prot · GO09108 · 2001-05-10 00:00:00 — I en bilaga till det här betänkandetfinns det en utskrift från den offentliga utskottsut-frågningen "Civil och militär krishantering inomEuropeiska unionen - nya utmaningar för Sverigessäkerhets- och försvarspolitik", som tillkom på initia-tiv av Kristdemokraterna.Mycket har förändrats inom säkerhets- och för-svarspolitiken , från fall via det vidgade säkerhetsbegreppetoch globaliseringen till EU:s ökade ambitioner ochvilja att skapa en gemensam krishanteringsförmåga.EU:s medlemsländer har gått igenom sina nationellastyrkor och anmält vad de kan bidra med, och i Brys-sel byggs det upp en institutionell strukturför militär och civil samordning liksom institutionerför planering, övervakning och genomförande. År2003 beräknas EU:s gemensamma krishanterings-styrkor vara klara för användning med en snabbin-satsstyrka med 60 000 soldater.Att kunna förebygga och hantera kriser effektivtär avgörande för att rädda människoliv, garanteramänniskors rättigheter och hindra krig och förödelse.Det behövs ett internationellt samarbete för att effek-tivt kunna hantera kriser, och därmed kan EU nu ökasin förmåga att säkra freden i . Det gynnarSveriges säkerhet, säkerhet och kan bidra tillden globala säkerheten.Samarbetet leder till många nationella frågor somvi i behöver reda ut:Hur förbättrar vi vår förmåga att snabbt kunnarycka ut i internationella insatser?Hur löser vi finansieringen?Hur garanterar vi de svenskar som vi sänder ut påinternationella uppdrag och deras anhöriga ett gottförsäkringssystem?Hur gör vi svenska styrkor mer interoperabla medövriga EU- och Natostyrkor?Jag vill i mitt anförande beröra några av våra mo-tionsyrkanden utifrån ovan nämnda frågor.Fru talman! Internationell verksamhet är ett medelför att även utveckla och stärka vår nationella för-svarsförmåga. Det betyder att förbanden utvecklasmot både nationella och internationella insatser. AvPartnerskap för fred-samarbetet följer att den av Natomed partnerländerna utvecklade standarden för sam-verkan är grunden för utvecklingen av för-måga.Kristdemokraterna noterar att de anmälda förban-den omfattar samtliga stridskrafter, och börflera av våra kvalificerade förband finnas med blandanmälda förband. Det kan gälla bl.a. amfibieförbandoch helikopterförband. Försvarsberedningen bekräf-tade i sin senaste rapport att alla operativa insatsför-band i princip ska kunna användas för internationellverksamhet.Den totalbild som har efterlystöver de ambitioner, den förmåga och de förbandsty-per som ska kunna sätta in snabbt internatio-nellt, har tillgodosetts. Det är nu viktigt att arbetetmed att alla svenska insatsförband ska kunna bli in-teroperabla fortsätter.Fru talman! anser att om Sve-rige ska vara trovärdigt i sitt deltagande i den inter-nationella fredsfrämjande verksamheten får för en snabbinsatsstyrka att komma påplats i en konfliktregion. Det skadar vårt anseendeoch är destabiliserande i konfliktområdet. Kristdemo-kraterna anser att som man fattar ett poli-tiskt beslut om deltagande bör finansieringsfråganvara löst för att insatsen inte ska försenas ytterligare.Jag noterar att instämmer i detta.Vid försvarsbeslut diskute-rades den svenska förmågan att delta i internationellainsatser. skrev då: Processen förstatsmakternas beslut måste emellertid också effekti-viseras. I det sammanhanget är finansieringsfråganväsentlig. Utskottet utgår från att regeringen snaraståterkommer med förslag till efter vilkaprinciper som utlandsinsatser bör finansieras.Utskottet menar i detta betänkande att grundprin-cipen bör vara att erforderliga medel från början skafinnas avdelade för internationella insatser och att detär otillfredsställande att finansiering sker genomomfördelning från andra verksamheter. Regeringenföreslår i årets vårproposition att de nuvarande ansla-gen Förbandsverksamhet och Fredsfrämjande insatserslås samman till ett anslag för att skapa en