prot · GO0965 · 2001-02-13 00:00:00 — ska inte ge upp - jagförsöker nog svara på de frågor jag får.Det viktigaste är att vi tydligen diskuterar tre sa-ker, som möjligen i någon del vetter mot varandra.Men jag ser tre skilda problem.Den ena frågan är den här: Ska vi ha ett monopolnär det gäller apoteken? har entusi-astiskt arbetat för att bryta upp monopolet och ersättadet med någonting annat. Jag menar att monopolethar varit till fördel för den svenska läkemedelsdistri-butionen.Det är rätt intressant att se hur påståendet om dedyra läkemedlen och att skulle ha internatio-nellt sett höga läkemedelskostnader inte är korrekt. sammanställning som gör vartan-nat år och som kom nu senast för någon månad sedanmed statistik över svensk sjukvård visar det sig, vilketär ganska spännande, att såväl , , , , , , Storbritannienoch har väsentligt dyrare läkemedel. Baraför del gäller att man har högre läke-medelspriser än vad har.Jag tycker inte att man med detta kan dra slutsat-sen att monopolet när det gäller verksam-het har varit till skada för den svenska sjukvårdeneller för patienterna. Det är det viktiga.Den andra frågan vi diskuterar är huruvida kan aktualisera frågan om att etablera logis-tikcentrum, om det strider mot andra åtaganden ellermot några konkurrensregler. Jag kan bara säga attmed min utgångspunkt tycker jag att det är bra har tagit det här initiativet. Jag blir lite överras-kad över att man har haft så dålig samordning av sinlogistikverksamhet. har man tagit det här initiati-vet, och det prövas således av ochav . Vi lär få svar hur de bedömerdetta initiativ.Den tredje frågan är, om nu bestämmersig för att etablera ett antal logistikcentrum, om manska ta sysselsättningspolitiska eller regionalpolitiskahänsyn. Jag tycker att det är vettigt att tarsådana hänsyn innan man ska bestämma sig för loka-lisering. Det bör alla företag göra. Men det är, somsagt var, en fråga som inte ligger på mitt bord ochsom i stor utsträckning ligger utanför debatten omlogistikcentrum och monopol.Anf. 24 ():Fru talman! Det där med konkurrens är en svårhistoria. Vi har ingen konkurrens på apoteksdetalj-handelssidan , utan vi har monopol. , somnämndes och som jag råkar känna till mycket bra, harockså haft mycket dålig konkurrens. Det har varitkarteller både på apotekssidan och på läkemedelssi-dan. Man lyckades bryta upp det . Manhade en folkomröstning, och folket fick säga om deville ha postorderhandel på apotekssidan. Folket sadeja, och priserna sjönk mycket kraftigt. Detta komfram i en intervju som jag hade iBern med chefen för motsvarigheten till Riksförsäk-ringsverket.Vi får vara lite försiktiga med jämförelserna. Jagskulle kunna ta upp land efter land på det här viset.Sverige har haft en mycket billig partihandel. Därhar vi legat mycket lågt. Däremot har detaljhandelninte varit helt effektiv. Där har man också lagt överoerhört mycket arbete på patienterna. Jag tycker inteatt det är bra att en patient i som ska hämtamedicin måste åka in till . Det ären dryg resa, på . Det kostar också, så vi harinte tagit med alla kostnaderna.Monopolet bör alltså tas bort.Apoteksbolaget vill utvidga monopolet genom lo-gistikcentrum. Jag har förklarat hur.Min talartid har tagit slut.Anf. 25 Socialminister ():Fru talman! Jag har en liten kommentar till BeritAdolfsson. Formellt beslut är inte fattat om var dessalogistikcentrum ska ligga. Det är klart att beslutet intekommer att fattas förrän man har fått frågan prövadav . Däremot har man gjort en av-siktsförklaring från sida, nämligen attåtminstone fyra av dessa logistikcentrum ska ligga påde orter där regementen läggs ned av sysselsättnings-politiska och regionalpolitiska skäl. Men beslutet ärännu inte fattat, och avgörandet är inte gjort.Frågan är om detta är en utvidgning av monopoleteller inte. Innebär detta att partihandeln inte kan fort-sätta? Kan partihandeln fortsätta genom att helt enkeltdistribuera till logistikcentrumen, eller är partihandelnhelt beroende av att också svara för distributionen tillde enskilda apoteken? Det är grundfrågan.Jag kan inte förstå annat än att partihandeln - ock-så de två företag som faktiskt delar på hela verksam-heten - skulle kunna samarbeta med apoteken ochfungera som partihandlare också med logistikcent-rum. Men det är det som är frågan för . Vi får som sagt anledning att reflekteranär vi får dess yttrande.