prot · GO0975 · 2001-03-07 00:00:00 — Genomatt konsekvent delegera makt kan också staten ochhela det offentliga livet i större utsträckning koncent-rera sig på att utföra för hela samhället viktiga upp-gifter bättre än i dag.Innebörden av vilja är att skapa enmindre men starkare statsmakt. Därför anser vi ocksåatt de försök med direktvalda regionala organ som nupågår ska permanentas fr.o.m. 2003.Herr talman! När vi nu behandlar frågor som be-rör den i grunden avgörande nivån för att stärka män-niskors makt över sin vardag så ser majoriteten enbartett rött skynke - ett rött skynke som stänger ute allförståelse för vikten av en helhetssyn på demokratis-ka frågor. Därtill vägrar man att se den kommunalasjälvstyrelsens roll i detta. Det gäller rollen på denlokala nivån och möjligheterna att överföra direktde-mokratiska redskap till medborgarna.Herr talman! Det kommunala självstyret fastslås iregeringsformen 1 kap. 1 §. Det kan tyckas att dettaborde innebära ett mycket starkt stöd för människorsrätt att lokalt besluta över sina egna angelägenheter.Men erfarenheten visar att det långt ifrån alltid ärfallet.Regeringen och majoriteten är dock konsekventa isin hantering av detta första kapitel i regeringsfor-men. Kommunalt självstyre innebär att kommunernasförtroendevalda oberoende av vad väljarna har sagt ivalet får välja att följa vad som sägs i rikskommunal-huset Rosenbad.Herr talman! Majoriteten menar att man måstekunna ändra ansvarsfördelningen mellan stat ochkommun i takt med att verkligheten förändras. Kanske är det sant, men nog är det då intressantatt de förändringar man föreslår bara innebär nyaregleringar och mer centralisering. Menar verkligensocialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartisteratt centralisering är lösningen på dagens problem?Vet ett antal rikskommunalråd i bättre änmänniskorna själva hur barnomsorgen ska skötas ellervar ska byggas? Det är i så fall en insiktsom är okänd för mig.I dag decentraliserar t.o.m. företag sin verksam-het. De gör det för att kunna anpassa sig till en om-värld i snabb förändring. Visst har man ett gemen-samt mål, men man inser att den målsättningen måstetillämpas lokalt. När t.o.m. traditionella storföretagbörjar tänka globalt men agera lokalt så skulle alltsåden politiska lösningen vara att tänka lokalt, menagera centralt.Herr talman! Jag har svårt att tro på en sådan lös-ning.När de sociala arkitekternas kartor inte längrestämmer överens med verkligheten så är det uppen-barligen kartorna som ska ritas om, och inte utopiernasom ska förändras. När planering och centralstyrningmisslyckas så blir den föreskrivna medicinen merplanering och centralstyrning.Herr talman! En konsekvent decentraliseringspo-litik tar fasta på att makten ska förflyttas dit där denhör hemma - till människor, enskilt och i gemenskap.Då är just det kommunala självstyret en avgörandebyggsten i samhällsbygget. Men vad vi upplever är enstark nonchalans mot det kommunala självstyret.Därför behövs en stärkning i grundlagen.Kära majoritet i ! Lyssna till vad TageDanielsson sade med de väl valda orden:För den trötta samhällskroppenvore kanske bästa botenifall tankarna från toppenkom från roten.Det är tänkvärda ord, herr talman.Jag avslutar med att yrka bifall till reservation 1och 3.Anf. 154 () replik:Herr talman! Det blir lite grann av samma replikoch samma fråga som jag ställde till . Jag antar att inte heller Cen-tern anser att samtliga beslut ska decentraliseras tillkommunerna och de enskilda medborgarna. Jag kantänka mig att man anser att t.ex. de mer övergripandeförsvarsbesluten inte ska decentraliseras till kommu-nerna.Men om det uppkommer delade meningar om ex-akt hur maktfördelningen ska se ut - ska det då be-stämmas i sedvanlig demokratisk ordning i riksdagensom , eller ska det vara på förhand inskrivet it.ex. grundlagen hur denna decentralisering ska se utså att riksdagsmajoriteten inte ges möjlighet att be-stämma det? Är det det som är innebörden i Centernshållning?Anf. 155 () replik:Herr