prot · GP0933 · 2001-11-23 00:00:00 — Oroas gång över vilka konsekvenser det får för t.ex.funktionshindrade eller ensamstående mammor utanbil som inte längre har någon närbutik därför attstormarknaderna har slukat upp dem?Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag har inte talat om stormarknader.Jag har talat om en undersökning som citerar. Den undersökningen gäller allasorters livsmedelsbutiker, inte stormarknader. Jagförstår inte varför vi ska börja en debatt om stor-marknader just nu.Anf. 27 () re-plik:Fru talman! Den undersökningen byggde på attetableringen av stormarknader innebar att de blevprisledande för lägre livsmedelspriser. Det var dettaundersökningen gick ut på.De andra handlarna är tvungna att konkurrera. Jagser det också. Men jag saknar en miljökonsekvensbe-skrivning av dessa stormarknader. Jag saknar ocksåen konsekvensbeskrivning av hur personer i ytterom-råden drabbas därför att stormarknaden ligger i heltandra änden av staden och de måste ta sig dit medallmänna kommunikationer som kostar pengar. Desom har förmånen att ha bil kan ta den. Det hade varitroligt att höra om harreflekterat över det fenomenet.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag har reflekterat mycket över stor-marknadernas positiva och negativa sidor. Jag tyckeratt och jag vid en enskild överlägg-ning ska titta igenom denna undersökning. Vi skaanalysera den i lugn och ro. Vi hinner i alla fall integå in i detaljerna nu.Anf. 29 ():Fru talman! Jag vill börja med att kommentera ensak som var uppe . Det har egentligen ingenting alls medkonsumentpolitiken att göra, men jag tyckte att detvar lite intressant att höra att man inte kände till geo-grafin i . Jag vill bara påpeka att är57 % av . Ni kanske skulle titta lite närmarepå kartan och lära er lite grann om geografin den delav landet som ändå är den största.Jag tänkte börja med att säga att jag tycker att detär viktigt att se på vår konsumtion i ett globalt per-spektiv. För oss i är det en väldigt vä-sentlig fråga, eftersom det har stor betydelse för mil-jön och den hållbara utvecklingen i världen.Om man ser det i ett globalt perspektiv är det såatt vi som lever i den rika delen av världen är avvärldens befolkning, och vi står för av den pri-vata konsumtionen. Den andelen ökar. Eftersom kon-sumtionen också är nära kopplad till resursförbruk-ning innebär detta också belastningar på vår miljö.Eftersom också dagens resursförbrukning redan äralldeles för hög innebär det också en väldigt stormiljöbelastning, som innebär att vi går mot ett ickehållbart samhälle i ännu större utsträckning än vad vihar i dag.Dessutom är konsumentpolitiken en väldigt viktigdemokratifråga. För att man ska ha möjlighet attpåverka samhällsutvecklingen måste man som kon-sument också kunna ha inflytande på marknaden. Detkräver att man som konsument har en stor kunskapoch en stor medvetenhet - kunskap om vad det ärman köper och medvetenhet om vad det får för kon-sekvenser.Det behövs också starka rättigheter för konsu-menter, som ger en möjlighet att på laglig väg lösakonflikter och hindra oseriösa näringsidkare från attbete sig som de vill. Det kräver också att alla harkunskap om sina rättigheter, för annars kan man inteutnyttja dem. Att bli lurad som konsument väckerfrustration och ilska, men de rättigheter som finns kanväga upp det och skapa tillfredsställelse och positivakänslor. Den som inte själv kan föra sin talan gente-mot näringsidkarna i dessa konflikter behöver stödoch hjälp.Miljöpartiet var väldigt positivt till det betänkandesom lade och som harlegat till grund för den proposition som vi nu be-handlar. Tyvärr tycker vi att den handlingsplan somhar utarbetats med utgångspunkt från Konsumentpo-litiska kommitténs betänkande inte alls är tillräcklig.Det beror framför allt på att vi tycker att situationenför konsumenterna har förändrats och att den härhandlingsplanen i princip innebär att man behåller enkonsumentpolitik på status quo. Sammantaget blir deten försämring av läget. Om konsumenterna blir merutsatta och handlingsplanen inte stärker konsument-politiken tillräckligt får man ett sammantaget försäm-rat läge.Förklaringen till att vi anser att det krävs en star-kare konsumentpolitik snarare än en som är lika somden tidigare är många av de större krav som ställs påkonsumenterna och den ökade utsatthet sommånga är drabbade av . Det är bl.a.