prot · GO0974 · 2001-03-06 00:00:00 — Det viktiga är att viökar biståndet och att vi kan göra det inom den fram-tid då jag bedömer att vi rimligen ska kunna klara avdet.När det sedan gäller vill jag barasäga att det är klart att med tanke på den stora enighetsom finns i riksdag om att vi ska kommatillbaka till enprocentsmålet är det ändå lite märkligtatt driver linjen att storleken på checkeninte skulle ha någon betydelse. Tvärtom förespråkarde en minskning av biståndet. Det är väl självklart attvåra möjligheter att stödja en positiv utveckling ivärldens fattiga länder har att göra med hur stort vårtbistånd är. Det är väldigt konkret en fråga om resur-ser.Vi ser en mycket intressant utveckling av bistån-det . har det väldigt mycket handlat omprojektstöd och stora investeringar. handlar detmycket om att stödja hela program, om att stödjakunskapsuppbyggnad och kompetensutveckling. Dethandlar om att stödja utvecklingen av rättsstater ochen lagstiftning och institutionsutbyggnad som tjänartill att stärka demokrati och mänskliga rättigheter.Självklart kan vi göra mer om vi har ett större bi-stånd. Det här tycker jag därför är en väldigt konstigargumentation från Moderata samlingspartiets ochBertil sida.Anf. 22 ():Fru talman! Jag är fortfarande inte riktigt tillfreds-ställd med svaret som biståndsministern ger. Bi-ståndsministern säger att det viktiga är att vi ökartakten. Jag är inte riktigt benägen att hålla med. Medden tidigare socialdemokratiska regeringstaktenskulle det ha tagit innan vi hade återställt bi-ståndet till enprocentsnivån. Det viktiga är väl snararehur mycket vi ökar takten. Där bör ambitionen somjag ser det vara, och det är också politik,att återställa enprocentsmålet . Det är just detväldigt konkreta målet som samlar en bred poli-tisk majoritet här i riksdag. Det finns enstark folklig opinion för det, och det finns ett ekono-miskt utrymme för det.Därtill kan man också lägga den socialdemokra-tiska partikongressens beslut . Där sägerman att i takt med ökat statsfinansiellt utrymme börstegen mot enprocentsmålet påskyndas. Det finnsalltså en klart uttalad ambition att öka takten så uppnår målet . Det är därför jag är intres-serad av att höra biståndsministerns ambition. Detgäller inte att vi ska öka och vad vi ska uppnå utanhur mycket vi ska öka och när vi ska uppnå.Biståndsministern säger också här, fru talman, attdet är så snart det ryms inom ekonomin som vi skauppnå den här enprocentsnivån. Men det är ju enpolitisk bedömning. Det finns inget objektivt somsäger när man ska kunna uppnå denna nivå. Det är enpolitisk bedömning. Det är i den politiska bedöm-ningen som det finns en bred parlamentarisk majoritetsom menar att vi kan uppnå den . De endasom inte uttalar en klar och tydlig ambition här iSveriges riksdag är tyvärr regeringen, som fortfaran-de förblir svaret skyldig.Jag skulle också vilja kommentera . Visst är det helt riktigt som Moderata sam-lingspartiet säger att det inte är siffran på checkensom är avgörande för utvecklingen i världen. Detfinns många andra viktiga faktorer. Jag skulle viljapåstå att den kanske viktigaste faktorn av alla är justdemokratiutvecklingen och hur vi lyckas stödja attdemokratiska strukturer skapas, bildas och utvecklas.En viktig del av det svenska biståndet är just stödetför demokratiutveckling.Jag undrar hur eget parti agerarnär det gäller t.ex. kommunistiska diktaturer som, dethar vi lång erfarenhet av, har misshandlat ekonomieroch därmed också folks möjligheter till överlevnad istora delar av världen. Hur ser påsvensk krigsmaterielexport till kommunistiska dikta-turer? Är det möjligt i värld att beviljaexport av krigsmateriel till en kommunistisk diktaturoch därmed motverka demokrati och förmodligenockså utveckling? Den frågan tycker jag vore intres-sant att få ett hederligt, rakt och tydligt svar på här ikammaren.Sedan vill jag säga att även om siffran på checkeninte är avgörande kan väl Moderata samlingspartietändå inte mena att det inte finns något