prot · GP0943 · 2001-12-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:43Fredagen den 7 decemberKl. 09.00 - 16.51Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Sista dag för överlämnande av propositio-nerTalmannen föreslog i enlighet med 3 kap. 3 §riksdagsordningen att propositioner som regeringenavsåg skulle behandlas under innevarande riksmöteoch för vilka särskild tidpunkt inte var föreskrivenskulle avlämnas senast torsdagen den 21 mars 2002.Kammaren biföll detta förslag.2 § Hänvisning av ärende till utskott ochbeslut om förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2001/02:77 till skatteutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående skrivelse skulle förlängas tillfredagen den 18 januari 2002.3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkande 2001/02:UU1Sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betän-kande 2001/02:UFöU1Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden2001/02:MJU1 och MJU24 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 6 decemberSoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorgPunkt 9 (Översyn av tandvårdsförsäkringen)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 3 (c)4. res. 4 (fp)Förberedande votering 1:Kammaren biträdde res. 3 genom uppresning.Förberedande votering 2:66 för res. 114 för res. 3211 avstod58 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:160 för utskottet70 för res. 161 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 35 v, 13 mpFör res. 1: 68 m, 2 -Avstod: 36 kd, 13 c, 12 fpFrånvarande: 19 s, 13 m, 8 v, 6 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpPunkt 13 (Förbud mot amalgam)1. utskottet2. 15 (mp)Votering:189 för utskottet14 för res. 1588 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 67 m, 9 fp, 1 -För res. 15: 13 mp, 1 -Avstod: 1 m, 35 v, 36 kd, 13 c, 3 fpFrånvarande: 19 s, 13 m, 8 v, 6 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpPunkt 15 (Amalgams effekter på hälsan)1. utskottet2. 16 (kd)Votering:238 för utskottet39 för res. 1612 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 67 m, 35 v, 12 c, 11 fp, 1 -För res. 16: 36 kd, 1 c, 1 fp, 1 -Avstod: 12 mpFrånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 6 kd, 5 c, 4 fp, 4 mpPunkt 20 (Högkostnadsskydd)1. utskottet2. 22 (kd, c)Votering:241 för utskottet49 för res. 221 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 35 v, 12 fp, 13 mp, 1 -För res. 22: 35 kd, 13 c, 1 -Avstod: 1 kdFrånvarande: 19 s, 13 m, 8 v, 6 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpPunkt 22 (Klass- och könsmässiga hälsoskillnader)1. utskottet2. 26 (v)Votering:254 för utskottet37 för res. 2658 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 36 kd, 12 c, 12 fp, 13 mp,1 -För res. 26: 35 v, 1 c, 1 -Frånvarande: 19 s, 13 m, 8 v, 6 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpPunkt 28 (Fastställelse av könstillhörighet)1. utskottet2. 37 (v, mp)Votering:235 för utskottet51 för res. 374 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 67 m, 36 kd, 10 c, 10 fp, 2 -För res. 37: 35 v, 2 c, 1 fp, 13 mpAvstod: 2 s, 1 c, 1 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 8 v, 6 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpPunkt 40 (Psykiskt funktionshindrade)1. utskottet2. 42 (kd)Votering:172 för utskottet37 för res. 4282 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 1 m, 35 v, 11 fp, 13 mpFör res. 42: 36 kd, 1 -Avstod: 67 m, 13 c, 1 fp, 1 -Frånvarande: 19 s, 13 m, 8 v, 6 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpPunkt 51 (Apoteksmonopolet)1. utskottet2. 53 (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet129 för res. 531 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 34 v, 1 c, 11 mpFör res. 53: 68 m, 36 kd, 12 c, 11 fp, 2 -Avstod: 1 mpFrånvarande: 19 s, 13 m, 9 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 4 mpHelena () anmälde att hon avsettatt rösta ja men markerats som frånvarande.Harald () anmälde att han avsett att röstanej men markerats som frånvarande.