- avregleringen av el- och telemarknaden,- premiepensionsvalet,- ökad Internethandel, som också innebär gräns-överskridande och problem med olika lagar somgäller,- alltmer påträngande reklambudskap,- rapporter om hälsofarliga livsmedel som gör attkonsumenterna kräver att få möjlighet att göra valpå det sättet att de kan välja bort dessa och- ökade krav på att man ska göra etiska val i sinkonsumtion.De här förändringarna är inte nödvändigtvis ne-gativa, måste jag påpeka, men de förändringarnaförutsätter också att man gör en starkare konsument-politik. Utan medvetna, säkra, kritiskt granskande ochaktiva konsumenter riskerar marknadsekonomins allapositiva möjligheter att gå förlorade.Vi i har lagt några ytterligare förslagutöver regeringens handlingsplan.När det gäller målen för konsumentpolitiken tyck-er vi i princip att de är bra; det är bra att man sätterupp mål. Vi skulle vilja komplettera det mål somgäller miljön med att också lägga in etiska hänsyn idet målet. Men då skulle det inte vara ett miljömålutan ett s.k. hållbarhetsmål, där man också tar inetiska hänsyn.Vi vill också påpeka när det gäller kriterieutveck-ling för miljömärkning och etisk märkning att det härär en väldigt viktig fråga. Det råder en akut situation , där de organisationer som är ansvariga för märk-ningen har svårt att ligga i framkant inom de områdensom märkningen gäller. Eftersom märkningen är tillför att vägleda konsumenten och vara pådrivande motproducenterna krävs det att märkningen också ärtrovärdig på ett sådant sätt att den ligger i framkantinom aktuella produktområden. Annars förlorarmärkningen sin trovärdighet. Här anser vi att detbehövs ett statligt stöd. Vi är väldigt glada att kunnasäga att det har avsatts pengar i budgeten på konsu-mentområdet, där vi har förutsatt att 3 miljoner avdem ska användas just till kriterieutvecklingen ochmiljömärkning och etisk märkning.På samma sätt är vi glada över att man uttalar sigpositivt om stärkta resurser för frivilligorganisationer.Vi har förutsatt i budgeten att 3 miljoner också skaanvändas till ett permanent ökat anslag till ideellaorganisationer.Jag blir lite bekymrad när jag hör en del företräda-re här säga att detta ska ske först . Jag troddeatt vi var överens om att det skulle ske redan nästa år.Men den diskussionen kan vi ta senare.När det gäller konsumentvägledning ärvi i princip nöjda med det som står i propositionen.Vi vill inte att man ska införa ett obligatorium. Miljö-partiet har varit pådrivande i alla kommuner där viverkar för att bevara eller inrätta kommunala konsu-mentkontor. Det vill vi därför att information ochvägledning stärker konsumenterna så att man kangöra egna ställningstaganden, och inte enbart fungerasom köpkraftiga, okritiskt reklamslukande slavar iföretagens ledband.Vi vill att alla kommuner ska kunna erbjuda kon-sumentvägledning, antingen genom samarbete ellergenom egen verksamhet. Samarbete kan ske antingenmed andra kommuner eller med olika organisationer.Vi vill alltså inte att man inför ett obligatorium. Detfinns så många exempel på nivå som visaratt det finns stora möjligheter att bedriva den härverksamheten i kommunerna med kommunala medel.Vi tycker att det är bra att man kan stödja - detfinns också avsatt pengar i budgeten för det - attstödja delar av den här verksamheten, särskilt attinitiera konsumentvägledning i kommuner som i daginte har någon sådan. Det kostar att bygga upp ensådan här verksamhet, men att driva själva verksam-heten tror vi att kommunerna klarar av att göra själva.Det finns många positiva exempel på det.Det finns några punkter där vi är missnöjda meddet som står i betänkandet och det som finns i propo-sitionen.När