samband mel-lan siffran på checken och de åtgärder som vidtas.Självklart är det så att för rätt åtgärder krävs ekono-miska resurser, och ju mer omfattande de ekonomiskaresurserna är, desto större förutsättningar har bistån-det och demokratiutvecklingen att lyckas i världen.Anf. 23 ():Fru talman! Jag kan verkligen försäkra alla att vifrån moderat sida inte är beredda att anslå bistånd förinköp av krigsmateriel. Den saken är fullständigt klar.När det gäller biståndet är vi alltid från moderatsida beredda att diskutera resultaten på marken -utbildade flickor, marknadstillträde osv. Men efter 40års bistånd tycker vi att det är ett för enkelt mått att sehur stora checkar man har skrivit ut, utan att veta hurdessa checkar använts. Det viktiga är att få ett effek-tivt bistånd. Vi är mycket glada att biståndsministernhar tillsatt och att den är igång. Den sysslar med det som vi har tjatat om länge,som vi tycker är väsentligt och som vi nu vet att bi-ståndsministern också tycker är väsentligt, nämligenfattigdomsutrotningen. Vi har hållit på medsvenskt bistånd utan att se över målen annat änstyckevis och delt. Det är viktigt att vi nu ser överdem ordentligt.Vi har också varit i . Det enda vi haråstadkommit är att apartheid är borta, och det är väl. Iövrigt har det egentligen inte hänt någonting. Vimåste tänka igenom detta. Gör man som man alltidhar gjort går det som det alltid har gått, och det hardet gjort i . Därför finns det anledning att ana-lysera vad vi gör där.Jag tror att man i måste göra en kraftsam-ling på några länder som kan framstå som föredömen.Jag tror också att man ska konstatera - det vet vi nu -att om man håller på länge med dåligt bistånd blir detinte bättre med tiden, utan man måste tänka igenomsin planering där.Jag tror också att regional samverkan, inte minstpå MR- och ekonomiområdet, är viktig. Vi måsteockså gå in och försöka klara krishanteringen på ettbättre sätt än vad vi gjort. Målet måste vara att utrotafattigdomen, inte att skriva ut stora checkar i detlånga loppet. Det är fattigdomen som är gisslet i defattiga länderna.Jag vill alltså tacka för GLOBKOM. Jag tror att vinär vi får resultatet ska kunna göra ettsvenskt bistånd som vi i långa stycken kan vara över-ens om.Anf. 24 Statsrådet ():Fru talman! Jag är glad att ändåhar noterat - jag tror att det var så - att vi har en heltny ökningstakt. Det har naturligtvis att göra med delsen mycket tydlig målsättning från den socialdemo-kratiska partikongressen, dels att vi har ett ekono-miskt läge som både gör att biståndet i sig ökar tackvare en god tillväxt i ekonomin och gör att vi succes-sivt kan öka andelen. Målet är väldigt klart: Vi skatillbaka till en procent. är vi nu precis iinledningen av viktiga budgetförhandlingar med våratvå samarbetspartier. Det här kommer, såvitt jag kanbedöma, att bli en viktig fråga där vi uppenbarligenhar väldigt gemensamma uppfattningar om målet. Jagvill också på nytt uttrycka att det är väldigt skönt attkänna ett sådant starkt stöd från i frågaom att få ett utrymme för att fortsätta att öka taktennär det gäller biståndet.När det gäller vårt bistånd och kvaliteten, somBertil var inne på, vill jag referera till dengenomgång som DAC har gjort och som gersvenskt bistånd ett väldigt högt betyg. Det är ett väl-digt bra resultat. Jag tar alltså inte åt mig när BertilPersson säger att vi inte vet någonting, att vi inte vetvad vi har gjort. Jag tycker att den här senaste utvär-deringen ändå har gett väldigt mycket svar på hurresultaten av svenskt bistånd ser ut. Och återigen,: Det finns ändå ett samband mellan hurstort bistånd vi är beredda att arbeta med och vad vivill åstadkomma. Det sambandet går inte att förneka.Anf. 25 ():Fru talman! Biståndsministern kan vara heltövertygad om att vi har en samsyn om målet. Men jagär inte övertygad om att vi har en samsyn om ambi-tionen för när målet ska uppnås. Jag tror inte heller,även om vi fortsätter den här debatten, att jag skullefå det svaret här.Detta är en fråga som