prot · GP0920 · 2001-10-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:20Tisdagen den 30 oktoberKl. 14.00 - 16.1418.00 - 18.01Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 23 och 24 oktober.2 § Anmälan och hänvisning av ärenden tillutskottAnmäldesMotionermed anledning av prop. 2001/02:23 Förlängd tid förstatliga garantier för att återställa försäkrings-skyddet för flygbranschen2001/02:T59 av m.fl. (v)2001/02:T60 av ()2001/02:T61 av m.fl. (m)2001/02:T62 av m.fl. (c)Kammaren biföll talmannens förslag att ovanstå-ende motioner skulle hänvisas till trafi-kutskottet.3 § Meddelande om frågestundTredje vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulleföljande statsråd närvara:Vice statsminister , jord-bruksminister , statsrådet , utbildningsminister statsrådet § Svar på interpellation 2001/02:27 om flyg-trafik till och från KirunaAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig för detförsta vilka åtgärder jag avser vidta för att trygga denuvarande flyglinjerna till och från och för detandra om en samordning av upphandlingen av kom-munal och statlig flygtrafik för den interna Norrland-strafiken kan vara en möjlig lösning för att långvarigttrygga flyglinjerna till och från Kiruna.Frågorna är ställda mot bakgrund av att SAS ochSkyways, som bedriver flygtrafik till och frånKiruna på kommersiella grunder, har aviserat ned-dragningar i trafiken.Som en bakgrund vill jag inledningsvis kommen-tera några av förutsättningarna inom den svenskatransportpolitiken.En utgångspunkt transportpolitiska be-slut är att interregional trafik ska bedrivas på kom-mersiella grunder. Detta gäller i högsta grad flygtrafi-ken, som i grunden är avreglerad inom hela EU.Om viss trafik inte kan bedrivas på kommersiellagrunder men ändå är transportpolitiskt motiverad kanstaten besluta att trafiken ska upphandlas. Någotdirekt offentligt stöd till en viss trafik eller operatör ärdock inte förenligt med gällande statsstöds- ellerkonkurrensregler.Myndigheten Rikstrafiken har ansvaret att initialtbedöma och föreslå regeringen vilken trafik somstaten bör upphandla. Som säkert kännertill så har Rikstrafiken föreslagit att staten bör upp-handla flygtrafik till och från vissa inlandskommuner.Förslag bereds inom Regeringskansli-et. Utgångspunkten i Rikstrafikens förslag är att sta-ten bör ta över ansvaret för den trafik som kommu-nerna ger stöd till, dvs. trafik som inte kan be-drivas på kommersiella grunder.Det ligger helt inom Rikstrafikens ansvarsområdeatt göra bedömningar om vilken trafik som staten börupphandla och föreslå regeringen detta. Jag har erfaritatt man inom Rikstrafiken är medveten om den situa-tion som kan uppstå för flygtrafiken till och frånKiruna. Jag har förtroende för att Rikstrafiken hante-rar sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Jag villdärför inte föregripa ett ställningstagande från Rik-strafiken i denna fråga genom att förorda eller föreslåvissa åtgärder.Vad gäller andra fråga om samord-ning av kommunala och statliga insatser i sambandmed upphandling vill jag bara säga att det generelltsett inte finns några hinder för en sådan samordnadupphandling. Rikstrafiken har medverkat i ett antalsådana samordnade upphandlingar, t.ex. tågtrafiken iBergslagen. Men även detta är i första hand en frågaför Rikstrafiken att bedöma i varje enskilt fall.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Av svaret kan jag dock utläsa att näringsministerninte har några avsikter att själv ta några initiativ föratt säkerställa befintlig flygtrafik till och från Kiruna.Han hänvisar till att det är myndigheten har ansvaret att initialt bedöma och föreslå rege-ringen vilken trafik som staten bör upphandla.Näringsministern påtalar i svaret att Rikstrafikenhar föreslagit att staten bör upphandla flygtrafik tilloch från vissa inlandskommuner. De gäller då dekommunala flygplatserna i , ,, , , , ,, samt . Förslaget bereds,precis som näringsministern säger, för närvarandeinom . Det är för övrigt ett