störreflexibilitet i planeringen och användningen av resur-serna.Kristdemokraterna anser att detta kan innebära enonödig konkurrens beträffande medel till reguljärförbandsverksamhet och fredsfrämjande insatser.Försvarsmakten behöver naturligtvis en opera-tionsbudget för effektiva krishanteringsinsatser.Kristdemokraterna anser därför att det börskapas en fast ekonomisk struktur med angivna medelför den totala fredsfrämjande verksamhet som hamnarunder utgiftsområdena 5, 6 och 7. Eftersom volymeninternationella insatser inte är över årenskulle en beredskapskredit för fredsfrämjande insatservara ett sätt att effektivisera beslutsfattande och pla-nering.Deltagandet i internationella fredsfrämjande insat-ser får inte urholka det nationella försvaret. Pengarska vara öronmärkta för de fredsfrämjande insatserna.Om det inte finns tillräckliga medel i de avseddaanslagsposterna får det inte drabba andra nödvändigaverksamheter inom totalförsvaret. får vi avvaktaett förslag från regeringen i den här frågan.Fru talman! När en internationell fredsfrämjandeeller humanitär insats planeras måste ju speciellahänsyn tas till klimatförhållanden, fara för epidemier,risker för NBC-attacker och andra viktiga miljöfakto-rer. Det betyder att nödvändiga resurser måste anpas-sas särskilt för de förhållanden som råder i det till-tänkta insatsområdet. Detta ställer krav på sjuk-vårdsmaterielen, behov av transporter av sjuk ochskadad svensk personal samt krisstöd. Här måsteockså en hög samverkansförmåga med andra länderssjukvårdsmateriel eftersträvas.Kristdemokraterna vill därför betona att ett ökatutlandsåtagande förutsätter en väl förberedd och fun-gerande hälso- och sjukvårdsorganisation. Fälthygienoch hälsoskydd är av största vikt för personalenshälsa och därmed för förbandens förmåga att verka.Svensk personal med kompetens inom dessa områdenbör därför medfölja vid internationella insatser så attinsatspersonalen så långt möjligt får tillgång till sjuk-vård i svensk regi.Försvarsmaktens sjukvårdscentrum på Hammaröutanför är för sjuk-vårdstjänsten inom Försvarsmakten och utbildar me-dicinsk personal i avancerad förstahjälpen och för-medlar bl.a. kunskap om biologiska stridsmedel ochvatten- och livsmedelshygien. Det har skett enförstärkning där inom hälsovårdsområdet liksom påSWEDINT för att säkerställa veterinärkompetens vidrekognoscering inför internationella missioner. Krist-demokraterna vill dock betona att man böröverväga att ha resurser och kompetens avseendevatten- och livsmedelshygien ständigt tillgängligaäven på plats i insatsområdet.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till försla-get i betänkandet.Anf. 129 ():Fru talman! Jag kommer i mitt korta anförande attkommentera den moderata reservationen nr 3 underpunkt 3.Reservationen bygger på en motion som jag in-lämnade under allmänna motionstiden och gällermöjligheten att ta till vara och utnyttja landets resur-ser vid återuppbyggnad av bostäder och infrastrukturefter internationella konflikter och krissituationer.Räddningsverket som har god kompetens och er-farenhet när det gäller humanitära insatser vid olikatyper av krissituationer är kanske inte den mest läm-pade organisationen för återuppbyggnaden efter att dehumanitära räddningsinsatserna är genomförda.Reparationen av 1 000 hus i måste betraktassom ett misslyckande, och det finns fler exempel.Vi anser att den organisation som Försvarsmaktenanlitar i liknande situationer - Byggnads- och repara-tionsberedskapen, förkortat BRB - bör kunna använ-das även vid civila hjälpinsatser.Byggnads- och reparationsberedskapens tillkomstvar en följd av erfarenheterna under andra världskri-get. Försvarsdepartementet insåg tidigt att byggföre-tagens resurser organisatoriskt måste säkerställas förrikets försvar. Under de som BRB har verkathar organisationen, som är byggbranschens bered-skapsorganisation, vidareutvecklats. bestårverksamheten av huvuddelen av den