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:136 om ennordisk miljöunionAnf. 26 Miljöminister ():Fru talman! har frågat utrikes-ministern om vilka åtgärder hon avser att vidta för attutveckla möjligheten till flexibel integration ochskapa en nordisk miljöunion. Arbetet inom regering-en är så fördelat att det är jag som ska svara på inter-pellationen.Jag håller med om att de gräns-överskridande miljöproblemen ger upphov till ettstort behov av samarbete över nationsgränserna.Miljöfrågorna har och har haft ett stort utrymme i denordiska ländernas politik och har vii samarbetat inom miljöområdet.Några av de tankar som tar upp isin interpellation återfinns i det nordiska miljösamar-betet, t.ex. att samarbetet ska medföra större nordisknytta än om länderna agerar var för sig. Principen omnordisk nytta omfattar även nordiskt agerande i inter-nationella sammanhang som i lämpliga delar skersamordnat eller gemensamt. Vidare avses den inomNorden högsta tillämpade ambitionsnivån ge vägled-ning åt både det nationella miljöarbetet och det nor-diska agerandet i internationella miljösammanhang.Under hösten togs ett nytt nordiskt miljöhand-lingsprogram fram. På de nordiska statsministrarnasuppdrag utarbetades också en strategi för hållbarutveckling i . De områden som omfattas ärsådana där har särskilt goda förutsättningaratt nå resultat och där det nordiska samarbetet skaparett särskilt mervärde. anordnar ävenett särskilt temamöte om hållbar utveckling - Ettbärkraftigt - i i år.Det nordiska miljösamarbetet fungerar enligt minmening mycket bra både i sak och politiskt. EskilErlandssons förslag om att bilda en nordisk miljöuni-on är i praktiken redan i det närmaste genomfört ochdet finns därför inget behov av att ytterligare formali-sera det nordiska miljösamarbetet. Jag kan ocksånämna att flera nordiska institutioner gör stor nytta imiljösamarbetet, bl.a. det nordiska miljöfinansie-ringsbolaget och den nordiska investeringsbanken.Vad gäller klimatfrågan skulle jag vilja understry-ka att det inom ramen för det nordiska ministerrådetoch Baltic Sea Region - BAS-REC - redan pågår ett integrationsarbete på klima-tområdet. Arbetet går ut på att utveckla planerna påett försöksområde - en testing ground - för de flex-ibla mekanismerna i Östersjöområdet.Anf. 27 ():Fru talman! Låt mig börja med att tacka miljömi-nistern för svaret, även om jag anser att ministern pånågot sätt missat kärnan i interpellationen. Onekligenär det så att samarbete över nationsgränserna är nöd-vändigt för att komma till rätta med många av demiljöproblem som människan skapat och kommer attskapa.Jag är medveten om att det inom och iÖstersjöregionen pågår en mängd olika samarbetenpå olika områden - bl.a. på miljösidan. Men det ärhär jag menar att ministern missar poängen med in-terpellationen och de tankar som förs fram i densam-ma.Genom ett djupt samarbete kan de nordiska län-derna bättre än nu driva övriga EU och fram-för sig vad gäller miljöområdet. Vad ministern pratarom i sitt svar är ju bara vad det nuvarande arbetet harför nytta för de nordiska länderna.Den nordiska miljöunionen är ett exempel på enflexibel integration, precis som t.ex. EMU anses vara.Det skulle innebära att verkligen skulle kunnagå före på miljöområdet, något som med dagens ut-formning av EU inte alltid är möjligt.Jag vill på intet sätt hålla med miljöministern omatt det jag efterlyser i min interpellation i praktiken äruppfyllt. Den nordiska rösten måste göras starkare påflera områden, varav miljöområdet torde vara ett avde viktigaste. För inte kan väl miljöministern menaatt den nordiska