mycketbra initiativ, eftersom de här kommunala flygplatser-na brottas med stora ekonomiska problem.Problemet är att inte är en kom-munal flygplats, men näringsministern har sagt att detinte ska vara något hinder. Även en statlig flygplatskan ingå i det här sammanhanget. Men vad jag förstårär inte aktualiserad i nämnda trafikpliktsut-redning. Det är också mot den bakgrunden som jagställde den andra frågan om Rikstrafiken kunde sam-ordna den planerade upphandlingen, så att den ocksåskulle gälla den statliga flygplatsen, , för deninterna Norrlandstrafiken. Det skulle innebära attstaten tar ett helhetsansvar för den interna Norrland-strafiken.Sedan skulle jag vilja ha ett förtydligande. När nä-ringsministern säger att man kan samordna kommu-nala och statliga insatser i samband med upphand-lingar undrar jag om näringsministern menar attkommunen, i detta fall , ska vara med ochupphandla tillsammans med staten och därmed ocksåvara med och finansiera upphandlingar.Jag skulle vilja att näringsministern tar ett störrepolitiskt ansvar i den här frågan, därför att verklighe-ten förändras fortare än utredningar hinner färdig-ställas. Att överlämna initiativet till Rikstrafiken ärinte tillräckligt, även om det är en bra myndighet. Detkan uppstå en situation som liknar talesättet "medangräset gror dör kon".Anf. 3 ():Fru talman! Näringsministern, som själv harbesökt , är väl medveten om hur viktigt det ärmed fungerande flygtrafik. Vi har egentligen problemredan i dag. Vi skulle vilja ha många fler turer.Vi som är vana vid att pendla mellan ochStockholm kan den här tidtabellen, och vi vet att detgäller att planera väl. Men folk som ska besöka Kiru-na och vill komma upp har redan i dagstora problem.Skulle det blir så som SAS och har avi-serat, att man drar in ett eftermiddagsplan, finns detalltså ingen möjlighet att åka från tillKiruna fram och tillbaka . Det innebärproblem när det gäller de verksamheter som vi i daghar byggt upp och som vi hoppas ska vara framtidenför oss i . Det handlar om rymdforskningen,miljöforskningen och alla nya etablerade verksamhe-ter. Om flygtrafiken blir sämre än den är kom-mer vi att få problem med att få den här verksamhe-ten att utvecklas, så vi är måna om att prisbilden pånågot sätt förändras.I dag kostar det att åka turoch retur. Ett snabbtåg mellan och Luleåskulle kunna vara ett komplement, men det är ingetalternativ. Sträckan kostar 4 610 krtur och retur. Så vi har problem med att vi har för fåturer men också med att prisbilden är som den är. Närvi vill att företag ska komma upp och titta på vad vihar att erbjuda i ryggar de tillbaka redan närde ser prislappen på flygbiljetten.Sedan gäller det den regionalpolitiska propositio-nen. Om den går igenom, om den bifalls som den serut, undrar jag om det innebär en restriktion, att Rik-strafiken faktiskt inte får upphandla trafik annat ännär det gäller kommunala flygplatser.Anf. 4 Näringsminister ():Fru talman! Det är väl något missförstånd här. Åena sidan talar vi om subvention av kommunala flyg-platser, å andra sidan talar vi om trafiken. Det finnsingen restriktion när det gäller trafiken utifrån huru-vida det är en statlig eller flygplats, utandet vi talar om är trafiken, stöd till trafiken och upp-handling av trafiken.Jag har låtit mig informeras av Rikstrafiken.Jag kan bara konstatera att det finns flera orter - Ki-runa, , , och kanske någonmer ort - där Rikstrafiken nu tittar på hur man skahantera detta. Det här är ju en följd av den andravågen, om man uttrycker det så, av det chockartadesom hände . Vi ser en total nedgångav flygtrafiken, inte bara när det gäller de internatio-nella och de stora nationella linjerna utan även när detgäller den här typen av linjer. Rikstrafiken tittar nu pådetta.Det handlar alltså om stöd till trafiken. Det harinte att göra med huruvida det är en ellerstatlig flygplats - säger jag nu när att jag har fel - utan det handlar om trafiken.Det som kommer att hända är alltså att Rikstra-fiken får titta på