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.SoU4 SchengenintygPunkt 1 (Avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (m)Votering:219 för utskottet70 för res. 11 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 35 v, 36 kd, 13 c, 12 fp, 13 mpFör res. 1: 68 m, 2 -Avstod: 1 sFrånvarande: 20 s, 13 m, 8 v, 6 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpPunkt 8 (Gemensamma bestämmelser för )1. utskottet2. 4 (m, kd, c, fp)Votering:159 för utskottet131 för res. 41 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 35 v, 12 mpFör res. 4: 68 m, 36 kd, 13 c, 12 fp, 2 -Avstod: 1 mpFrånvarande: 19 s, 13 m, 8 v, 6 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.5 § Utbildning och universitetsforskning, hög-skolan samt likabehandling av studenter i hög-skolanFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2001/02:UbU1Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforsk-ning (prop. 2001/02:1 delvis),utbildningsutskottets betänkande 2001/02:UbU4Högskolan (förs. 2000/01:RR10, prop. 2001/02:2delvis, prop. 2001/02:15 och prop. 2001/02:19)samtutbildningsutskottets betänkande 2001/02:UbU5Likabehandling av studenter i högskolan (prop.2001/02:27).Utbildning och universitetsforskning (förslag 19-86),högskolan samt likabehandling av studenter i hög-skolanAnf. 1 PER ():Fru talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillreservation 1 under punkt 1 i utbildningsutskottetsbetänkande nr 4 som heter Högskolan. i de-batten kommer några av mina partivänner att yrkabifall till ytterligare ett par reservationer. Men för tidsvinnande är vi minimalistiska den här gången. Det ärockså för att göra det möjligt för riksdagsledamöternaatt hinna hem innan det blir kväll och natt.Fru talman! När för snart fyra årsedan tog över på utbildningsposten var det mångasom hade höga förväntningar, och i början gick detbra. Visserligen blev det inga stora uppgångar i an-slagen och visserligen fortsatte urholkningen påmånga ställen, men det syntes åtminstone som omtakten i neddragningarna var lite mindre.I dag är läget ett annat. fagra talom som forsknings- och kunskapsnationklingar allt falskare i kontrast med verkligheten - enverklighet som snarare kan liknas vid en strid påfattighuset.Alltfler är de som tappat hoppen om en snar för-bättring, om riktiga strategiska satsningar för att Sve-rige verkligen ska bli ett rikt land igen.I takt med att universitet och högskolor alltmerljudligt ropar på mer resurser och mindre statlig styr-ning har utbildningsministern tonat ned det fagra taletom sin egen politik för att i stället ägna allt störreutrymme år att fabricera historier om vad de styggaborgarna tänker göra när de ska ta över regerings-makten.Jag förstår när han vill applåderasin egen högskoleproposition, speciellt som inte sär-skilt många andra i har gjort det. Däremottycker jag att det är trist och oroande att han nästanhelt avstår från att beröra de stora utmaningar somuniversitet och högskolor står inför. Var finns analy-sen, ? Var finns strategin för framti-den? Var finns resonemangen om utbildningens glo-balisering? Är det verkligen så illa att universitet ochhögskolor i socialdemokraternas vision endast ärredskap för och producenter av en utbildningspolitiksom ska bli central för fördelningspolitiken i kun-skapssamhället, för att använda egnaord?Fru talman! Jag tycker inte att man kan se propo-sitionen som någonting annat än en besvikelse. Allttal om kraftfulla satsningar har försvunnit. Det jag ärriktigt oroad för är egentligen vad som inte står ipropositionen. Jag är också oroad för att det bara ärsmåsummor som ska förbättra läget.Låt mig ta upp fyra exempel på sådant som bordeha funnits med i en högskoleproposition som verkli-gen syftat till att ta tag i problemen. Det första är ettnytt antagningssystem, ett rättssäkert, decentraliseratantagningssystem till högre utbildning. Dagens an-tagningssystem skapar