talman! Jag hoppas att hördevad jag sade. Jag sade just att det finns frågor somstaten ska bli betydligt bättre på. Staten ska bli bättrepå den centrala delen av frågorna. Sedan finns det enotrolig massa saker som staten inte ska röra i.Centerpartiet förespråkar en fullständig översynav vår grundlag och vår konstitution där vi vänder påperspektiven. Vi ska utgå från den lokala nivån ochbygga upp en ny grundlag utifrån var saker och tingska genomföras bäst.Anf. 156 () replik:Herr talman! Det låter sig ju sägas. Jag tror i ochför sig att uppbyggnaden av en helt ny grundlag är ettprojekt som t.o.m. överstiger förmåga.Men problemet kvarstår ju. Det kan ju vara så attdet uppkommer oenighet om hur denna fördelningska se ut och var besluten bäst ska fattas. Det kanockså vara så, åtminstone som hypotes, att en föränd-rad verklighet kräver förändringar av den här fördel-ningen. Ska den då vara förutbestämd och klarlagdredan i grundlagen eller på annat sätt eller ska vi, somhittills, kunna fatta demokratiska beslut i riksdagenom denna fördelning?Anf. 157 () replik:Herr talman! , även beslut som ärfastställda i grundlagen fattas av demokratiskt sam-mansatta strukturer, t.ex. av . Det må varaatt säger att en total översyn avgrundlagen är så främmande för , menjag tror att det är det angreppsätt som vi allvarsamtmåste ta tag i för att skapa redskap för en ny demo-krati.Anf. 158 ():Herr talman! KU12 är ett svårt betänkande att de-battera, inte på grund av de olika förslagen i form avmotioner som tas upp i betänkandet, utan svårt därföratt så gott som alla motionsyrkanden är föremål fören utredning eller har utretts. Det gäller ocksåen rad folkpartistiska yrkanden om t.ex. relationernamellan den politiska och verkställande makten, de-mokratiskt utvecklingsarbete, en bredare folklig re-presentation och permanenta försöksverksamhetermed regionalt självstyre, för att nämna några.Vi utskottsledamöter har ju en kutym att inte be-gära realbehandling av våra förslag som är föremålför utredning. Precis som beskrev ärdet så att man tar fram en fråga, och sedan utreds den.Sedan kommer frågan igen i en ny utredning. Så kanman hålla på hur länge som helst. känns detfaktiskt ganska meningslöst att behandla sådana härbetänkanden där man bara har att konstatera att denoch den motionen är föremål för utredning. Jag vet attKerstin , som är socialdemokratisk ta-leskvinna i de här ärendena , kommer att få detjättelätt. Hon kommer bara att hänvisa till de härutredningarna.Det handlar om den tillsatta . Där stoppas en massa saker in.Sedan kommer den parlamentariska Demokratiutred-ningen som just har behandlats. Där fanns massor avfrågor. Sedan ska det bli spännande att se vad nästautredning efter heter.Ibland brukar man raljera över utrednings-väsende. Det är faktiskt rätt lätt att göra det.Men tack och lov har jag ett par riktigt bra folk-partiförslag som jag vill föra fram i det här samman-hanget.Det ena handlar om att skapa en kompetenskata-log. Det berörs i och för sig i det här betänkandet,men jag vill ändå utveckla det lite. Det är ett jättebraförslag. Den kommunala självstyrelsen är ett av densvenska demokratins grundfundament. De lokalasjälvstyret fyller i huvudsak tre funktioner.Det ger människor inom ett visst område maktöver viktiga beslut som rör deras vardag och somberör dem mycket mer än dem som bor någon annan-stans.Den ger också utrymme för politisk mångfald.Vill man ha låg skatt och en liten lokal offentlig sek-tor eller vill man ha hög skatt och stor offentlig sek-tor?Med kommunalt självbestämmande blir det möj-ligt både för kommuner och enskilda att pröva sigfram. Delaktighet och engagemang lokalt skänkerstabilitet åt det demokratiska systemet som sådant.Med ökat avstånd mellan väljare och valda minskardemokratins medborgerliga förankring. Det gör i sintur systemet extremt utsatt för auktoritära och totalitä-ra strömningar.Vi kan konstatera att har det lo-kala självstyret minskat i omfattning. Lagar som ipraktiken hindrar kommunerna att sälja ut