detta. Rikstrafiken är också medvet-en om de problem som föreligger i de här orterna,även i . Sedan får vi återkomma.Anf. 5 ():Fru talman! Det är positivt att detta kan gälla upp-handlingen oavsett om det är en statlig eller en kom-munal flygplats.Det finns också en annan bild som man kan ta in,som var inne på, nämligen det härmed prisbilden. Jag läste i länstidningen att det finns ett förslag om att manska höja priset för att kunna rädda flyget i Kiruna.Kiruna flygråd föreslår ett tillägg på alla biljetter med100 kr. Det kan ju tyckas vara en överkomlig lösning,men ni hörde ju vilka priser vi har. Den här prisbildenkan innebära en svårare situation för småföretag ochäven för sådana som inte är företagare.När det gäller SAS två dagliga turer har jag för-stått att de inte är akut hotade. Eventuella hot motKirunalinjerna ligger ungefär framåt. När detgäller för övrigt har den en väldigtpositiv utveckling. Passagerarantalet har ökat desenaste sex åren. Besöksnäringen, med Ishotellet iJukkasjärvi som det stora utropstecknet, visar på attpassagerarantalet kan komma att öka ytterligare inomde närmaste åren.Men trots de här positiva framtidssignalerna finnsdet, till skillnad från SAS, ett reellt akut hot vad gäl-ler tur . Jag vet också att detpågår diskussioner mellan flygråd och Sky-ways. Visst kan det finnas andra aktörer, som NordicAirlink som sagt sig vara beredd att ta över sträckan.Enligt tidningsuppgifter har Nordic Airlink initialtinga krav på att kommunen ska ge någon ekonomiskgaranti. Oavsett vilka aktörer som finns står dockgrundproblematiken kvar med ett litet kundunderlagpå vissa flygsträckor.Jag skulle vilja avsluta med en liten fråga som haren viss bärighet på flygtrafiken, dock inte direkt påtrafiken mellan och osv. Avregle-ring och ökad konkurrens har ju inte inneburit någrastörre fördelar för flyglinjer med litet kundunderlag.Vad anser näringsministern om denna utveckling?Mot den här bakgrunden skulle det också vara intres-sant att höra näringsministerns syn på SAS samarbetemed . SAS är ju en av huvudägarna till Sky-ways, och jag läste en tidningsuppgift om att generaldirektör förett par månader sedan sagt att detta samarbete skullevara olagligt.Anf. 6 ():Fru talman! Jag vill inte ha en debatt med nä-ringsministern om huruvida det jag säger om vad somstår i den regionalpolitiska propositionen är rätt ellerinte. Det spelar egentligen inte så stor roll. Om kom-munikationsministern står här och säger att detta inteär det väsentliga känner jag mig rätt trygg med det.Det är trots allt kommunikation det handlar om, ävenom det har stor regionalpolitisk betydelse. Jag kännermig nöjd med att man inte först och främst kommeratt titta på kommunikationerna utifrån huruvida det ären kommunalt ägd flygplats eller inte, för det är intedet stora problemet.Näringsministern räknar upp många andra orter.När jag satt i den regionalpolitiska kommittén pekadevi just på detta att det inte bara är ett problem att tasig till och från . I har vi t.ex.mycket utbyte med . Det vore väl jättebraom inlandskommunerna kunde samarbeta så att vikan utveckla näringarna i inlandet. Men då är detnästan omöjligt att ta sig mellan och Sunds-vall. Därför menar jag att man inte bara ska stirra sigblind på kommunala flygplatser och trafik till Arlan-da, utan man ska också titta på flygtrafiken i Norr-lands inland. Den är av avgörande betydelse för oss.Sedan ska jag säga några ord till om vad vi kanutveckla hos oss, och det är besöksnäringen. Då ärkommunikationer A och O. Jag är glad över in-frastrukturproppen, som pekar ut många viktiga bitar,speciellt vägarna. Vi har det så risigt hos oss att manpå vissa kartor tar bort vägarna och säger att de överhuvud taget inte finns. Men även om vi hade bravägar kräver våra avstånd flyg, och för att vi ska fåbesöksnäringen att utvecklas i ännu högre takt än numåste vi också få en vettig prisbild.Jag hoppas att regeringen verkligen seriöst kom-mer att titta på vad man kan göra åt både prisbildenoch