prot · GO0986 · 2001-03-27 00:00:00 — Men det ärsom livet självt, brukar jag säga, det finns ett ochannat som man får vänta med att göra tills man harläge. Det är så också med jordbrukspolitiken.Anf. 30 ():Fru talman! Jag blev väldigt glad när statsminis-tern inledningsvis tog upp frågan om demografin,åldersstrukturen, hur befolkningen är sammansattåldersmässigt. Det är en oerhört viktig och centralfråga. Men om man lyssnar av den svenska politiskadebatten märker man att det knappast förs några reso-nemang. Det är i alla fall inte något som tränger ige-nom vare sig massmedialt eller politiskt. Min fråga äregentligen: Hur resonerar ni stats- och regeringsche-fer i denna för befolkning oerhört viktigafråga?Om man ser utifrån svenska förhållanden var detsex stycken som arbetade eller studerade på en somvar pensionär . var det 3,75 arbetandepå en pensionär. blir det 2,2 på en och om eneller en och en halv generation, , är det enarbetande på 1,75 pensionärer.Den som då jobbar och sliter kan inte sköta migsom fyrtiotalist i vården eller omsorgen. Så här stor ärfrågan.Anf. 31 Statsminister ():Fru talman! har beskrivit det påett utmärkt sätt. Då har ändå inte den sämstasituationen. Det finns länder som är hårdare drabbadeän vi, med ohyggligt låga födelsetal.Jag har sagt det och jag säger detigen, pensionssystem i all ära, statsfinansiell saneringi all ära, tillväxttal i all ära, om det inte finns männi-skor, män och kvinnor, som är beredda att ägna sig åtarbete inom vård och omsorg så har vi ingen trygghetför ålderdomen. Det här är en oerhört stor fråga.Två sätt angriper vi den på. Vi går systematisktigenom vad som har gjorts på vård- och omsorgsom-rådet och i pensionssystemen, ser efter hur de bäst skakonstrueras för att inte bara erbjuda trygghet utanockså stimulera till arbete.På det andra området undersöker vi hur vi utnytt-jar den arbetskraft som faktiskt finns i , där vihar all anledning att komma ihåg att 14 miljonermänniskor är arbetslösa. ärdet så att jättelika grupper inte ens är inne i statistikenöver de arbetslösa. är det så att i storadelar av finns inte kvinnorna på arbetsmark-naden. är det så att i stora delar av Euro-pa står de äldre utanför arbetskraften.Det finns oerhört mycket att göra. Låt oss göradet, snabbt och tillsammans, men inte blunda för detfaktum som så oerhört tydligt beskri-ver med svenska siffror. De är värre i många andramedlemsländer. Därför finns det all anledning att tatag i detta.Anf. 32 ():Fru talman! Jag är oerhört tacksam för det svarsom statsministern ger. Det visar verkligen att detfinns anledning att ta upp de här frågorna till diskus-sion. Inte minst behöver vi diskutera hur människorska orka fram till pensionsåldern, 65-årsåldern, ochha en positiv syn på arbetsmiljöfrågor, både i Sverigeoch ute i . Likadant vad gäller sjuktal ochbarnafödande.Om jag förstod det statsministern sade inled-ningsvis rätt skulle som ordförandeland tafatt stafettpinnen. Det som hade varit intressant hadevarit om det till Göteborgsmötet kanske funnits någrariktlinjer över ståndpunkter så att man till Belgiensordförandegrupp kunnat säga: Ta över stafettpinnen!Vi har lagt en del av grunden till ett vidare arbete.Anf. 33 Statsminister ():Fru talman! I en del kommer Göteborgstoppmötetatt ta ytterligare ett steg framåt och det gäller pen-sionssystemen. Där finns en första ordentlig rapport.Arbetets innehåll och reformeringen av arbetslivetligger redan nu under arbete för den belgiska ordfö-randeperioden. De kommer vid toppmötet i presentera vad de menar och vad vi menar medindikationer på kvalitet i arbetslivet. Det blir jäm-ställdhet, mångfald, livslångt lärande och kamp motalla former av diskriminering. Sådant kommer attfinnas i det resonemanget.Anf. 34 ():Fru talman! Jag har en ganska kort fråga tillstatsministern.I punkt 3 i slutsatserna från helgens toppmöte stårdet att även ansökarländerna ska medverka i förfa-randet enligt Lissabonstrategin. Vad