svenska bygg-branschen som frivilligt har tecknat avtal med För-svarsmakten om att stå till totalförsvarets förfogandedå BRB-förordningen gäller eller när man har skrivitandra avtal för förhållanden som rått vid vissa tillfäl-len.BRB är organiserat som en spegelbild av byggfö-retagens nuvarande fredsorganisation. Man har här,egentligen utan kostnad, tillgång till en beredskap på50 000 man som är ständigt uppgraderad. De finnsockså etablerade i stora delar av världen.Samarbete med Försvarsmakten vid de internatio-nella insatserna är etablerad . Vadavser det övriga totalförsvaret finns för närvarandeinte samma möjligheter.Med det nätverk som finns inom BRB, både na-tionellt och internationellt, genom de civila byggfö-retagen, borde BRB nyttjas bättre då återuppbyggnad,reparations- och röjningsarbete ska utföras medsvensk medverkan.Det som här avses är inte de humanitära rädd-ningsinsatserna som utförs av annan del av totalför-svaret, utan det är först den efterföljande insatsen somgäller infrastrukturell uppbyggnad av drabbade områ-den som är viktig just för en sådan här organisation.De kan vara snabbt på plats med både byggnads-arbetare, maskiner och materiel. Det är också viktigteftersom det ofta är mycket bråttom med sådan häråteruppbyggnad.Förordningen för Byggnads- och reparationsbe-redskapen måste därför ändras för att man ska hatillgång till den också i det civila försvaret. De är demest kompetenta i infrastrukturell uppbyggnad för desäkerhetsfrämjande arbeten som ska delta i.Utskottet delar ju i stort sett uppfattningen, ochhar tagit upp det under tidigare riksmöten och påpekatför regeringen att man bör se över det här. Så hardock ännu inte skett, utan i stället har man lagt indetta i en utredning. En sådan skulle ta alltför långtid, vilket vi har ansett bör ges regeringen till känna.Vi har därför fullföljt detta i utskottet.Fru talman! Jag står givetvis bakom samtliga mo-derata reservationer men ansluter mig till yrkande som gällde reservation nr 1.Anf. 130 ():Fru talman! Med anledning av betänkandet FöU6vill jag ta upp några i sammanhanget aktuella frågor.Jag besökte de svenska SFOR-soldaterna i Bosni-en . Våra soldater ville då göra mig upp-märksam på under vilka skilda villkor de olika be-folkningsgrupperna levde där. Jag uppmärksammadespå att de muslimska byarna hade nya fina tegeltakoch hela fönster, medan folket i de serbiska byarnabodde i ruiner.Våra soldater menade att det inte kunde bli frednär de folkgrupper som man ville skulle försonasbehandlades så olika. Hos den danske chefen för dennordiskpolska bataljonen fick jag se hur biståndetfördelades. Muslimerna fick av återuppbygg-nadsstödet, medan serberna fick . Den danskechefen ville att jag skulle berätta om detta hemma.Det har jag också gjort, men jag måste säga att detinte är många som har velat lyssna.När jag var på den svenska ambassaden i Belgradi , just när Natos bombningar hade upphört,fick jag av en svensk ambassadtjänsteman veta attfördelningen av biståndet i Bosnien då var någotjämnare. Serberna fick nog av bistån-det, sade han. fick jag ytterligare ensiffra, nämligen att , alltså en tredjedel, gårtill serberna. Men jag fick också veta att de områdendär serberna bor och där biståndet sedankriget i Bosnien slutade har varit lågt, inte har kunnatutvecklas, utan fattigdomen är där mycket stor. Ar-betslösheten uppgår till över 60 %.Utskottet besökte densvenska ledningen för uppbyggnaden av den civilakrishanteringen i . Jag frågade då hur detfungerade i området kring och fick höra att detstörsta problemet som man har i arbetet med att byg-ga upp den civila krishanteringen och skapa fred ochförsoning är att man måste straffa vissagrupper.Vi har kunnat se hur 20 000serber i den serbiska staden i RepublikaSrpska demonstrerat mot att en moské under pompaoch ståt och med många prominenta inbjudna skullegrundläggas för återuppbyggnad i staden. Fru talman!Jag undrar om