prot · GO09114 · 2001-05-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:114Fredagen den 18 majKl. 09.00 - 14.25Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------1 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2000/01:370Till riksdagenInterpellation 2000/01:370 av () om stimulans av ungt ledarskap.Intepellationen kommer att besvaras den 29 maj2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av ut-landsresor och inbokade engagemang inte har funnitsnågon annan tid som passat mig.Stockholm den 14 maj 2001FinansdepartementetBosse Ringholm2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Tredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior från Europeiska kommissionen in-kommit och överlämnats till utskott:2000/01:141 Förslag till direktiv om straffrättsligtskydd av miljön KOM (2001) 139 till miljö- ochjordbruksutskottet2000/01:142 Åtgärdsplan för biologisk mångfald ijordbruket KOM (2001) 16 till miljö- och jord-bruksutskottet2000/01:143 om framtiden för den gemen-samma fiskeripolitiken KOM (2001) 135 till mil-jö- och jordbruksutskottet2000/01:144 Meddelande från kommissionen tillrådet och : En strategi för attintegrera miljöskyddskrav i den gemensamma fis-keripolitiken. KOM (2001) 143 till miljö- ochjordbruksutskottet2000/01:145 Meddelande från kommissionen tillrådet och om alternativ i syfteatt främja odlandet av växtproteiner i EUKOM (2001) 148 till miljö- och jordbruksutskottet2000/01:146 Förslag till ochRådets direktiv om ändring av rådets direktiv96/22/EG om förbud mot användning av vissaämnen med hormonell eller tyreostatisk verkansamt av B-agonister vid animalieproduktionKOM (2001) 131 till miljö- och jordbruksutskottet2000/01:147 Kommissionens meddelande till rådetoch Europeiska parlamentet om statistiska upp-gifter för indikatorerna avseende övervakning avintegration av miljöhänsyn i den gemensammajordbrukspolitiken KOM (2001) 144 till miljö-och jordbruksutskottet3 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag2000/01:RR13 till konstitutionsutskottet4 § Vuxnas lärande och utvecklingen av vux-enutbildningenFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2000/01:UbU15Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbild-ningen (prop. 2000/01:72 och förs.2000/01:RR12).Anf. 1 ():Fru talman! Vi är alla överens om att kunskap ochkompetens kommer att spela en allt större roll i fram-tiden. Vi talar om kunskapssamhället. Det är ett sam-hälle som redan finns, och vi är medvetna om att detkommer att finnas kvar och utvecklas vidare. Vadsom än möter människor i form av nyteknik, snabba förändringar och ökad rörlighet ochglobalisering så finns behovet av kunskapoch investeringar i kunskap.Fru talman! Ingen utbildningsreform har betytttillnärmelsevis så mycket som den allmänna obligato-riska folkskolan, som genomfördes här i Sverige1842. Den var ett led i en liberal revolution i Sverige.Vi fick under några årtionden frihandel, arvsrätt ävenför kvinnor, första steget på väg mot religionsfrihetoch näringsfrihet. Den borgerliga kommunen skildesfrån den kyrkliga. Vi fick tvåkammarriksdag i ställetför fyrståndsriksdag. För yttrandefriheten och tryck-friheten slogs under sin re-daktör är att läskunnigheten var ganska stor iSverige redan innan vi fick den obligatoriska folk-skolan. Analfabetismen var lägre i vårt land för 150år sedan än vad den är i vissa länder än . Detfanns en vuxenutbildning i kyrkans regi som väl intevar så demokratisk, och som var ganska avslöjandeför den enskilde vid husförhören, men som ändå lärdehundratusentals svenskar läsa och skriva.Via i fick vi den första ge-nuina vuxenutbildningen genom folkhögskolan. Såsmåningom kom korrespondensstudier med Hermodsoch andra institut som gav många medborgare enchans till studier utöver folkskola. efter folk-högskolan kom den kommunala vuxenutbildningenkomvux.Sverige har ett väl utbyggt nät av vuxenutbild-ning, och det kan behövas. I ett livslångt lärandemåste det finnas ett varierande utbud av utbildningaröver