innebär detta?Jag skulle vara tacksam om statsministern kundeutveckla den ståndpunkten.Anf. 35 Statsminister ():Fru talman! Det innebär att de kommer in i alla dejämförelser som görs via allt det arbete med att tafram underlag och statistiska redogörelser som före-går toppmöten. På så sätt får de också en stimulans avden öppna samordningsmetoden som Lissabonpro-cessen är ett uttryck för. Vi vet att de snart är med-lemmar fullt ut, och de sitter då med vid bordet ochkan påverka slutsatsernas slutliga utformning. Redannu är det en signal om att komma in i processen där-för att de är på väg in som medlemmar.Anf. 36 ():Fru talman! Jag tackar statsministern för svaret.En följdfråga blir då följande. Blir då utfyllandetav ett stort antal strukturella indikatorer ett villkor förmedlemskap inom EU, dvs. det blir ett krav på kandi-datländerna att klara jämförelsetalen?Anf. 37 Statsminister ():Fru talman! Villkoren för medlemskap i finnsfastlagda i de dokument vi redan har antagit. De finnsmed i fördragen. De jämförelser som sker är påinget sätt förknippade med villkor för medlemskap.De är någonting helt annat.Anf. 38 ():Fru talman! Jag vill också tacka för informatio-nen. Jag har några frågor.Först är det . Jag blev glad över attEU nu samlar sig till att försöka göra en mera aktivinsats i . Det är en ohållbarsituation där. Det är hög tid att så blir fallet. Vadbetyder det att EU-länderna samlar sig och är enigaom hur man ska agera och att man ska agera i Mella-nönstern?Min nästa fråga gäller den nya WTO-runda somEU nu ska arbeta för. Statsministern sade att frihandelfrämjar sysselsättning och utveckling. Finns det nå-gon ökad känsla för behov i det samman-hanget än vad vi har sett tidigare från EU-ländernassida?Sedan var det diskussionen om demonstrationer-na. Vi kan tänka oss att det i troligen kom-mer att bli fler demonstrationer än i . Då ärdet viktigt att försöka ha en dialog. De allra flestademonstrationerna är folkliga uttryck för viktigasaker som är värda att tas på allvar.Om man vet om att det finns en beredskap för nå-gon form av dialog - det kan ske praktiskt med hjälpav teknisk utrustning osv. - skulle det medverka bättre stämning. Ingen av oss vill ha ett avspärratGöteborg, fast jag inser att det kommer att varamycket poliser där också.Anf. 39 Statsminister ():Fru talman! Vi har ambitionen, precis som säger, att ha dialogen. var det inteså mycket demonstrationer i och inteheller ett så hårt tryck på dialog. genomfört många möten med olika typer av grup-peringar. Hon har mött dem, samtalat med dem, lyss-nat till dem och förmedlat deras synpunkter.Vi vill arbeta i den riktningen, som jaginser att mina förutsättningar under själva toppmötetsgång nog är något mer begränsade än vad jag förstlite idealistiskt trodde att de var. Vi ska inte ge upp.Sedan kommer Göteborgstoppmötet att ha en störreallmän uppmärksamhet. Det blir ett stort möte medinte bara stats- och regeringschefer från nuvarandemedlemsländerna utan även från ansökarländerna ochovanpå det president. Någonting mer kan juytterligare tillkomma.Jag hoppas att det mötet också kommer att avlöpalika fredligt som Stockholmstoppmötet.Sedan var det frågan om . Vi får tareda på vad unionen kan göra. har det varitganska bekvämt. Båda sidor i konflikten, israeler ochpalestinier, har ju inte önskat att unionen skulle enga-gera sig djupare i något slags insats för att underlättafredsprocessen. har spelat den rollen.Nu hade vi en israelisk regering som avgick nyli-gen och som uttryckte önskan att EU borde spela enaktivare roll. Vi var oerhört nära ett avgörande topp-möte i . Det var fråndet. Då hade vi verkligen spelat en roll.Om de nu kommer tillbaka - vilket vi inte vet omde gör, men låt oss säga att de gör det - är det bra attveta att vi inom unionen ser på detta på i stort settsamma sätt. Det vore dystert annars. Annars har viinga förutsättningar att spela en roll.När de gäller WTO-rundan och finnsdet, som vet, ett