prot · GO09118 · 2001-05-31 00:00:00 — Vissa områdenkan behöva restaureras och värdena i dem följas upp.Det behövs tillsyn så att områden som ingår i nätver-ket får den skötsel de behöver samt övervakning avatt deras naturvärden bevaras så att tillståndet för deberörda naturtyperna och arterna förblir gynnsammaäven i fortsättningen.Sverige har föreslagit ca2 450 särskilda bevarandeområden enligt art- ochhabitatdirektivet och utsett nästan 400 särskildaskyddsområden för fågellivet. Eftersom vissa områ-den som är särskilda bevarandeområden eller särskil-da skyddsområden överlappar varandra så finns dettotalt ca 2 550 områden som är skyddade. Ytan pådessa områden motsvarar av Sverigestotala yta.Den här propositionen som betänkandet grundarsig på har utformats i samarbete mellan s, v och mp.Propositionen har fått en sådan utformning att vi intehar behövt reservera oss i betänkandet. Vi ställer upppå de lagtekniska ändringar som behövs och föreslås ibetänkandet av utskottsmajoriteten för att genomförainförandet av direktiven på ett riktigt sätt i vår svens-ka lagstiftning. Som vi hörde har ju Sverigefått kritik av för att direktiven intevarit korrekt genomförda i vår lagstiftning.Fru talman! Jag yrkar bifall till majoritetens för-slag i betänkande MJU18.Anf. 38 ():Fru talman! Så står vi här med ytterligare ettverktyg i kampen för en bättre miljö, nämligen denframförhandlade propositionen om skyddet för vissadjur- och växtarter och deras livsmiljöer. Vid till-verkningen av detta verktyg har Socialdemokraterna,medverkat.Jag kan konstatera att art- och habitatdirektivetskyddar 170 naturtyper, varav 90 finns i , t.ex.grunda vikar, olika typer av myrar och kärr och natur-skogar med barrskog. Totalt omfattar direktivet 690arter, varav 54 finns i landet, t.ex. tumlare, klockgro-da, ekoxe, alvarmalört och fjällviva.Fågeldirektivet skyddar 185 arter, varav 62 regel-bundet häckar i . Exempel på dessa fågelarterär storlom, tjäder, skärfläcka, berguv, blåhake ochmindre flugsnappare.Sverige har lämnat ca 2 400 områden enligt habi-tatdirektivet och ca 400 områden enligt fågeldirekti-vet att skyddas inom Natura 2000. Och detta harMiljöpartiet drivit på.Dessa områden är naturligtvis inte utvalda på me-riten av att vara rekreationsområden nära tätorter ellerkulturmiljöer. Vi måste nämligen göra skillnad påskyddet av områden för människor och skyddet avområden för djur och natur, vilket dessa direktivriktar in sin kraft på.Sverige har fått kritik för sin lagstiftning i ochmed att förslaget ger ett starkare skydd för naturom-råden än man någonsin förut har haft. Det är dettasom vi har uppnått nu.För att få gå in i ett Natura 2000-område och or-saka skada eller störa är det 29 § somgäller, dvs. att tillstånd ges om alternativa lösningarsaknas och om åtgärderna är tvingande eller av vä-sentligt allmänt intresse och om kompensationsåtgär-der vidtas för förlorade miljövärden. Det är ett lagför-slag som är bra och tufft. Det lär nämligen inte bli lättatt få sådana tillstånd.De största förstärkningarna i budgeten sedanMiljöpartiet kom med gäller skydd av naturområden,inte bara skog. Anslaget A3 gällande skog, Natu-ra 2000, kalkning m.m. ökar mellan åren 2000 och2004 från ca 670 miljoner till 1 400 miljoner, alltsåmer än en fördubbling. Möjligt är att det inte räcker,eftersom Natura 2000-områdena ofta måste lösas utpå grund av strikta regler och lagar runt skyddet.Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkan-de.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.12 § FrågestundAnf. 39 TREDJE VICE TALMANNEN:Kammarens överläggningar återupptas nu förriksdagens frågestund. Följande statsråd kommer attdelta: vice statsminister , för-svarsminister , jordbruksministerMargareta , näringsminister miljöminister statsministern besvarar allmänpolitiska frå-gor. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen. Frågor och svarska hålla sig inom en minut.Taken i socialförsäkringarnaAnf. 