfattande.Vårt synsätt innebär att vi ställer oss bakom ett delta-gardemokratiskt ideal, där människor inte bara tillåtsutan faktiskt förväntas delta i det gemensamma be-slutsfattandet. Förutsättningen för att detta ska varamöjligt är att människors deltagande också får ledatill faktisk påverkan, att man är med och fattar beslutoch därmed är ansvarig för de beslut man är delaktigi.Utgångspunkten för ett förnyat folkstyre är därfören radikal och konsekvent decentralisering eller över-föring av politiska beslut till lägre beslutsnivåer.Framför allt bör det kommunala självstyret tydligaregrundlagsfästas. Det lokala, demokratiska självbe-stämmandet ska också stärkas i förhållande till högrebeslutsnivåer. Det är därför som vi centerpartister såkonsekvent stöder människors engagemang och viljaatt ta ökat ansvar och delta i beslutsfattande. Vi har iCenterrörelsen en stark tilltro till människors förmågaatt ta ansvar och att ta ansvar för de konsekvensersom följer av besluten. Vi har, precis som socialde-mokraterna, en historia där människor har haft ettstarkt engagemang för att ta makt från överheten föratt därmed också själva kunna styra sin egen vardag.Styrkan i att kunna råda sig själv har varit en po-litisk drivkraft. Därför är vi förvånade att socialde-mokraterna så konsekvent slår ned på alla som kantänkas våga agera mot överheten. Varför förnekarsocialdemokraterna människorna i attfölja folkets vilja, eller så konsekvent gör det svårt fördem som vill starta eget i kommundelutanför ?Herr talman! Jag tror ändå att droppen var när so-cialdemokraterna så fullkomligt kördeöver sina egna runtomkring i landet. Det var dessasocialdemokrater som trodde att de själva kunde drivaigenom socialdemokraternas svar på regionernasEuropa och att det skulle få genomslag i medett starkare självbestämmande. Men, herr talman, acknej! Rädslan för människors egna lokala och regio-nala lösningar, med möjligheten att själva kunna ståpå egna ben, är för mycket för rikskommunalhusetRosenbad.Nej, herr talman, man ger hellre den landshövdingsom inte av folket kan avsättas mera och utökadmakt.Herr talman! I svensk grundlag står att läsa att alloffentlig makt utgår från folket. Med Centerpartietssynsätt innebär det att makten bör byggas underifrånoch delegeras från folk till de politiska representan-terna. Den decentraliseringspolitik som vi förespråkarbygger på tanken om ett starkt självbestämmande påvarje samhällsnivå. Vi har gett några förslag för för-stärkning av den lokala demokratin ett otal gånger -men jag upprepar dem: Fler och beslutande folkom-röstningar, såväl nationella som kommunala. Detska bli lättare att dela kommuner.Centerpartiet vill också - precis som IngvarSvensson betonade tidigare - ha en översyn avgrundlagen i syfte att undvika centralstyrning avkommunerna från statlig nivå. Vi vill ha ett stärktkommunalt självstyre. Vi anser att det är viktigt föratt just kunna överföra mer reell makt till människor-na. Vi vill också stärka makt i förhållandetill regeringen, och vi vill överföra konkret makt tillregionerna.Anf. 219 ():Herr talman! De hungrande i världen blev färreunder 90-talet, men kampen går för långsamt. Detmenar i en ny rapport som presenterades härom-dagen i bl.a. . Enligt rapporten minskadede hungrande med omkring 600 miljoner under90-talet. Det är bra, men det går alldeles för långsamt.Det finns gemensamma drag för de länder därmänniskors fattigdom och hunger har minskat, näm-ligen fungerande politiska system, ekonomisk till-växt, investeringar, öppenhet och någon form avsocialt skyddsnät. Det här är förhållanden som oftastsaknas i de länder där hungern inte minskar och därproblemen ökar.Under 90-talet har också den politiska frihetenökat. Det finns fler länder med demokratier. Flermänniskor lever i vad som kan kallas för fria sam-hällen, och färre lever i vad som är ofria samhällen.Det är bra.För oss liberaler är det uppenbart att demokrati ärnyckeln till en sådan utveckling. Varje människa skaha rätt att leva i fred och frihet. Demokrati är det endastyrelseskick som är värdigt människor. Det medförockså positiva ekonomiska konsekvenser. Det ärenkelt: Makthavare som vill bli omvalda har ett in-tresse av att genomföra en sådan politik och sådanasamhällsförändringar som gynnar folkflertalet. Manmåste ta hänsyn till så många människors välbefin-nande som möjligt, annars blir man inte omvald.Demokrati och frihet, inte diktatur och ofrihet,tillåter kritik och ger möjlighet till nya förslag tilllösningar av viktiga utvecklingsproblem.Herr talman! Självklart har demokrati och respektför mänskliga rättigheter ett absolut egenvärde, mendet är