prot · GO0970 · 2001-02-21 00:00:00 — Det finns anledning attvara observant på det, eftersom det drabbar kvinnorså illa.Eftersom rimligtvis har flerkontakter med kanslihuset än jag, vill jag skicka medatt man inte ska bli alltför himlastormande glad överden fördelning som antyds i betänkandet, där mer skagå till kvinno- och barnorganisationer. Jag vill upp-märksamma regeringen på att det numera ges mindrepengar till de ideella opinionsbildarna totalt sett. Därbehövs en förstärkning. Det rör sig trots allt om väl-digt små pengar.Man har dessutom, som sagts tidigare här i de-batten, till skillnad från vad som gäller för andraorganisationer, förmenat att hahand om fördelningen av medlen. Det skulle behövasnågra miljoner till för att man ska orka leva upp tillden ambition som man har och som förutsätts avstatsmakten. Jag vill gärna skicka med att också dettabör tas med i resonemanget. De pengar som ges i dagär betydligt mindre än vad Systembolaget säljer på enförmiddag.Anf. 122 ()replik:Fru talman! hade gärna fått in-stämma i mitt anförande. Det hade inte gjort någon-ting. Jag tror att vi är väldigt överens. Jag hoppas attvi när vi nu bryter lite grann av barriärerna också talarom att frivilligorganisationerna, , Brisoch kvinnojourerna har en viktig roll. Det kan ocksåblir fortsättningsvis. Sedan får vi gemensamtse till att grupperna får de pengar till sitt förfogandesom de behöver.Anf. 123 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag har deltagit i debatten genom attlyssna och uppmärksamt sett var skiljelinjerna går.Moderaterna skiljer ut sig genom en annan alkohol-politik än vad övriga partier har. Då kan jag inte an-nat än att dra parallellen till det besök ute på stan påbokrean som jag precis var med om. Det var roligt attkomma in på och se hur folkvällde in nu när priserna var något sänkta. Bara jag inte missar den här debatten, som jaggärna hade velat följa, tänkte jag.Vi på den borgerliga sidan brukar säga: Det är juändå märkligt. Här har vi höga skatter på tobak därföratt vi vill att människor ska röka mindre. Här har vihöga skatter på andra saker som är farliga därför att vivill att människor ska undvika dem. Varför har vihöga skatter på arbete? Är det möjligen därför att vivill att färre ska arbeta? Sedan gör vi en poäng på det,både jag och moderaterna.Nu är det faktiskt så att vi har höga skatter på al-kohol, och vill sänka skatterna. Är detmöjligen därför att de i själva verket vill att frihetenska kunna medge att man dricker mer? Hur kan dettarimma med tanken på att vi ska pressa ned konsum-tionen per person till per per-son? Det är inte rimligt.Fru talman! Jag har motionerat tillsammans medHolger . I flera av mina motionsyrkandenhar jag inte nått framgång, utan Kristdemokraternahar reserverat sig. Jag vill yrka bifall till reservatio-nerna 17 och 19 under moment 12 och 14. Det ärredan yrkat bifall, men jag instämmer i det.Däremot har ingen tidigare talat om varningstex-ter på alkohol. Jag var i på i förrgåroch såg på produktionen, där det pressades ut Absolutmed . En hel del av produk-tionen var riktad till . Där fanns en varningstextpå baksidan: Drick inte detta under graviditet. Det ärinte förenligt med att köra bil. Denna produkt ärskadlig. Det stod också en del andra saker som ame-rikanska regeringen hade satt på.Detta skulle vi också kunna sätta på i . Ut-skottet har skrivit i sin motivering att det inte är möj-ligt att ha dessa texter, eftersom det skulle strida motEU:s bestämmelser. Det skulle vara ett tekniskt hin-der. Det är inte mer ett tekniskt hinder än vad var-ningstexterna för tobak är. Tobaken produceras ocksåtill viss del här i , och ändå sätter vi på var-ningstexterna.Det här lilla förslaget ensamt löser naturligtvisinga problem. Men det skulle vara en av många vikti-ga signaler som skulle signalera till konsumenterna:Denna vara måste hanteras med respekt därför att denär farlig och därför att den kan leda till för tidig död.Vi tror inte att man kan få någon som är alkoholist attsluta på grund av