brådskar. Vi vet att över800 miljoner människor i världen lider av kro-nisk hunger till följd av svält och brist på livsmedel.Vi vet också att 34 000 barn dör av svält och under-näring . dör 34 000 barn av svält ochundernäring! Behoven är alltså enorma. Därför voredet bra om vi kunde få en tydlig förklaring av rege-ringens ambition.Som jag tidigare beskrev finns såväl detfolkliga stödet som det parlamentariska stödet för atthöja biståndsnivån till en procent 2005. De enda somtycks bromsa - det är tyvärr det enda sättet jag kantolka biståndsministern på - är regeringen, som inteär beredd att tala om att man avser att uppnå detta till2005. Jag har svårt att tolka ministerns inlägg pånågot annat sätt.Till vill jag slutligen säga att här ha-de möjligheten att i kammaren, införåhörarläktaren, förklara att Moderata samlingspartietinte kan acceptera krigsmaterielexport till diktaturersom därmed motverkar den demokratiska utveckling-en. Jag talade aldrig om att det skulle användas bi-ståndspengar, utan jag talade i generella termer. Där-med anser jag att Moderata samlingspartiet inte ärtrovärdigt. Man talar väldigt ofta om demokrati, menman är inte beredd att här i kammaren säga att maninte är för krigsmaterielexport till kommunistiskadiktaturer. Det är inte trovärdigt; jag är ledsen.Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är beklagligt omLars tolkar mina svar på det sätt som hangör. Det är naturligtvis av respekt för de budgetför-handlingar som ska starta som jag inte ger merdetaljer. ska vi gå in i de här samtalen, och jag ärväldigt glad att det finns en samstämmighet i den härfrågan.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:258 om re-krytering av välutbildad arbetskraftfrån utvecklingsländernaAnf. 27 Statsrådet ():Fru talman! har ställt en rad frå-gor till mig angående rekrytering av välutbildad ar-betskraft från utvecklingsländerna. Jag är glad attSten , efter tidigare frågor om invandring-ens kostnader i , nu i stället riktar blickarnamot utvecklingsländerna. Huvudfrågan är följande:Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta i syfte attfattiga länder inte kommer att utarmas på välutbilda-de människor?Diskussionen om arbetskraftsinvandring inom EUhar bara börjat och är aktuell mot bakgrund av dendemografiska förändringen. Befolkningen i , lik-som i de flesta , blir allt äldre. Arbets-marknaderna i dessa länder kommer att få ett under-skott på personer i de arbetsföra åldrarna, kanskeredan om 10-15 år. Detta kan bli ett hot mot vår väl-färd. Arbetskraftsinvandring är dock endast en blandflera tänkbara åtgärder.Sverige arbetar aktivt med frågan om den demo-grafiska utmaningen. Frågan kommer bl.a. att disku-teras av stats- och regeringscheferna vid råd i i mars.Kommissionen har lagt fram ett meddelandeom en gemensam invandringspolitik där det föreslåsen ökad samordning inom EU för att på längre sikttillgodose behovet av arbetskraftsinvandring. Kom-missionen föreslår en ordentlig debatt och en konfe-rens under det belgiska EU-ordförandeskapet i höst.Konferensens slutsatser ska bilda underlag för vidareinitiativ på området. Regeringen stöder detta arbete,och vi har ett nära samarbete med Belgien.Internationell migration är i grunden positivt förbåde utvandrings- och invandringsländerna. Perso-ners internationella rörlighet är ofta en del av denekonomiska, sociala och politiska utvecklingen. Detär bra för utvecklingsländerna, liksom för de utveck-lade länderna, att ha ett livligt utbyte av både männi-skor, handel och investeringar.Självklart kan ett större, plötsligt utflöde av välut-bildad arbetskraft vara negativt för ett utvecklings-land. Migrationen kan dock också ge mycket väl-komna effekter.Förlusten av välutbildade stimulerar ofta till meromfattande utbildningsinsatser i hemlandet. Det harockså visat sig att många av de välutbildade, t.ex. IT-ingenjörer från som arbetat i , återvänderhem och investerar i nya företag.Migranter skickar ofta hem sparpengar som har enmycket