turtätheten.Anf. 7 Näringsminister ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning när det gäller flyget i norr. Vi kan inte - och jagtalar nu som norrbottning - klara oss utan detta. Dethar en väldigt stor betydelse. Det framgår också avden regionalpolitiska propositionen att den viktigasteoch tyngsta biten i en stark regionalpolitik är kom-munikationer, och inte minst flyget spelar där enviktig roll.När det sedan gäller själva avregleringen och SASdelägarskap i , och över huvud taget fråganom konkurrensen inom inrikesflyget, har jag uppdra-git åt att titta på detta. Luftfartsverketkommer att återkomma med en analys av vilka åtgär-der som behöver vidtas etc., och jag vill inte ta uppden diskussionen förrän jag har fått det underlaget.Men än en gång: Rikstrafiken får nu titta på detta.Vi har självklart en dialog med Rikstrafiken. Men denhar som myndighet att göra sin bedömning, och sedanfår vi se var det landar. På något sätt kommer jag ellerregeringen in i denna fråga.Anf. 8 ():Fru talman! Utifrån de intentioner som närings-ministern nu har framfört kan jag tolka det som att detfinns möjligheter att upprätthålla den flygtrafik tilloch från som vi så väl behöver. Det enda jagfortfarande är orolig för är att det kanske tar alltförlång tid. Då tänker jag framför allt på det som är mestakut just , nämligen turer. I fråga om SASligger hotet framåt. Om det finns en ambitionatt snabba på upphandlingarna så att de kan bli verk-ställda så snabbt som möjligt vore det tacknämligt.Sedan finns det naturligtvis också anledning att sehur man kan utveckla detta vidare. Jag tror att det iKiruna, till skillnad från många andra orter, finnsmöjligheter till en väldigt positiv framtidsutvecklingmed fler jobb. Jag tänker även på besöksnäringen,som tog upp. Kommer kommuni-kationerna på plats kommer det också att utvecklaspositivt.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2001/02:30 om svart-handel med bostäderAnf. 9 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vadjag tänker göra för att komma till rätta med bristen påhyresrätter i . Frågan är föranledd av enmotion som tre socialdemokratiska riksdagsledamöterhar väckt i syfte att komma åt svarthandeln med hy-resrätter.Låt mig säga att jag delar oroöver bostadssituationen i , inte minst bris-ten på hyresrätter.Bostadsbyggandet är dock inte, och ska inte, baravara en fråga om statliga insatser. Den svenska bo-stadspolitiken grundas på enarbetsfördelning där staten verkar för att legala ochfinansiella instrument finns tillgängliga och att kom-munerna erbjuder sina invånare de bostäder sombehövs.Många kommuner skulle t.ex. kunna vara betyd-ligt mer aktiva när det gäller att ställa krav på vilkaupplåtelseformer som bostäderna som ska byggas skaha när mark fördelas. Kommunerna har därtill ettstort ansvar för att hålla nere såväl mark- och explo-ateringskostnader som taxor och avgifter. De harockså ett ansvar för att få fram lämplig mark för bo-stadsbyggande och för att ha en god planberedskap,vilket är viktigt också för att förbättra konkurrensför-utsättningarna för mindre byggföretag.Regeringen följer noga utvecklingen på bostads-marknaden och har vidtagit flera åtgärder föratt komma till rätta med bristen på hyresrätter.För det första har regeringen vidtagit olika åtgär-der för att förhindra att de kommunala bostadsföreta-gen säljer ut sina bostäder, som i många fall ombildastill bostadsrätter och därmed minskar hyressektorn.För det andra är det främsta hindret för ett ökatbyggande de höga produktionskostnaderna. Riksda-gen har därför på regeringens initiativ infört ett sär-skilt investeringsbidrag om 2 ½ miljard kronor underen femårsperiod. Jag vill betona att stödet är avsett attstimulera till nyproduktion av just hyresbostäder somkan efterfrågas av breda hushållsgrupper.Detta bidrag har på det stora hela blivit efterfrå-gat. Trots den korta tid som gått sedan investerings-bidraget infördes har det inkommit 84 ansökningaromfattande 2 500 