40 ():Fru talman! Jag vill fråga vice statsministern omtaken i socialförsäkringarna. 1,2 miljoner löntagareligger nu över taken och får därmed inte, när de blirsjuka, de som de betalat för. Fler och fler tarprivata försäkringar och tvingas därmed betala dub-belt för tryggheten.I Sydsvenska Dagbladet skriver statsministerGöran att det är hans förhoppning att det"ska finnas politiskaförutsättningar i för att göra upp om entakhöjning". Vad betyder det? Gäller inte längreMiljöpartiets vetorätt i takfrågan? Är regeringen nuberedd att diskutera takfrågan med t.ex. ?Anf. 41 Vice statsminister ():Fru talman! vet mycket väl att visocialdemokrater anser att det är nödvändigt att höjataken i sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen därför att det är problema-tiskt när en så stor andel av löntagarna inte får ut de80 % som vi har räknat med. Då gäller det att få enmajoritet för det i , och då räcker det inte attvara för det goda, själva höjningen, utan det handlaräven om finansieringen. Det är detta som har varitsvårt för oss. Vi kommer tillbaka till den frågan underdet kommande , alltså nästa riksdagsår.Anf. 42 ():Fru talman! Även i ledare står det om den här frågan. Man tycker att statsministerPersson, som ju inte är närvarande här , behand-lar frågan nonchalant. Han sade ungefärdet som vice statsministern nu säger, nämligen att dethär kommer , men han talar inte om hur.Han har också sagt att nu blir det här en valfråga.Men det innebär ju att den i så fall inte ska avgörasunder den här mandatperioden. Då blir den intres-santa frågan: Innebär det som vice statsministern nusäger att ni struntar i och föreslår riksda-gen ett beslut om detta?Det märkliga är nämligen att ni och andra just har avslagit ett förslag från om attriksdagen nu ska bestämma om en takhöjning. Menbetyder det här att det i budgetpropositionen till hös-ten kommer ett förslag om en takhöjning?Anf. 43 Vice statsminister ():Fru talman! Vi talar inte i termer av att strunta iett samarbetsparti som vi har, utan vi tror väl fortfa-rande att vi med våra argument ska kunna övertygaom att en takhöjning är väldigt väsentlig. Det står vid. Vi har också sagt att det är somgäller. Det innebär att beslut inte nödvändigtvis måstefattas . Vår inriktning är att takhöjning-en ska finnas, och att den ska göra det . För-visso kommer vi att syna de folkpartistiska korten idet här sammanhanget. Jag vill bara erinra om att deockså måste ha en finansiering.VägarnaAnf. 44 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerRosengren. Det gäller vägarna. Vid en genomgång iveckan inför trafikutskottet redovisade den avgåendevägverkschefen tillståndet på landetsvägar. Förutom att trafikanternas förtroende för väg-systemets tillstånd är mindre än någonsin konstatera-de generaldirektören att underhållet varit mycketeftersatt under en följd av år. Det samlade under-skottet utgör, vilket ministern säkert vet, och ökar för varje år.En infraproposition har utlovats. Sedan ett och etthalvt år tillbaka har vi hoppats på att den ska komma.Nu får vi höra att det blir en inriktningspropositiontill hösten. Kommer regeringen i den propositionenatt anvisa medel motsvarande behovet av en upprust-ning så att en sådan kan påbörjas, eller kommer vi änen gång att få vänta på besked om vad som kan klaraspå den här sidan?Anf. 45 Näringsminister ():Fru talman! kommer vi att lägga fram enproposition där infrastrukturfrågor tas upp. Det blir ens.k. inriktningsproposition som beskriver vad vi skagöra på infrastrukturområdet av cirkatio år.När det gäller det som är eftersatt och som myckethar att göra med den sanering som den dåvarandesocialdemokratiska regeringen blev tvingad att görahar man skjutit på en del av de planerade frågorna.Detta har också drabbat drift och underhåll. Tankenär att i propositionen kunna lösgöra resurser så att viäven kan sätta i gång en del verksamhet som är plane-rad och 2003. Vi har också , det vill jag säga, prioriterat drift, underhåll,rekonstruktion och tjälsäkring, dvs. 46 ():Fru talman! Regeringens