rösten alltid är enad och stark vadgäller miljöfrågor och deras integration i alla sam-hällssektorer i vårt samhälle?Norden är till sin folkmängd ett litet område, ochdet gör behovet av att ingå allianser och av att skapaslagkraftiga samarbeten än större än för länder ochområden som har större befolkning änvad vi har här hos oss.Ett mer formaliserat samarbete i form av en mil-jöunion skulle kunna ge oss den styrka som behövsför att driva andra framför oss vad gäller en verk-ningsfull och långsiktig politik för en hållbar utveck-ling.Anf. 28 Miljöminister ():Fru talman! Jag känner mig plötsligt lite osäker påvad syftar till med sin interpellation.Vad gäller flexibel integration inom ramen för EU-samarbetet kan man naturligtvis tänka sig att de nor-diska EU-länderna går före. Jag har faktiskt lekt medden tanken själv. En nackdel med det är att den unio-nen, om man nu ska kalla det en union, inte skullekunna omfatta och utan endast ,och såsom EU-medlemmar.Det vi har är ett mycket intensivt samarbetesom inte bara omfattar de traditionella nordiska län-derna inklusive och utan också innebärett väldigt gott samarbete och goda kontakter medGrönland och , vilket jag ser som en storfördel i detta samarbete.Jag hoppas att förtydligar sinambition i nästa inlägg. Är det en flexibel integrationinom EU som avses finns de nackdelar som jag harnämnt. Är det en bredare union som avses menar jagatt vi har kommit väldigt långt i riktning mot attetablera en sådan, om man nu vill kalla det union.En viktig poäng hos , som jagverkligen skriver under på, är behovet för de meravancerade länderna i miljöpolitiken att, som EskilErlandsson uttryckte det, driva de andra ländernaframför sig. Jag kan lova att det EU-samarbete vi har fungerar väldigt mycket på det sät-tet. De nordiska länderna är tillsammans med ytterli-gare några medlemsländer lite grann av föredömenoch verkar väldigt mycket för att försöka driva på deandra länderna och få dem med på mer progressivainriktningar i miljöpolitiken.Det är möjligt att man kan göra mer i det avseen-det, men jag lovar att EU-samarbetet fungerar så särskilt, tror jag man kan säga,på just miljöområdet.Anf. 29 ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att jag pånågot sätt tycker att dagens interpellationsdebatt lik-nar miljöministerns debattinlägg i Dagens Nyheterunder den gångna helgen. Det verkar inte riktigt somom miljöministern vill ta till sig eller har förstått vadjag skrev om i min interpellation, på samma sätt sommiljöministern såvitt jag förstår inte förstod vad viskrev i vår DN Debatt-artikel. Men det är knappastnågonting jag kan göra någonting åt.Det är mot bakgrund av just utformningen av EUsom en flexibel integration i en nordisk miljöunionblir spännande, anser jag, och öppnar möjligheter fören framåtsyftande politik där miljön integreras i allasamhällssektorer.Jag ser det som viktigt att den flexibla integratio-nen inte bara kommer att handla om ekonomi ochhandelsfrågor, som är fallet när det gäller exem-pelvis den tyska utrikesministerns uttalanden. Miljö-frågorna och deras genomsyrande av alla sektorer isamhället måste få en större tyngd. En nordisk mil-jöunion är, som jag ser det, ett första steg i detta.Även om miljöministern låter påskina att allt är brapå miljösidan måste det ändå, miljöministern, finnassaker och ting som kan göras bättre och framförasmed bättre kraft och större tyngd. Jag tror att en nor-disk miljöunion är ett sätt att göra de här sakernabättre så att vi på så sätt kan få en bättre tyngd bakomoss och kan skjuta de andra länderna framför oss, somvi dessutom tycks vara överens om.En annan sak är att en nordisk miljöunion skullekunna betyda mycket för de nordiska företagen, somskulle kunna sporras på ett bättre sätt än för attta fram bättre produkter och bättre tjänster till deinvånare som bor i våra nordiska länder men ocksåför att vi ska kunna bli nettoexportörer av en renodladmiljöteknik och inte som vi är nettoimportörer.Detta