konflikthanterande verksamhet intekräver människokännedom. I det här området kanhusen inte göras tjänliga som bostäder för den enagruppen av två tidigare stridande folk. I stället använ-der man pengarna till att bygga upp en moské. Varjemänniska borde kunna förstå att detta inte bidrar tillfred och försoning.Banja är huvudstad i . Därbor en serbisk befolkning som vet att i Kosovo harklostren i Methoja, serbernas ursprungsland, jämnatsmed marken utan att omvärlden har höjt på ögonbry-nen. Det handlar om kristna kyrkor och kloster från900-talet och framåt. Om det ska bli fred måste allamänniskors lika värde beaktas.I ett TT-meddelande kritiserar den nye de-mokratiskt valde presidenten i VojislavKostunica serbernas agerande i Banja , men hansäger också att det internationella styret i bär en stor del av ansvaret för våldsam-heterna. Han anser att våldsamheterna provoceradesfram av det faktum att den internationella styrandeorganisationen utsätter hela befolkningen för tryck.Det finns ingenting som liknar en demokratiskordning, säger han. Somliga partier vinner val, mende avgörande rösterna läggs av de internationellarepresentanterna.Fru talman! Naturligtvis är det viktigt att ialla berörda forum följer upp om de metoder somanvänds i syfte att skapa fred och demokrati ocksåger förutsättningar för detta och inte i stället skaparkonflikter.Vad gäller det som hände i Banja vill jagockså säga att det i samma pressmeddelande som jaghämtade de första uppgifterna från också framhålls attUSA tillåts utöva utpressning mot den nye jugosla-viske presidenten för att denne ska lämna ut Milose-vic. Det framhålls särskilt att jugoslavisk lag intetillåter utlämnande av landets medborgare för åtal,något som är regel också i och i många andraländer, bl.a. i . Ett utlämnande skulle också krä-va en författningsändring. De jugoslaviska myndig-heterna tvivlar dessutom på domstolens opartiskhet.Jag tycker att det här är viktigt. Vill vi verkligenfred måste vi faktiskt bry oss om de här underliggan-de faktorerna och inte acceptera det som pågår. Detdrabbar de vanliga människorna. Det är civilbefolk-ningen som får lida för detta. Jag tycker därför att detär bra att det ska komma ett par utredningar till ut-skottet om internationell krishantering och om attverka för fred. Jag förutsätter att utskottet kommer attta till sig den analys som ska göras.Jag yrkar bifall till utskottets förslag i betänkandetFöU6.Anf. 131 ():Fru talman! De tre kristdemokratiska ledarna ochstatsmännen , , , , och , Tysk-land, beslutade efter att någotmåste göras för att förhindra att ett nytt krig skulleutbryta mellan . Resultatet blev att kol-och stålunionen bildades. Kol och stål var ju ingredi-enserna i krigsmaterielen och är det äveni våra dagar, även om elektroniken och kärnkraftenhar tagit över en del. var förstabörjan till Europeiska unionen, EU, som vi just nu ärså involverade i.Dessa tre ledare hade varit med om andra världs-kriget och hade till uppgift att leda sina länder in ifredliga förhållanden och en återuppbyggnad avEuropa. De hade krigets förödelse framför sina ögonvarje dag, och de såg dess meningslöshet och förned-ring. Det är ganska lätt att förstå att de inte önskadenågra fler krig på jorden, åtminstone inte i Europa.Genom att på olika sätt bygga broar mellan Euro-pas länder hoppades man att vi alla skulle förenas, såatt freden kunde bestå. Aldrig mera krig, sade man.Genom att bygga upp en gemenskap inom handelnsoch arbetsmarknadens områden och genom att försö-ka riva gränser skulle vi öka förståelsen för varandraoch beroendet av varandra. Det skulle innebära att viinte kan kriga mot varandra. För inte krigar man välmot sina vänner?Sakta har också mer och mer dragits in igemenskapstanken.Det europeiska samarbetet är således i grund ochbotten ett fredsprojekt. Med den pågående östutvidg-ningen finns möjligheter att upprätta ett enat ochfredligt . Strävandena från olika länder