problem både på högskolanoch på gymnasieskolan. På gymnasieskolan väljer ettstort antal elever att prioritera bra betyg framförgedigen kunskap. Man väljer bort svåra ämnen somman skulle behöva till förmån för enkla ämnen därman inte behöver råplugga för att få toppbetyg. Inomhögskolan yttrar sig problemen genom att fyra av femstudenter tvingas ta en omväg eller inte alls kommerin på sin drömutbildning.Fru talman! Jag är övertygad om att motivationenoch glädjen hos studenterna är betydligt större omman kommer in på sin drömutbildning vid det univer-sitet eller den högskola som man vill studera på. Da-gens system leder till sämre motiverade studenter ochdärmed till lägre kvalitet i utbildningen. Vi moderatervill införa ett decentraliserat, rättssäkert antagnings-system. Vi vill göra det möjligt för fler och fler attkomma in på sitt förstahandsval genom att låta popu-lära, högkvalitativa utbildningar växa och genom attta in fler studenter. Vi vill värna studenterna. Vi villvärna självständiga, starka universitet och högskolor,inte centralistiska system.Det andra som jag saknar i propositionen är en or-dentlig diskussion om urholkningen av grundutbild-ningsanslagen. Alltfler studenter har fått plats vidvåra universitet och högskolor. har ansla-gen släpat efter. Jag brukar i debatten säga att de harsläpar efter . Jag har haft fel, fru talman.Enligt universitetslärarförbund harkostnaderna för merparten av grundutbildningen ihögskolan ökat mer än de bidrag som manhar erhållit från statsmakten räknat från budgetåret1994/!Under den kommande treårsperioden vill vi mo-derater börja återuppbyggnaden av grundutbildnings-anslagen. Vi har som en första punkt i detta återupp-byggande avsatt mer än rege-ringen i vår budget för att bygga upp grundutbild-ningsanslagen. Vi ser denna satsning på våra univer-sitet och högskolor som en investering för ökad kva-litet och för bättre utbildade studenter. Få saker, frutalman, är mer gynnsamma för landets företag ocharbetsplatser än att få tillgång till välutbildade medar-betare.Det tredje som jag skulle vilja se i den här propo-sitionen är en ordentlig diskussion om bristen påforskningsanslag. Det är ingen tvekan när jag är utepå universitet och högskolor om att det råderstor brist på forskningsmedel. till-delas för lite pengar. De s.k. fakultetsanslagen harstått stilla och urholkats . harman till viss del kunnat parera detta genom att börsenhar gått bra och att våra forskningsstiftelser har kun-nat fylla i de gropar i forskningsbudgeten som herrarTham och har grävt.Preliminära beräkningar som jag har gjort visar attdet finns en stor risk att den svenska forskningenkommer att få mindre attröra sig med . Det skräm-mer mig, fru talman. vill vimoderater successivt öka forskningsanslagen meddrygt . Vårt syfte är att stärka denfria forskningen och finansieringen av doktoranderoch att göra insatser för att ska bli ett fram-gångsrikt land på vitala områden som bioteknik, ma-terialvetenskap, IT och medicin.Fru talman! Det fjärde som jag hade velat se enordentlig diskussion om i propositionen är kvaliteten.Trots att vi har många duktiga forskare och läraresom arbetar oerhört hårt ute på våra universitet ochhögskolor får vi alltfler signaler om försämrad kvali-tet i grundutbildningen. Egentligen behöver man juinte vara för att räkna ut det här. Vihar en urholkning av grundutbildningsanslagen på26 % kombinerat med en stor brist i forskningsmedeloch dessutom det faktum att fyra av fem studenterinte har kommit in direkt på sin favoritutbildning. Detär inte så svårt att lägga ihop de här tre faktorerna ochse att de förr eller senare leder till sämre kvalitet.Fru talman! De anställda på landets universitetoch högskolor jobbar alltmer övertid - oftaobetald - för att studenterna ska få en högkvalitativutbildning. Gränsen för denna godhet är dock snartnådd om jag tolkar signalerna från universitet ochhögskolor rätt. Yrkesstolthet och filantropisk verk-samhet kan aldrig i