prot · GO0970 · 2001-02-21 00:00:00 — Sedan vänder man sig till privata lös-ningar och privata försäkringar i stället för att vändasig mot de långa köerna runtom i det avlånga Sverigeoch t.o.m. inom län.Den tilltron tror jag är ännu svårare. Det blir ännumindre angeläget för mina kompisar i min generationatt skaffa barn och se till att få fart på Sverige.Anf. 61 () replik:Herr talman! är väl ute och ir-rar. Jag frågade om utredningen och om vem LarsGranberg höll på, statsministern som säger att välfär-den är hotad eller socialministern som säger att ing-enting behöver göras. Jag frågade efter uppfattning.Vi måste ju utreda för att kunna garantera detta.Alla säger det, högt uppsatta och väl initierade män-niskor. Och här står och säger att hanlitar på båda två. Ingenting behöver göras. Det är jusom att gömma huvudet i sanden.Alla inser problemet. Ge i stället makten tillbakatill familjen, så blir det roligare att skaffa barn. Vårtförslag heter barnomsorgspeng. Se till att äldre inteförsvinner ut från arbetsmarknaden. Ta bort onödigahinder. Öka arbetskraftsdeltagandet bland invandrare.Vi har en invandrarpolitik som totalt har misslyckats.Vad gör socialdemokraterna? Jo, ni ger i stället skat-telättnader till dem som kommer hit som utländskaexperter. Vad ger det för signaler till våra barn attvilja jobba och utbilda sig? Gör det möjligt att sparatill ålderdomen.Jag förstår inte och socialdemo-kraterna. Alla säger att vi måste utreda för att garante-ra en god vård och omsorg också i fortsättningen, såatt våra barn och barnbarn slipper att stå för den härutgiften.Varför gör inte socialdemokraterna någonting?Anf. 62 () replik:Herr talman! I förra replikskiftet hade vi sammafrågeställning: görs ingenting?Det är ju ganska synonymt. driverden linjen i den här debatten också. Under sex års tidhar socialdemokraterna innehaft regeringsmakten iSverige. Förra mandatperioden handlade den debattvi har om helt andra frågor. har mitt hu-vudanförande handlat om vad vi har sagt och gjort,om målen och utmaningarna . hade vi en helt annan debatt. Det är inteunderligt med tanke på den utveckling som Sverigehar haft och vår strategi attsanera ekonomin, vara återhållsam och ta ut skatt avdem som kan betala skatt.Cristina Husmark gömmer sig bakomspecialisterna. Jag ska inte ödsla tid ens på att svarapå den frågan. Hon vet lika väl som jag att de specia-lister som får skattelättnader finns i och använder inte den skattefinansieradevården och omsorgen i lika stor utsträckning som viandra svenskar.Vår strategi har vi haft . Vi harklarat oss ganska hyfsat. Det är synd att CristinaHusmark inte kan ge en sådan bild, att dethar gått ganska bra för under den här tiden.Den strategin fortsätter vi med , med ytterligaresatsningar.Anf. 63 () re-plik:Herr talman! Makten, och då menar jag den totalamakten, över de äldre hade kommandoran och social-nämndens ordförande på tid. Något lite bättrehar det väl blivit sedan dess.Samtidigt är det ju så att när man blir äldre ochhar ett hjälpbehov är man utlämnad och har väldigtlite att säga till om själv.Jag skulle vilja fråga vad social-demokraterna har för förslag när det gäller att se tillatt även äldre som har ett hjälp- eller vårdbehov kanfå tillbaka makten över sitt eget liv. Jag tror inte att vikan vänta på utredningar som kommer med förslagsom handlar om att det ligger någonting 10-15 årframöver. Jag tror att det börjar bli bråttom. Jag troratt den pensionsgeneration som kommer inte nöjersig med att bara bocka och tacka.Anf. 64 () replik:Herr talman! Vi gör ett jobb. Jag beskrev i mitthuvudanförande vad vi gör, vilka satsningar som ärgjorda och vad som kommer att krävas i framtiden.Parallellt med det löper Äldreberedningen som ska gåin 2003 och som ska börja peka ut riktningen för ossnär det gäller framtida områden som behöver åtgär-das.Jag tycker att det vore nästan förmätet av mig attstå här i talarstolen och säga att det och det behövervi mer eller mindre av. Jag sitter inte