stödpartier har ju effek-tivt motarbetat planerna på en höjning av anslagen.Man kan väl inte säga annat än att de hitintills harvarit ganska framgångsrika.I en morgonintervju tidigare sade Miljö-partiets talesman att han inte bara vill hindra utbygg-naden av motorvägar. Man vill också dra ned på an-slagen så mycket att det blir helt omöjligt att i fort-sättningen klara underhållet. Finns det nu verkligenpengar i regeringens budget som inte bara innebärförhoppningar och löften utan som också innebär kan starta de utlovade projekten, till trafikanter-nas fromma?Anf. 47 Näringsminister ():Fru talman! Man måste ha ett helhetsgrepp när detgäller infrastrukturen. Inte minst handlar det om attföra över mycket av de transporter vi har frånväg till järnväg. Det är någonting som jag i alla fallhar ambitionen att i den proposition som ska läggasfram ha med som en tung bit.I dag har vi en utveckling innebärande att vi ökarden tunga lastbilstrafiken oerhört snabbt. Vi måsteföra över mer på tåg. Men självklart måste vi ocksåtillse att vi i första hand förbättrar vårt vägnät ochbygger ut vår väginfrastruktur.Vasakronan ABAnf. 48 ():Fru talman! Jag vill till vice statsministern ställaen principiell fråga som berör den regionala klyvningav vårt land som blir allt tydligare.I morgon, , genomförs det här åretsstörsta fastighetsförvärv i landet när fastighetsbolagetNorrporten köper av staten helägda Vasakronanssamtliga fastigheter, utom på de fyra koncentration-sorterna. Efter förvärvet äger helstatliga Vasakronanfastigheter endast i , , och Linköpingsområdet. Därmed har Va-sakronan gått från att äga fastigheter i 150 kommunertill att äga fastigheter enbart på de här fyra störstakoncentrationsorterna. Detta är en ren och klar spe-kulation i en koncentrationsutveckling. Tydligare kaninte den regionala klyvningen exemplifieras.En rad frågor av principiell art reser sig naturligt-vis. Vad är regeringens ägarstrategi i ett sådant härfall? Är det att ta hem höga vinster i egna statligabolag med den egna koncentrationspolitiken? Jaghoppas att det inte så? Om det är så, vilka åtgärder ärregeringen beredd att vidta för att ändra på det?Anf. 49 Näringsminister ():Fru talman! Det är finansministerns ansvarsområ-de, men jag ska försöka göra mitt bästa.Vasakronan har som ett aktiebolag gjort den be-dömningen att det här är en rimlig strategi. Sedan harman sålt av, men det innebär inte att inte fastighetsbe-ståndet finns kvar. Det innebär inte att fastigheternainte kommer att utvecklas i . Vasakronanär ett aktiebolag och agerar på marknaden som vilketannat fastighetsbolag som helst. Den bedömningenhar de gjort, och jag kan inte gå in på bolagets be-dömning. Fastigheterna kommer att utvecklas ävenom de ägs av annan än Vasakronan.Anf. 50 ():Fru talman! Självklart kommer de att göra det, detär vad jag hoppas. Men det är staten som äger Va-sakronan, och staten måste väl ändå ha en ägarstrategimed sitt ägande.Kan det vara rimligt att ett statligt bolag bara skaäga fastigheter i fyra koncentrationsorter? Det voremöjligen en ideologisk strategi att man snarare ägdefastigheter i de områden som man vill utveckla ilandet. I de här koncentrationsorterna är ju markna-den självgående.Min följdfråga blir: Vore det inte bättre att anting-en sälja eller ge dem ägardirektiv somgår i motsatt riktning än vad de nu håller på med?Anf. 51 Näringsminister ():Fru talman! koncentrerar man sig i sin affärs-strategi på vissa orter, och man säljer ut på andraorter. Det gör man med utgångspunkt i att man hargjort den bedömningen i företagets styrelse såsom ettbolag som agerar på en marknad. Det är viktigt attsäga att de fastigheter som säljs ut och säljs till andrabolag, exempelvis , också kommer attutvecklas. Det är inte så att i sig har varitett regionalpolitiskt instrument, utan de har ageratmed utgångspunkt i att de har förvaltat statliga fastig-heter.Jag kan nämna att det finns ett schweiziskt företagsom äger i är den utveckling vi har haft och med detta enkonkurrens och en viss rationalitet. Men jag kan för-stå oron, och den tycker jag och vi iregeringen ska ta till oss.JAS 39 GripenAnf. 