prot · GO0958 · 2001-01-31 00:00:00 — Om han har varit hygglig ochhållit arrendeavgiften låg så räknas detta som en för-mån som arrendatorn går miste om när han säljer, ochdenna förmån måste markägaren lösa ut och betalaför. Ju snällare markägaren har varit, desto dyrare blirdet för honom att få tillbaka sin mark. Ju lägre arren-de som arrendatorn har haft, desto mer ska arrenda-torn ha av markägaren när han vill sälja.Jag tycker att detta är mycket stötande för normalrättsuppfattning. Det är dessutom stötande att mark-ägaren måste betala marknadspris för att lösa in sinegen mark.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag blir väldigtupprörd när påstår att lagutskottetsprider lögner i sina betänkanden. Jag förväntar migatt tar tillbaka detta i sin komman-de replik.Ingegerd Saarinen har här bedyrat att det inte ärbesittningsskyddet som man vill komma åt. Jag tackarför den upplysningen. Men trots detta har IngegerdSaarinen uppehållit sig vid det faktum attmarkägaren kanske vill ha tillbaka sin markoch sitt hus. Detta går att kontrollera i snabbproto-kollet sedan.Men jag skulle vilja fråga: Hur ser på det faktum att jordägaren de facto kan kom-pensera sig för det högre marknadsvärdet i det fallmarkägaren tar en ny arrendator? bygger på att det är markägarensom vill ha tillbaka sin mark. Men det kan ju faktisktvara på det sättet att jordägaren tar dit en ny arrenda-tor och då kan kompensera sig. Hur ser IngegerdSaarinen på den möjligheten?Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Jag förstår inte riktigt första fråga, att jag skulle ha koncentrerat migpå att markägaren vill ha tillbaka sin mark.Det som det handlar om är när arrendatorn vill sälja.Det är det som motionen handlar om. Det är det somdet hela gäller.Man kan vid försäljning omförhandla arrendet.Men det finns naturligtvis en hel del strikta regler fördet. Det är bara första gången som man har frihet attsätta arrendet. Jag kan inte detta riktigt, men det ärganska strikta regler som gäller vid omförhandling.Jag minns inte riktigt vad fråga-de om.Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag har läst motionen och vet mycketväl vad som står i den. Vad jag tog upp i min replikvar att trots allt återkommer till ommarkägaren vill ta tillbaka sin mark så attsäga. Så har jag uppfattat inlägget. Men jag kan beom ursäkt på förhand om det är så att jag har miss-uppfattat , så behöver vi inte trils-kas så mycket mer om det.Det som jag frågade om gälldedet faktum att i det fall där markägaren väljer en nyarrendator, alltså väljer att inte lösa in fastigheten föregen räkning, kan jordägaren kompensera sig förprisstegringen. Tycker att det ärokej? har här talat om rabatter, ochjag finner det också lite märkligt att om en arrendatorfaktiskt med blod, svett och pengar har sett till attförbättra denna mark så att den har stigit i värde inteska kunna få kompensation för det utan att jordägarendå ska ha någon typ av rabatt. Jag förstår inte reso-nemanget.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Jag är tydligen väldigt otydlig. Jaghar inte ifrågasatt att arrendatorn ska ha betalt för detarbete och de pengar som han har lagt ned på mark,hus och annat. Det som jag har ifrågasatt är att mark-ägaren när han löser in marken måste betala för läget.Det är verkligheten. Detta har jag alltså kontrolleratmed juridisk expertis.Anf. 46 ():Fru talman! sade att jag hardiskuterat något avtal angående detta. Det var intefråga om något avtal, utan det var besittningsskyddetsom vi har diskuterat. Och jag sade att det för enarrendator naturligtvis gäller att kunna skydda sig förframtiden, inte bara för en jordägare. sägerjag en gång till att det inte är fråga om att man köpertillbaka, utan det handlar om det övervärde som be-gärs.