i regeringen. Jaghar sagt att vi behöver satsa mer. Det jag tror att vibehöver mer av är på andra politikområden för atthöja farten i ute i kommunerna. Mycket avdet vi diskuterar , herr talman, är frågor somegentligen skulle ha varit en diskussion som skulle haskötts ute i kommunerna i mångt och mycket, så jagtror inte att jag vill gå in mer på den frågan.Anf. 65 () re-plik:Herr talman! Av det här svaret - om det nu är ettsvar - kan jag egentligen bara dra den slutsatsen attsocialdemokraterna inte har tänkt i de termerna attäldre människor också vill bestämma över sina egnaliv. Socialdemokraterna är kvar i de gamla kollektivalösningarna. När man blir äldre flyttar man till ålder-domshemmet och så får man ta emot den vård ochden omsorg som bjuds.Jag tycker att socialdemokraterna borde börja tän-ka lite grann mer på de enskilda människorna ochderas behov.Anf. 66 () replik:Herr talman! Mycket av det som bedrivs ute ikommunerna är i olika driftsformer när detgäller äldreboende och äldreomsorg. Åter tillbaka tilldet jag sade i mitt förra replikinlägg: Mycket av dendebatt vi har fört här på området om valfrihet ärju egentligen diskussioner som ska föras ute i kom-munhusen. Det är där den reella makten över de frå-gorna egentligen ligger.Anf. 67 ()replik:Herr talman! målar upp bilden avdet gamla Fattigsverige. Jag satt själv häromdagenmed ett barnbarn och tittade på den hemska komman-doran.Det fanns naturligtvis anledning för människor attkänna skräck och oro i den situationen. är vi påväg mot en situation när det snart kommer att vara tvåmiljoner pensionärer i vårt land.Frågan är: Vad oroar sig de äldre för , ochvad kommer man att oroa sig för? Jo, man oroar sigför att man inte kommer att få plats inom äldreboen-det. Vi konstaterar att 2 800 personer togs som exem-pel i en aktuell utredning. De hade inte fått plats trotsatt de behövde det. Man oroar sig för att hamna utan-för, i springorna mellan kommunens och landstingetsansvar, när det inte finns någon individuell vårdplanutan man bollas fram och tillbaka. Det saknas mel-lanvårdsformer. Man oroar sig för att inte klara av-gifterna och för att inte räknas i samhället. Och manoroar sig framför allt, tror jag, över att inte ha ettinflytande över hur livet ska formas, hur vården skages, var och hur man ska bo och vilken service manska få.Lars har en glädjande tilltro till Senior2005. Eftersom jag ingår i den beredningen kännerjag mig smickrad av det. Men vi har ett perspektivsom sträcker sig lite längre framåt. Vad tänker LarsGranberg göra för att möta den här oron? Vi kaninte vänta på Äldreberedningen, utan vi måste tadessa frågor på allvar just i dag.Anf. 68 () replik:Herr talman! Jag tror att det blir väldigt svårt. Deflesta som har deltagit i debatten har sagt att dengrupp som vi diskuterar inte är homogen. Jagupplever de repliker som har gjorts som lite grannhomogeniserande, som att gruppen skulle ha problemav en viss karaktär. Jag tror inte att det är så.Jag tror, som jag har sagt tidigare, att vi har ett lä-ge där vi kan gå in med mera resurser innan Äldrebe-redningen lägger fram ett förslag. Det är beror på attvi långsiktigt har bedrivit en politik för att få lossresurser. Vi har inte drivit en huvudlös skattepolitik.Jag ser framför mig fler debattrundor där vi kom-mer att presentera olika åtgärder. Vi kommer inte attsitta still fram till dess att Äldreberedningen läggerfram sitt förslag.Anf. 69 () replik:Herr talman! Vi har konstaterat att det förs enganska spretig och kluven debatt inom framför alltsocialdemokratin i mångfalds- och valfrihetsfrågornaoch när det gäller den enskildes möjligheter att be-stämma över sitt liv. Jag tolkar svarpå repliken som uttryck för en öppenhet för att föradebatten vidare, och jag tycker att det är lovande. Vifår inte hamna i en situation där äldre och människor iallmänhet upplever samhället - kommunen, statenoch - som en ny kommandora som styrderas liv.Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag tror att man får passa sig i dis-kussionen om vart valfriheten är på väg. Man börjar iallt större utsträckning hamna i ett eget skapat behovav vård i stället för att försöka tillgodose ett redanexisterande behov. Jag tror att det är viktigt att inteskapa sådana situationer i valfrihetsperspektivet.Anf. 71 ():Herr talman! Jag ska ta upp några frågor som jaghar motionerat om och som tas upp i det här betän-kandet. De gäller äldre invandrares situation särskiltinom äldreomsorgen.Äldre invandrare har under sin aktiva tid oftadeltagit i samhällsuppbyggnaden, de har betalat sinaskatter och de har bidragit till välfärden. Många avdem kom till när vårt land behövde få folk tillindustrin för att bygga upp landet. Tyvärr fick de oftaingen svenskundervisning. Många tillhörde störreinvandrarspråkgrupper och fick inte så bra språkträ-ning. Framför allt var det så att deras fruar ofta stan-nade hemma för att sköta sina barn och inte alls ficknågon språkundervisning. Därför är deras kunskaper isvenska ofta väldigt dåliga.Undersökningar visar att många äldre personertappar det senast lärda språket och fungerar bara påsitt modersmål. När de kommer till sjukvården ochäldreomsorgen har man svårigheter att upprätthållakvaliteten i deras omvårdnad. Man har därför behovav personal som behärskar deras modersmål. Tyvärrkan man inte klara den uppgiften, utande som tillhör invandrarminoriteter blir ofta isoleradei hälso- och sjukvården. De förstår inte vad läkarnaoch sjuksköterskorna säger, och de kan framför alltinte heller förstå vad personalen i äldreomsorgensäger till dem. De är i stort behov av den vårdkvalitetsom vi strävar efter för alla i vårt land.Tyvärr har inget av partierna tagit upp de här frå-gorna i denna debatt. Jag tycker att det är ganskadåligt att man från partiernas sida inte lyfter fram dehär frågorna.Jag har i utskottet fått svar på mina motioner. Manframhåller att har fått i uppdrag attfölja de försök som bedrivs för äldre finskspråkigapersoner. pekar man bl.a. på brist på perso-nal. Jag måste säga att man i de kommuner som hartagit de här frågorna på allvar har lyckats nå väldigtbra resultat. Tyvärr är de här kommunerna alltför få.Alla i invandrarminoriteterna bor tyvärr inte i dekommunerna, så de äldre invandrarna har väldigt litenglädje av dessa resultat.Däremot förekommer det t.o.m. i väldigt mångakommuner att tjänstemännen frågar invandrare somhar betalat sin skatt här och mer om de intekan söka vård och äldreomsorg i sitt hemland. Mankan tycka att kommunerna borde göra mer än så idessa frågor.Det förekommer vidare en orättvisa när det gällerinvandrarorganisationer. Alla pensionärsorganisatio-ner kan omöjligen organisera de 30 000 medlemmarsom krävs för att de ska få statligt stöd. Detta gör attdet fantastiska arbete i form av väntjänst osv. som dekan utföra inte kan genomföras fullt ut.Herr talman! Jag vill till slut ändå tacka utskottetför svaren på mina motioner.Anf. 72 () re-plik:Herr talman! Det var kanske en liten miss av migatt inte ta upp det motionsyrkande som vi har fram-fört i dessa frågor. Vi har dock tidigare behandlat ettsådant yrkande i en folkpartimotion och fått igenomett tillkännagivande från till regeringen attden ska följa utvecklingen på det här området ochåterkomma till med förslag till åtgärder.Jag tycker att kanske borde frågasina partikamrater i regeringen varför de ännu inte harkommit med de förslag som har bett den attlägga fram.Anf. 73 () replik:Herr talman! Det är helt sant som tar upp att har motionerat om dettatidigare och fått ett tillkännagivande till regeringen.Tyvärr har varken mitt eget parti eller några andrapartier tagit dessa frågor på allvar, och speciellt intefrån kommunerna.Informationen och kunskapen om dessa frågor hoskommunerna, oavsett vilken parti man tillhör, ärväldigt dålig. Fast man nu tänker vidta åtgärder harväldigt mycket av detta inte kommit fram till kom-munerna. Kommunpolitikerna förstår inte dessa frå-gor, och det gör