52 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Sverige har försökt att sälja JAS39 , och det verkar som att man nu skulle börjalyckas, att strävandena börjar ge resultat. Men JAS 39Gripen är inte enbart svenskt, utan British Aerospacehar stora ekonomiska och tekniska intressen i detflygplanet, som de svenska skattebetalarna betalatstora summor för att få fram. En riksdagsmajoritetbeslutade om en nedläggningav de båda flygskolorna och F 16 där framförallt exportstödet för var ett viktigt argument förmånga av oss för att behålla F 10.Mina frågor till ministern är: Kan vi med den tur-bulens som är och kommer att råda under de när-maste åren i det svenska flygvapnet säkerställa ex-portstödet från svensk bas, eller ska vi rikta in oss påatt exportstödet ska ges på brittisk bas? Ska svenskindustri ensam svara för motköpen i de länder därJAS 39 kommer att säljas, eller kommer brit-terna att ta sin del för försäljningen av JAS?Anf. 53 Försvarsminister ():Fru talman! Det är min avsikt att vi ska kunna lö-sa frågan om att organisera både flygförarutbildningaroch det stöd som vi bör kunna ge inom ramen för detsom har beslutat.När det gäller motköp osv. har det fungerat väl iSydafrika, och då har det varit en kombination avinvesteringar från svenskbaserade företag och frånbrittiskbaserade företag. Det är min bedömning att detär ett system som också kan vinna erkännande avandra länder som vill förvärva Gripen.Anf. 54 ():Fru talman! Jag tackar för det. Men när det gällerexportstödet tycker jag inte att svaret var särskiltklargörande, däremot det andra svaret, som jag tackarför. Om affären med t.ex. kommer att gåbra, kommer det då att finnas exportstöd för att verk-ligen ge den service som tjeckerna behöver ha påsvensk mark, eller kommer utbildningarna att ske påbrittisk mark?Anf. 55 Försvarsminister ():Fru talman! Min bedömning är att den mest bety-dande delen av detta s.k. exportstöd kommer att ägarum i . Det beror bl.a. på att i finnssimulatorer för Gripensystemet. I övrigt kommer våraflygflottiljer att vara anpassade t.ex. när det gällermiljötillstånd för att bedriva verksamhet som i dagbedrivs exempelvis med Viggensystemet i Luleå.Det kommer också att vara så att en del av stödetkan äga rum i köparlandet. Det ingår i de erbjudandensom och British Aerospace har gjort och medstöd av regeringen, att en del av utbildningsverksam-heten kan äga rum i länderna, t.ex. senare delar avutbildning av både flygförare och mark- och service-personal.DjurmarknaderAnf. 56 ():Fru talman! Häromkvällen fick vi åter se upprö-rande bilder på hur djur behandlas på marknader. Denhär gången kom bilderna från . TV visadehästar som fick skador på hovar, vi fick se bilder pådjur som får stå i solen utan vat-ten. Det såg mycket obehagligt ut. Några av djurenskulle lastas i för transport, och det skedde inte hellerpå ett bra sätt.Vi har inget som helst behov av sådana markna-der. Det rimliga ur både djurskyddssynpunkt ochsmittskyddssynpunkt borde vara att djuren endasttransporteras från köpare till säljare, inte via enmarknad. Vad vill jordbruksministern göra för attkomma till rätta med de djurskyddsproblem somdjurmarknaderna innebär?Anf. 57 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag är lika upprörd som över det vi såg. Vi har sett många liknande scenertidigare. Då har det handlat om marknader och trans-porter av djur i andra länder. handlar det om Sve-rige. Det gör på sätt och vis frågan lite enklare ävenom den är lika upprörande därför att vi då har litestörre möjligheter att agera. När det gäller möjlighe-ten att anordna sådana marknader i med han-del av djur överväger jag i mitt eget departement attförändra djurskyddslagstiftningen på ett sådant sätt attdet blir möjligt att inte tillåta, alltså förbjuda, den härtypen av djurmarknader.Vad gäller transporter i övrigt är det lite merkomplicerat därför att det är EU-bundet. Det ingår iden gemensamma jordbrukspolitiken. Där arbetar vimed dels att på nästa ministermöte få till ståndett gemensamt beslut, dels att förändra direktiven.