prot · GO0961 · 2001-02-06 00:00:00 — Därför är skolmi-nisterns mycket klara deklaration om skolans centralaroll för att främja demokratin viktig, liksom uttalan-det om att det är särskilt viktigt att skolans kontaktnätomfattar olika organisationer och att skolan ska ha enöppen dörr till de politiska ungdomsförbunden.Skolministerns markeringar ligger i linje med demycket tydliga skrivningar som 1998/riksmötegjorde om att det är viktigt att ungdomar i skolan fårtillfälle att bekanta sig med de politiska ungdomsför-bunden. I utskottsuttalandet säger också attett brett föreningsliv på skolorna med bl.a. ungdo-marnas egna föreningar är viktigt och spelar en viktigroll i ungdomarnas demokratiska fostran. Därför ärdet allvarligt att den praktiska verkligheten på skolor-na ofta är långt från både skolministerns och riksda-gens uttalanden.Låt mig ge några bilder av hur tufft det kan varaför de ungdomar som vill göra en ideell insats påskolorna. Mina bilder kommer från SSU, men det ären verklighet som lika ofta möter ungdomar i andrapartier.Först är det en högstadieskola i mitt hemlän. SSUvill komma och visa upp sin verksamhet. De talarmed skolledningen, som säger nej. Skälet var att SSUinte har haft tid att komma till i valrörel-sen. Då passar det skolan att få medverkan. I mellan-valsperioden vill man inte ha den. Man vill inte förståatt det var naturligt för ett ungdomsförbund att varaaktiv bland förstagångsväljarna på gymnasieskolanjust under valrörelsen.Det andra exemplet handlar om en skola i Stock-holmsområdet. SSU får inte komma in med ett infor-mationsbord. Rektor tycker att det är för stökigt. SSUbegär ett skriftligt svar. Det har gått nästan tre måna-der, och man har inte fått något svar. I en annankommun i får SSU eller några andraungdomsförbund över huvud taget inte besöka någonskola.Det tredje exemplet kommer från . Därfick SSU:arna inte alls komma in om de inte faxadein till skolledningarna exakt vad de skulle tala medungdomarna om. I det här fallet handlade det omSSU:s feministkampanj. Kravet gällde både klass-rumspresentationer och bokbord.Det fjärde exemplet gäller en skola i Västman-land. Några vill besöka en högstadieskola,men får inte komma dit för att inte alla ungdomsför-bund är där. Det argumentet möter Ungdomsförbun-det ofta. Det blir något av ett Moment 22, eftersomungdomsverksamheten går upp och ned i förbunden.Om man ska få liv i ungdomsverksamheten, måste deungdomar som verkligen sliter få stöd.Herr talman! Jag tror att det är viktigt att vi görnågot. Jag tycker att vi ska göra något också frånstatsmakternas sida. Jag tycker att de beskrivningarsom kommit fram och det förhållningssätt skolminis-tern har är bra. Men jag saknar operativa förslag. Detär oerhört angeläget att vi frågar om det finns enmöjlighet för skolministern att ge ett uppdrag tillSkolverket att titta på hur det faktiskt fungerar ochtitta på några positiva exempel som skulle kunnainspirera skolorna.Anf. 74 ():Herr talman! Jag såg att den här debatten skullekomma upp, och jag fann det ganska angeläget attdelta. Det är många oroande bilder som möter ossfrån skolan om våld, oordning, bristande förståelseför demokratin och dess institutioner. Vi brukaribland i kammaren diskutera hur skolans uppgifterska rangordnas och vad som är viktigast. Från Folk-partiets sida brukar vi med viss frekvens återkommatill problemen och dess orsaker. Vi vill gärna att manska fokusera på grundläggande saker som att sättabildningen i centrum, osv.När vi kommer till frågan om demokrati är ävenFolkpartiet självklart väldigt mån om att det underi-frånperspektiv som finns ska få värka ut. Skolminis-tern hänvisar till projekt, och detär en bra verksamhet - men det är lite von oben. Minakolleger var tidigare inne på att det finns åtgärdersom växer direkt underifrån och, som , som onekligen är gratis. Det är lätt att bejakadem.Jag förstår att skolministern inte direkt vill talaom hur detta ska se ut. Detta är huvudsakligen enkommunal fråga, men skolministern kan fokuserafrågan och tala om den och på så sätt skicka en signaltill . Skolministern träffar en mängd skol-ledare i sin verksamhet och kan poängtera detta. Jagkan verkligen bekräfta den bild vi har hört om tidiga-re, nämligen att det är svårt att komma in på skolorna.Många av dem som vill prata politik på det parla-mentariska sättet och företräda de ideal vi står för iriksdagen - de flesta av oss - har det svårt. Jag finnerdet otroligt angeläget att skolministern kommer till-baka med någon mer konkret åtgärd för att underlättadenna kamp de demokratiska unga budbärarna för påskolorna.Anf. 75 Statsrådet ():Herr talman! Dessvärre får jag säga att jag delaruppfattning angående den beskrivning som samtligaledamöter har gjort om svårigheterna att komma in påskolorna. Det bekymrar mig oerhört mycket. Detgäller även huvudpartierna. Vi har inte denöppenhet jag tycker att skolan ska ha. Då får jag somminister börja titta på hur regelstyrning osv. ser ut.Jag får återkomma till hur jag ska tänka vidare.Frågan om vem som ska få tillträde är inte lätt.Det är därför jag har visat på kommunens och skolansansvar. Det går att på det viset arbeta vidare. Skolanär ingen allmän plats. JO har uttalat att exempelvispolitiska organisationer inte har någon ovillkorligtillträdesrätt till skolorna. JO slog fast i ett