varningstexten. Men vi tror att detkan leda till en eftertanke. Det är av samma skäl somvi tror att det är viktigt att ha varningstexterna påtobaken.Om och om ingen har jag och i den här frågan utan att få något annatsvar än: Jo, det vore väl bra att ha en sådan varnings-text, men EU tillåter det inte. Utskottet är fortfarandesvaret skyldigt. Hur kan man då tillåta tobaksvar-ningstexterna?Anf. 124 ():Fru talman! Skånberg ställde närmast enfråga angående höga skatter. Jag tror att Skån-berg måste göra klart för sig att man inte kan drafalska paralleller. Det är inte så att bokhandeln, omden har för höga priser, på något sätt har konkurrensav en kriminell bokhandlare ute i parkerna eller påskolgårdarna.Det är alldeles riktigt att det blir svårt med arbetemed hög beskattning på arbetskraften. Men vi kanreglera det inom landet genom att rörligheten övergränsen är relativt liten. Vad vi här står inför är precissom med tobaken, där vi har ett exempel. Vi höjdeskatterna, vilket ledde till att vi fick en kriminellverksamhet. Den växte väldigt kraftigt med organise-rade ligor och sådant, vilket har gjort att det är svårtatt bli av med den när de väl är etablerade.Detsamma gäller på alkoholsidan. Vi kunde närlandet var slutet ha höga skatter och också begränsaalkoholen, förutom det som brändes ute i buskarna.Men med de öppna gränser vi nu har är det att bjudain organiserad kriminell verksamhet. Det får bli enavvägning hur högt kan man lägga priset och ändå fåfolk att acceptera det. När passerar man den gräns därmänniskor blir allmänt småkriminella därför att detblir för frestande att köpa det billiga?Där ligger svårigheten med att göra en avvägning.Men med den stora illegala handel vi har liggervi alldeles uppenbarligen för högt i pris. Det finnsskäl att försöka överföra handeln till mer legal vara istället för att fortsätta att gynna den kriminella.Anf. 125 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag ska ställa frågor tillbaka till LeifCarlson. är läkare och känner bättre änjag skadeverkningarna av både tobaken och alkoho-len. Vill ytterligare sänka priset på tobaki eftersom det fortfarande, om än i mindreutsträckning, förekommer smuggling? Är moderater-na och beredda att inom EU verka för attEU:s länder höjer sina skatter så att vi får dem i pari-tet med och även ?Anf. 126 ():Fru talman! Det är svårt att säga hur det ska varamed tobaksskatterna . Smugglingen har gåtttillbaka, även om svårigheten finns att den redan äretablerad. Jag tror att det finns rätt lite att vinna på attjustera tobaksskatterna just . Jag tror inte att ensänkning leder framåt. Någonstans uppnår man ettbalansläge. Den slutsatsen drog man något sent.Vad gäller att höja skatterna ute i på alko-hol lever vi i en värld där vi har olika synsätt ocholika kultur. Vi måste ha respekt för hur man ser pådet inom andra delar av och försöka hittanågon form av lämplig balansering. Jag tror att Sveri-ge har större möjligheter att påverka alkoholpolitikeni länderna i övrigt om vi själva visar en viss öppenhetför de svårigheter som finns och en viss ödmjukhetför att vi kanske inte alltid har haft precis alldeles rätti vår restriktiva alkoholpolitik.Det har varit ett sätt att agera förmyndare förmänniskor på ett sätt som de flesta i finneroacceptabelt. Vi måste försöka att anpassa oss någotom vi ska kunna få förståelse för vissa synpunkter.Jag tror att det finns skäl att man i gör föränd-ringar som underlättar en ytterligare minskning avkonsumtionen där. Man har sänkt den väldigt kraftigti en del länder som jag sade, bl.a. i ochItalien, , utan restriktiv politik.Det är möjligt att man behöver vidta åtgärder föratt komma längre. Visst finns hälsoriskerna. Samti-digt vet vi att ett måttligt intag har betydande positivaeffekter för hälsan. Allt är en fråga om att hitta enhygglig balansgång när vi har att göra med något somvi inte kommer ifrån, som alkoholen, och som inne-håller potentiella varor men också potentiella liv-skvalitetshöjande effekter.Anf. 127 SKÅNBERG (kd):Fru talman! I mina