inte heller kommunernas tjänstemän.Anf. 74 () re-plik:Herr talman! Då finns det ännu större anledningför kanske både oss socialdemokrater och folkpartis-ter att trycka på regeringen att komma med förslag.Det borde kanske vara en del av den uppföljning somsocialutskottet gör. Har vi medverkat till ett tillkän-nagivande till regeringen kanske vi från utskottetssida ska ta tag i frågan och se om vi kan kvicka påregeringen lite grann. Det är tydligen så att kommu-nerna inte tar i frågorna. Då får vi kanske kommamed en liten pekpinne och tala om att vi inte accepte-rar det.Anf. 75 () replik:Herr talman! Jag är tacksam för all hjälp som manfår i dessa frågor oavsett parti, kan för min egen del säga att jag genom de orga-nisationer som jag representerar har försökt kommatill tals med socialministern just för att diskutera dehär frågorna. Jag har försökt göra allt vad jag kan föratt förbättra situationen.Anf. 76 ():Herr talman! Jag begärde ordet bara för att i nå-gon mån korrigera vad förra talaren sade i anförandet.Han sade att har fört fram synpunkten omatt beakta invandrares problem, och speciellt de äld-res. Jag vill bara här klargöra att det inte var en riktighistoriebeskrivning.Moderaterna har i ett flertal motioner vid flera till-fällen just beaktat vikten av mångfald, valfrihet ochibland särskilda lösningar för att tillgodose just äldreinvandrares situation. Det är inte alltid tillfyllest attha tvåspråkig personal i äldreboende. De äldre som ärinvandrare, som vi hörde här, återgår ofta till sitttidigare språk. De behöver någon att tala med.Därför kan det vara viktigt att också skapa enmångfald av små boenden där äldre från samma ur-sprungsland får möjlighet att träffas. Det är inte alltidså roligt att kanske bara tala med personalen. Vi mo-derater anser därför det vara av yttersta vikt att beaktamångfald och valfrihet, skapa små boenden för äldreinvandrare och att särskilt beakta deras situation.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )8 § Nationell handlingsplan för att förebyggaalkoholskadorFöredrogssocialutskottets betänkande 2000/01:SoU8Nationell handlingsplan för att förebygga alkoholska-dor (prop. 2000/01:20).Anf. 77 ():Herr talman! Intresset för alkoholpolitik har varitpåtagligt beroende bl.a. på och olika förslag som läggs fram. Det ärdärför rätt passande att vi får en debatt i dag.Vi har att ta ställning till en av alla dessahandlingsplaner som tar frammed jämna mellanrum. För att börja med det positivavisar den nationella handlingsplanen för att förebyggaalkoholskador att framsteg har skett när det gällerregeringens syn på en modern alkoholpolitik.Tydligen har samhällsutvecklingen och den debattom behovet av en ny alkoholpolitik som vi drivit sattsina spår. Regeringen verkar nu inse att arbetet motalkoholens skadeverkningar måste ske målinriktatmot riskgrupper, storkonsumenter och missbrukareoch inte främst som genom att trakassera med-borgarna i allmänhet.Arbetssätt och metoder måste blir mer träffsäkramed fokus på dem som dricker mest och där skadornaär störst. Alkoholmissbruk förorsakar stort mänskligtlidande. Det är grogrund för kriminalitet och därige-nom ett av våra största samhällsproblem.Mellan 300 000 och 400 000 svenskar är missbru-kare, och i deras närhet lever kanske så många somkanske uppemot en miljon människor. Det är hustrur,äkta män och barn. Därtill kan man kanske ocksålägga runt 300 000 överförbrukare, de som är iriskzonen.Just därför är det så viktigt att nu genomkombinerade åtgärder får en modern alkoholpolitik.Men här sviker regeringen och planen. Mycket litesägs om en verkligt ny alkoholpolitik. Bilden domine-ras i stället fortfarande av restriktioner och regle-ringsiver. Till gamla trakasserier läggs nya. Det ärkontraproduktivt att göra så.Ska vi få en fungerande alkoholpolitik måste denåtnjuta ett brett folkligt stöd. Det kräver att inte baraproblemen förs fram utan också att det goda bruketaccepteras. Det är angeläget att göra åtskillnad