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § Immaterialrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande 2000/01:LU8Immaterialrättsliga frågor.Anf. 47 (m):Fru talman! står vi här igen. är det dagsigen för ett betänkande om immaterialrättsliga frågorsom bygger på vad som framkommit . Man kan bara konstatera att detär många gamla bekanta som dyker upp bland motio-nerna, och de flesta är avstyrkta och hänvisade tillpågående utredningar eller beredningar inom Rege-ringskansliet eller inom något eller några av EU:sorgan.Men, fru talman, naturligtvis finns det också någrafrågor som särskilt tilldragit sig det moderata intres-set, och till dem hör frågan om upphovsrätten i an-ställningsförhållanden. Vi har till betänkandet fogatreservation nr 3, som jag här vill passa på att yrkabifall till.Rättsläget är det att rätten enligt lagen alltid upp-står hos den anställde och att arbetsgivaren endast kanfå en från den anställde avledd rätt. Det kan ske ge-nom anställningsavtal. Det behöver inte klart framgåav detta att förfoganderätten till verk som skapas i enarbetssituation av den anställde ska tillkomma arbets-givaren.Genom ett EG-direktiv har upphovs-rätten till dataprogram fått en särreglering. Enligtdenna, som har sin motsvarighet i 40 § upphovs-rättslagen, övergår upphovsrätten till ett dataprogramsom är skapat av en arbetstagare i arbetssituationen -som ett led i hans eller hennes arbetsuppgifter ellerefter instruktioner av arbetsgivaren - till arbetsgiva-ren om inte annat är avtalat.Skälet till detta är att utvecklingen av dataprogramför med sig betydande kapitalinvesteringar och att detär viktigt för arbetsgivaren att få avkastning av sinekonomiska investering.Vi tycker att det nu kan vara hög tid för riksdagenatt hos regeringen sätta tryck bakom behovet av att viverkligen får till stånd en reglering som bättre svararmot dagens situation.Fru talman! Vi hävdar i reservation nr 3 bl.a. attförutsättningarna nu är helt annorlunda om upphovs-mannen är anställd jämfört med om han eller hon ären fristående person. Arbetsgivaren står t.ex. för pro-duktionskostnaderna för honom eller henne i form avlön och andra ersättningar. Genom att kostnadernaligger hos arbetsgivaren vill han eller hon också haviss avkastning av den investering som görs i enanställd och vad denne eller denna utför i en anställ-ningssituation.Vi konstaterar att nuvarande upphovsrättsligaregler, framför allt i takt med den snabba utveckling-en inom IT-området, alltmer har blivit otidsenlig ochöverkörd av utvecklingen. För medieföretag medanställda medarbetare riskerar reglerna t.o.m. att bliett direkt hinder för utveckling och investering, medförsämrad internationell konkurrenskraft som följd.Behovet av en rättslig översyn på ifrågavarandeområde har påpekats av lagutskottet vid ett flertaltillfällen, , men ännu har regering-en faktiskt inte kommit till skott. Ett arbete om upp-hovsrätten vid anställningsförhållande påbörjadesredan av men lades nedredan 1990. Det är tio, . har alldelesför förflutit för att vi stillatigande ska kunnaåse detta. Det är hög tid att regeringen får i uppdragatt se över den här lagstiftningen.Även om man nu ska avvakta ett EU-direktiv somgäller upphovsrätten i informationssamhället, ettdirektiv som också får återverkningar på krav på enöversyn av den svenska upphovsrättslagstiftningen idetta läge, menar vi att utskottsmajoriteten mycketväl kunde ha tagit avstamp i detta och skynda påprocessen genom att föreslå ett tillkännagivande. Detär bakgrunden till den här reservationen.Fru talman! Jag vill också passa på att säga att så-väl vi moderater som kristdemokrater, folkpartisteroch centerpartister i reservation nr 5 uttrycker dengemensamma synen att i likhet med vad Kulturutred-ningen fastslog i sitt slutbetänkande är nutiden mogen för ett slopande av ordningen att statenska utse ordförande och ytterligare två ledamöter istyrelsen för den s.k. upphovsrättsorganisationenSTIM.Vi menar att har nått en så so-lid, välorganiserad och inte minst finansiellt godställning att det nu kan anses behövligt attSTIM:s styrelse ska vara beroende av statens förläng-da arm.Fru talman! Med de här orden ber jag alltså att fåyrka bifall till den moderata reservationen nr 3 i be-tänkandet LU8.Anf. 48 ():Fru