sina bo-stadsbolag och komplicerade regler för kommunalskatteutjämning inskränker kommunernas både poli-tiska och finansiella autonomi. Den här utvecklingenmåste brytas. En renässans för det lokala självstyretär ett av de viktigaste kraven på reformagendan förförnyelse av den svenska demokratin. Självstyretmåste ges ett tydligare reglerat lagskydd.I likhet med vad föreslagit när detgäller relationerna mellan EU och dess medlemmarkan man också tänka sig en modell med en särskildkompetenskatalog för maktfördelningen mellan na-tionell och lokal nivå.Det finns olika metoder för kompetenskatalogenslagreglering. Ett sätt är att slå fast uppgifternas place-ring i grundlagen. Att flytta ett sakområde från ennivå till en annan skulle då inte vara möjligt att ge-nomföra med mindre än att med valemellan fattar ett likalydande beslut. Statsrättsligtskulle det omvandla till en federal stat, ochdet är ju en utvecklingen som varken är realistiskeller önskvärd.Det är också möjligt att stipulera maktfördelning-en i en lag som motsvarar riksdagsordningen där deträcker med ett beslut med kvalificerad majoritet föratt åstadkomma en förändring.Den mest reformansatsen vore att slå fastbefogenheternas fördelning i en vanlig lag, förslags-vis kompletterad med en regel som ger en minoritet iriksdagen rätt att skjuta upp behandlingen av ett för-slag som ändrar på den rådande maktfördelningenmellan central och lokal nivå. Även om en av deenklare formerna för lagreglering används skulle detinnebära ett auktoritativt grunddokument som angerden nationella och den lokala nivåns förhållanden.Dess blotta existens skulle göra att principfrågan omden kommunala självstyrelsens ställning gentemotcentralmakten ständigt hölls levande.Frågan om kommunerna ska äga bostadsbolag bliri en sådan situation inte enbart en fråga om huruvidadet är politiskt rätt att kommunerna äger bostadsbo-lag, utan också huruvida det är principiellt rätt attkommunerna själva ska få avgöra frågan eller inte.Det var det ena av mina förslag. Det ligger i linjemed den reservation som de borgerliga utskottsleda-möterna ställer sig bakom. Med detta yrkar jag bifalltill reservation 1.Jag vill också ta upp ett annat förslag som jagtycker är väldigt viktigt att framhålla i det här sam-manhanget. Det gäller en motion från sombehandlas i betänkandet om ungdomars möjligheteratt delta i det demokratiska arbetet och få behålla sinapolitiska uppdrag.Det är ju inte ovanligt att ungdomar får uppdrag ikommuner och landsting, men det är ju inte hellerovanligt att ungdomar måste flytta för att de ska stu-dera vid högskolor och universitet. Då stämmer denuvarande mantalsskrivningsreglerna väldigt dåligt.Om de hyr rum eller lägenhet på studieorten måste deskriva sig där. Men genom den regeln faller möjlig-heten bort för de här studenterna att behålla sinakommunala uppdrag i sin hemkommun. Möjlighetenatt få ett nytt uppdrag på studieorten är i det närmasteobefintlig eftersom studenterna ofta kommer dit mittunder en mandatperiod. Som vi alla som jobbar poli-tiskt kunnat märka medför det att ungdomarna för-svinner från politiken. De slutar med sitt lokala poli-tiska arbete, inte för att de tycker att det är tråkigtutan därför att de helt enkelt inte kan vara kvar. Devill studera någon annanstans. Jag tycker att det här ärett stort demokratiskt problem.Men det går mycket lätt att göra någonting åt det.Man skulle kunna införa någon form av undantagsre-gel antingen från mantalsskrivningskravet på studie-orten eller från kravet att vara skriven i kommunenför att inneha kommunala uppdrag. Det skulle kunnagälla för ungdomar upp till t.ex. . Jag hoppas attalla instämmer i att vi måste pröva alla möjligheterför att få behålla våra ungdomar i politiskt arbete. Detär svårt nog som det är. Trots alla de utredningar somgrubblar på olika frågor hoppas jag att kan ge mig ett löfte om att detta kommeratt genomföras.Jag yrkar än en gång bifall till reservation nr 1.Anf. 159 () replik:Herr talman! Jag får be kammarens ledamöter