motstånd motatt gå fram snabbare med att ta bort tullar för de fatti-gaste länderna. Vi tänker fortsätta att driva den frå-gan. har nått en framgång - inte fulltut, men ändock en framgång - i ansträngningarna föratt ge de fattigaste länderna bättre villkor i handelnmed . Vi borde kunna fortsätta den politikenockså i ett WTO-perspektiv.Anf. 40 ():Fru talman! Jag tackar för svaret när det gällerhandelsfrågorna.När det gäller undrar jag om inte detskulle kunna gå att ta initiativ och inte bara vänta påinbjudan. är en krutdurk, och det är enohållbar situation där. Människor är oerhört frustrera-de och vanmäktiga över sin situation, inte minst denekonomiska situationen för palestinierna. Därför voredet bra om det gick att ta någon form av initiativ ifrågan.När det gäller dialogen vid toppmötet i jag mycket väl de problem som finns med atthinna med och klara av den. Men man skulle kunnatänka sig någon form av storbilds-TV, så att männi-skor kan se att vi tar detta på allvar. Det skulle kunnahjälpa till att neutralisera den "svans" som alla ärrädda för ska komma och förstöra för dem som verk-ligen är seriösa i sina demonstrationer.Anf. 41 Statsminister ():Fru talman! Vi är helt överens om att seriösa de-monstrationer är ett vitalt inslag i en öppen demokra-ti. De som försöker att misskreditera sådant bör na-turligtvis bemötas. Om de metoder som MarianneAndersson föreslår är de vi ska använda vet jag inte,men vi tar till oss dem som ett gott uppslag. Vi tackarför dem.Också i är oerhört många av EU:sländer med bilateralt, inte minst har varit detgenom åren. Här tas ständigt olika typer av kontakter.Detta måste bygga på att det yttersta ansvaret förprocessen ligger hos regeringen och den pales-tinska myndighetens företrädare. Utan konstruktivtbidrag därifrån och en vilja att gå in ordentlig i pro-cessen, har utomstående små möjligheter att medkraft driva fram något slags förhandlingssituation. Viär i ett farligt läge. Vi följer det från dag till dag, ochvi tar initiativ i det läge vi tror att det gynnar sakenoch för den framåt.Anf. 42 ():Fru talman! Först vill jag med några få ord uttalamin uppskattning över statsministerns och EU:s be-slut att sända en delegation till Nord- och Sydkorea.Eftersom jag har varit en flitig resenär till , kanjag med eftertryck säga att och EU:s insats -vad den nu kommer att bliva - kommer att vara väl-kommen och efterlängtad. Inte minst i ljuset av attUSA tyvärr blir försiktigare i sitt engagemang på denkoreanska halvön kommer EU:s roll att vara betydel-sefull. Koreahalvön och den 50-åriga konflikten ärpotentiellt en av världens allvarligaste konflikthärdar,och jag tror att EU:s roll kan vara mycket betydelse-full.Fru talman! Statsministern har redan varit inne påatt man under mötet har berört den ekonomiska ut-vecklingen i , och . Jag skulle viljafråga statsministern i vilken utsträckning den ekono-miska utvecklingen i Öst- och diskute-rades. Vi vet, genom vittnesmål och rapporter från enrad internationella organisationer, att en överväldi-gande del av länderna i forna i dagmöter mycket stora svårigheter. Berördes på någotsätt de humanitära och ekonomiska umbäranden somde här länderna genomlever?I t.ex. nämns att man pratar omden växande generationen i öst som en generation ifara. Jag tror att det är väsentliga frågor att diskuterabåde vad gäller EU:s bistånd och i ljuset av en kom-mande EU-utvidgning.Anf. 43 Statsminister ():Fru talman! När det först gäller det koreanska ini-tiativet har naturligtvis en speciell förutsätt-ning, bl.a. mot den bakgrunden att vi sedan mycketlång tid tillbaka har haft tre permanenta diplomatiskarepresentationer på halvön, i , i Panmunjon ochi . Det gör att vi har följt utvecklingennära, med goda informationer och goda relationer. Vibör på så sätt kunna utöva ett gott ordförandeskap närEU nu visar sin ambition att agera.Jag tycker också att det är alldeles utmärkt att EUgör det. Vi har ofta talat om att den