talman! Jag skulle vilja att den här debattenkommer att kretsa kring frågor som rör vad som kanvänta oss i morgondagens gryningsljus. Jag skullevilja ta med er genom vetenskapliga landvinningarsom kommer att forma vår gemensamma framtid. Enmorgondag som redan börjat gry och där fantasi för-vandlats till vetenskaplig realitet, bl.a. genom attöppna vägen för det som varotänkbart - patentering av kloning och genmanipule-ring. Om detta kommer mitt anförande att handla.För de allra flesta är samtal om etik svåra, obe-gripliga och rent av onödiga. För andra är de däremothelt nödvändiga för att man ska förstå sig själv lik-som sina egna och andras värderingar och handlingar.Fru talman! Etiska dilemman kan röra liv och död. Vimåste också ta ställning till frågor som rör tiden förelivet och efter döden. Men det handlar inte bara ommänniskor. Etiken omfattar även djur, biologiskmångfald, ekologiska hänsyn, arvsmassa och lång-siktig hållbarhet.Etiska värderingar bygger på normer och uppfatt-ningar om vad som är moraliskt försvarbart - rätt, fel,plikt och klandervärt i människors rätt att handla motvarandra, mot djur och växter, mot allt levande, menockså om konsekvenser för natur och miljö. Forsk-ningen ger möjligheter och risker. får vi imassmedier rapporter om vilka framsteg forskningengör inom bioteknik, genteknik och nya metoder somkan bota svåra ärftliga sjukdomar. Genkunskapenöppnar nya vägar för att behandla såväl cancer sominfektionssjukdomar.Vi får rapporter om att genmodifierad majs ochsoja finns i livsmedel. presenterades rappor-ter om att också ris genmodifieras.Att forskningen uppehåller sig kring biotek-nik har politiska konsekvenser, men det är inte dessakonsekvenser som vi ska debattera , utan det ärfrågorna om patent på bioteknik och patenterbarhe-tens konsekvenser.Någon kanske undrar varför detta är problema-tiskt. Jo, fru talman, genom att det beviljas patent tillden här verksamheten legitimeras den. Vi i Vänster-partiet känner en oro inför ett samhälle som legitime-rar en verksamhet där växter, djur och vävnader ochkroppsdelar från människor genmanipuleras för vin-nings skull.Alltsedan slaveriet avskaffades vänder vi oss emottanken på en egendomsrätt förknippad med männi-skan och hennes kropp. Det finns också en allmänkonsensus mot kommersiell hantering av organ förändamål som rör transplantation. Frågan är hur vi skakunna vidhålla detta som majoriteten iutskottet intar den ståndpunkten att det är legitimt attbevilja patent på mediciner framställda ur mänskligvävnad eller på t.ex. genetiskt förändrade benmärgs-celler.Fru talman! För mig ter sig ord som kloning ochgenmanipulering illavarslande. Som jag nämnde idebatten vid föregående tillfälle väcker de minnenoch bilder från filmer som från ,en film som förmedlar onda nazistiska avsikter att taöver världen. Hur troligt är det att regeringar ellerorganisationer kommer att använda kloning ellergenmanipulering som verktyg för att bygga framtidasamhällen med medborgare framavlade för att fyllaspecifika behov?Troligtvis kommer inte utvecklingen att gå motdet scenario som målar upp i , men jag och Vänsterpartietkänner oro inför vad staten legitimerar genom ensådan här lagstiftning.Fru talman! Den stora frågan som vi bör förhållaoss till är om patentsystemet är lämpligt för gentekni-ken. Som kanske framgått av vad jag sagtställer gentekniken många och svåra frågor, om livoch död, om moral och ansvar. Givetvis öppnar denockså för många fantastiska möjligheter, möjligheter ipositiv bemärkelse. Men anser att detfinns för många nackdelar och djupa gropar att falla i.Den ekonomiska globaliseringen gör att använd-ningen av genteknik får globala konsekvenser genomatt kombinationen av globalisering och genteknikmöjliggör en otrolig koncentration av makten överproduktion och handel med livsmedel. På så sätt ärutvecklingen och regleringen av gentekniken av av-görande betydelse för livsmedelssäkerheten.Transnationella företag som tar fram och säljersåväl mediciner som bekämpningsmedel, vanligtutsäde