faktiskt bra att det nu t.o.m. finns vetenskapligtbelagt att det leder till en ekonomisk utveckling -senast av nobelpristagaren . Det är för-stås inte vårt huvudskäl, men det är viktigt att påpekai de sammanhang där vi har en stor debatt - intebara i vårt land - om ekonomisk utveckling och fat-tigdomsbekämpning och där man inte alltid sätterdem i samma sammanhang som demokrati, mänskli-ga rättigheter och personlig frihet. Utveckling skerjust när människor har verktygen i sina egna händer.Det är vad som utmärker en demokrati.Alla människor är födda fria. Det ska naturligtvisgälla alla att de inte ska bli diskriminerade på grundav etnisk tillhörighet, nationellt eller socialt ursprung,börd, kön osv. Men vi vet också att det inte är verk-lighet i dag.Väldigt många människor har inte reella möjlig-heter att påverka sin egen livssituation. Demokratin ärdet enda styrelseskick som leder till en möjlighet attpåverka och etablerar genuina mänskliga rättigheter.Inga andra ismer kan någonsin rättfärdiga att indivi-dens frihet kränks. Ändå sker det runtom ivärlden.Påståenden från olika makthavare om att deras in-vånare inte skulle vara mogna för demokrati kan vialdrig acceptera. Demokrati är den enda styrelseformsom garanterar att medborgarnas intressen tas tillvara. Därför måste demokrati vara en absolut led-stjärna för internationella samarbete ochframför allt för vårt bistånd. Det måste vara en led-stjärna och en grundläggande princip för Sverigesbiståndsarbete.Herr talman! Mänskliga rättigheter måste ocksåbli kvinnors rättigheter. Många av brotten mot demänskliga rättigheterna drabbar kvinnor just därföratt de är kvinnor. Svår diskriminering, våld och t.o.m.död drabbar personer just därför att de är födda tillkvinnor.FN:s deklaration om mänskliga rättigheter klargöratt man inte får skilja på människor på grund av kön.Många andra deklarationer som eller t.ex. plattformen från kvinnokon-ferensen i har undertecknats av många ländermen ännu inte implementerats.Vid uppföljningen av förraåret kunde det konstateras att det har gått framåt påmånga områden. Men fortfarande finns oceaner avbrist på mänskliga rättigheter kvar för oss att bekäm-pa. Ett av de allra största hoten mot utvecklingen avvälfärd framför allt för kvinnor är den aidsepidemisom pågår.Vad har det för koppling till demokrati? Fördet första är det en av de absolut avgörande överlev-nadsfrågorna särskilt för hela kontinenten Afrika.Sedan början på 80-talet har 20 miljoner människordött. Vid slutet av detta år beräknar man att 40-50miljoner är smittade. De flesta är unga, och de mestutsatta är kvinnor.Spridningen kommer att fortsätta om man inte tartag i problemet och på ett öppet sätt börjar diskuteraoch bekämpa hivspridningen i de länder som detgäller. I alltför många länder kommer ledarna undangenom att inte ta upp dessa frågor i ljuset. Det kan degöra just därför att de inte är demokratiskt valda ochinte behöver gå ut och begära ett nytt mandat av denegna befolkningen.Om vi ska kunna komma ordentligt fram medkampen mot spridningen av hiv/aids krävs det endemokratisk utveckling. Det är viktigt att vi i detsvenska utvecklingssamarbetet lyfter fram frågor omhiv/aids, sexualitet, makt och kvinnors rättigheter påett tydligt och öppet sätt.Herr talman! Det finns på några områden sanner-ligen mycket stora hot och väldigt stora utmaningar ivår värld, som jag har velat peka på. Men det finnsockså ljus och framsteg som görs. Det är inte barahungern som minskar. Friheten, antalet demokratieroch människor som lever i frihet ökar också. Men detkvarstår mycket.Demokratin är nyckeln, och globalisering och öp-penhet är motorn för en sådan utveckling. När sten-kastning, upplopp och hot om terror-dåd hindrar internationella organisationer och valdaledare att träffas för att driva ett utvecklingsarbete ärdet inte bara ett demonstrationstillfälle för globalise-ringsmotståndarna som fryser inne. Det är också etttillfälle för radikala krafter att driva utvecklingenframåt. Det är ett tillfälle för de politiska ledare somvill ha något annat än den nuvarande situationen somfryser inne när mötena hindras.Därför måste vi i mycket tydligt stå uppför att den typen av internationella sammankomsterinte bara ska äga rum. Vi måste även i fortsättningenvara beredda att stå för dem. Motståndarna ska aldrigfå hindra demokratiskt valda ledare att träffas. De skainte få skrämma ledarna till att gömma sig bekomtaggtråd och i bunkrar. Möten ska kunna ske ochradikala krav ska kunna ställas i öppenhet även ifortsättningen.Arbetet för internationell öppenhet, internationelltsamarbete och förbättrade villkor för i ettglobalt