i Öst-och att bli medlemmar har i sig engenerell stabiliserande och säkerhetsfrämjande effekt.Dessa strävanden, anser vi kristdemokrater, bör upp-muntras och stödjas.När det gäller den internationella civila och mili-tära krishanteringen är mycket aktivt. GenomEU:s ökade satsningar på internationell krishanteringkommer säkerhetspolitik att inlemmas i ettallt bredare internationellt samarbete för mänskligsäkerhet.Fru talman! är många av oss eniga om attframtida hot mot säkerheten inom företrädes-vis bör lösas och hanteras gemensamt inom ett utvid-gat EU.Vi kristdemokrater ser EU:s gemensamma säker-hets- och försvarspolitik som ett medel för att uppnåEU:s grundläggande syfte, en stabil fred i Europa.Denna politik bör i första hand drivas genom före-byggande, stabilitetsskapande politik och humanitärainsatser, men i andra hand även med fredsbevarandeeller fredsframtvingande medel. Det handlar om attslå vakt om det okränkbara människovärdet, inte barai ord utan också i handling, även om det kan innebärauppoffringar.Men en effektiv krishantering kräver stora resur-ser. De höga målsättningar som EU satt upp motsva-ras knappast av de befintliga verkliga resurserna.Följden av detta kan bli en farlig övertro på EU:segen förmåga. Vi anser därför att medlemsländerna iEU gemensamt bör bygga upp en ekonomisk fond förkrishantering. En viss specialisering mellan med-lemsländerna är en ytterligare tänkbar väg att sänkakostnaderna.För att förebygga akuta likviditetskriser och för-seningar bör det därför finnas förberedda finansie-ringsvägar. Detta anser vi kristdemokrater är en förut-sättning.Det behövs också resurser inom underrättelse-tjänst och planering/samordning, och den s.k. PolicyPlanning and bör utvecklas föratt kunna svara för underrättelsesamarbete och om-världsanalys, för att verka fredsfrämjande och före-byggande.Det är i detta sammanhang oroväckande att Sveri-ges neddragningar av försvaret minskar vår möjlighetatt bidra till den gemensamma krishanteringsförmå-gan. Med den drastiska nedrustning som majoriteten iriksdagen beslutat växer i praktiken ett gap mellanSveriges åtaganden och resurser.Fru talman! Det förefaller mig som om riksdagensmajoritet inte uppmärksammat eller t.o.m. kanskenonchalerat detta. när föll hadeSverige 31 brigader. Efter det senaste försvarsbeslutetåterstår nu fyra. Med de stora neddragningar somgjorts och de strömhopp av officerare som försvaretsolika grenar utsätts för minskar inte bara kvan-titeten utan också försvarets kvalitet. Färre värnplik-tiga och färre yrkesofficerare ska lösa ett ökande antalinternationella åtaganden. Den ekvationen går inteihop för mig.Fru talman! Vi kristdemokrater anser, trots de tra-gedier vi fått bevittna under ,att världsutvecklingen efter det har öpp-nat nya och hoppingivande möjligheter till en säkeroch människovärdig tillvaro för alla individer. Därförarbetar också för att tillföra utri-kes- och säkerhetspolitiken ett tydligare fokus påmänskliga rättigheter. Målet måste vara att värnavarje enskild människas säkerhet. Detta är förklaring-en till att internationella fredsfrämjande insatsermåste utvecklas och bli effektivare.Vi anser att den civila krishanteringen måste geshög prioritet så att EU kan vara handlingskraftigtäven i icke-militära krissituationer. Det gäller resurserinom polis, sjukvård, räddningstjänst, kontroll av ocharbete för mänskliga rättigheter m.m. I ett sönder-brutet och mer eller mindre nedmejat land måste helainfrastrukturen byggas upp för att samhället ska börjafungera. Det handlar om rättsväsendets alla grenaroch funktioner, vägar och kommunikationer, arbets-marknad och näringsliv, jordbruk, bostäder, skolor,sjukhus m.m. Det uppbyggnadsarbetet är nödvändigtför en bestående fred och människors framtidstro.Internationell fredsfrämjande verksamhet blir enallt viktigare del i vår utrikespolitik. Det handlar omett brett spektrum av åtgärder för att stabilisera