omvisst överseende om jag kanske upprepar mig i mittreplikerande.Först ska jag säga till heder att manhar insett en del av komplikationerna med sina egnaförslag när man, som , pekar på atten kompetenskatalog i grundlagen skulle leda till enfederativ statsbildning och att man kanske inte ärdirekt intresserad av det. Men låt oss bortse från denmöjligheten och återgå till frågan. Man kan mycketväl ha den inställning som har, att politiskmakt och kompetens ska fortsätta att i omfattandegrad decentraliseras till kommunerna. Det är en he-dervärd politisk åsikt. Varför ska inte den brytas motandra uppfattningar om hur den fördelningen ska skepå sedvanligt sätt? Varför ska detta avgöras på för-hand i någon form av kompetenskatalog? Vad äravsikten med att på detta sätt begränsa den vanligamajoritetsprincipen när det gäller kompetensfördel-ningen?Anf. 160 () re-plik:Herr talman! Vår ambition med det här förslagetär att föra frågan om kommunalt självstyrelse ett steglängre fram. Man har talat om det här under så mångaår, och det är ett ganska luddigt begrepp både för osssom sitter i och för dem som är ute i kom-munerna. Då har vi sagt: Låt oss se om vi kan kon-kretisera det. Detta är en ansvarsfördelning somkommer att diskuteras i . Det här är ettgrunddokument, och det ska tas upp vad som skaligga på den nationella respektive den lokala nivån.Som jag sade är det en tanke som vi har. Okej,den är inte färdigutvecklad, men vi tror stenhårt påden. Det är att vi skulle slå fast befogenhetsfördel-ningen i en lag, och det är vi i som fattarbeslut om den lagen. Sedan kan man fundera på omman ska ha en regel som ger en minoritet i riksdagenrätt att skjuta behandlingen av ett förslag, som ändrarpå den rådande maktfördelningen mellan central ochlokal nivå. Det här tycker jag att även , som ändå är mycket av en centralist och intemycket av en förnyare på det här området, skullekunna tycka vara en intressant idé att vidareutveckla.Mats kan inte rimligen mena att allt ärjättebra som det är. I så fall tycker jag att han har enskev verklighetsuppfattning och måste ha myckettråkigt i politiken.Anf. 161 () replik:Herr talman! Jag kan garantera att jag absolut intetycker att allt är precis som det ska vara. Det är därförjag är engagerad i politiken. Jag är dessutom en när-mast fanatisk anhängare av majoritetsprincipen, vilketjag klargjort i annat sammanhang. Därför är jagmycket misstänksam mot varje försök att göra in-grepp i denna majoritetsprincip genom att på ett ellerannat sätt göra det svårare för majoritetens vilja attslå igenom. Den kommunala självstyrelsen definierasdagligen, skulle jag vilja påstå, genom de mångabeslut som fattar.Nu vill en del partier slå fast detta en gång för al-la, eller i alla fall för . Jag tror inte attdet är ändamålsenligt. Jag tror dessutom att det ipraktiken innebär ett ingrepp i denna majoritetsprin-cip, som när det gäller bostadsföretagförsvarar med en sådan hetta.Anf. 162 () re-plik:Herr talman! Jag sade i mitt första inlägg att detsätt som vi talar om, kompetenskatalogen, gör attdebatten kan hållas levande mellan den kommunalasjälvstyrelsen och centralmakten, att man kommer attpröva och diskutera detta naturligtvis både ute ikommunerna med sina önskemål om självstyrelse ochhär utifrån vad vi anser vara rimligt. Det är väldigtviktigt att lägga ned besluten på så låg nivå som möj-ligt. Det har att göra väldigt mycket med att få män-niskor engagerade i sin vardag. Det är då man sysslarmed frågor som ligger en nära politiskt som det kännsextra meningsfullt. Och jag tycker att vi borde kunnaenas om att vi måste se till att på det sättet hålla de-mokratin levande.Anf. 163 PER ():Herr talman! Det är väldigt få betänkanden medså många motioner och så få reservationer som dethär. Det beror på, som många tidigare här påpekat, attdet mesta tas om hand av pågående utredningar,framför allt . Vi har,de flesta av oss, accepterat detta i de flesta fall. Detfinns dock några reservationer i betänkandet.Jag skulle vilja ta upp några