längden täcka över de brister somurholkningen av anslagen har inneburit. Risken förutbrändhet och hopplöshet närmar sig nu för alltfler.Våra universitet och högskolor behöver i dagkraftigt ökade anslag både på utbildnings- och forsk-ningssidan. Om man lägger ihop alla de moderatasatsningarna kan man, lite beroende på hur man räk-nar, komma upp i både sju, åtta och nio miljarderkronor mer . Dehär miljarderna ser vi bara som ett första steg i enåteruppbyggnad av det som är absolut mest väsentligtnär vi är på väg in i kunskapssamhället, nämligenordentliga investeringar i högre utbildning och forsk-ning.Om vill tillhöra de länder som lockar tillsig kreativa människor från hela världen är det oer-hört viktigt att se till att få fart på den högre utbild-ningen och forskningen. Få satsningar är viktigare omvi successivt vill klättra på listan över världen rikasteländer.Fru talman! Jag vill använda några av mina sistaminuter till att diskutera en spännande debatt. Det ären spännande debatt som har pågått men somi år, tror jag, första gången dök upp . Underrubriken skrevden socialdemokratiske universitetsdirektören i : Det är min övertygelse att viinom ett fåtal år måste bestämma oss för att vidgafinansieringsbasen för högskoleutbildning utöver denu helt dominerande statliga anslagen.Min första reaktion, fru talman, var inte attspringa ut på gator och torg och hävda att socialde-mokraterna vill införa terminsavgifter. Jag kännerJohnny som en klok och duktig man, ochjag såg det som en tänkvärd diskussion.Några dagar senare svarade isamma tidning sin partibroder, och han använderdessutom sin egen idol , men den härgången som ett skräckexempel på vad som händer närman inför universitetsavgifter. Universiteten får intebåde behålla de statliga medel som de har fåttoch dessutom lägga på universitetsavgifter som gräd-de på moset.Jag såg också detta som en väldigt spännande de-batt mellan två socialdemokrater. Dessutom använderden ene en tredje socialdemokrat som ett skräckex-empel.Sedan gick det några månader. Det blev sommar,och det blev höst, och sedan dyker diskussionen uppigen. Den här gången är det lundaforskaren , den som troligtvisockså blir riksdagsledamot för men somockså är forskare vid . Även hon,likt , diskuterar fördelarna medavgifter på universiteten.Knappt hade dock trycksvärtan på den skriftentorkat innan var ute och hävdade attModeraterna vill införa terminsavgifter - 20 000 kr.Och det var inte bara . Helt plötsligt vardet de borgerliga som vill införa terminsavgifter. Enbombmatta av tidningsartiklar runtom i landet ser vijust nu där med stora bokstäver ärden i som först vill införa universitetsavgif-ter.Fru talman! Jag har talat om förThomas att Moderata samlingspartiet inte villinföra terminsavgifter. Jag kan gärna överlämna vårpartimotion. Jag kan också se till att vår partiledareringer och talar om detta för . BoLundgren är nämligen mycket tydlig när det gäller attvi inte ska införa några terminsavgifter. Dessutom gårdet faktiskt att lyssna på mig här i kammaren.Som talesman i frågor om högre utbildning ochforskning kan jag garantera att det inte pågår någotarbete för att införa några terminsavgifter på univer-sitet och högskolor.Fru talman! Däremot tycker jag att det är utmärktbra att socialdemokraten och mo-deraten , som båda har en fastförankring i universitetsvärlden, diskuterar dessafrågor, att det får vara ett hett debattklimat och får komma in och tycka till. Jag tror inte attdessa två personer ogillar universiteten, avskyr stu-denterna och bara vill se några rikemansbarn gå påvåra universitet. Jag tror faktiskt att de för dennadebatt därför att de har en omsorg om våra universitetoch högskolor. De ser i de fattighus som det påmånga ställen är en möjlighet i universitetsav-gifterna.För att vara extra klar: Jag håller inte med JohnnyAndersson och . Jag tycker inte attvi ska ha några universitetsavgifter. Och jag är rättsäker på att de mycket snart, på det sätt som har sketti , så att säga skulle ätas uppgenom minskade statliga bidrag.Anf. 2 ():Fru talman! Alla människors rätt till kunskap ochutveckling är utgångspunkten för Vänsterpartietsutbildningspolitik. Universiteten och högskolorna skautifrån sin vetenskapliga plattform samverka medsamhället i övrigt och vara en pådrivande intellektuellkraft i kampen för en fördjupad demokrati, ökadjämlikhet mellan människor av olika social och etniskbakgrund samt ökad jämställdhet mellan kvinnor ochmän.Universiteten ska också vara en resurs för offent-lig verksamhet, men också utnyttja sin innovativakraft för att skapa industriell förnyelse och förbättradföretagsamhet.Vår tid karakteriseras av ständig förnyelse, ochkunskap håller på att bli en färskvara. Universitetenoch högskolorna måste därför anpassa sig till en situ-ation med livslångt lärande där människan kontinuer-ligt återkommer till universiteten och förnyar sinkompetens.Programstrukturen måste luckras upp till förmånför ett mer rikhaltigt utbud av enstaka kurser. Enkombination av sådana kurser och en mer open en-ded-profil på dagens undervisningsprogram skulleskapa både dynamik och balans och tillmötesgå ettmer varierat studentunderlag. Men när det gällerdessa frågor har lärosätena tyvärr inte kunnat redovi-sa någon entydigt positiv utveckling.Den nya informationstekniken har potential att igrunden förändra högskolans utbildningar genom attskapa ännu större förutsättningar för ett studentcent-rerat lärande, utveckla metoderna inom distansunder-visningen samt lägga grunden för internationaliseringav kursutbudet. För att stimulera och stödja en sådanutveckling kommer högskolornas nätburna distansut-bildning nu att kunna samordnas i ett nytt svensktnätuniversitet, och det tycker vi är bra.Universitetens och högskolornas utbildningsåta-ganden har ökat markant . Bara mellan1999 och ökade antalet helårsstudenter med6 300. Vi har bedömt den expansionen som nödvän-dig för att säkra vårt lands utveckling och konkur-renskraft och därmed välstånd. En stor del av ökning-en har dock skett då landets ekono-miska läge var pressat, vilket har inneburit att resur-stilldelningen per student har minskat. Konsekven-serna har blivit särskilt tydliga när det gäller humani-ora. Höjningen på prislappen för HSJT-området är ettsteg i rätt riktning. Men vi tror att det behövs ytterli-gare satsningar, inte bara inom humaniora utan inomsamtliga områden för att kunna säkra kvalite-ten.Nu när det är lite kvar till valetär det att göra någon typ av bokslut över dengångna mandatperioden och också över samarbetetmellan regeringen, och Miljöpartiet.Jag kommer inte att göra det bokslutet offentligt här,men när jag ser tillbaka på de många samarbetspropo-sitionerna inom det utbildningspolitiska området somhar lagts fram för , tycker jag att införandetav den allmänna förskolan, maxtaxan och rätten förbarn till arbetslösa och syskonlediga att få behålla sinbarnomsorgsplats och propositionerna Den öppnahögskolan och Likabehandling av studenter i hög-skolan, som vi ska behandla här , har den tydli-gaste ideologiska förankringen. Samtliga innehållermedvetna satsningar för att motverka snedrekryteringoch diskriminering.Det förstnämnda förslaget är ett viktigt steg motatt införliva förskolan i den generella välfärden ochatt ge ökad tyngd åt förskolans viktiga pedagogiskauppgift. De andra förslagen som vi ska debattera här innehåller ett batteri med förslag till åtgärder föratt öka, utjämna och vidga rekryteringen av studentertill grupper som normalt inte ser högskolan som någotutbildningsalternativ.Vänsterpartiets ambition har varit, och är, att varadelaktig i att skapa ett samhälle där alla människoroavsett bakgrund och livssituation erbjuds sammamöjligheter och rätt till utbildning och där traditio-nella könsbarriärer när det gäller studieval över-bryggs.Trots att det har gjorts mycket för att förbättra si-tuationen består faktiskt den sociala och etniska sned-rekryteringen till högre