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tackar för svaret så långt, men jagvill fortsätta och komma in på djurtransporterna.Det är sannolikt att några av de hästar som var tillsalu på marknaden hör till dem som körs till slakt isödra . Vi vet att ett stort antal hästar skickastill slakt söderöver. Ofta vet de ursprungliga häst-ägarna inte om att just deras hästar, efter det att desålts, går till slakt. Det medför naturligtvis ett långtlidande i transportbilarna, mil efter mil. Det är vadsom alltså väntar de här hästarna.Jag vill höra ytterligare hur diskussionerna går omförsäljning till slakt och hur man ska komma till rättamed de långa transporterna.Anf. 59 Jordbruksminister ():Fru talman! Djurtransporterna har vi haft uppe tvågånger under den här våren på de olika ministermöte-na. Vi kommer att ta upp det på svenskt initiativ i juniigen. Min förhoppning är att vi då ska kunna ena ossom ett uppdrag till kommissionen som handlar bådeom hur transportfordonen ska se ut och framför alltom hur långa tider djur ska få transporteras.Det är kommissionen som lägger fram förslag iden här delen. Det är ingenting som vi som ett enskiltland eller ett ordförandeland kan göra.Sedan har vi i också tillsatt en ut-redning under ledning av från dennakammare. Hon ska se över vilka möjligheter det finnsatt förhindra långa respektive onödiga djurtransporteroch om man inte kan slakta djur närmare uppföd-ningsplatsen. Utredningen har på sig att funderaöver detta, och har många skickligaexperter till sitt förfogande.OmbergAnf. 60 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministerKjell . Den gäller inrättandet av somnationalpark.För två år sedan övergick avOmbergs ca i statlig ägo, eftersom manbedömde detta område som speciellt skyddsvärt.För inte så länge sedan beslutade ombildandet av , och det är baraatt gratulera. Men när kommer med i nationalparksplan? Det kan vara dagsnu, miljöministern.Anf. 61 Miljöminister ():Fru talman! Också jag gläder mig över att vi kan inviga . Jagkommer att vara med när kungen förrättar den invig-ningen. Det är ett fantastiskt område med mycketlövskog, många spännande djur- och växtarter ochkuperad terräng. ligger i , näradär många människor bor, så den är tillgänglig föralla som vill söka sig ut till denna vackra natur.Omberg har också väldigt stora kvaliteter. Det vardärför som vi köpte in en stor del av det området. Jagskulle önska det ibland, men jag kan tyvärr själv inteutan vidare besluta om nya nationalparker. Jag kaninte heller på rak arm säga hur ligger till iden prioritering och värdering som Naturvårdsverketgör. Men jag skulle med stor glädje åka också tillOmberg och inviga den nationalparken.Anf. 62 ():Fru talman! Då kan ju miljöministern börja medatt besöka Tåkern-Omberg-dagen nu på annandagpingst, , och se att inte på något visstår efter bokskogarna i i skönhet. Hälften avde flera hundra tusen personer som besöker Ombergårligen kommer säkert dit , så miljöministern ärvälkommen.Jag har hört att man ska påbörja en översyn avnationalparksplanen . iÖstergötland har tyvärr fått veta att man inte villlägga till något nytt område i planen, men varför görman då en översyn? Det måste väl vara för att manska kunna värdera och lägga till nya mycket angeläg-na nationalparksobjekt.Anf. 63 Miljöminister ():Fru talman! är inte den sista national-park som inrättas. Vi kommer att inrätta flera, ochsom jag sade har väldigt många av de värdensom vi söker när vi skapar nya nationalparker.Hur och har kom-municerat med varandra och vilka besked som hargetts kan jag naturligtvis inte kommentera. Men jagkan lova att jag ska titta på hur läget är.Som jag sade kommer jag inte att tveka ett ögon-blick att besöka när vi ska inviga Ombergsom en ny nationalpark. Jag skulle också hemsktgärna vilja åka till och ,men jag hoppas att inbjudan gäller ett besök ävensenare.Arbetsmarknadspolitiska åtgärderAnf. 