stor betydelse för hemländernas utveckling.Enligt uppgår värdet till mer än 70miljarder US-dollar per år.På detta sätt kan ett öppet utbyte över gränsernabidra till att både idéer, erfarenheter och sparkapitalsprids genom migranternas nätverk. Migration stöderutvecklingen i stället för att utgöra ett hinder mot den.Avslutningsvis vill jag säga att befolkningen imånga utvecklingsländer växer kraftigt. Arbetslös-heten är ofta utbredd, och arbetskraften kan därförinte absorberas av dessa länders egna ekonomier.Utvandring är dock inte någon patentlösning på dessaproblem. Arbetskraftsinvandring till EU, även om denendast är tillfällig, ska inte motverka den ekonomiskautvecklingen i dessa länder. Tvärtom möjliggör EU:sgemensamma biståndspolitik utbildningsinsatser föratt underlätta migranternas återintegration i hemlän-dernas arbetsmarknad efter hemkomsten. Bistånds-politikens målsättningar är långsiktiga och ska kunnabidra till ekonomisk utveckling i nära samarbete medutvecklingsländerna. Som minister både för biståndoch för migration har jag en särskilt god utgångs-punkt för att se till att de migrationspolitiska målenöverensstämmer med de biståndspolitiska.Anf. 28 ():Fru talman! Jag ska be att få komma tillbaka tilldet som statsrådet inledde sitt interpellationssvarmed. Jag har fått uppgifter om att frågan omkostnaderna för flyktingpolitiken och de referensertill olika utredningar som statsrådet framförde kantolkas på olika sätt. Det blir nog en ny debatt i riksda-gen om just den frågan.Sedan kommer jag till min fråga om import av ar-betskraft. Frågan är - det medger jag - mycket svår.Ingen skulle drömma om att någon svensk - ung ellergammal - skulle hindras från att åka till ett annat landoch jobba. Det vågar ingen ens tänka. Det ska vara så.Sedan kommer den andra delen. EU har underen sagt att man måste importera väl-utbildad arbetskraft främst från fattiga länder, annarsriskerar befolkningen inom EU att minska. Jag villinte heller hindra någon som bor i ett u-land eller i ettfattigt land att söka lyckan i ett mer välutvecklat land.Det tycker jag spontant och helt självklart.Vad händer med de människor som blir kvar i defattiga länderna utan de människor som är välutbilda-de och som kan konkurrera på arbetsmarknaden inomEU och i övriga västvärlden? Det blir logiskt settsvårare att bygga upp en hygglig ekonomisk ochsocial standard i de länder där många välutbildade villåka i väg för att söka lyckan i ett annat land. Jag vetinte vad man ska göra, men jag tycker att det är kons-tigt. EU har ändå 15 miljoner arbetslösa. Finnsdet inte en utbildningsreserv, eller har EU haft en fördålig utbildningspolitik? Något enkelt svar på fråganfinns inte.Statsrådet säger i sitt svar att arbetskraftsinvand-ring till EU är dock endast en bland flera tänkbaraåtgärder. Kan då statsrådet precisera någorlunda vilkasom skulle vara dessa alternativa tänkbara åtgärder?Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! De åtgärder som jag tänker på är na-turligtvis - lite grann som själv snud-dade vid i sitt inlägg - de som redan finns i Sverigesom ännu inte har kommit ut på arbetsmarknaden.Det kan dels vara invandrare, dels kvinnor som skullevilja jobba mer som inte jobbar full tid. Det handlarom funktionshindrade som också har svårigheter attkomma ut på arbetsmarknaden. Vi har människor ivårt land som ännu inte har fått chansen att kommaut. Vi behöver vidta olika åtgärder för att underlätta.Det gör också regeringen.Vi ser framför oss ett större EU, där också ett yt-terligare antal medlemsländer är anslutna. Det ger junaturligtvis en väldigt mycket större arbetsmarknad.Vi räknar med ungefär 100 miljoner människor ytter-ligare när kandidatländerna har vunnit inträde i EU.Vi har, jag vet inte om jag ska kalla det för en ar-betskraftsreserv, oerhört många medborgare ivåra medlemsländer som ännu inte är medborgare idet land de är bosatta i, s.k. tredjelandsmedborgare.De har en begränsad rörlighet. Att jämställatredjelandsmedborgarna