öron låter det som att LeifCarlson och kör på två olika parallellalinjer. Den ena linjen är den intellektuellt redbara därman säger: Vi vill också ha ned totalkonsumtionen.Vi vill också pressa tillbaka skadorna. Vi medger attdet finns risker med alkoholen. Den andra linjen är:Vi vill att folk ska acceptera och t.o.m. gilla vår poli-tik. Vi vill inte vara besvärliga. Vi vill inte att männi-skor tycker att det är en förbudsmentalitet.Botten och grunden för svensk alkohollagstiftningär solidaritet. Jag skulle kunna dricka mer än vad jaggör, och många andra av oss i kammaren också, ochändå klara mig personligen. Jag avstår i solidaritetmed andra. Jag vill också ställa mig bakom en alko-holpolitik som är restriktiv. Det gör jag inte därför attjag ska få större fördelar, mindre problem eller så,utan därför att människor som är i ett utsatt läge ochhar problem att med egen fri vilja avhålla sig ska fåett drägligare liv, och också deras familjer.För mig finns det stora paralleller med solidarite-ten i nykterhet och restriktiv alkohollagstiftning ochtrafikgränserna. Jag tror att jag kan köra fortare änvad jag gör och ändå inte köra av vägen. Men jagutsätter i så fall andra för större faror, och jag villföregå med ett gott exempel.Jag misslyckas - visst gör jag det. Jag är inte full-komlig i det avseendet. Men jag vill hellre vara en delav lösningen - om också liten - än en del av proble-met.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )9 § Vissa arbetsrättsliga frågor m.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande 2000/01:AU7Vissa arbetsrättsliga frågor m.m. (skr.1999/2000:146).Anf. 128 ():Fru talman! Det finns brister i den nuvarande lö-nebildningen. De genomsnittliga lönekostnadsök-ningarna är fortsatt högre än i omvärlden. Den nöd-vändiga flexibiliteten och anpassningsförmågan sak-nas. Den regionala obalansen är betydande. I alltförliten utsträckning bidrar lönebildningen till att skapabalans på olika delar av arbetsmarknaden och till attunderlätta företagens rekrytering. Produktivitetsök-ningar kan inte fastställas i förväg och de varierar ihögsta grad mellan olika branscher och olika företag.Lönebildningen måste därför ske så decentraliseratsom möjligt.Sveriges framtid ligger inte i låga löner utan imarknadsanpassade löner. Man bör därför inte somregeringen försöka befästa en centralt styrd norm-bildning för hela arbetsmarknaden. Det finns en tyd-lig tendens på de flesta avtalsområden att lönebild-ningen blir mer lokal. Den har blivit alltmer decent-raliserad, och uppgörelser om t.ex. arbetstid ochkompetensutveckling träffas nu direkt ute i företagen.När vi får en mer individuell lönesättning blir denenskilda individens kompetens den dominerandefaktorn.Nya anställnings- och ersättningsformer kommerockså. Det blir alltmer vanligt att medarbetare ersättsefter resultat och inte . Delägarlös-ningar blir vanligare och nya kontraktsformer suddarut gamla gränser mellan anställda, uppdragstagareoch ägare.Det är viktigt att hålla en absolut rågång mot stat-lig inkomstpolitik. Men det går inte att skylla helaansvaret för lönebildningen på arbetsmarknadensparter. Staten är i alla avgörande hänseenden ansvarigför förutsättningarna för lönebildningen.Fru talman! Skattesystemet måste reformeras ochskatten på arbete sänkas avsevärt. Inget förhandlings-system i världen kan fungera om staten genom ökatskatteuttag lägger beslag på allt det utrymme somproduktivitetsökningen skapar. Kunskap och hårtarbete måste löna sig bättre. Högre studier måste lönasig.Reservationslönerna - dvs. den lönenivå somkrävs för att det ska uppfattas som mer lönsamt attarbeta än att inte arbeta - behöver sänkas. Arbetslös-hetsförsäkringen bör ändras. Systemet har näs-tan helt förlorat sin karaktär av omställningsförsäk-ring. Försäkringarna har alltmer kommit att anta for-men av en sorts medborgarlön. Det är hög tid att nuinföra en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäk-ring med en s.k. bortre parentes.Konfliktreglerna måste ändras och en bättre ba-lans