hela landet. Det räcker inte längre med en brautbildning som man skaffat sig en gång i livet. Åter-kommande utbildning är nödvändig i ett arbetslivsom är alltmer kunskapsintensivt. Snabba förändring-ar gör också att människor byter yrke och inriktninginom det yrke man har. Vissa byter av intresse, andraav nödvändighet. Förhoppningsvis är det många sombyter både av intresse och nödvändighet.Fru talman! Det livslånga lärandet blev i den pro-position vi diskuterar "vuxnas" lärande. Som vi skri-ver i vår motion är resultatet i stort sett en halveringav men inte särskilt mycket mer. Ettbredare anslag, som många hade väntat sig när detgäller vuxnas möjligheter till egna kunskapsinveste-ringar, lämnas i stort sett därhän.Min enda invändning mot propositionen är att dentill stor del har ett kommunalt vuxenutbildningspers-pektiv. Det borde ha framgått, skriver t.ex. i en kommentar, att vad det icke formellalärandet, det som t.ex. finns inom folkhögskolan ochfolkbildningen, står för har stor betydelse. Det bordeha lyfts fram, säger man från . Jaginstämmer i den kritiken.De mål för vuxnas lärande som anges i proposi-tionen är allmänna. Vi har i stort sett inget att erinramot det som skrivs där, men vi tycker att det behövsen stor reform av utbildningen för vuxna, betydligtstörre och mer omfattande än vad vi kan läsa om ipropositionen. Några principer som vi moderateranser vara viktiga är att den utbildning som är finan-sierad av det allmänna ska ge den enskilde möjlighetatt fritt välja utbildningsanordnare. Vi har också före-slagit ett pengsystem som ger den enskilde en reell,en verklig, valfrihet. Vi har här, liksom i fråga omungdomsskolan, kommit fram till att en vuxenutbild-ningspeng är bästa sättet att överlåta makten över deegna studierna till den enskilde.När det gäller den kommunala vuxenutbildningenoch arbetsmarknadsutbildningen är detta särskiltviktigt. Den har ju varit styrd med väldigt lite infly-tande för den som ska studera. Att själv välja studie-ort har i många fall varit omöjligt. Folkbildningenoch folkhögskolan erbjuder ju här en betydligt störrefrihet.Regeringen skriver i sin proposition att"vuxenutbildningen i alltför hög utsträckninghar mött individerna som ett kollektiv med gemensambakgrund och gemensamma behov". Vi delar rege-ringens bedömning att individperspektivet måstestärkas, men vi menar att man måste ge individen ettbetydligt större inflytande över sina studier än vadsom framgår av den proposition som vi behandlar nu.Fru talman! För att garantera mångfalden av an-ordnare föreslår vi också att kommunerna ska upp-handla all vuxenutbildning på ett opartiskt sätt. Ris-ken är ju annars att den egna komvuxverksamhetenges företräde framför andra alternativ. Särskilt gällerdetta om verksamheten krymper. Då ligger det näratill hands att man skyddar den egna verksamheten, deegna lokalerna och den egna personalen.Vi ställer oss bakom kravet att alla har rätt tillgrundläggande gymnasieutbildning. Grundskoleut-bildning räcker inte längre. Vi vet tyvärr att tusentalsungdomar misslyckas med sina gymnasiestudier.Väldigt många som slutar gymnasiet nu om någraveckor får inte betyg i alla ämnen. De blir inte behö-riga för högskolestudier och når över huvud taget intede mål som man har satt upp för gymnasieskolan.Vi har ett särskilt förslag som rätt till utbildningför sökande om missat gymnasiet och som behöverkomplettera sina gymnasiebetyg. Det ska finnas enovillkorlig rätt för alla , och vi räknar medatt den kompletteringsutbildning som det här är frågaom kan erbjudas av många gymnasieskolor på margi-nalen av redan befintlig utbildning. Den peng vi villinföra, som följer den studerande till de skola haneller hon väljer, blir en viktig morot för den aktuellagymnasieskolan.När det gäller kvalitetssäkring av vuxenutbild-ningen anser vi att ett fristående utvärderingsinstitutbör inrättas. Det är ingen ny tanke från vår sida. Viföreslår ju detta också när det gäller ungdomsskolanoch högkola och universitet. Vi