lägenheter, varav mer än hälftenfrån storstadsregionerna. Av dessa är det tyvärr en-dast 136 lägenheter i , trots attbidraget är gynnsammast här.Redan i fjol infördes för övrigt ett investeringsbi-drag om för anordnande av studentbostäder. Stödet kom-mer att räcka till en nyproduktion av minst 10 000nya studentbostäder runtom i landet. Till den sistamars hade bidrag om ca 230 miljoner kronorbeviljats till ungefär 6 700 lägenheter.Vid årsskiftet infördes ett s.k. ekobidrag om 635miljoner kronor . Bidraget äravsett för bostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet i större nybyggnadsprojekt med stor andelhyresrätter.På initiativ av regeringen har de statliga beställar-na inom sektorn bildat ett byggherreforum med fokuspå den kompetensutveckling som är nödvändig för attutnyttja marknaden. är det viktigt att ge-nom harmonisering av standarder på EU-nivå i enlig-het med EU:s byggproduktdirektiv få till stånd enfungerande inre marknad inom byggandet.Frågan om tredimensionell fastighetsindelning harockså betydelse för bostadsbyggandet och beredsinom Regeringskansliet.Vilka ytterligare insatser som kan behövas för attsäkerställa ett bostadsbyggande på en hållbar nivå ärföremål för överväganden i Regeringskansliet.Anf. 10 ():Fru talman! har olika för-slag lagts fram för att komma till rätta med bristen påhyresrätter och för att få en ökad tillgänglighet i fram-för allt . Det mest långtgåendeförslaget kom när det blev bekant att tresocialdemokrater i hade väckt en motionom hur man enligt deras syn och seder skulle kommaåt den s.k. svarthandeln.Om man är det minsta snäll kan man säga att dettaförslag vittnar om en akut desperation. ärdet bevis på en misslyckad bostadspolitik som social-demokraterna till största delen bär ansvaret för.Nu talar herr statsrådet om allt vad regeringentänker göra framöver och även lite grann vad man hargjort. Det är exakt samma gamla grammofonskiva:subventioner, subventioner, subventioner. De harorsakat den situation som alltför många stockholmarei dag, tyvärr, befinner sig i.Lars-Erik nämner aldrig de höga hyrornapå dagens hyresrättsmarknad. Det är enormt högastatliga skatter. Det talar han aldrig om, men de är enbetydande del av priset som en hyresgäst betalarför sin hyra.Däremot är det bra att han nämner kommunernastaxor och avgifter. I många kommuner höjer mantaxorna i stället för att höja skatten. Såvitt jag förstårär det förbjudet att ta ut en högre taxa än vad somkrävs för att kommunen ska få igen utlagda pengar.Vad avser statsrådet göra mot de kommuner sombevisligen tar ut överpriser som i slutändan innebärökade bokostnader?Fru talman! Jag går tillbaka till det något vildaförslaget från tre socialdemokrater. Är statsrådetmedveten om de konsekvenser som skulle inträffa omdet här förslaget mot all förmodan skulle förverkli-gas? Det är lätt att säga att följderna skulle bli mereller mindre absurda.Fru talman! Jag har en rak fråga till statsrådet.Överväger statsrådet och regeringen att vidta åtgärderoch lägga fram förslag till med anledningav och i den riktning som framgår i motionen väcktav tre socialdemokrater?Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill än en gång erinra om att det finns ett mycket tydligt kommunaltansvar för bostadsförsörjningsfrågorna. Staten harnaturligtvis ett ansvar för att skapa de finansiellaförutsättningarna för ett bostadsbyggande till rimligakostnader, men det finns ett mycket klart kommunaltansvar att se till att få till stånd ett bostadsbyggande ikommunen så att det går att tillgodose medborgarnasbehov av bostäder.Det är inte socialdemokraterna som styr i . Det är faktiskt somsitter i ledningen i och somenligt min uppfattning har visat en utomordentligpassivitet när det gäller att få till stånd ett ökat bo-stadsbyggande av hyresrätter. Jag vill erinra om in-vesteringsbidraget som har blivit en stor framgång ilandet i övrigt men där det har gått mycket trögt iStockholms kommun.Sten kommer från kommunen Malmösom nu planerar