och genmodifierade organismer investerarstora summor i forskning och marknadsföring ochskräddarsyr nya växtsorter för att passa deras egnabekämpningsmedel och konstgödning. På så vis skaf-far de sig nästan full kontroll över den globala han-deln med jordbrukets produkter.De höga vinstkraven leder till att man vill kunnata patent på allt från arter och sorter till enskilda ge-ner och gensekvenser i djur, växter, mikroorganismeroch människor. Det händer t.o.m. att man tar patentpå växtsorter som man hittar i naturen eller i en gen-bank, vilket leder till att frågan om alla människorsrätt till vårt genetiska arv ställs på sin spets.Fru talman! Alla genmodifierade grödor är ocksåpatenterade. Det finns även många exempel på hurföretag tagit patent på kunskap som traditionellt an-vänts av människor på olika håll i världen. Rätten tillresurserna, och vinsterna från dem, övergår därmedfrån de traditionella lokala brukarna, som regel i , till företag med säte i den rika världen.Bönderna riskerar att förlora sin traditionella rätt attfritt utnyttja skörden till eget utsäde om utsädet blirpatenterat.Enligt konventionen om biologisk mångfald ga-ranteras staterna och deras befolkningar suverän rät-tighet till sina genetiska resurser. Dess syfte är attsäkra förutsättningarna för en rik biologisk mångfaldpå jorden. Ingen lagstiftning kring immaterialrätt fårinföras som står i konflikt med uthållig användningav genetiska resurser. Konventionen syftar också tillatt åstadkomma en rättvis fördelning av vinster frånprodukter framtagna på basis av biologisk mångfaldmellan länder i nord och syd. Därmed kommer kon-ventionen och biologisk mångfald på kollisionskursmed krav på patent på liv. TRIPS ären förkortning av Trade Related Aspects of Intellec-tual Property Rights, handelsrelaterade aspekter avimmaterialrätt, och är det avtal i WTO som reglerarexempelvis copyright och patenträtt.Vi i anser att ett skäl mot patenter-barhet på mikroorganismer, växter och djur är hänsyntill . Denna debatt rör alltså även relatio-nerna mellan nord och syd. Länder i syd är i allmän-het beroende av exportvaror, vilket gör dem oerhörtsårbara. Nya genförändrade och patenterade grödorkan bli alltför dyra för länder i syd. Om dessa pro-dukter konkurrerar ut de gamla sydprodukterna kandetta bidra till att klyftan mellan nord- och sydländervidgas ytterligare, Hur bra är det? Gräver vi derasgrop?Fru talman! Den fråga som vi måste ställa oss ärom detta ska legitimeras av staten genom patentlag-stiftningen. Tydligen anser majoriteten i utskottet attpatentlagstiftningen ska skydda denna verksamhet.Det gör inte Vänsterpartiet.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall till re-servation nr 1, som innebär att de nationella reglernaoch de internationella överenskommelserna ska sesöver med inriktning på att det inte ska vara möjligt attta patent på och äga livsformer. Sedan vill jag ocksåyrka bifall till reservation nr 2, som jag inte har talatnågonting om. Den handlar om att aktivt börmotverka en utveckling om innebär ökade möjlighe-ter att patentera datorprogram. Det är en reservationsom vi har tillsammans med Centerpartiet.Fru talman! Ytterligare en hel del viktiga frågorbehandlas i dagens betänkande i vilka Vänsterpartietstår bakom utskottets ställningstaganden.Anf. 49 ():Fru talman! Så har vi återigen ett motionsbetän-kande från lagutskottet, dvs. ett betänkande som ta-gits fram med anledning av ett antal motioner somgrund, som handlar om immaterialrättsliga frågor.Jag tänker i mitt anförande ta upp några av demotionsyrkanden som finns behandlade i betänkan-det. Jag vill till en början yrka bifall till reservation 6under mom. 10. Jag står givetvis också bakom deövriga reservationer där finns med,men för tids vinnande avstår jag från att yrka bifall pådem.Jag vill börja med att tala om biotekniska uppfin-ningar. Biotekniken handlar i stor utsträckningom att genom genteknik kunna förändra livets be-ståndsdelar. Ofta är det molekyler som i detta sam-manhang patenteras. Man