frågor, framför alltdem där jag gjort en markering i betänkandet ochfrämst det som handlar om begränsning av rätten attöverlåta egendom och verksamhet, som bl.a. tog upp. Där har jag ett särskilt yttrande.Detta läggs in i . Detsker också en beredning just nu i regeringen, rapport.Jag ska också ta upp miljöstyrande vägavgifter,som jag tycker är en viktig fråga, och sedan kom-mentera en del andra.När det gäller den kommunala självstyrelsen trorjag att de flesta av oss i denna kammare är intressera-de av att förstärka den på olika sätt. Det finns olikametoder. Vi har olika batterier av idéer, kan mansäga, som vi har tagit upp i en särskild kommunalde-mokratisk debatt här . Jag tror att manjobbar i Demokratidelegationen med de här frågorna,håller också på meddetta. Jag tror att man i de flesta partier är oerhörtintresserad av att på något sätt få kommunernas med-borgare att bli intresserade av politik, ta del av ochengagera sig. Det tror jag inte är något speciellt förCenterpartiet, som nämnde här.När det gäller att på något sätt begränsa kommu-nens möjlighet att sälja ut bostäder, sjukhus osv.måste jag säga att det för mig är ungefär som att haett vårdträd hemma på gården som har stått i genera-tioner, och plötsligt är det en i släkten som vill såganed det där vårdträdet därför det skymmer sikten ellerskuggar för mycket. Sedan är det vårdträdet borta.Det går inte att plantera om det och få det lika stortoch fint som det har varit. Ungefär så ser jag på dethär att sälja ut kommunala bostadsbolag eller sjukhuseller infrastruktur som är strategisk viktig verksamheteller egendom.Den demokratiska idé vi har är att en majoritet be-stämmer. Men hur ska vi se till att de lång-siktiga saker som är viktiga inte kan rivas ned på engång, något som har tagit väldigt att byggaupp? Jo, man kan införa något slags tröghet, det vikallar demokratigaranti. Det är precis vad vi gör närdet gäller att ändra i grundlagen. Två beslut med ettval emellan är ett rimligt sätt att lägga in en tröghets-faktor. Skulle det vara en majoritet på två tredjedelar,så kommer det förmodligen att vara en majoritet eftervalet också. Det är väl inte så stor chans att två tred-jedelar plötsligt blir en minoritet. Därför kan vi tänkaoss den lösningen som ett alternativ.Det här tycker jag är viktigt att få sagt, och det sä-ger jag också i mitt särskilda yttrande. Jag hoppas attdet här kommer att bli det val man gör när det gälleratt, utan att trampa på självstyrelsen, ge instrumentsom garanterar demokratins fortsättning och garante-rar långsiktiga verksamheters varande, att de inte kanrivas ned hur som helst.Miljöstyrande vägavgifter är någonting som är pågång. Jag har själv motionerat om det, och det före-kommer i , , , i Luxemburgsnart. I har man infört ett system där mangenom ett GPS-system ser var trafiken går och be-lastar den med kostnader om den ger sig in i innersta-den Singapore.Då handlar det om miljö- och trängselrelatering,dvs. att man vill styra om trafiken så att den inte ska-dar mer än vad den behöver. Det är ett system somman mycket väl skulle kunna införa i ochockså i storstäderna.Det kräver inte någon grundlagsändring om manbeslutar om en skatt och gör det möjligt för kommu-nerna att få del av denna skatt. Det behöver inte varasådan millimeterrättvisa att den måste gå tillbakaexakt till den verksamheten. Det finns många andraskatter - alkoholskatt och annat - som inte direkt gårtillbaka till källan.Man måste utreda det här och se på hur problemetkan lösas - det finns många exempel här. Det är enviktig miljöfråga och därför bör vi snabbt se till attdet tillsätts en utredning som löser dessa problem.Det är inte alls säkert att det som jag har nämnt är detsom är det absolut bästa. Det finns säkert varianter pådet.Kommunala folkomröstningar är också en saksom ska utredas av Kommundemokratiska kommitténliksom frågan om direktval av kommundelsnämnder.Miljöpartiet har en speciell idé om kommunalafolkomröstningar. Det ska krävas ett initiativ från10 % av kommunens