att bygga 1 200 hyreslägenheter tillrimliga kostnader som ska kunna efterfrågas av bredahushållsgrupper. Det är ett konkret projekt som hartillkommit tack vare det investeringsbidrag som rege-ringen har inrättat.Jag ska ta ett spadtag i . Därska starta ett stort bostadsprojekt som har tillkommittack vare investeringsbidraget. Men i därmoderaterna styr saknas den politiska viljan att få tillstånd ett ökat bostadsbyggande av hyresrätter. Mangör vad man kan för att utarma kommunpå hyresrätter genom att ombilda allmännyttan tillbostadsrätter. Det ansvaret har i , och det ansvaret kommer ni att stäl-las till svars inför i den kommande valrörelsen.Jag fick några konkreta följdfrågor av . Först var det frågan om kommunala taxoroch avgifter. Jag har tagit upp att det ärbetydelsefullt att kommunerna håller tillbaka taxe-och avgiftssättning och exploateringskostnader. Detfinns oförklarliga skillnader mellan kommunernasavgiftssättning. Därför har vi gett ett uppdrag tillBoverket att analysera skillnaderna för att få ett un-derlag för en bedömning av vad vi eventuellt skavidta för åtgärder.Sedan ställde frågor som rör mo-tionärerna som han åberopar i sin interpellation. Jagska inte kommentera motionärernas förslag, utan detfår ta hand om i vanlig ordning. Regering-en kommer inte nu att ta några initiativ i den riktningsom motionärerna har föreslagit, utan det får bli riks-dagen som får göra en bedömning av om det skakrävas sådana initiativ.Anf. 12 ():Fru talman! När statsrådet står här och be-rättar om hur bra det är när socialdemokraterna rege-rar - han berättade att han skulle ta ett spadtag iSkövde - tänker jag på en sak som jag egentligen inteskulle säga, men som jag ska säga ändå. Ligger inteSkövde rätt nära ? Det var en sådan därhastigt framkastad sak.Det är klart att det är ett kommunalt ansvar. Medde förutsättningar som finns och de höga skattersom staten bestämmer - det är det som är det viktiga- är det svårt att bygga även om kommunen anvisarmark. Framför allt för vanligt folk går det inteatt bygga en hyresrätt. Det går inte att bygga så att ennormalinkomsttagare kan flytta in i en nybyggd hy-resrätt - inte ens med de subventioner som statsrådethär pratar om. Jag har hört många byggare säga attsubventionerna är för små för att man ska få fart pådet byggandet.Jag var på en konferens . Det var envd för ett kooperativt hyresföretag här i Stockholmsom berättade: Ska vi bygga i , ävenmed de subventioner som gäller, måste vi höja hyror-na för de andra hyresgästerna för att hyran i nybyggetinte ska bli alltför hög. Det tyckte han var ett lätt val.Då bygger man alltså inte.Att borätter är mer intressant än hyresrätter berorså klart på att människorna frågar efter det. Svårare ärdet inte. Får människor pengar vill de hellre köpa sigen bostadsrätt, precis som jag tror att av riksda-gens ledamöter har bostadsrätten som boende-form. Därför blir jag ibland förvånad över att man häri hurrar för hyresrättens stora betydelse närdet är så få ledamöter som bor i en sådan. Ett undan-tag är faktiskt jag, men det är en annan historia.Jag tycker inte att man ska säga att det är kommu-nerna som har ansvaret. Huvudansvaret har faktisktstaten, för det är staten med sina skatter och delviskommunerna med sina höga avgifter som gör atthyran - boendekostnaden - i slutändan för en hyres-gäst blir så hög att han eller hon ska ha mycket högainkomster för att kunna efterfråga en nyproduceradlägenhet.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inte varit i . Jagvet inte var det ligger, men det vet kanske . Däremot har jag rest runtom i ochbesökt många kommuner - inte bara . Jag harsett hur man nu tar initiativ till ett ökat byggande avhyresrätter tack vare det investeringsbidrag som rege-ringen har infört. Det gör man i vår gemensammahemkommun också. 1 200 hyresrätter skaman bygga till rimliga kostnader.Jag har sett Bo Klok-broschyr om dessbyggnation, som man går ut till alla allmännyttigabostadsbolag runtom i landet med.