det gäller märkning av livsmedel kan jag barasäga att vi stöder den reservation som Centerpartiethar på den punkten. Vi tycker att det är oerhört viktigtatt utveckla märkningen av livsmedel så att man fåren tillfredsställande sådan.När det gäller jämställdhetsmärkningen skulle viönska att man breddade den till att gälla även reklamoch företag. Det tar vi upp i en motion som behandlasi detta betänkande och som utskottet avstyrker. Vi serdet som att det skulle kunna vara ett sätt att gå vidaremed den här märkningen till flera viktiga områden.Särskilt när det gäller reklam är det här väldigt aktu-ellt.Vi är missnöjda med både propositionen och ut-skottets betänkande när det gäller frågan om finansi-ella tjänster. I Konsumentpolitiska kommitténs betän-kande fanns ett förslag om att införa rådgivaransvarför finansiell rådgivning. Man kan jämföra det t.ex.med försäkringsmäklarverksamhet. Där finns krav påutbildning hos den som utför verksamheten och kravpå exakt hur rådgivningen ska utföras. Den som inteutför sitt uppdrag på rätt sätt är tvungen att ersätta denskada som den har åsamkat konsumenten.När det gäller övrig finansiell rådgivning finns ettmycket begränsat ansvar. Här har då föreslagit ett stärkt konsumentskyddgenom civilrättslig lagstiftning, som är tvingande tillkonsumentens förmån.Det här är en fråga där det finns en tydlig konflikt.Konsumentföreträdarna har i sina remissvar varitväldigt positiva till det här, t.ex. Konsu-menter i Samverkan, Konsumentråd ochSveriges . De har ställt sigmycket positiva till kommitténs förslag på den punk-ten. Däremot har ochSvenska - inte särskilt för-vånande - varit negativa till förslaget.Här tycker vi att regeringen inte har vågat ta kon-sumenternas parti. I stället tillsätter man en ytterligareutredning, som ska utreda i princip samma sak, näm-ligen om behov finns av att införa en sådan här lag-stiftning. Vi anser i stället att man skulle ha tillsatt enutredning som utreder hur den här civilrättsliga lag-stiftningen ska utformas mer i detalj och att manskulle ha tagit också de förslag till inriktning på sådanlagstiftning som föreslogs av Konsumentpolitiskakommittén.Vi har också synpunkter när det gäller etiska fon-der. Vi anser att staten ska ta initiativ till att utvecklaett system för certifiering av miljöfonder och etiskafonder. Vi tar inte ställning till om systemet när detväl har utformats ska vara ett statligt system eller omdet ska ske genom någon form av branschöverens-kommelse, men vi anser att det är viktigt att staten tarinitiativ till en sådan här certifiering. Det beror på attdet finns en uppsjö av fonder som kallas miljö-fonder eller etiska fonder, och det är oerhört svårt förkonsumenten att veta vad de här fonderna egentligenstår för.Utskottet svarar att har fått iuppdrag att förbättra informationen om fonder. Menvi anser att det knappast löser problemet. Vi vill haett regelverk för vad som krävs för att en fond ska fåkallas miljöfond eller etisk fond, inte enbart någonform av allmän information.Här vill jag yrka bifall till motion L7 yrkande 8.När det gäller EU har föreslagit ska ha endast minimiregler på konsumentområ-det och att det ska vara inriktningen för närman jobbar med konsumentpolitik inom EU. Allaländer ska ha möjlighet att gå före med argumentet attdet krävs för att stärka konsumenterna.Utskottet svarar då att "subsidiaritetsprincipen skatillämpas så att medlemsstaterna har frihet att gekonsumenterna ett starkare skydd än vad som följerav gemenskapsreglerna". Så långt är det bra, mensedan kommer förbehållet: "Så länge detta inte ledertill hinder för den fria rörligheten för varor, tjänsteroch kapital. "Det är just den sista delen av meningen som ärproblemet. När det gäller konsumentfrågor är detoerhört ofta som det just leder till hinder för den friarörligheten för varor, tjänster och kapital. Här anser viatt konsumenternas intresse och rättigheter måstekunna ställas före.Utskottet anför att det ska ske "så långt som möj-ligt" genom minimiregler. Det blir genast en