tycker att ett sådantinstitut vore bra för att den enskilde ska kunna göraegna bedömningar men också för en uppföljning avatt offentliga satsningar används på ett effektivt sätt.I propositionen lägger man stor vikt vid det for-mella lärandets behov av forskning med inriktningmot vuxnas lärande. Vi anser att folkbildningen pre-cis som komvux har behov av medel för forskningoch utveckling. Av de som skaförstärka forsknings- och utvecklingsme-del som föreslås i propositionen menar vi att en delbör avsättas till för ett liknandearbete inom folkbildningen.Vi tycker också i anslutning till detta att en del avde medel, det gäller i det här fallet 21 miljoner kro-nor, som ska få disponera för kompe-tensutveckling inom vuxenpedagogik och specialpe-dagogik ska gå till för kompe-tensutveckling av folkhögskolelärare och cirkelleda-re. Det är viktigt att folkhögskolelärarna får del av dehär resurserna. Som bekant lämnades ju folkhögsko-lelärarutbildningen helt utanför när vi fattade beslutom den nya lärarutbildningen, den lärarutbildningsom startar vid olika högskolor och universitet nu den1 juli, alltså om bara någon månad.När jag talar om folkhögskolan måste jag frågasocialdemokraterna varför de minskar de 10 000 extraplatserna till 7 000, alltså . I den senastestatistiken från visar det sig attfolkhögskolorna hade 10 300 deltagare inom densärskilda utbildningsinsatsen. Till saken hör också attde här platserna inte var nya när in-fördes. De har funnits . Detfattades beslut om dem under den borgerliga rege-ringens tid. Dessutom vet vi att många nya folkhög-skolor har tillkommit tack vare dessa platser. Det ärockså känt att folkhögskolan har hamnat i topp i allautvärderingar när det gäller de kurser som funnitsinom och det tidigare s.k. K-anslaget.Är det bara finansiella skäl som gör att ni åderlåterfolkhögskolorna på detta sätt, eller finns det ocksånågra andra tankar bakom den här kraftiga neddrag-ningen?När det gäller studiefinansiering vill jag hänvisatill vad vi skriver i vår reservation, men jag kan till-lägga att vi moderater har arbetat tämli-gen intensivt med ett förslag till individuella komp-tenskonton. Vi har fört diskussioner med fackligaorganisationer, LO, TCO och , och även medarbetsgivarorganisationer och olika försäkringsbolagsom har framfört synpunkter i frågan. Och vi hargivetvis noggrant värderat den statliga utredningenom kompetenskonton. Vi återkommer med ett egetförslag i anslutning till att regeringen lägger fram enproposition eller i annat lämpligt sammanhang.Fru talman! Jag vill starkt betona vikten av att detges klara och tydliga besked i regelverket när detgäller utvecklingsstördas rätt till utbildning i särvux.Jag tycker att vi i den här kammaren borde vara över-ens om att utvecklingsstörda behöver mer stimulansän andra för att upprätthålla den kunskapsnivå som deen gång har förvärvat. I den här frågan måste rege-ringen helt enkelt återkomma till med ettnytt och bättre förslag. Det som står i propositionenfår bara inte vara sista ordet i denna fråga.Ett annat problem är att kommunerna inte alltidbetalar för elever med funktionshinder som väljer attstudera på folkhögskola, i studieförbund eller hosannan utbildningsanordnare än komvux. Vi menar attfunktionshindrade ska ha samma rätt att välja om devill utbilda sig i komvux, på en folkhögskola eller pånågot annat ställe. Och givetvis bör de ha frihet attvälja även andra utbildningsanordnare som de självafinner för gott. Vi instämmer även där i kritik mot propositionen på den härpunkten, där man skriver att regeringen valt att läggafram relativt få förslag som stärker de funktionshind-rades möjligheter till studier. Man menar också att detär för många allmänna uttalanden till intet förpliktan-de i dessa jätteviktiga frågorna, där det är de svagasom kan komma i kläm. Även här menar vi att rege-ringen måste återkomma med ett klart besked som gerfunktionshindrade rätten att välja var de vill bedrivasin utbildning.Fru talman! i utbildningsutskottethar 