med EU-medborgarna skulleockså underlätta för den stora gruppen att kunna flyttaöver gränserna och söka jobb varsomhelst inom unio-nen. Det är klart att det finns olika alternativ.Sedan har vi den demografiska frågan, dvs. detlåga födelsetalet inom EU. Vi har kommit ned på ennivå likvärdig med många EU-länders. Det är i sig enför framtiden oerhört viktig fråga. Hur ska vi kunnaskapa en situation som gör att unga familjer är bered-da att skaffa fler barn? Det är några av de åtgärdersom står till buds. Den sista åtgärden med ett ökatfödelsetal har en oerhört långsiktig effekt. På kort sikthandlar det framför allt om att se till att de som finns ivårt eget land bereds tillfälle att komma ut på arbets-marknaden.Sedan vet vi att vi har behov som inte kan tillgo-doses på det sättet. Det behöver inte vara något mot-satsförhållande, som jag bedömer det. Vi har sektorersom inte kan få arbetskraft inom landetoch inte inom EU heller. Det måste vi naturligtvisockså vara uppmärksamma på. Vi ser en ökning re-dan från till på antalet arbetstillståndsom har medgivits. Det är både en kortsiktig frågainom vissa sektorer och en långsiktig fråga för hur viska lösa behovet av arbetskraft.Anf. 30 ():Fru talman! På det sätt som jag har följt debattenoch läst de artiklar och rubriker som har skrivits omdetta får man ändå intrycket att EU tänker mycketegoistiskt i frågan. Det är främst fråga om att främjaEU-medborgarnas välfärd. Hur går det med de män-niskor som bor i fattiga länder när de som harnågorlunda utbildning lockas till EU och västvärldenflyttar från sina hemländer? Jag har inte tänkt likaintensivt i de banorna.Jag måste fråga om ministern och EU verkligenpratar om samma sak. EU pratar om att ha hit välut-bildade. Det finns 15 miljoner människor som ärarbetslösa i EU. Ministern pratar om kvinnor, ochkvinnor kan också vara välutbildade men ocksålågutbildade. Hon pratar om invandrare som inte harkommit in på arbetsmarknaden, och hon pratar om attmänniskor med fysiska hinder och handikapp skullevara en reserv. Pratar statsrådet och EU i sammatermer? Är det samma människor man vill satsa på?Då är det inga problem. Då kan det finns många flermänniskor i fattiga länder som skulle kunna kommahit här och få en utbildning och hjälpa till med attbevara vår välfärd.Men jag är rädd för, fru talman, att jag har rätt ochatt det EU vill i första hand är att se till att få hit män-niskor som är välutbildade. Sedan skänker man intemånga tankar åt de människor som av skilda skältvingas bli kvar i länder som är fattiga och som dess-värre, i alla fall kortsiktigt, blir ännu fattigare närvälutbildade lämnar länderna.Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först bara säga att jag intetror att en ökad rörlighet generellt skulle vara etthinder för utveckling, utan kanske fastmer en stimu-lans för utveckling. måste vi naturligtvishålla ett vakande öga på en situation där det skullekunna bli ett stort utflöde av välutbildade människortill EU.Jag vet inte om jag bedömer att risken är såstor. har gett möjlighet för 20 000 IT-tekniker att komma dit och få arbetstillstånd. Hittillshar man lyckats värva 4 500 till . Vi kanalltså inte se någon otroligt stor rörlighet, inte heller iövrigt inom EU. Det är egentligen ett väldigt stortproblem att rörligheten mellan medlemsstaterna är sålåg som den är.Det gavs alltså 000 tillstånd för män-niskor att komma hit och arbeta från länder utanförEU- och EES-området. För dem som kom inom om-rådet var det 4 000 tillstånd. Det visar hur liten rör-lighet det är inom EU- och EES-området.Det som kommissionen har gjort genom sitt med-delande om migration generellt är inte att föreslå ettregelverk för framtiden utan mer att uppmana tilldebatt. Vi måste diskutera frågan om det långsiktigaarbetskraftsbehovet. Det måste vi göra också medvarsamhet och i medvetande om att en annan väldigtviktig del i EU:s politik naturligtvis är att stödja ut-vecklingen i de fattiga länderna i världen, både medbistånd och