samarbete är en bjudande plikt för oss libera-ler. Demokrati, mänskliga rättigheter och utvecklingkräver att vi här och arbetar för ett höjt och effek-tivt bistånd, att det verkligen blir en ny frihandelsrun-da som släpper in och att vi avreglerar ländernas jordbruksprotektionism.Anf. 220 PER ():Herr talman! Det var en minister som tidigare häri dag sade att framtidstro är demokratins livsluft. Jagtror att han i sin tur citerade en känd politiker. Jagskulle gärna vilja stämma in i det. Jag tror nämligenatt framtidstron och visionen är det som lyfter oss i enkanske just nu ganska trött demokrati.Det är för många en trött demokrati som har stel-nade partistrukturer med stora förluster av medlem-mar i partierna. Fortsätter utvecklingen på detta sättskulle våra partier vara medlemslösa . Det ärnämligen 30 000 medlemmar som lämnar vårapartier.Nu tror jag att det planar ut. Det ska väl i alla fallinte vara så illa. Men det visar på en trend. Specielltde yngre människorna ser inte längre riktigt par-tistrukturerna och partierna som bärare och förvaltareav de idéer som ungdomarna har. Det tycker jag är envarningssignal.Vi har utvecklingen av Internet och desamtal som framför allt ungdomar har med varandrarunt hela jorden. De kommunicerar lättare med enkamrat i än med grannen i samma farstu.Den utvecklingen måste vi också följa väldigt nogaoch ta på allvar.För att få människorna intresserade av politik ochvåra medborgare delaktiga måste vi också lämna ifrånoss en del av makten. Vi måste låta människor kännadelaktighet och ansvar. Jag menar att med ökad del-aktighet följer ökat ansvar.Vi behöver anordna fler fysiska arenor där vi kanträffas och diskutera verkliga problem, om det nuhandlar om klimatet, vägar, eller vad detkan vara. Det är något vi måste göra för att konkurre-ra ut dokusåporna, och allt vad det heter,där man har fantasier, låtsaslösningar och människorinte konfronteras med verkligheten. De tendenser vihar i den s.k. upplevelseindustrin är väldigt allvarliga.Hur ska vi få människor intresserade av politik?Det finns trots allt undersökningar som visar att fram-för allt ungdomar har ett intresse. Det handlar om attjust ge utrymme för intresset, de rätta instrumentenoch de rätta verktygen.Jag vill egentligen inte ha politikerplikt eller röst-plikt. På tal om plikt har vi skolplikt, värnplikt och enmängd andra plikter. Röstplikt är ett försvar för detkanske viktigaste vi har, nämligen demokratin. Dådras det ned ett rött skynke. Det kan vi inte ha.Jag tror kanske att vi inte heller ska ha det i vårdemokrati. Men vi ska inte vara främmande införtanken. Jag ser mycket hellre att vi lockar med höjtgrundavdrag, en presentcheck, kaffe och kakor ellervad som helst i röstlokalen. Det ska vara någontingsom gör att människor känner att om jag ställer upppå de demokratiska spelreglerna, tar mitt ansvar ochgår till vallokalen så får jag också någonting tillbaka.Det tycker jag att vi ska försöka utarbeta någon formför.Precis som tidigare talare har sagt så finns detbatterier av olika idéer. Jag tror att harkoll på det mesta. Många av idéerna har vandrat runt iolika utredningar . Vi har flera utredningar som ärväldigt intressanta. Det gäller inte minst , som pågår nu.Jag skulle vilja ta fram ett antal av de här idéernasom jag tycker att vi måste ta på allvar. Det gällermotionsrätten för medborgarna, att utöka fråge-stundsinstitutet i kommunerna och att genomförademokratibokslut som visar hur demokratin fungerarinför beslut. Vi måste öka kontaktytorna mellankommunens företag, föreningar och boende. Vi måsteockså ha många fler av de gränsöverskridande pro-jekten. Vi borde kunna införa misstroendevotum motkommunstyrelse och kommunalråd. Vi skulle kunnaha kommunala nyval. Alla fullmäktigemöten måstesjälvfallet vara TV- och radiosända. De flesta är detnog , men jag tror inte att de är det överallt.Lokala folkomröstningar är någonting som jagtror är på väg att genomföras . Det är väldigt bra.Om av medborgarna tar initiativ till en folkom-röstning så ska den genomföras och inte kunna stop-pas av fullmäktige. Vi har alltför många sådana ne-gativa beslut från fullmäktige - 68 av 70 tror jag attdet är. Därför bör man höja procentsatsen till 10 %.Sedan ska det vara en obligatorisk folkomröstning -punkt och slut.Det är också viktigt att man genomför andra re-former också. Det gäller t.ex. skilda valdagar. Jag vetatt det finns ett oerhört kraftigt motstånd mot det,framför allt från Socialdemokraterna, men det ärockså ett sätt att visa respekt för människorna ochrespekt för deras ansvar och intresse för politik. Vimåste alltså ha en lite mer positiv inställning.