tolk-ningsfråga.Jag vill yrka bifall till motion L7 yrkande 5.Vi har också en motion som handlar om enwebbplats, där man ska kunna ge information ompensionssparande, elleverantörer, telebolag och så-dant för att stärka konsumenterna på de avreglerademarknaderna. Där svarar utskottet att Konsumentver-ket håller på och bygger upp en generell webbplatsför konsumentinformation. Vi hade gärna sett attutskottet hade stött vår motion och gjort det tydligt attde här delarna är viktiga och ska ingå i den webbplat-sen.Jag ska bara kort nämna en motion som vi harväckt och som handlar om standardisering och kon-sumentinflytande på internationell standardisering.Där har utskottet konstaterat att medvetenheten om dehär frågorna ökar inom EU, alltså att konsumentin-flytandet är viktigt vid standardisering och att det intebara är viktigt att företag och industrier har inflytandeöver detta. Men man föreslår inga konkreta åtgärderför att stärka detta, utan man sätter hopp till att detska hända ändå. Det tycker vi är beklagligt.Jag stöder naturligtvis yrkandena i samtliga Mil-jöpartiets motioner, men jag har valt att här endastyrka bifall till motion L7 yrkandena 5 och 8.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag har en kommentar till MariaWetterstrand som rör frågan om budgeten. Det ärsjälvklart att den budgetöverenskommelse som harträffats mellan de tre samverkande partierna liggerfast. Det är ställt utom allt tvivel.I sådana här lägen kan jag nästan sakna att vi intehar något budgetansvar i lagutskottet. Jag brukarannars tycka att det är skönt att vi är ekonomisktoberoende, men vid sådana här tillfällen hade detvarit ganska bra för att kunna bryta tankar om hurpengarna skulle kunna användas. Men vi får utövavårt inflytande på annat sätt, både och jag.Det jag menade i mitt inlägg var att min bedöm-ning efter att ha pratat med folkrörelseorganisationer-na är att det tyvärr inte är tillräckligt. Därför menarjag att vi måste se över detta även i kommande bud-getförhandlingar.Sedan vill jag också ge rätt iatt det naturligtvis är viktigt att vi lär oss mer om detsom är av . Jag svarade nog BeritAdolfsson lite slarvigt. Jag har varit ganska mycket iNorrland, och jag vill framför allt passa på och ge eneloge till kommunala konsumentvägleda-re. Jag har sällan eller aldrig träffat en så engageradoch kunnig person. kan, jag vet. Men jagbehöver lära mig mer om detaljerna i geografin.Anf. 31 ()replik:Fru talman! Det låter ju bra att öka sin kunskap om geografi.När det gäller de 3 miljonerna till frivilliga orga-nisationer hoppas jag att vi kan finna en lösning så attpengarna också används på det sätt som vi egentligenhar varit överens om.När det gäller den kommunala konsumentvägled-ningen kan jag passa på att också nämna KonsumentGöteborg, som jag anser vara en mycket väl funge-rande konsumentvägledning som också har en storekonomisk resurs som bas för sin verksamhet. Därkan man också jobba mycket med just den uppsökan-de verksamheten, som är så viktig i den kommunalakonsumentvägledningen. Möjligheten för konsumen-terna att få samma stöd genom att enbart ringa uppexempelvis och ställa frågor finnsinte. Det är den goda närheten i den kommunala kon-sumentvägledningen som är den väsentliga skillna-den, att man kan jobba mycket med just uppsökandeverksamhet och förebyggande arbete.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag är helt överens, även när det gäl-ler Göteborg.Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag ska öka på geografikunskapengenom att tala om att det lilla län jag företräder, Ble-kinge, får plats i . Det visar väl också attdet är lite olika storlek på de områden vi kommerfrån.Två viktiga frågor skulle jag ändå vilja ta upp,kanske inte som replik men som ett klargörande.Utredningstiden var väldigt kort. Därför visste viredan när vi lade fram utredningen att en del av defrågor som vi har ställt som krav behövde ses övermer. Det säger även regeringen och det tycker nog jagär bra. Jag hoppas att stöder det.Det är bättre att det är bra förslag som det ska fattasbeslut om, än att det är ett halvbra förslag som sedanändå måste rättas till.Vi är helt överens om hur oerhört viktigt det är attdet händer någonting när det gäller frågan om finan-siella tjänster. Men det visade sig att det även härfanns en del brister av rättslig karaktär i förslaget somgör att det behöver utredas vidare. Hellre det än att vifattar ett felaktigt beslut som sedan är svårare att rättatill, även om det tar lite tid.Men målen är vi som sagt överens om.Anf. 34 () re-plik:Fru talman! Jag håller kanske inte riktigt med omslutsatserna. jag håller naturligtvis med om att det ärviktigt att förslag är väl beredda innan de kommer tillriksdagen. Men de slutsatser man har dragit håller jaginte med om på alla punkter.Jag tycker att det i den konsumentpolitiska kom-mitténs betänkande finns flera förslag som man skullekunna ta rakt av och lägga fram för , särskiltpå det finansiella området.Just rådgivningen inser jag också behöver utredasvidare. Men vi anser att det skulle ske med en annanform av utredningsuppdrag än det som man har haftnu. Vi anser inte att det behöver utredas igen huruvi-da det behövs en lagstiftning på området, utan detsom behöver utredas är hur denna lagstiftning ska seut.För inriktningen på den lagstiftningen tycker jagatt man kan ta ungefär den formulering som finns iKonsumentpolitiska kommitténs betänkande. Det skavara en tvingande civilrättslig lagstiftning som är tillkonsumentens fördel. Där har vi inte dragit riktigtsamma slutsats. Men det kan ju bli så att vi ändåkommer fram till samma sak i slutändan. Då kommervi att vara glada då, men vi är inte riktigt glada ännu.Eftersom och har varit negativa till det härförslaget har vi en känsla av att det kan ha inverkat pådet ställningstagande man har gjort, att man har valten lite mildare väg framåt på det området.Anf. 35 ():Fru talman! Jag ska tala om tre delar av vårt be-tänkande om konsumentpolitiken: konsumentkunska-pen i skolan, konsumentvägledning ochkonsumentforskningen.För att kunna nå alla de fem konsumentpolitiskamål som vi ställt upp krävs många åtgärder. Kunniga,välinformerade konsumenter som kan ta till vara sinarättigheter skapar en bra balans på marknaden, näroch om man har de åsikter som företräds av en majo-ritet av utskottets ledamöter. är väl deenda som inte har någon förståelse för vare sig denförda konsumentpolitiken eller den här föreslagna.I reservation 4 säger att offentligt fi-nansierade konsumentvägledare inte är det bästasättet att använda skattemedel på eller för att hjälpakonsumenterna. Uppkomna problem ska i stället i deflesta fall lösas av representanter för ortens handeloch konsumentföreträdare. Det nu återgivna väckerfrågor hos mig. I de flesta fall säger moderaterna:Men så är det ju redan i dag.I dag löses de flesta fall av konsumenten och nä-ringsidkaren tillsammans. Men det är ju när det intefungerar och konsumenten behöver hjälp som pro-blemen löses av konsumenten, konsumentvägledarenoch näringsidkaren tillsammans. Jag kan inte förståvad det är för fel på det.Det är inte lätt att vara konsument . Till vårhjälp har vi konsumentvägledarna och . Samhällets stöd i de komplicerade fallen och ivår ibland så komplicerade verklighet tycker jag äroerhört viktigt. Det hindrar inte att det finns frivilli-gorganisationer som också gör ett gott och mycketviktigt arbete.Som jag sade gör de kommunala konsumentväg-ledarna ett ovärderligt arbete för konsumenterna.Tyvärr har långt ifrån alla konsumenter tillgång tillkommunal konsumentvägledning. Jag tycker att detär synd att inte alla kommuner har förstått hur viktigdenna verksamhet är.Konsumentvägledning är en viktig del av konsu-mentpolitiken, som i sin tur är en del av den social-demokratiska välfärdspolitiken. Det är dessutom endemokratifråga. Det säger vi oavsett om det är valeller inte, . Konsumenterna har olikaförutsättningar. En aktiv konsumentväg-ledning satsar på olika typer av förebyggande verk-samhet.Berit sade att regeringen är klok somhåller