studier, även om en viss ut-jämning har skett under de senare årens kraftiga ut-byggnad av den högre utbildningen. De mindre ochnya högskolorna har haft en betydligt bredare socialsammansättning än de gamla universiteten. En del avde skillnaderna kan säkert förklaras med olikheter iutbildningsutbudet. Till läkarutbildningen och andraprestigefyllda långa utbildningar kommer nämligenfortfarande av studenterna från högretjänstemannahem.Men för Vänstern är förslaget om breddad rekry-tering inte enbart att betrakta som en rättvisereformutan den är också en betydelsefull reform för att få tillstånd den mångfald och bredd i sammansättningen avstudenter och lärare som utgör ett viktigt kvali-tetskriterium för såväl utbildning som vetenskap ochkonstnärlig verksamhet.I det här sammanhanget vill jag nämna att vi tyck-er att det är glädjande att kvinnorna nu så markant harökat sin andel.I propositionen Den öppna högskolan föreslås enmängd åtgärder för att bredda rekryteringen och öpp-na fler vägar till högskolan. Jag vill här nämna några.Universitetens och högskolornas ansvar tydliggörsi högskolelagen. Krav ställs på högskolorna att upp-rätta lokala handlingsplaner med mätbara och tydligamål. 40 miljoner avsätts för att stimulera till spännan-de nytänkande när det gäller rekryteringsinsatserunder ett initialskede. Basårsutbildningen breddas tillatt omfatta även andra områden än naturvetenskapoch teknik. Avståndet mellan gymnasieskolan ochhögskolan överbryggs genom möjligheten för hög-skolorna att anordna högskoleintroducerande s.k.collegeutbildningar.Det är viktigt att högskolorna nu agerar på ett po-sitivt sätt för att bryta traditionella och kulturellaattityder och att de är aktiva i att skapa kontakter medstuderandegrupper som normalt inte ser högskolansom en möjlighet. Det gäller också att hitta lämpligaformer för att informera såväl elever i gymnasiesko-lan som föräldrar om vad en akademisk utbildning iSverige kan innebära. Självklart måste vi bli mycketöppnare och generösare i våra attityder till invandra-re. Det gäller faktiskt inte minst arbetslivet och ar-betsgivarna. Genom de förslag som presenterasunderlättar vi för invandrade akademiker att komp-lettera sin utbildning och också att läsa svenska ihögskolemiljö.För att inte skapa onödiga återvändsgränder ochhinder föreslås att kravet på grundläggande behörig-het ska anses vara uppfyllt av en sökande som genomsvensk eller utländsk utbildning, genom praktiskerfarenhet eller utifrån annat skäl bedöms ha förut-sättningar att klara av utbildningen.Universiteten och högskolorna blir nu skyldiga attpröva om en sökande som saknar formell behörighet irealiteten har de kunskaper som krävs. Det tycker viär en utmärkt bra reform. Men det innebär inte - detvill jag slå fast - att kraven får sänkas. Vi är intevilliga att devalvera högskolebegreppet, som juKristdemokraterna vill göra, genom att slopa behö-righetsreglerna vad gäller kortare högskoleutbild-ningar. Vi menar att de studerande behöver ha nått enviss kunskapsnivå när de påbörjar studierna. Dengrundläggande behörigheten behövs, och den över-ensstämmer i stort sett med arbetslivets krav på gene-rella kunskaper hos dem som man vill anställa.I samband med detta vill jag uttrycka min storatillfredsställelse över att vi nu får en yrkeshögskole-examen för kortare utbildningar på 40-60 poäng.Från mitt hemlän vet jag att det finns ett stort behovav sådana utbildningar, särskilt inom vårdområdet.De här nya högskoleutbildningarna inom andra områ-den än de som YTH har kunnat tillgodose ger gymna-sieelever från de mer yrkesorienterade programmenäntligen en naturlig väg in i högskolan.Den politiska ambitionen att av en årskullska beredas plats inom den högre utbildningen innanman fyllt i kombination med önskan om enbredare social och etnisk bas för rekrytering ställerstora krav på pedagogisk förnyelse och studievägled-ning. Lärarnas pedagogiska, didaktiska och metodis-ka kunskaper är av avgörande betydelse.