med handel och på andra väldigt ange-lägna politikområden som hänger samman, för att viska kunna få en positiv utveckling. Det gäller inteminst det vi var inne på i den förra debatten om attförebygga konflikter och kunna bibehålla stabilabetingelser i de fattiga länderna.På kort sikt kan vi se att vissa sektorer behöverutbildad arbetskraft, t.ex. hälso- och sjukvården ochdet tekniska området. På lång sikt kan vi se mer attdet finns ett strukturellt behov, och då handlar det ombehov av arbetskraft inom alla sektorer och med olikasorters utbildningar.Det här är en stor och spännande fråga. Jag tyckeratt det är viktigt att vi tar tillfället i akt att också dis-kutera den ordentligt i riksdag. Jag vet intevilken gång i ordningen det är som jag har en debattmed om just arbetskraftsinvandring.Jag hoppas att det är en diskussion som kommer attfortsätta.Anf. 32 ():Fru talman! Statsrådet återkommer ofta till EU:svälfärd, men jag tycker att hon uttrycker mindre sym-pati och förståelse för dem som kanske i högre gradbehöver en del av välfärden, alltså de som inte harmöjlighet att lämna länder som är fattiga. Jaginser att det blir på det här viset. Jag kan inte säga attvi inte ska låta folk röra sig fritt, men vi måste ocksåvara medvetna om konsekvenserna.Det är så, som statsrådet säger, att när människorlever i fattigdom och är lågutbildade finns det gro-grund för religiös fanatism och diktatur. Det härmåste vi vara mycket uppmärksamma på.Jag tycker att rörlighet är en stimulans. Rörlighet isig, människor, handel och kunskap är sammantagetfruktbart för alla nationer. Men om man skulle gå utoch - dränera kanske är fel ord -tillåta en import av för många välutbildade från vissaländer är risken stor att dessa länder, i alla fall kort-siktigt, blir handikappade och får svårare att skapa ensocial trygghet.Vad gäller att folk inte kommer till kanjag förstå det. De svenska skatterna finns inte i någotannat land, och därför har ingen dragnings-kraft.Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte om jag var otydlig. Detvar alltså som inte hade haft möjlighet attrekrytera så många IT-tekniker som man hade tänktsig, inte . Vi har inte gått ut medvetet ochvärvat. De som har sökt sig till oss har kommit pågrund av en efterfrågan som inte har kunnat tillgodo-ses på annat sätt.Jag kan konstatera att och jag ialla fall är överens på en punkt, nämligen att det ärpositivt med en ökad rörlighet. Jag tror väldigt starktpå att utbyte av arbetskraft, forskare, studenter ochungdomar bidrar till att vi kommer närmare varandraoch till en fredlig värld. Därmed är det här någontingväldigt positivt för framtiden. En ökad rörlighet kanockså bidra till att stimulera såväl utbildning ochhandel som andra viktiga delar i ett land, även ettväldigt fattigt land.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:259 om an-hörigvisumAnf. 34 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att ta bortdolda regler, så att människor vet vilka följderna kanbli när de ansöker om permanent uppehållstillstånd.Jag tolkar frågan som att den även omfattar omjag avser att verka för att underlätta möjligheterna förmänniskor att erhålla visering för besök hos släkting-ar i Sverige.Jag ska inledningsvis klargöra några definitionerangående viseringar. Med visering avses tillstånd attresa in i och vistas i . En vise-ring kan närmast liknas vid ett tidsbegränsat tillståndsom meddelas för att möjliggöra ett kortare besök iSverige. Visering kan ges för rena turistbesök och förbesök hos släktingar eller för arbete i . Detövergripande målet måste vara att medge en så storfrihet för rörelser över gränserna som möjligt. Motönskemålet om fri rörlighet måste dock ställas beho-vet av att upprätthålla den reglerade invandringen.Migrationsverket eller, efter Migrationsverketsbemyndigande, svensk utlandsmyndighet beslutar omvisering. Enligt förordningen om instruktion förMigrationsverket ska verkets styrelse besluta omriktlinjer för beslut i ärenden om visering.