64 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministern.I tilläggsbudgeten i anslutning till vårpropositio-nen minskade anslaget till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder med . Mångaarbetslösa och framför allt de arbetslösas förening harreagerat på detta. Man oroar sig för minskade möjlig-heter att få genomgå en arbetsmarknadsutbildningunder kommande höst.Frågan till ministern blir då om han delar dennaoro.Anf. 65 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller arbetsmarknaden, denökande sysselsättningen och den sjunkande arbetslös-heten går det väldigt bra. Den relativa öppna arbets-lösheten ligger på . Den totala arbetslös-heten plus åtgärder ligger på ca 6,4 %.Det innebär att situationen är avsevärt bättreän tidigare. har antalet varsel ökat. Deuppgår till 5 700. av dessa kommer från verk-stadsindustrin. Men den bedömning som AMS gör isina prognoser är att sysselsättningen kommer att ökamed 95 000 under det här året, och det är inte dåligt.Därav följer att jag inte känner någon oro.Förra året var arbetslösheten större. Vi satsademycket på åtgärder. Ändå blev överskottet i AMSbudget 2 miljarder. Budgeten uppgår till ca 45 miljar-der kronor.Vi följer detta noga. Skulle det visa sig att ar-betslösheten ökar kommer vi från regeringen själv-fallet att vidta åtgärder.Anf. 66 ():Fru talman! Jag gläder mig naturligtvis över denstatistik och de siffror som näringsministern redovi-sar, men de varierar ju kraftigt i olika län.I mitt hemlän, , som fick en neddrag-ning med oroar sig även kom-munpolitikerna och inte minst länsarbetsnämndensdirektör över denna stora neddragning. De har väntsig till AMS centralt för att få till stånd en annanfördelning av åtgärdsmedel som är mer anpassad tillden arbetslöshetssituation som råder regionalt.Min fråga är: Är ministern beredd att föra en dia-log med AMS centralt om detta och att verka förregionala målsättningar när det gäller arbetslöshet ochsysselsättningsmål?Anf. 67 Näringsminister ():Fru talman! Jag för ständigt en dialog med AMS idenna fråga.Det är riktigt att det finns variationer. På vissaställen är det en väldigt stor brist på arbetskraft me-dan det på andra ställen är en relativt hög arbetslös-het. AMS har både resurser och möjligheter att om-fördela pengarna. Om det behövs mer pengar på ettställe och mindre på ett annat ställe på grund av vari-ationer i arbetslöshetstalen blir det AMS sak att göraen omfördelning. Så jag förutsätter att detta ska fun-gera.Men jag följer situationen , kan jag säga.GränsdragningskommissionenAnf. 68 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till jord-bruksministern.I inland pågår, som ministern säkertvet, ett flertal rättsprocesser mellan markägare,skogsägare och renägande samer om var gränsernaför renbetesområden ska gå. Som vi ser det har dessakonflikter sin grund i en oklar lagstiftning. Så längesom oklarheterna består kommer också konflikternaatt bestå och utgöra allvarliga problem för olika nä-ringar i Norrland.Vid ett flertal tillfällen har ministern sagt att ska påbörja arbetet medatt lösa dessa problem. När nu snart går tillsommarvila vill jag återigen fråga statsrådet närgränsdragninskommissionen ska påbörja sitt arbete.Anf. 69 Jordbruksminister ():Fru talman! Frågan om de konflikter som det hän-visas till måste ses i ett större sammanhang. Grundenför det hela är den utredning som vars kärnpunkt var huruvidaSverige skulle underteckna 169eller ej.Sven ville då att man under en periodskulle vidta ett antal åtgärder för att sedan ta ställningtill om det var möjligt att underteckna denna konven-tion. Bland dessa åtgärder ingick en informations-satsning om samerna, samernas historia, samernasrättigheter, samernas liv, kultur osv. Den informa-tionssatsningen är i gång.En annan fråga handlade om en gränsdragnings-kommission. Jag har sagt att jag vill göra dessa tvåinsatser.