måste uppnås mellan parterna. Det bör därförinföras ett proportionalitetskrav för att begränsa möj-ligheterna till stridsåtgärder som kostar lite för denegna organisationen men som orsakar stor skada förmotparten och tredje man. Vidare bör sympatiåtgär-der förbjudas. Det är svårt att rättsligt motivera rättentill sympatiåtgärder.Fru talman! Det är osäkert om de regler som bru-kar kallas lex står i överensstämmelse medde internationella åtaganden som har gjort. Vianser därför att reglerna bör tas bort. Vad sedan gällerden fackliga vetorätten anser vi att den kan kritiserasav flera olika skäl. Vetorätten hindrar sund konkur-rens och försvårar nyetableringen av företag. Regler-na om facklig vetorätt bör därför upphävas.Den nuvarande arbetsrättsliga lagstiftningen är ut-formad efter 1970-talets behov av arbetsmarknad,dvs. det traditionella industrisamhället. Förändringarpå både arbetsmarknaden och i samhället i stort hargjort att behovet av förändringar av arbetsrätten blivitallt större. På arbetsmarknaden råder som jagtidigare nämnt helt andra förhållanden. Många män-niskor står utanför arbetsmarknaden eller har en svaganknytning till den. Arbetet organiseras i andra for-mer än tidigare, och antalet visstidsanställningar ökar.Alltfler företag använder sig också av personal frånpersonaluthyrningsföretag. Den nuvarande arbets-rättsliga lagstiftningen svarar inte mot de krav somförändringarna har inneburit. Lagstiftningen är ocksåkomplicerad och svår att överblicka. Det leder till attmånga företagare tvekar att nyanställa, vilket i sin turleder till att företaget inte utvecklas och expanderar.Regeringen borde vara medveten om detta. Dethar också pratats en hel del, men ingenting har skett -i varje fall inte någonting som på något avgörandesätt förbättrat förhållandena. Vi anser att det är nöd-vändigt och hög tid att arbetsrätten nu moderniserasoch reformeras. En ny arbetsrättslig lagstiftningmåste ge utrymme för ökad flexibilitet och göra detmöjligt att träffa lokala överenskommelser anpassadetill arbetstagarnas och företagens individuella förut-sättningar.Fru talman! Det finns tankar hos majoriteten påatt införa en lagfäst rätt till information om opinions-bildning på arbetsplatsen. När det finns ett intresse attfå politisk information på arbetsplatsen borde mankunna utgå från att saken i allmänhet kan lösas i sam-förstånd mellan arbetsgivaren och arbetstagaren påden arbetsplatsen. Man kan konstatera i samman-hanget att varken majoriteteller någon enskild ledamot av den utredningen, ochinte heller regeringen, har tagit upp frågan såsomarbetsmarknadsutskottets majoritet förväntat sig.Detta kan enligt min uppfattning inte tolkas på annatsätt än att saken inte bedöms lämpa sig för lagregle-ring. Det kanske är någonting att tänka på innan be-slut fattas här i riksdagen.Vissa länder och politiska grupperingar förordaratt EU:s engagemang för att bekämpa arbetslöshetenska förstärkas. Vi delar givetvis denna strävan efteratt minimera arbetslöshet och utanförskap. Men det ärviktigt att EU fokuserar på det som är de i egentligmening gränsöverskridande frågorna där EU har enuppgift och kompetens.Enligt vår mening bör den svenska regeringeninom EU verka för att unionens regelverk på detarbetsrättsliga området begränsas till vad som kanmotiveras utifrån gränsöverskridande och konstatera-de problem som snedvrider konkurrensen.Fru talman! För att företagare ska kunna bedrivaen framgångsrik verksamhet är det viktigt att de kananpassa den till olika förhållanden. regleraranställningsskyddslagen vilka anställningsformer somär tillåtna och under vilka förutsättningar de får an-vändas. Vi anser att man i stället i så stor utsträckningsom möjligt bör överlåta detta till den enskilda ar-betsgivaren och arbetstagaren. Stelbenta regler häm-mar flexibiliteten och leder till ökade kostnader ochmer byråkrati. De motverkar dessutom nyanställning-ar.I samband med utskottsbehandlingen av den nyaanställningsformen överenskommen visstidsanställ-ning motsatte vi oss de olika