säger jag med tanke på att vår regering, sommiljöministern ingår i, inte än har skjutit till de peng-ar som behövs för att vi ska komma ifrån de sakersom föreslog en gång. Detkanske vi skulle kunna göra om vi slog oss samman ien nordisk miljöunion med våra grannar.Anf. 30 Miljöminister ():Fru talman! känner mig tillräck-ligt väl för att inse att jag inte tycker att allting är okejinom miljöområdet. Det finns många stora brister,och det finns all anledning i världen att försöka attutveckla miljöpolitiken, inte minst utveckla det inter-nationella miljösamarbetet i , i , i värl-den. Jag lägger ned ganska mycket av min tid ochmitt engagemang på just detta.Jag fick inte riktigt något svar från på vad han avser. Handlar det om en flexibelintegration inom EU där inte och , för attinte tala om och - kom-mer in indirekt via än så länge - kan varamed? Eller talar vi om en nordisk miljöunion för helaNorden? Om vi talar om det sist nämnda är det väl-digt svårt att förena den tanken med interpellationen,som utgår från den flexibla integrationen inom EU.Och talar vi om det sist nämnda alternativet hävdarjag att vi har kommit långt i riktning mot vad somskulle kunna kallas för en nordisk miljöunion, där viinte minst har funderat på, diskuterat och utvecklat enhållbarhetsstrategi för att integrera miljöhänsyneninom alla sektorer.Sedan frågan om miljöexport. Jag tycker också attdet är väldigt viktigt att försöka stimulera miljöteknikför vår egen skull men också för att hävda oss påexportmarknaden. Jag tror inte att det är så illa att viär nettoimportörer av miljöteknik. Jag har framförtdet till de olika organisationer som ansvarar för mil-jöteknikexporten, och de protesterar mot den beskriv-ningen. Dessutom ser vi en ganska positiv ut-veckling när det gäller miljöteknikexporten.Jag är naturligtvis mottaglig för alla tänkbara idé-er från om vad vi skulle kunna göraytterligare för att förstärka det här viktiga området.Anf. 31 ():Fru talman! Vad gäller den flexibla integrationsom jag talat om kan jag säga att när vi talar om EU-sammanhang förutsätter vi självklart att länderna ärmed i den gemensamma unionen. Vi kan inte vändaoss till dem som inte har blivit medlemmar i vår uni-on . Det utesluter i sig de länder som inte är med,men det hindrar ändå inte att vi även framgent kan haoch ska ha ett samarbete med de länder som ännu intehar valt att vara med i den europeiska unionen.Jag hoppas att miljöministern tar den här inter-pellationen på allvar, för den är ämnad att rikta upp-märksamheten på en problematik som jag tror att vikommer att få brottas med under överskådlig framtid.Det är inte okej på alla de områden som vi talar omnär vi diskuterar miljö i olika sammanhang, utan detgäller att vi driver frågorna, gör det fort och gemen-samt, och detta därför att vi i det europeiska perspek-tivet är väldigt små. Vi har därvid inte den talan somde idéer som vi för fram med jämna mellanrumegentligen borde förtjäna.Anf. 32 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att det finns väldigt stora ris-ker med att nu skapa en nordisk miljöunion inom EUoch alltså definitionsmässigt utesluta och Nor-ge från det samarbetet. Jag tror att det skulle innebäraväldigt stora risker för det nordiska samarbetet när vii själva verket nu försöker ha en bra kontakt och bradiskussioner med och när det gäller EU-politiken så att de kan finnas med och genom oss tadel av politiken, påverka den, följa med vad somhänder och ändå ha en diskussion med de nordiskaländer som är EU-medlemmar.Jag sade tidigare att jag är intresserad av att fun-dera på om flexibel integration kan vara någonting attsatsa på inom miljöområdet. Då är det naturligtvisDanmark, och som tillhör de ländersom skulle kunna ingå i en grupp som ligger liteframför de andra. Men det är fler länder också. I ensådan integration tror jag inte att man ska sätta grän-sen vid , utan man ska naturligtvis försöka fåmed t.ex. ett sådant relativt framgångsrikt miljölandsom i det samarbetet. Då får vi något heltannat än den nordiska union som i sin interpellation.Jag tror starkt på värdet av ett ytterligare fördjupatmiljösamarbete inom . Jag tror att vi ska gåvidare på den modell som vi har valt, intensifiera detytterligare, samarbeta både när det gäller EU-politiken och när det gäller den globala miljöpoliti-ken. Vi hade ett väldigt gott samarbete inom idet globala miljömöte som ägde rum i i om att söka oss fram på det sättet.