påbruk och missbruk. Alltför ofta blandas de begreppenihop. Det medför att man försummar att genomföraåtgärder för de grupper som verkligen har problem.Det behövs alltså en ny samlad alkoholpolitik.Herr talman! Den ökade internationaliseringen harmedfört ökat handelsutbyte, ökat privat resande ochnärmande till andra länder när det gäller attityder ochvärderingar. Alltfler människor ser med egna ögon attden förda svenska alkoholpolitiken inte själv-klart är den mest framgångsrika för framtiden. Sam-hället har förändrats och alkoholpolitiken har därförhelt nya förutsättningar.Det bästa sättet att få ett bättre förhållningssätt tillalkohol är genom klokt genomförd upplysning ochinformation. Då duger inte skrämselpropaganda.Information om alkohol och alkoholens skador måstevara baserad på fakta och kunskap. De ekonomiskaramarna måste ge bättre utrymme än för sådaninformation.I vårt budgetalternativ föreslog vi en förstärkningav informationsinsatserna genom att föra över bidra-get från de traditionella nykterhetsorganisationerna.En sådan överföring skulle ligga väl i linje med öns-kemål om en nyanserad och oberoende informationoch en upplysningsverksamhet som kunde förnyaarbetssätten.Herr talman! En politik som främjar förbud, re-striktioner och byråkratiskt krångel får människor attnärmast reflexmässigt reagera negativt. Det är allvar-ligt särskilt när det gäller de unga. liggerrelativt högt när det gäller antalet unga, 13-åringaroch yngre, som dricker sig fulla, detta trots vår re-striktiva alkoholpolitik. Dess förmyndarattityd "tar"alltså inte på de unga.Däremot är berusningsdrickandet bland unga ivinländerna mycket ovanligare. Man dricker liteoftare men mindre mängder. I t.ex. minskarvanedrickandet. Attityden till alkohol är uppenbarli-gen en annan. Tydligen påverkas inte den attityden påett positivt sätt av förbud, restriktioner och förmynde-ri.För att förändra attityden gäller det i stället attmobilisera människornas egen ansvarskänsla för sigsjälva och sin omgivning. Det gäller att ta fasta påmänniskors egen förmåga till ansvar hellre än attmisstro dem och försöka kommendera fram ett bete-ende,Herr talman! Det är därför som vår alkoholpolitikutgår från respekten för den enskilde individens för-måga att ta ansvar för och forma sitt eget liv. En nyalkoholpolitik kräver en kombination av samverkandeåtgärder. Flertalet människors möjlighet att hanterasitt alkoholbruk måste respekteras. Onödiga begräns-ningar och krångel måste tas bort.Förutsättningarna för den kriminella marknaden äratt det finns en stor relativt riskfri vinst att hämta.Svartsprit och kriminalitet måste därför bekämpaskraftfullt genom förstärkta resurser till tull och polis.Den legala och beskattade alkoholens tillgänglig-het måste öka. Generellt lördagsöppet är därför ensjälvklarhet liksom att monopolet måste avskaffas.Den legala alkoholens pris måste sänkas. Då ändrasförhållandet mellan risk och vinst så att den krimi-nella verksamheten hämmas.Vidare måste hjälpen till missbrukare förstärkasoch effektiviseras. Langare och organiserade krimi-nella gäng som säljer svartsprit försvårar allt arbetemed att hjälpa dem med alkoholproblem. Langarnavet när missbrukarnas sprit är slut, och då kommer demed nya dunkar. Langarna tar reda på när kundernahar pengar, t.ex. när bidrag betalas ut.Tillgången och det låga priset på den illegalaspriten gör att missbrukarna dricker mer, har betydligtlängre missbruksperioder och gör det svårare att fådem ur sitt missbruk. av den alkohol sommissbrukarna dricker är svartsprit. Varken hög alko-holskatt, restriktiv alkoholpolitik eller polisiära åtgär-der har kunnat stoppa den svarta marknadens tillväxt.Tvärtom växer denna marknad på grund av extremthöga alkoholskatter, förmyndaraktiga begränsningar itillgängligheten samt bristande satsningar på polisoch tull.Den stora prisskillnaden mellan svart respektivebeskattad alkohol dövar de flesta människors samve-ten. beskattas 40-procentig sprit med