föreslagna begräns-ningsreglerna. Vi ansåg att begränsningsreglernaskulle komma att motverka syftet med införandet avanställningsformen, dvs. att underlätta nyanställning-ar. Våra farhågor har besannats. Den nya anställ-ningsformen har i huvudsak blivit ett fiasko. Behovetav att underlätta nyanställningar kvarstår dock. Viföreslår därför att begär av regeringen attsnarast återkomma med förslag om borttagande avbegränsningsreglerna i den här anställningsformen.Fru talman! Vi är principiella motståndare tillspecialdomstolar och partssammansatta sådana. En-ligt vår mening bör sådana inte förekomma. Det har iden praktiska rättstillämpningen visat sig att domsto-lar som tillförs ledamöter som företräder särintressenhar en tendens att inte bara tillämpa gällande lag utanatt också fylla ut och skapa lag. Detta leder till mind-re förutsebarhet, och därmed äventyras rättssäkerhe-ten. Arbetsdomstolens funktioner bör därför övertasav det allmänna domstolsväsendet.Vi konstaterar slutligen att skråväsendet lever vi-dare i hamnarna i form av det s.k. stuverimonopolet.Detta leder till dyra stuveriorganisationer och oratio-nella hanteringsmetoder. Vi anser att man därförsnarast bör avveckla det svenska stuverimonopoletoch anpassa hamnverksamheten till EU:s konkurrens-regler.När jag ändå är inne på hamnarna ligger det näratill hands att också ta upp de speciella arbetsrättsligaregler som gäller för sjöfarten, t.ex. bestämmel-ser om sjuklön och arbetstid. Dessa bestämmelser harhistoriska orsaker men saknar betydelse. Vianser därför att dessa bestämmelser bör anpassas tillde generella bestämmelser som gäller för svenskarbetsmarknad i övrigt.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla våra re-servationer, men för tids vinnande yrkar jag bifallendast till vår reservation nr 1.Anf. 129 HANS ():Fru talman! Vi behandlar arbetsmarknadsut-skottets betänkande AU7. Det är ett motionsbetän-kande, där en serie motioner från allmänna motionsti-den tas upp.Jag vill redan nu passa på att yrka bifall till reser-vation nr 9. I övrigt yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Arbetsrätten är så viktig. Den är viktig för indivi-den i arbetslivet, för att ens rättigheter ska tas tillvara, för att en rimlig trygghet ska föreligga, för som arbetstagare ska ha ett rimligt inflytande.Den är viktig för kollektivet. Den är helt enkelt engrundbult vad gäller makt i samhället, och därmed ärden viktig för hela samhället.Under 90-talet har vi sett en tillbakagång när detgäller arbetsrätten. En mängd nya problem har upp-kommit. Det har varit svårt att försvara syftet medden gamla arbetsrätten därför att arbetslivet har för-ändrats. Det har spritts en serie myter om att en ar-betsrätt som ger trygghet till de anställda innebär inte kan ha tillväxt - då fungerar inte ekonomin,och då drabbas sysselsättningen. Man har varit tillba-katrängd i arbetslivet under massarbetslösheten, ochdet gör att vi har mycket att ta igen när det gällerarbetsrätten.Under 90-talet har vi haft diskussioner här i riks-dagen där Socialdemokraterna ofta har sagt "nej, detär bra som det är - vi rör ingenting". Det var i skräckför den kampanj mot dagens arbetsrätt som SAF harstått för och som borgerligheten har kopplat på.De borgerliga partierna, med lite olika schatte-ringar, har sagt att arbetsrätten inte fungerar, att vi fårriva ned den, att vi måste individualisera rättigheter-na. En serie förslag som angriper kollektivavtalsrättenoch även lagstiftning som LAS, MBL, förtroende-mannalagen har lagts fram.Vänsterpartiet har velat förstärka de arbetandesrättigheter och inflytande över den här perioden. Vihar inte sett arbetsrätten som ett problem för tillväxtoch sysselsättning. Vi har sett en serie nya problemuppkomma genom globaliseringen, genom mark-nadsutsättningen, som är mycket hårdare äntidigare, genom att man har brutit upp stora företagoch koncerner och bildat små företag. Stora kommu-nala enheter har blivit små kommunala enheter, sam-manhållna nästan som en koncern.Anställningskontrakten