kandå inte som är det vanliga vid patent tala om uppfin-ning eller uppfinningshöjd.Patent är en stark drivkraft i forskningsarbetet.Det gäller att komma först och kunna få förtjänst påinsatserna i forskningen. Men patent kan också häm-ma utvecklingen, eftersom ett patent kan förhindraandra att ge sig in på området.Att genom genteknik förändra livets beståndsdelarär en kunskap på gott och ont. Det finns stora för-hoppningar på gentekniken, men gentekniken kanockså, om inte försiktighetsprincipen får råda, vara ettallvarligt hot.En problematik som uppmärksammats är t.ex.forskning i att få in en gen i utsädessorter som inne-bär att det spannmål som sedan skördas inte på nyttkan användas som utsäde, dvs. den blir självförstö-rande. På så sätt skulle företag kunna bygga upp nyamonopolsituationer som skulle drabba utvecklings-länderna mycket hårt.En aktuell konfliktsituation som redan finns ärden mellan FN:s konvention om biologisk mångfaldoch WTO:s . FN:s konvention antogsunder och har som syfte attsäkra förutsättningarna för en rik biologisk mångfaldoch ett uthålligt brukande. Bl.a. stadgas att ingenlagstiftning kring intellektuell äganderätt får införassom står i konflikt med uthållig användning av gen-tekniska resurser.Mot detta står ett underavtal till WTO, det s.k.TRIPS-avtalet som reglerar patent. Avtalet är påkollisionskurs med . Enligt 27:eartikeln i ska alla WTO:s medlems-stater införa patentlagstiftning för alla produkter ochprocesser och inom alla teknikområden. Det finnsvissa undantag, men det finns också krav på att det ialla länder ska finnas möjlighet att få patent på t.ex.mikroorganismer och vissa processer. Detta är påkollisionskurs. Det är i dessa sammanhang fråga ompatent på liv.Frågan om patent på liv är en mycket kompliceradfråga. Vi kristdemokrater tycker att det är viktigt attfortsätta att upprätthålla den grundläggande skillna-den mellan upptäckt och uppfinning. Patent ska enligtvår mening inte beviljas på rena upptäckter av t.ex.gener, gensekvenser, enzymer, organ, kroppsdelareller hela organismer.Det finns dock och kommer att finnas biotekniskauppfinningar som behöver patentskydd för att främjaytterligare forskning och investeringar för mänsklig-hetens bästa. I dessa fall rör det sig allt oftare omgenmodifierade gener eller organismer vilka ingår iett biotekniskt förfarande.Möjligheten att kunna ta patent på dylika mikro-biologiska förfaranden, alltså själva processen somsådan, är då i regel tillräcklig för att ett företag skakunna få möjlighet att slå vakt om sina produkter. Detär dock inte rimligt, tycker vi, att man ska kunna tapatent på liv. Detta uttrycks i reservation 1, som vikristdemokrater också finns med på.Fru talman! Nästa fråga som jag vill ta upp hand-lar om . Vi kristdemokrater menar attSTIM, med statligt utsedda ledamöter, hos mångamänniskor lätt kan ge intryck av att vara någon typ avmyndighet. Dessutom är , som det uttrycks ireservationen, numera en så stark och välorganiseradförening att den framgångsrikt hävdar upphovsrättenför sina medlemmar. Därför finns det ingen anledningför staten att genom styrelseledamöter vara engageradi . Detta uttrycks i reservation 5 som bl.a. Krist-demokraterna står bakom.Till slut vill jag tala något om den kristdemokra-tiska motion som handlar om arenarättigheten. I mo-tionen påpekas att det inte finns någon generell ägan-derätt till händelseförlopp och att det inte finnsnågon skyddslagstiftning för t.ex. arrangörer av id-rottsevenemang. Arrangörerna har visserligen rättentill arenan där evenemanget sker, men informationenkring det som sker under evenemanget är inte skyd-dad i upphovsrättslig mening.När regeringens proposition angående den s.k.TV-listan behandlades i uppdagades bristeri synen på sändningsrätten. Det finns nämligen intenågon svensk lagstiftning som fastställer att t.ex. ettidrottsförbund har äganderätt till den s.k. sändnings-rätten. När ett idrottsförbund säljer TV-rättigheter ärdet därför ett slags fiktiva rättigheter man säljer. Vikristdemokrater