iSverige. I är det - ungefärdubbelt så mycket som i . Få tycker tyvärrlängre att det är ett särskilt märkvärdigt brott att köpasvartsprit. Det kan få förödande effekter på det all-männa rättsmedvetandet.Tyvärr, herr talman, är det ungdomar som medundantag för missbrukare är de som dricker mestsvartsprit. Det är tillgången på svartsprit som gör atttonåringar enkelt kan få tag på alkohol. Det har be-kräftats i närmast dagsfärska undersökningar bl.a. härfrån . Den förda politiken harminskat medborgarnas förståelse för åtgärder motkriminell alkoholhantering och minskat insatserna förhjälp till dem som har missbruksproblem. Det harvarit negativt både för laglydighet och för folkhälsa.Herr talman! Ett sådant sammanhängande konceptsom det jag skisserade måste till om man menar all-var med att minska alkoholens skadeverkningar. Detfinns verkligen anledning att handla snabbt om vi intehelt ska tappa kontrollen över utvecklingen. Rege-ringens oförmåga att fatta beslut om skattesänkningargöder den kriminella marknaden.Vad kan man då förvänta sig om man sänker al-koholskatten? Det är naturligtvis en berättigad fråga.Några utredningar har tittat på förhållandet mellanpris, inköpsbeteende och kriminell verksamhet. har gjort analyser av flerascenarier. Man säger att om skatten sänks med 50 %så kommer totalkonsumtionen att stiga ,privatimporten att sjunka och svartspritenmed . I ett sådant läge kommer staten att ta innära mer i skatteinkomster jämförtmed om inga justeringar görs. drivs krimi-nell verksamhet tillbaka. En sänkning av skatten påalkohol, precis som vi begär, skulle alltså inte leda totalt ökad konsumtion utan i första hand till enövergång från oregistrerad sprit och svartsprit tillregistrerad och legal alkohol. Färre ungdomar skulleutsättas för svartspritförsäljning.Herr talman! Att den stora prisskillnaden är detsom i hög grad gynnar smuggling framgår också avvad den största norska dagstidningen fram när man gjorde intervjuer med"framstående" smugglare. En erfaren sådan säger:När avgiftsnivån är så hög finns det möjligheter tillgoda förtjänster för spritsmugglare. Det lockar ut-ländska aktörer.Målgruppen är enligt smugglarna vanliga laglydi-ga medborgare som tröttnat på höga priser och mono-pol. En annan smugglare säger att om re-ducerat avgifterna på sprit så skulle de flesta av dessakunder återvända till den legala försäljningen. Det-samma gäller nog i Sverige.Herr talman! Enligt dessa verklighetens experterär det alltså avgörande för att vi ska lyckas minskaskadorna av alkohol att vi för en sådan tillgänglig-hets- och prispolitik att respekt för lagar upprätthållsoch att den kriminella verksamheten, som just slårhårdast på missbrukare och ungdom, motverkas.Likaså är det nödvändigt att åldersreglerna är för-ståeliga. En ung människa som uppnått är val-bar till , har rösträtt, rätt att ta körkort, rättatt ingå äktenskap och rätt att förtära alkoholhaltigadrycker på restauranger och barer. Det är då uppen-bart ologiskt och svårbegripligt att åldersgränsen förinköp av alkohol på Systembolaget inte sammanfallermed myndighetsåldern i övrigt. Därigenom minskastrovärdigheten i alkoholpolitiken, och särskilt deungas förståelse för den. Därmed minskar också möj-ligheten att förebygga ett skadligt alkoholbruk. Ål-dersgränsen bör ändras, och motsvara myndighetsål-dern. En alkoholpolitik som ska ha möjlighet attlyckas minska alkoholskadorna - det som handlings-planen handlar om - måste respektera de unga myn-diga som beslutskapabla personer.Herr talman! Det är anmärkningsvärt att regering-en anser sig behöva skärpa reglerna för restaurangersöppethållande. Det måste ses som en ren klåfingrigheteller möjligen en vilja att visa handlingskraft i detlilla när man inte klarar av att ta de stora tagen i alko-holpolitiken. Det är alltså en rökridå.Resultatet av dagens reglerade stängningstider äratt de flesta restauranger stänger . Det med-för en ansamling av folk på gator och torg vid ett ochsamma tillfälle.