utrikespolitiskadimensionen i EU förutsätter enhällighet, och så ärdet och så ska det vara. Men när vi väl lyckas skapaden enhälligheten blir det desto kraftfullare. Här är ettområde där vi faktiskt kan och vill göra en insats. Detär ett svenskt initiativ som ett svar på en koreanskdialog, men det är med full uppbackning från helaunionen. Jag ser, som jag sade, med stort allvar frammot uppgiften.Det är riktigt att den ekonomiska utvecklingen iÖsteuropa varierar något från land till land. Min be-dömning just nu är ändock att den ryska ekonominutvecklas väl, att de baltiska länderna har varit nereoch vänt och att den polska ekonomin utvecklas väl.Det sker naturligtvis från en mycket låg nivå, därsocial standard av vårt mått inte alls är för handen.Det är en totalt olik situation.Det här var en av de saker som vi i grunden ficken genomgång av tillsammans med president ,som naturligtvis också tog upp detta under toppmötet.Där uttryckte vi också vikten av att ekonomisk ut-veckling måste gå hand i hand med att värderingen avett demokratiskt samhällsskick och rättsstaten hävdas.Anf. 44 ():Fru talman! Vad gäller EU:s roll i relation tillkonflikten på Koreahalvön tror jag att statsministernkanske är en aning blygsam, eftersom jag vet att detinte alltid har funnits en gemensam uppfattning inomden europeiska unionen. Möjligen är det ett svensktgott hantverk som har gjort att vi har lyckats få enenhällighet vad gäller att skicka en delegation tillKoreahalvön. Jag tycker att det är värt positiva orda-lag.Vad gäller den humanitära och ekonomiska ut-vecklingen delar jag naturligtvis statsministerns upp-fattning att det ser lite olika ut. Men min poäng är attdet inte går att dra slutsatser av att det ser bra ut vadgäller BNP-utvecklingen, utan man måste gå bortomBNP-talen och se vem ekonomin kommer till del. Imånga fall kommer den inte de unga och uppväxandegenerationerna i till del i dag.Anf. 45 Statsminister ():Fru talman! Nej, det är riktigt, som , att det är brister i fördelningspolitiken. Detskapar en socialt mycket besvärlig situation, somleder fram till konflikter som är svåra att hantera i ettöppet samhälle. Det är en allvarlig situation.Desto mer tillfredsställande är det att kunna kon-statera att president har prioriterat exempelvisen sådan sak som pensionsutbetalningar, att männi-skor som bara har sin pension att leva på, om änknapp, får den och på ett korrekt sätt. Det är enbra signal.Barnens situation exempelvis runt i län-der som ändock har nått en viss ekonomisk utveck-ling när man ser på den totala kaka som de har attfördela lämnar mycket övrigt att önska. Det finns allanledning för att vara pådrivande och kritiskoch att hålla debatten uppe. Det är precis så som KentHärstedt säger, att BNP-nivån i ett land säger intenågonting om hur de sämst ställda hanteras - ingen-ting. Det enda vi vet är att de har förutsättningar ellerinte har förutsättningar att bedriva en anständig poli-tik. Om de gör så eller inte är olika från fall till fall,och det krävs en internationell precis som en nationelldebatt.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 20 och 21 mars.3 § Anmälan om sammansatta konstitutions-och utrikesutskottetTalmannen anmälde att av en till kammarkanslietinkommen promemoria framgick att konstitutionsut-skottet och utrikesutskottet jämlikt riksdagsordningen4 kap. 8 § genom separata beslut den 15 mars 2001hade överenskommit att genom deputerade i sam-mansatt utskott gemensamt bereda vissa hade härutöver beslutat attför beredning i det sammansatta utskottet överlämnaett antal motioner när det gäller EU.Promemorian med två bilagor hade delats ut tillkammarens ledamöter.Promemorian hade följande lydelse:Sammansatt konstitutions- och utrikesutskottet2 bil.Konstitutionsutskottet och utrikesutskottet harjämlikt riksdagsordningen 4 kap 8 § i separata beslutden överenskommit att genom depute-rade i sammansatt utskott gemensamt bereda vissaEU-frågor. har