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:162 omstrandskyddAnf. 33 Miljöminister ():Fru talman! har frågatmig om jag är beredd att verka för att en översyn avdispensreglerna vad gäller camping- och turiststugorkommer till stånd.Jag vill inledningsvis säga att jag delar uppfatt-ningen att vår allemansrätt är i det närmaste unik ivärlden. Tillgång till stränder längs sjöar och vatten-drag, liksom längs kusterna och skärgårdarna, upp-fattas som en viktig del av allemansrätten. Strändernaär en av de mest värdefulla tillgångarna för rekreationoch friluftsliv i alla dess former, och det finns allanledning att tro att kommande generationer kommeratt vara lika benägna som vi att söka sig till orördastränder.Strandområdena är även betydelsefulla för detväxt- och djurliv som är beroende av vattenmiljöer.Strändernas ekologiska betydelse ligger främst i attde är en viktig spridningslokal. För den biologiskamångfalden är vissa områden särskilt skyddsvärda,t.ex. havsstrandängar med stor betydelse som häck-nings- och rastplats för många fågelarter och med envegetation av salttåliga arter som saknas i inlandet.Det är mot denna bakgrund bestämmelserna omstrandskydd kommit till. De finns numera i miljöbal-ken och innebär i huvudsak följande.Strandskyddet omfattar generellt land- och vat-tenområde intill från strandlinjen men kanutvidgas till högst om det behövs för atttillgodose något av strandskyddets syften. Strand-skyddet syftar till att trygga förutsättningarna förallmänhetens friluftsliv och till att bevara goda livs-villkor på land och i vatten för växt- och djurlivet.Inom strandskyddsområdet är det därför förbjudet attbl.a. uppföra ny byggnad eller anläggning. Undantagfrån detta förbud kan medges om det finns särskildaskäl. Beträffande möjligheten att få undantag sägsdock i propositionen till att tillämpningenska vara restriktiv.Stränderna hyser alltså stora värden sommånga, delvis motstående, intressen koncentreras tilldenna zon. De möjligheter till friluftsliv, bad ochfiske som dessa områden ger innebär att de är attrak-tiva för turismen. Turismen i sin tur har stor betydelseför glesbygden och dess möjligheter till sysselsätt-ning. Turismens intresse av att nyttja stränderna somen resurs och intresset av att bevara strändernas unikavärden måste dock samverka eftersom intressena ärömsesidigt beroende. Det innebär att camping- ochturistanläggningar bör utformas så att skada på na-turmiljön inom strandskyddsområdet så långt möjligtmotverkas och begränsas.Det exempel som i sin fråga avser ett ärende angående upphä-vande av strandskydd i som för när-varande bereds inom . Ärendetavser en turistanläggning med uthyrningsstugor vidsjön i kommun. Jag kan naturligtvisinte föregripa regeringens kommande beslut och genågot besked om resultatet av prövningen i detta elleri andra enskilda fall. Detta gäller även ärendet iNacka som avser en ännu inte antagen detaljplan.Däremot vill jag allmänt framhålla att allmänhetenstillträde till den stadsnära naturen är viktig.Jag kan inte oreserverat dela interpellantens upp-fattning att en stugby vid en sjö inte skulle innebäraen inskränkning i andra människors tillträde till om-rådet. Dessutom avses med strandskyddet även attskydda växt- och djurlivet. Min uppfattning är ocksåatt en förutsättning för en utveckling av turismen iglesbygden delvis beror av hur man förmår bevara devärden som ligger bakom reglerna om strandskydd.Jag är övertygad om att det i många fall går att byggastugbyar på ett sätt som är förenligt med