14 reservationer i detta betänkande. Jag står gi-vetvis bakom alla, men jag nöjer mig med att yrkabifall till reservation 1 under punkt 1.Anf. 2 ():Fru talman! Jag hade förmånen att få vara med iden femåriga kunskapslyftskommittén, vars arbete ärutgångspunkten för detta betänkande. Den förstautgångspunkten var att vi skulle utreda hur vuxenut-bildningen såg ut. Jag var själv inte riksdagsledamotpå utan hade mitt engagemang i mitt arbetepå i . Jag hade redan då upp-täckt att det fanns en grupp som inte fick sina behovtillgodosedda. Det var en av anledningarna till att jaginsåg att det var dags att börja arbeta politiskt lite merkonkret. Det är därför inte förvånande att jag lyfterfram just den fråga som för många kan ses som ensmal fråga när vi diskuterar detta betänkande. Det ärden fråga som handlar om dem som utestängs från ettför andra självklart livsutrymme i sin livssituation.Jag satt med i kommittén och arbetade fram slut-betänkandet från kommittén. Och det finns så mycketsom är bra. Vi kristdemokrater har velat attmänniskor ska få en förnyad chans i livet. Och detfinns mycket som är bra som vi är överens om. Ochjag ska därför inte i mitt anförande uppehålla mig vidjust dessa saker. Jag ska uppehålla mig vid det somkanske rör mitt sinne mer än något annat.Kunskapslyftskommittén var överens om att allamänniskor oavsett funktionshinder skulle ha sammalagliga rättigheter. Vi trodde att det var ett misstag attdet var en skillnad i lagstiftningen beroende på vilkenskolform som man hade gått i tidigare i livet. Detunga remissinstanserna som avlämnade sina utlåtan-den kring detta betänkande var också överens. Och dåtalar jag om , och andra.Likväl lägger skolministern fram en proposition därdetta är borttaget. Den socialistiska regeringen väljeratt behålla ett utanförskap i lagrummet när det gällerdem som har en annorlunda begåvning, för dem sominte är inpassade i den likhetssyn som ska råda ivårt samhälle.För har alla samma värde oav-sett begåvning, intresse och läggning. Det är dengrundläggande tanken i den värdegrund som ocksåskolan ska stå för. Vi kan därför inte stillatigandefölja att enligt vår mening i och med da-gens votering bryter mot mänskliga rättigheter genomatt diskriminera en liten grupp människor som harannorlunda begåvning än de flesta andra. De eleversom har gått i särskola får inte rätt till grundläggandevuxenutbildning enligt det beslut som för-väntas fatta i dag.Detta är mycket allvarligt, därför att antalet eleversom börjar i särskolan har ökat under desenaste åren. Och en vanlig förklaring är att den van-liga skolan inte har pengar att erbjuda barnen det stödsom behövs. Särskolan kan bättre möta elevens speci-fika behov. Och detta är en bra skolform för alla demsom inte kan inpassas i den här likhetsideologin somden vanliga bygger på, vilket gör att vivänder oss emot detta. Vi vill ha en mer flexibel skolasom passar fler. Men blir särskolan en grym ut-slagningsmaskin om inte människor som har gått iden har samma rättigheter som andra. Föräldrar ochlärare som är med om att placera eleven i särskolankanske inte är medvetna om att eleven i och meddetta inte får samma rättigheter som andra medborga-re i samhället. I stället definieras denna grupp bort.Och det vanliga alternativet är faktiskt att erbjudapension, dvs. ett livslångt bidragsberoende.Låt mig få ta som ett exempel. Han hördeav sig till mig. Han får vara en representant för demsom utestängs från ett vanligt liv. Han fick diagnosenAspergers syndrom. Han har gått i särskola och villutbilda sig inom media på en folkhögskola. Han kominte in, eftersom han inte hade gymnasiekompetens.Han sökte till komvux på två ställen men fick nej pågrund av att han hade gått i särskola. Han sökte tillsärvux men fick beskedet att han var för intelligent. Istället får han nu sjukpension. En ungmänniska fylld med framtidstro och fullt arbetsdugligutestängs från samhället och erbjuds livslångt bi-dragsberättigande.I ett samhälle måste det få finnas plats för