härutöver be-slutat att för beredning i det sammansatta utskottetöverlämna ett antal motioner rörande EU (bil. 1).Till deputerade i det sammansatta utskottet har ut-setts de i bifogade förteckning upptagna riksdagsle-damöterna (bil. 2).Det sammansatta utskottet, som benämns Sam-mansatta konstitutions- och utrikesutskotteet (KUU),har vid konstituerande sammanträde denna dag utsettföljande precidium:Per (), ordförandeViola Furubjelke (s), vice ordförandeGöran (), vice ordförandeGöran Lennmarker (m), vice ordförandeStockholm den 22 mars 2001Bertil 1 hade följande lydelse:Utdrag ur protokoll från utskottssammanträde2000/01:31§ 5 Sammansättning av utskott - KUU. Överlämnan-de av motionerEnligt tidigare beslut om gemensam beredning avvissa EU-frågor i sammansatt utskott med utrikesut-skottet beslutar utskottet att utse följande deputeradefrån konstitutionsutskottet:LedamöterSuppleanterGöran ()()()()()()Per ()()()()()()()von der Esch (kd)Per ()()()Konstituterande sammanträde hålls torsdagen den22 mars 2001.Utskottet beslutar vidare att överlämna motioner-na 2000/01:K219, K274 yrkandena 1, 3-4, K280,K306 yrkandena 1, 3-9, K309, K333, K366, K383,K398 yrkandena 5-9, U510 yrkandena 2-5, 8-11och 13, U511 yrkandena 1-4 och 21, U512 yrkandena12-14, U513 yrkandena 15-16 och So538 yrkande 8från allmänna motionstiden 2000.Denna paragraf förklaras justerad.Vid protokolletKerstin SiverbyJusterasPer UnckelRätt utdraget intygar:Kerstin SiverbyBilaga 2 hade följande lydelse:PartiFrån KUFrån UU(s)Ordinarie:Göran MagnussonBarbro SahlbergSuppleanter:Kenth FurubjelkeSören LekbergBirgitta AhlqvistSuppleanter:Berndt EkholmCarina HäggMarianne ()Ordinarie:Per UnckelInger RenéSuppleanter:Nils TobissonSuppleanter:Liselotte WågöSten Tolgfors(v)Ordinarie:Kenneth KvistSuppleant:Mats EinarssonOrdinarie:Lars OhlySuppleant:Eva , andrevice talman(kd)Ordinarie:Ingvar SvenssonSuppleant:Björn von der EschOrdinarie:Holger GustafssonSuppleant:Jan ()Ordinarie:-Suppleant:Åsa TorstenssonOrdinarie:Marianne AnderssonSuppleant:-(fp)Ordinarie:-Suppleant:Helena ()Ordinarie:Per LagerSuppleant:-Ordinarie:-Suppleant:Marianne Samuelsson4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:325Till riksdagenInterpellation 2000/01:325 av ()om homosexuella flyktingar från Iran.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 27 april 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor och ordfö-randeskapsrelaterade engagemang.Stockholm den 21 mars 2001UtrikesdepartementetMaj-Inger KlingvallInterpellation 2000/01:319Till riksdagenInterpellation 2000/01:319 av omfilterprogram för Internet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 april 2001.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och att det va-rit oklart vilket statsråd som skall besvara interpella-tionen.Stockholm den 22 mars 2001JustitiedepartementetBritta Lejon5 § Svar på interpellation 2000/01:290 om för-svarsmaterielaffärer med andra länderAnf. 46 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att stödja ochutveckla hanteringen av s.k. offset (motköp) ellerkompensationsåtaganden vid större affärer med för-svarsmateriel. Frågorna gäller också vilka initiativförsvarsministern avser att vidta för att infoga svenskmotköpspolicy inom ramen för det utvidgade euro-peiska försvarsmaterielsamarbetet.Bakgrunden till frågorna är att det enligt saknas långsiktiga lösningar i form av resurseroch organisation för den praktiska hanteringen avmotköp. Järrel berör också frågan om principerna försvenska offsetkrav.Internationellt har användning av offset blivit alltvanligare. Det är dock inte självklart att offsetkravalltid ska tillämpas. Det kan uppstå nackdelar i formav ett högre pris i och med att ställer krav påoffset. Lagen om offentlig upphandling anger attaffärsmässighet ska utgöra grunden för statlig upp-handling. Affärsmässigheten måste bedömas från falltill fall. Det är viktigare att Försvarsmaktens krav påoperativ förmåga uppnås än att