medborgare. Sedan måste detske en folkomröstning. krävs det ju , ochsedan är det kommunfullmäktige som avgör om detska hållas folkomröstning eller inte. Det har tagits ettförfärligt stort antal initiativ, 60-70 stycken, men detär väldigt få som har lett till folkomröstning. Därförär det viktigt att gränsen höjs och att det, när gränsenär uppnådd, ska hållas folkomröstning.Frågan om medborgardeltagande i fullmäktigefinns också med i utredningen. Här finns det förslagfrån alla partier, men dem behöver jag inte gå in på.Det fanns en majoritet för det förslag om förtro-endevaldas arbetsförhållanden som Vänstern ladefram, nämligen att de som sitter i styrelser för kom-munala företag ska jämställas med övriga förtroende-valda, och det är helt okej. Vi i anser attdet måste bli en annan syn på förtroendevalda ikommuner och landsting. Både ledighetsanspråkenoch ersättningarna måste värderas upp. Vi måste geincitament så att människor verkligen stannar kvar ipolitiken. Avhoppen är för många . Det är krisför den kommunala demokratin.Jag har en del frågor till angåen-de indelningsfrågan och regionfrågan, eftersom vi satti samma utredning, . Där var viöverens om att det var för att göra enriktig utvärdering och att nya regioner skulle inbjudasatt anmäla sitt intresse, vilket just nu sker.I reservationen säger att samtligaregioner bör ha direktvalda regionfullmäktigeförsam-lingar som högsta beslutande organ. Jag är av sammaåsikt som , att detta har ett högt de-mokratiskt värde. Men det finns faktiskt olikafolkviljor och olika idéer ute i landet. Det finns olikasammanslutningar av kommuner i en region somsamarbetar, och det steget mot direktval måste viockså kunna acceptera under en viss tid.Miljöpartiet stöder fortsatta försök. Det är viktigtatt man låter försöken få ta sin tid. Man kan inteplötsligt avbryta försöken och permanenta dem. Ti-den har varit för kort för att man ska kunna göra enutvärdering. Jag skulle vilja veta hur på detta med folkviljan.Herr talman! vill jag ta upp frågan omungdomars möjlighet att engagera sig i politiken. Detfinns många olika former av ungdomsråd, men dessatenderar att bli något av en skendemokrati. Man till-sätter olika ungdomsråd som ska känna sig delaktiga,men det är de inte. Det skulle de kunna bli om dehade t.ex. förslagsrätt i kommunfullmäktige. Det ären idé som jag tycker att Kommundemokratikom-mittén borde ta upp.Anf. 164 () re-plik:Herr talman! Per sade att han hade avgettett särskilt yttrande som är grundat på Miljöpartietsmotion om kommunernas rätt att överlåta egendom.Kärnpunkten där är väl detta som står i texten omstrategiskt viktig verksamhet. Det skulle vara engrund för en ändring av beslutsformerna.Per gjorde en liknelse med ett vårdträd somhan hade på sin gård. Om jag ska fortsätta med denliknelsen handlar det ju inte om att fälla trädet, utandet handlar i så fall om att sälja vårdträdet, och dåkrävs det två tredjedels majoritet. Men det räcker medenkel majoritet för att fälla trädet. Det är det somhänder ute i landstingen. Man lägger ned sjukhustrots att det finns opposition som försöker att hittanya vägar och nya driftsformer. I stället lägger manned verksamheter, och då räcker det med enkel majo-ritet. Så den liknelsen håller inte riktigt.Min fråga till Per är: Vad är strategiskt vik-tig verksamhet? Och vem är det som avgör det? Skadet i så fall avgöras här i med enkel majo-ritet?Anf. 165 PER () replik:Herr talman! Det är en viktig fråga att diskutera.Jag kan inte säga att jag är man att avgöra vad det enaeller andra är. Jag vet bara att vissa saker är oerhörtviktiga för medborgarna i kommunerna. Sjukhusen äroerhört viktiga. Alla vi som bor på orter där man lagtned sjukhus har sett effekterna av det.Om alla landsting lade ned sina sjukhus vore detingen idé att ha kvar vårdträdet om man tog död pådet på något annat sätt, det kan jag hålla med om. Men medborgarna vill kunnakänna trygghet och vill att den viktiga verksamhetenska fortsätta att drivas eller byggas ut, men inte attden ska läggas ned.