allamänniskor, oavsett vilka olikheter som finns. Där skaalla utifrån sina förutsättningar få samma möjligheter.Anders är en av väldigt många enskilda människorsom inte får plats och - vill jag återigen säga - defi-nieras bort på grund av en speciell art av funktions-hinder.Jag kan inte som politiker i modern tid accepteraatt vi diskriminerar en grupp på grund av begåvningmed annorlunda profil. Det är inte ett hot mot mänsk-liga rättigheter, det är ett brott. Vad är det som sägeratt just vår idé om vad som ska finnas inom det s.k.normala är det som stämmer? Ge mig svar på hur ettnormalt svenskt barn är och vilka normala förhållan-den som finns. Finns begreppet det normala ,eller är det så att vi definierar bort något som vikommer att skämmas för , ? Dåvill åtminstone jag finnas bland dem som försökteförändra det här.Inte nog med att särskoleelever inte kommer in iporten till nya möjligheter utan är stängda utanför. Desom går i särskola har inte heller likvärdiga villkor,och ska vi veta att i själva verket är det fråga ommänniskor som har en annorlunda begåvningsprofil,kanske begåvningar som du och jag saknar.De studerande som avslutar sina studier på särvuxfår inget slutbetyg. Slutbetyget upplevs ofta som enåterkoppling på den ansträngning som gjorts för attlära. Det torde vara rimligt att det är lika viktigt för enelev med en annorlunda begåvningsprofil som går isärskola att få en återkoppling i form av ett slutbetyg.På den utbildning som motsvarar gymnasie-särskolan ges inte undervisning i alla ämnen somfinns det nationella motsvarande programmet, utandär tar man bort idrott och hälsa. Är det rimligt? Justdessa ämnen är väldigt viktiga för någon som går påsärskolan. I särvux ges inte utbildning i naturkunskap,naturen som är den naturligaste av alla miljöer för attt.ex. för en utvecklingsstörd. Men den kunskapen gesinte där. Elever i särskola har inte samma rätt tillskolskjuts som andra elever, eftersom skolskjutsen ärkopplad till studiehjälp, och det har inte en särskole-elev. Hemspråk finns inte i särvux på grundsärskole-nivå. Att utvecklingsstörda förhindras kunskaper i sitthemspråk kan inte försvaras.Fru talman! Enligt regeringens egna beräkningar ipropositionen är det 45 000 medborgare som bordekunna erbjudas särvux. Det är 4 000 som får det.Någon uttryckte det att det inte finns pengar, menpengarna till vuxenutbildning ska väl fördelas till allavuxna medborgare? De är väl inte till för alla utomjust gruppen med funktionshinder?Det här är en orättvisa som vi inte accepterar. Vihar från sida med folk både frånutbildningsutskottet och från socialutskottet försöktlyfta fram detta. Men människor definieras bort ochplaceras i en grupp till livslångt bidragsberättigande,människor som är intresserade av att få sin plats isamhället, få utveckla sin kompetens via utbildningoch på arbetsplatser, bara de får det stöd som de be-höver. Det är samhällets plikt att ge det stödet, inte atttvinga bort människor och utestänga dem från arbets-förhållanden där de kan försörja sig själva när de villoch kan det.Fru talman! Skolminister som värdegrundsår. Vi från Kristde-mokraterna tyckte att det var en jättebra satsning, denvärdegrund som vi har varit överens om. Men närhon själv måste handla efter värdegrunden och sättspå prov vacklar skolministern. Det är skolministernsom är ansvarig för propositionen och är ansvarig fördet förslag som regeringen har lagt fram.I ett antal debatter har vi från vårt håll, jag inteminst, krävt att skolministern ska ta sitt ansvar utifrånden demokratiska värdegrund som skolan vilar på. Enenig parlamentarisk kommitté har föreslagit detta,men likväl är inte skolministern beredd att ta det.Därmed lever själv inte upp tillde värden som hon talar om under värdegrundsåret. Istället bryter hon medvetet mot de mänskliga rättig-heterna och diskriminerar en grupp medborgare. Detär dags att alla som beslutar om andra människorsmöjligheter till liv i samhället gör det utifrån denvärdegrund som vi är överens om, nämligen allamänniskors lika värde och lika rättigheter i lagensmening, möjligheter att leva ett liv och få ett livsrum ivårt samhälle.Fru talman! Jag ställer mig bakom samtliga reser-vationer som har. För tids vinningyrkar jag bifall till reservation 2 under punkt 5.