tycker att det är angeläget att få dethär problemet belyst i en utredning med fokuseringpå de situationer där sändningsrättigheter kan varaaktuella för försäljning. Arenarättigheter finns i en delandra länder. Med beaktande av detta, men kanskeframför allt med tanke på diskussioner och frågeställ-ningar i samband med att TV-listan behandlades iriksdagen, är det märkligt att inte fler partier änKristdemokraterna tycker att det är viktigt att få frå-gan om arenarättigheter utredd.Jag yrkar alltså bifall till reservation 6.Anf. 50 ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma i yr-kandet om bifall till reservation 1 om de biotekniskauppfinningarna.Dagens bestämmelser om vad som är patenterbartär mycket generösa. Det är t.ex. fullt möjligt att i dagerhålla patent på biotekniska uppfinningar. Endastmänniskans etik och värderingar kan sätta gränser förpatentens inverkan på våra liv. Eftersom kunskapernapå området är begränsade hos de flesta, är många ihänderna på starka aktörer med eget intresse av attutöka patenträtterna. Därför är det mycket viktigt attprövningen sker noggrant från fall till fall vid till-lämpning av modern genteknik.Den snabba utvecklingen på genteknikens områdebidrar dessutom till att tiden mellan forskning ochpraktiskt tillämpning blir alldeles för kort. Det medföri sin tur risk för att effekterna på människor och miljöblir kända långt i efterhand och att de etiska proble-men inte alltid hinner bli utredda. För att undvika attgenmodifierade organismer kommer ut på marknadeninnan effekterna är klargjorda måste försiktighets-principen råda.Vi anser att det även är logiskt att ett skadestånds-ansvar ska vila på den eller dem som önskar introdu-cera en gentekniskt förändrad organism. Som ett led idetta bör en obligatorisk ansvarsförsäkring införas.Patentering av levande organismer och derasarvsmassa är ett steg i utvecklingen mot att äga livs-former. Vi i anser därför att det finnsskäl för att agera både nationellt och interna-tionellt, bl.a. för att få balans i bestämmelserna mel-lan och FN:s konventions bestämmel-ser om biologisk mångfald.Låt mig så gå över till skydd för datorprogram.Av tradition har programvara varit skyddad i Sverigegenom upphovsrättslagen. Vi menar att ett skydd förprogrammets helhet och inte för enstaka detaljer är enbra lösning. Det ger innovatören och dennes verk ettskydd men tillåter en utveckling av konkur-rerande programvara. I förekommer även patentpå mjukvara och enskilda programmeringstekniker.Det vore olyckligt om skulle följa i . Ett mjukvarupatent riskerar att strypa en ut-veckling av fri programvara genom att lägga beslagpå idéer och förbjuda andra att utveckla viss funktio-nalitet till men både för användare och samhället istort.Även här bör i och i öv-riga internationella sammanhang plädera för attmjukvara, algoritmer och programmeringsteknikerinte ska inkluderas i den internationella patenträtten.Det behandlas i reservation 2.Låt mig så gå över till offentliga framträdandenoch . fyller de ideella organisationernaoch studieförbunden en mycket viktig funktion isamhället. De är viktiga kulturbärare och förmedlareav musikaliska verk. De når också en mycket bredpublik. Vi i tycker därför att det är be-klagligt att byråkratiska krav och ekonomiska pålagorlagstiftningsvägen framställs från för den mu-sik som framförs vid dessa ideella tillställningar. Somvi ser det finns det en risk för att de musikaliska in-slagen kan minska eftersom det innebär ett merarbeteoch merkostnader för de ideellt arbetande.Riksdagen borde i stället ge i uppdrag till rege-ringen att föreslå en ändring i upphovsrättslagen därdet klart framgår undantag för ideella organisationer,så att de även i fortsättningen kan vara stora kulturbä-rare runtom i landet. Sång och musik i alla former harockså ett mycket stort värde i vårt land. Detta tas uppi reservation 4.Låt mig sedan gå över till och frågan omstatens representation. Vi anser också att upphovs-rättsorganisationerna har blivit väldigt välorganisera-de.