kris-härdar världen över. I dessa åtgärder ingår det vitraditionellt kallar fredsbevarande insatser - övervak-ning av vapenstillestånd och liknande uppgifter. Menbegreppet rymmer betydligt vidare insatsmöjligheter,såsom preventiv diplomati, medling, demokratibi-stånd och s.k. fredsframtvingande verksamhet. Detsenare innebär att det internationella samfundet kaningripa med våldsmakt för att skydda civilbefolkningeller åstadkomma vapenvila.Fru talman! anser att Sida börvara en av flera huvudaktörer vid ett internationelltfredscentrum, som vi föreslår ska byggas upp. Denpersonal som myndigheten rekryterar för inter-nationellt arbete bör utbildas vid det centrumet. Sam-tidigt kan Sidas kompetens på ett antal områdenkomma andra organisationer till del. Vi anser att detfinns mycket att vinna på större samverkan mellanbiståndsverksamhet och den kapacitet som finns inomdet fredsfrämjande området, både på den militära ochden civila sidan.Över huvud taget är det önskvärt att de olika or-ganisationer som verkar för fred och utveckling ivärlden samordnar sin verksamhet. Därför menar viatt också frivilliga hjälporganisationer bör få en viktigroll i och kunna utnyttja ett sådant fredscentrumsresurser. Kanske kan även näringslivet dra nytta avkontakter med ett sådant . Utbild-ning och annan verksamhet på ett internationellt fred-scentrum bör naturligtvis knytas till relevanta forsk-ningsinstanser, som alltså bör vara representerade påcentrumet.Fru talman! Att försöka skapa fred, förebyggakrig, bygga upp i stället för att riva ned, är kanske denviktigaste uppgiften vi har. Jag yrkar således bifall tillutskottets förslag i betänkandet FöU6 Civil och mili-tär internationell krishantering.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.9 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 9 majUU13 Nordiskt samarbeteMom. 5 (det nordiska miljösamarbetet med nordväst-ra )1. utskottet2. 1 (kd)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:38 för res. 115 för res. 2255 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:255 för utskottet37 för res. 115 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 73 m, 38 v, 16 c, 12 fpFör res. 1: 37 kdAvstod: 15 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 5 v, 5 kd, 2 c, 4 fp, 1 mp, 1 -Mom. 21 (de baltiska ländernas ställning i )1. utskottet2. 3 (m)Votering:235 för utskottet74 för res. 340 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 38 v, 37 kd, 16 c, 12 fp, 15 mpFör res. 3: 74 mFrånvarande: 14 s, 8 m, 5 v, 5 kd, 2 c, 4 fp, 1 mp, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU12 KörkortsfrågorKammaren biföll utskottets förslag.MJU17 nationalparkKammaren biföll utskottets förslag.10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeJuU20 BrottsofferPunkt 2 (Strategi för stödet till brottsoffer)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 3 (c)Förberedande votering:75 för res. 117 för res. 3218 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:166 för utskottet75 för res. 169 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 38 v, 1 kd, 10 mpFör res. 1: 75 mAvstod: 36 kd, 16 c, 12 fp, 5 mpFrånvarande: 14 s, 7 m, 5 v, 5 kd, 2 c, 4 fp, 1 mp, 1 -Punkt 5 (och brottsoffren)1. utskottet2. 6 (mp, fp)Votering:283 för utskottet27 för res. 639 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 75 m, 38 v, 37 kd, 16 cFör res. 6: 12 fp, 15 mpFrånvarande: 14 s, 7 m, 5 v, 5 kd, 2 c, 4 fp, 1 mp, 1 -Punkt 6 (Information till brottsoffer)1. utskottet2. 7 (kd, c, fp)Votering:246 för utskottet64 för res. 739 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 75 m, 38 v, 1 c, 15 mpFör res. 7: 37 kd, 15 c, 12 fpFrånvarande: 14 s, 7 m, 5 v, 5 kd, 2 c, 4 fp, 1 mp, 1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JUU22 Övergångsbestämmelserna till polisdatala-genKammaren biföll utskottets förslag.JuU23 7 kap. rättegångsbalkenPunkt 1 (Översyn av jävsreglerna)1. utskottet2.