strandskyd-det. Bedömningen av om undantag från strandskyddetska medges måste dock ändå göras efter en avvägningav intressena i det enskilda fallet.När det gäller frågan om strandskydd har jag gi-vetvis uppmärksammat den diskussion som undersenare tid pågått om bl.a. den praktiska tillämpningenav strandskyddsbestämmelserna och då inte minsttillämpningen i glesbygdsområden. Av den anled-ningen avser regeringen att ge iuppdrag att kartlägga och analysera tillämpningen avstrandskyddsbestämmelserna samt omfattningen ochutformningen av länsstyrelsernas beslut om delega-tion av dispensbefogenhet till kommunerna. Efter ensådan kartläggning och analys är jag beredd att taställning till om och i så fall vilka åtgärder som kanbehöva vidtas när det gäller bestämmelserna om bl.a.dispensreglerna för strandskydd.Anf. 34 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka miljömi-nistern för svaret på min interpellation. Jag vill ocksåinledningsvis säga att det inte är lagstiftningen omstrandskyddet som jag vill att man ska se över, utandet är tillvägagångssättet för hur dispenser kan med-ges, och att man då tar regional och lokal hänsyn.Av den anledningen är det positivt att ministern ärberedd att ge i uppdrag att kartläggaoch analysera tillämpningen av strandskyddsbestäm-melserna. Min förhoppning är då att man även kart-lägger och analyserar de lokala förutsättningarna. Detsvenska landskapet ser så väldigt olika ut i olika delarav landet. Därför tycker jag att det är viktigt att mantar hänsyn till det när man har ett dispensärende ochdet behandlas.I mitt län, , exempelvis så har vi 650mil strandlinje. Ytterst lite av den är bebyggd. I mininterpellation försökte jag belysa ett av de hinder somfinns för samhällsbyggande och utveckling i glesbyg-den. Det pågår en befolkningsomflyttning ilandet från glesbygds- till tillväxtorter. Trots att vi iKronoberg har hög sysselsättning och mycket lågarbetslöshet så flyttar invånarna till andra regioner.En av orsakerna är säkert att vi är ett utpräglat in-dustrisamhälle. Många av ungdomarna ser ingenframtid i de traditionella arbetena.För oss som vill bo kvar i och i gles-bygden så måste det finnas alternativa sysselsättning-ar till industrin. En sådan kan vara turistnäringen. Föratt kunna vända den negativa utvecklingen på mångasmåorter fordras det att man tar regional hänsyn. Ettsätt är att kommunerna i sina översiktsplaner arbetarmer långsiktigt och gör en inventering av mer ellermindre känsliga sjö- och rekreationsområden som kanvara lämpliga för dispenser från strandskyddet. Idessa undersökningar måste man självfallet ocksåbeakta betydelsen för växt- och djurlivet och att maninte inskränker människornas tillträde till området.Jag tror ändå att vi i vårt översiktsplanarbete på någotsätt lyfter in de frågorna. Där kan det finnas möjlighetatt ta den regionala hänsynen.I de fall då eventuellt undantag från strand-skyddslagen föreligger så måste man också ta hänsyntill vad som är funktionellt och vad som är tekniskt.Det är därför angeläget att öka kunskaperna inomplan- och miljövården och att kommunerna arbetarmer förebyggande i sitt plan- och detaljplanarbete.Ibland kan det handla om antal meter hit eller dit.Det kan inte vara det som är det allra viktigaste, utandet viktigaste är att vi har en öppen strandlinje ditbåde människor och djur har möjlighet att komma.Det handlar också om att där det redan är bebyggti dag så är det betydligt enklare att få dispens för ökatbyggande. Det gäller bl.a. det som kallas för luck-tomter. I och med att det är lättare att få dispens förlucktomter kan man fråga sig om det på det sättet blirlättare med tillgängligheten. På något sätt kan jaguppleva att tillgängligheten kan bli mindre.Om vi skapar förutsättningar med hänsyn tagentill de lokala förutsättningarna så tror jag att vi kanskapa ett rikt friluftsliv med avkoppling och förnöjel-se för såväl människor som djur och såväl kommu-ninvånare som turister.Anf. 35 ():Fru talman!