med henne. har inte särskiltmycket sinne för nyanser. Regeringen tycker attkommunal konsumentvägledning är bra. Vad mandäremot har gjort är att man har avstått från att föreslåatt det ska vara obligatoriskt. Det tycker jag inte ärbra. Men jag förstår att det, som TanjaLinderborg sade, är en ekonomisk fråga. Man har intemöjlighet till detta nu.Det är bra att 20 miljoner nu avsätts, så att dekommunala konsumentvägledningarna får möjlighetatt söka pengar. Det handlar om de kommuner som äroffensiva och satsar på bra konsumentvägledning.Pengarna ska definitivt inte gå till dem som harfuskat och inte byggt upp en konsumentvägledning.Har de bra idéer är det självklart att de kan sökapengar, men pengarna ska inte användas till att byggaupp en konsumentvägledning. Pengarna ska gå tilldem som har en bra konsumentvägledning . Härfinns utrymme för nya bra idéer och för förebyggandearbete, som jag tycker är så viktigt.Moderaterna föreslår att data-baser ska öppnas för konsumenterna och påstår attkonsumentvägledarnas kunskaper bygger på dessadatabaser. Det tycker jag är ett förakt för denna yr-keskårs kvalifikationer. Medlemmarna i denna yrkes-kår har väldigt skiftande bakgrund och utbildning,men de har en ovärderlig kunskap och erfarenhet avkonsumentvägledning som vi som enskilda konsu-menter inte kan skaffa oss. Vi råkar inte ut för sakerså ofta. När vi råkar ut för något behöver vi hjälp, ochdå räcker det inte med att öppna dessa databaser.Däremot håller , som vi har hörtförut, på och bygger upp webbplatser som är mycketmoderna och användarvänliga och som kan hjälpakonsumenterna på ett förebyggande sätt.Den 1 november startade Konsument Göteborgtillsammans med stadsdelsförvaltningen och frivilli-gorganisationer en konsumentvägledning iBergsjön. Det är ett led i storstadssatsningen. Där harman anställt invandrare, och man använder deraskunskaper. Man har utbildat dem till informatörer.Här är det invandrare som informerar invandrare. Dettycker jag är ett alldeles utmärkt exempel på hur manutformar en konsumentvägledning så attden passar bra på orten. Man startar nätverk sombyggs upp i den lokala miljön, och man inleder sam-arbete med lokala företagare och näringsidkare. Vihar väldigt stora förhoppningar vad gäller detta.För oss socialdemokrater kan det aldrig kallas förslöseri med statliga skattemedel. För oss är det viktigtatt alla konsumenter har tillgång till kon-sumentvägledning med hög kvalitet.Jag yrkar avslag på reservation 4.Det finns två reservationer om konsumentunder-visning. Att den är viktig är vi eniga om, liksom attden bör utvecklas. Konsumentundervisning sker iämnet hem- och konsumentkunskap och i andra äm-nen. Eftersom vi nu har en försöksperiod i grundsko-lan med utbildning utan fastställd timplan är det intebra att just nu föreslå utökat antal timmar. Men vi fårhålla ögonen på detta och följa upp frågan. Jag tyckeratt det är oerhört viktigt.När det gäller ämnet privatekonomi i gymnasie-skolan pågår det en utredning om gymnasieskolansstudievägar, och där ska frågan tas upp. Det finnsanledning att återkomma till den frågan.Jag yrkar avslag på reservationerna 7 och 8.Till sist vill jag ta upp forskningsfrågorna. Ut-skottets majoritet tycker att forskning är viktig och attde pengar som satsas på kommer att ha stor betydelse för forskar-samarbetet i dessa för konsumenterna så viktiga frå-gor. Vi tycker att det är positivt att regeringen kom-mer att verka för att begreppet konsumentforskningska etableras och stärkas inom Europa.Vi reser alltmer, och mycket av handeln har flyttatutanför landets gränser. Det kräver samarbete mellanländerna i . Att kalla detta för detaljstyrning avforskningen må vara moderat politik, men det är intesocialdemokratisk politik.Jag yrkar avslag på reservation 12.Fru talman! Jag yrkar avslag på samtliga reserva-tioner och bifall till förslaget i utskottets betänkande.Anf. 36 () replik:Fru talman! Jag är tvungen att haka upp den fadässom jag gjorde mig skyldig till i min replik till MariaWetterstrand på någonting.