få till stånd offset i enanskaffning.När det gäller de anskaffningar som tar upp i sin interpellation vill jag hävda att För-svarets materielverk har hanterat frågorna om kom-pensationsåtaganden och industriell samverkan. Jagvill dock ge rätt i att det finns anled-ning att uppmärksamma frågan ytterligare. Åtgärderhar också vidtagits på senare tid.Regeringen fattade sålunda be-slut om inriktningen för Försvarsmaktens och Försva-rets materielverks agerande avseende kompensations-åtaganden vid upphandling av försvarsmateriel frånutlandet. I beslutet anges att syftet med att ställa kravpå kompensationsåtaganden bör vara att säkerställaförsvarsteknologisk kompetens i inom de avriksdagen prioriterade teknologiområdena. Svenskakrav på kompensationsåtaganden bör enligt beslutetnormalt förekomma vid större upphandlingar utom-lands om minst 100 miljoner kronor.Efter regeringsbeslutet har tillsatt en referensgrupp för offsetfrågor meddeltagare även ur Försvarsmakten och . Denna grupp håller nu på att utar-beta riktlinjer för tillämpningen av regeringens inrikt-ning. deltar i arbetet. Jaganser att referensgruppen är en sådan organisations-form som interpellanten efterlyser.Vidare har resurserna i Försvarets materielverkför att följa upp och utveckla tillämpningen av offset-kraven förstärkts. Jag uppfattar att interpellantenmenar att man härutöver bör särskilt avsätta ekono-miska resurser för att allmänt stödja kompensations-åtaganden vid civil industri. Sådana åtgärder fallerdock inte inom ramen för den av regeringen angivnaförsvarspolitiska inriktningen för krav på offset.Utveckling av former för kompensationsåtagan-den sker inom ramen för EU-samarbetet och ävenbilateralt. Som exempel på det sista kan jag nämna enbeställning från på splitter-skyddade fordon från med krav på motköpom och finska offsetkrav på motsvarande nivåvid beställning av . Andra exempel påkommande affärer där krav på kompensationsåtagan-den ställs från är anskaffning av nya helikopt-rar och det samnordiska ubåtsprojektet anser sammantaget att initiering, genomföran-de och uppföljning av kompensationsåtaganden vidimport av försvarsmateriel fungerar tillfredsställande.Fru talman! Formerna för offset kan dock kommaatt förändras i och med omstruktureringen av för-svarsindustrin nationellt och internationellt samt detökade bi- och multilaterala utvecklingssamarbetet påmaterielområdet. De effekter som , såväl försvars- som näringspolitiskt, kan kom-ma att uppnås på andra sätt än genom traditionelloffset. Genom att flera länder, däribland ,deltar redan i upphandlingsfasen och beställer nymateriel gemensamt med andra länder skapas förut-sättningar för industrisamarbete genom hela projekt.Deltagande länder och industrier ges därmed förut-sättningar att medverka utifrån sina egna kompetenseroch förutsättningar. Utvecklingen kan därför i vissmån sägas gå från traditionell offset till ett mer ömse-sidigt beroende, vilket också har säkerhetspolitiskafördelar. Att särskilt avsätta resurser för offsetkrav ärdärför bara en del i att uppnå de försvars- och nä-ringspolitiska effekter som frågeställaren efterlyser.Materielförsörjningsutredningens slutbetänkanderemissbehandlas . I utredningen före-slås att behov och betydelse av offset bör utredasnärmare, bl.a. mot bakgrund av internationell praxispå området.Jag vill inte nu föregripa remissbehandlingen avutredningen, men utesluter inte att en fortsatt översynav offsetinstrumentet måste göras. Jag vill dock beto-na att den exportstödjande verksamheten, det interna-tionella materielsamarbetet och offsetkraven måsteses som en helhet. Tillsammans bör de åstadkommade effekter som efterlyser.Anf. 47 (m):Fru talman! Först vill jag tacka försvarsministernför svaret. I huvudsak andas svaret att vi är på unge-fär samma linje, försvarsministern och jag, men jag ärmöjligen lite otåligare än vad försvarsministern är.Frågan är inte så ny att man inte har kunnat göranågonting tidigare.