har förändrats, som Hen-rik var inne på. Men detta innebär storaproblem för den enskilde. Otryggheten har ökat. Taletom påsar över huvudet hörde vi aldrig talas om förränmassarbetslösheten hade gripit tag i vårt samhälle.Människor vågade inte yttra sin mening. Vi frånVänstern tror att det är djupt skadligt för arbetslivet,för individen, för sociala relationer och för hela sam-hällsutvecklingen.Därför finns det ett starkt behov av att förstärkaarbetsrätten.Vi har motionerat ett flertal gånger under slutet på90-talet, och flera av våra motioner resulterade underförra i beslut om utredningar. Det gäller enutredning allmänt sett om arbetsrätten. Det kanhandla om arbetstagarbegreppet: vad är skillnaden påarbetstagaren och uppdragstagaren? Arbetsrättenbygger på arbetstagarbegreppet. Den ska kunnata fasta på korttidsanställningarnas problematik. Vadhar man för användning av turordning om man inte ärfast anställd utan korttidsanställd? Då är man intemed i någon turordning. Hur fungerar föräldraförsäk-ring, föräldrarättigheter och att komma tillbaka tilljobbet om man bara haft en korttidsanställning? Detgäller integritetsfrågorna, med e-mail och data, ochökade drogtest. Jag nämnde yttrandefrihetsfrågorna.En stor mängd nya frågor måste ha sin lösning,och jag tycker att utgångspunkten ska vara precis densom fanns tidigare: se till att människor har trygghet!Då vågar de delta i arbetslivet med liv och lust, ochdå vågar de ställa om - omställning behövs i förän-derliga tider.Trygghet och inflytande är utvecklingens och till-växtens bäste vän. Alltså: förnya arbetsrätten!I betänkandet står det många kloka saker som av-ser yttrandefrihetsfrågorna, demokratiska rättigheter,rätt till politisk information, integritetsfrågor ochmycket annat. Vi står helt bakom det. Sedan får vi sevad som kommer ur dessa utredningar. Jag förutsätteratt det kommer utredningsförslag som kan omvandlastill politiska förslag som faktiskt kommer att gagnatrygghet och inflytande för arbetstagarna och intebidrar till att riva upp det vi har uppnått under 70-talet.Lönebildningen behandlas här. Den diskuterade vioerhört noggrant tidigare. Vi får väl se vad som hän-der. går det ganska bra. Det sluts långsiktigaavtal. Avtalen har legat på en nivå som är välförenlig med vad den ekonomiska tillväxten kräver.Henrik sade att även på senareår har högre löner än vad man har i . Jättebra!Ska vi inte gratulera varandra till att vi kan ha bättrelöner, bättre produktivitet och lägst inflation i Euro-pa? Är det en målsättning att ha låga löner?Det är höga skatter också. Desto bättre - då kan vifinansiera en välfärd som ger rättvisa åt människorna.Vi ska vara glada över att vi kan ha en sysselsätt-ningstillväxt, som vi har kraftig reallöne-tillväxt, som vi genererar skatteunderlagsom duger för att förbättra svensk ekonomi.Hittills har vi i årets avtalsrörelse sett avtal somhar gått i hamn ganska lätt. Vi har inte sett några storastrider. Vi vet inte riktigt vad det nya medlingsinsti-tutet kan duga till. Jag vill bara varna för att det får enalltför normerande roll. Vi menar att parterna har detfulla ansvaret för sina förhandlingar och för det mate-riella resultatet. Det gjordes en del förändringar sominnebar att man kunde förskjuta stridsåtgärder osv.,men i grunden bär parterna på alla rättigheter somavser konflikter och sådant för att få till stånd ettavtal. har det gått bra. Förhandlingsordnings-avtal har träffats på praktiskt taget hela det offentligaområdet sedan propositionen om lönebildning antogshäromsistens.Moderaternas syn på de här frågorna har jag väl-digt svårt att förstå. Det blir ingen sysselsättningstill-växt i de nya företagen, säger de. Det är ju där vi harhaft den, inte i de gamla företagen. Det är i de nyasmå företagen, framför allt i tjänstesektorn. Tyvärrhar vi inte haft den i offentlig sektor, och därför har viockså så stora otillfredsställda behov där.Den tredje punkten jag tänkte ta upp är tidsbe-gränsade anställningar. Det brukar de borgerligapartierna vilja ha ännu mer av.