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att BirgittaSellén kommer att senare i debatten ta upp de delarsom vi anser bör förbättras vad gäller folkbildningen.Jag tänker ta upp andra delar i vår motion.Fru talman! Krav på kompetensutveckling, livs-långt lärande och vuxenutbildning har varit väldigtcentrala politiska mål för oss i , det härtillsammans med en förbättrad grund- och gymnasie-skola och en utbyggnad av högskoleutbildningen. Vihar haft ett par grundprinciper när vi har pratat omvuxenutbildning och den högre utbildningen, att denska nå hela folket, den ska nå ut i hela landet och denska kunna ges som en rättighet genom hela livet.Med den bakgrunden var vi med om att införaKunskapslyftet i , och vi var pådrivande ihögskolans expansion. Det var viktiga delar, som vihar sett det. Men det krävs mycket mer. Det krävs attvi förbättrar situationen för det som Kristdemokrater-na var inne på här tidigare, att vi förstärker kvaliteteni skolan.Med våra politiska ståndpunkter på vuxenutbild-ningen tycker jag att regeringen i propositionen påmånga punkter har ett ganska begränsat perspektivsom underlag för sina förslag, t.ex. saknas en genom-gående diskussion om vad ett livslångt lärande egent-ligen innebär. Perspektivet livslångt lärande innebär,som jag ser det, ett stark behov av att spränga gränsermellan olika politikområden som utbildning, social-,närings- och arbetsmarknadspolitik. Dessutom harerfarenheterna med tydligtvisat på betydelsen av dels en stor öppenhet för for-mer och metoder att söka upp studerande med olikaerfarenhetsbakgrund och motivation, dels satsningarinom det livslånga lärandet som en del av utvecklingoch tillväxt.Regeringens förslag saknar ambitionen till helhet-sperspektiv med den inriktningen. Propositionensaknar också den samordning över politiska sektorersom är nödvändig för att uppnå en solidarisk, ut-vecklande och tillväxtfrämjande vuxenutbildning.Dessutom är det otillfredsställande att regeringenpresenterar en proposition där det hänvisas till flerautredningar som inte ens är klara än.Fru talman! Både den nationella och den interna-tionella utvecklingen visar starkt på en ökad betydel-se av kunskap, kunskapsutveckling och vuxenutbild-ning hos enskilda människor och befolkningen i sinhelhet. För både den enskilde och samhällsekonominhandlar det om ett väldigt viktigt vägval när det gälleralla individer i vårt samhälle.Kunskapslyftet var ett viktigt vägval och ett steg iden utvecklingen. Med den kraftiga expansion somhar varit och med de möjligheter för många männi-skor som har inneburit krävs det ock-så att vi behåller en väldigt bra kvalitet i vuxenutbild-ningen. Regeringen skriver i propositionen att manhar granskat utbildningen och att det finns brister,säger man, i kommunens ledning och styrning ochegentillsyn när det gäller utbildning på entreprenad,men man anger inga konkreta sätt eller åtgärder föratt förbättra det.Centerpartiet har yrkat på ett natio-nellt kvalitetsinstitut både för grund- och gymnasie-skola och för vuxenutbildningen.Jag ser ett sådant nationellt kvalitetsinstitut somett tydligt steg där vi ger alla kommuner en gemen-sam möjlighet att stärka kvaliteten. Det innebär ensamordning som ger mig som enskild individ rättig-het och möjlighet till bra val.Jag undrar om inte majoriteten behöver tänka om.Vad vill vi med kvalitetsutvecklingen? Hur vill vikunna förstärka den enskilda individens rättigheteroch valmöjligheter till en bra utbildning. Är inte in-rättandet av ett nationellt kvalitetsinstitut en väg attgå?Fru talman! När det gäller funktionshindradesmöjligheter till studier har regeringen valt att hålla sigväldigt lugn. Det är få förslag som stärker de funk-tionshindrades möjligheter.