beslut den9 ett uttalande om lika behandling av poli-tiska organisationers möjlighet att sprida informationi skolan. Det framgår att vid bestämmande i frågorom tillträde för sådana organisationer har skolan attfölja regeringsformens regler om opartiskhet och kansåledes inte begränsa sin tillståndsgivning till att avseenbart viss eller vissa organisationer.Det som är positivt är inte att vi talar om det en-skilda partiet. Vi pratar faktiskt om att alla ska ha likamöjligheter.Jag tycker att detta är angeläget. Jag lyssnar ochjag är beredd att fundera vidare. Det som sker är attKommundemokratikommittén ska redovisa sitt arbeteden . Man har haft hearingen med depolitiska ungdomsförbunden. Man har också sagt attdet är svårt att komma in i skolorna, och man harpåpekat att det kan vara ett hot mot det demokratiskaarbetet.Vi ska se nu vad kommittén kommer att läggafram. När jag har fått resultatet ska jag fundera övervilka vägar vi har att inte bestämma över kommuner-na men att visa på möjligheter. Det kanske är i formav ett kommentarmaterial, som tog upp.Vi kan på det sättet markera hur viktigt vi anser attdet är med öppenhet. Vi har pratat om de politiskaorganisationerna. Vi har en rad andra organisationersom också är viktiga. Jag tror att skolan ska titta på demålformuleringar som finns i t.ex. samhällskunska-pen. Tolkar vi dem riktigt ser vi att det finns allamöjligheter att bjuda in olika organisationer.Det gäller inte bara att låta dem stå vid ett bord ien korridor och visa upp sitt material, utan också attlåta dem bli delaktiga i själva undervisningen. Mankan låta representanter från olika partier sitta med ochtala om att det finns olika inställningar, och på detviset skapa respekt inte bara för demokratin utanockså för att vi har olika lösningar och olika sätt attnå målen. Ofta är målet gemensamt, men vi har olikasätt att nå dit. På det viset kan man göra. Detta är likaangeläget.Jag öppnar för detta. Jag vill titta på resultatet avkommitténs arbete och se på hur vi kan gå vidare. Viska fortsätta att låta kommunerna ha en självständig-het, men ändå markera vikten av detta.Anf. 76 (m):Herr talman! Det är utmärkt att man tittar på detta,för det är som sagt gratis och det finns en kraft i detsom man kan använda.Det är helt självklart att ingen har ovillkorlig till-trädesrätt till en skola. Det är viktigt. Men detta är förmig en pedagogisk fråga. Om jag vore lärare i sam-hällskunskap skulle jag tycka att jag gjorde ett dåligtjobb om jag inte utnyttjade den enorma kompetensenoch förmågan när det gäller att förklara krångligasamband på ungdomars vis bland ungdomar. Det gerväldigt mycket.Vi försöker undervisa i våra skolor i hur man skadiskutera och argumentera och hur man ska kritisktgranska saker. Släng in en folkpartist och en kommu-nist så får ni se! Det behöver man inte prata om. Detblir uppenbart för folk, och det blir intressant ochengagerande. Det är denna kraft jag menar. Jag tyckeratt det är en pedagogisk fråga.Jag har den bestämda uppfattningen att mångaskolledare och lärare är rädda för politiskt engage-mang. Det blir lite obehagligt. Tänk om någon sägerfel eller det blir fel. Här tror jag att arbete med kom-mentarmaterial kan vara ett sätt att visa dem att detinte är farligt utan att det är någonting som man kanfå kraft och nytta av.Vi diskuterar ofta ordning på skolorna, skolmiljöoch annat. Om det är någonting vi skulle försöka attjobba med är det detta frivilliga engagemang somväxer underifrån, och vi skulle bejaka det. Det kanman göra på många olika sätt. Det sker på en del håll,men inte tillräckligt mycket.Jag har stött på ungdomar som har engagerat sig -det är inte alltid de bästa barnen i skolan - och somhar kommit på att de ska ändra världen. De känner ettengagemang. De vill ha en skrubb att ha några prylari. Att ta tag i detta engagemang är det bästa sättet attfå dem att växa. Jag är väldigt glad för att man ärberedd att fundera i dessa banor.Vi har varit eniga i utbildningsutskottet ett pargånger och gjort ganska tydliga skrivningar om detta,för vi menar att det är nödvändigt. Det är en liten sak,men den är viktig.Jag tror också att man, när man går in i skollags-kommittén och tittar på förordningar, t.ex., ska tittapå om det finns otydligheter någonstans och om detbehöver justeras. Det finns en rädsla. De vet interiktigt hur de ska hantera det, och det ska inte få hind-ra detta arbete.Sedan tror jag att det behövs mycket annat för attungdomars engagemang för demokrati och politik skaväxa. Men jag tror, som sagt, att den öppna dörren ärcentral. Man visar på ett bra sätt i detta arbete attungdomar kan lära ut något och ge någonting.Det var många ungdomar iungdomspolitiska sammanhang som inte var de bästabarnen och som inte heller var duktigast i läsämnenasom utvecklade en retorisk förmåga och som skaffadesig kunskaper om ekonomi och samhälle och mycketannat och gick väldigt långt tack vare att de hade ettengagemang och tillsammans med kamrater fickjobba med frågorna.De politiska ungdomsorganisationerna är mycketduktiga på utbildning där skolan ibland brister. Dethandlar om retorik. Det handlar om samhällskunskapoch svåra samband. Man har ändå en tradition och envana. Jag tror att vi ska bejaka det. Det får inte varaså att ungdomars engagemang bara får näring i un-derground-rörelser, utan vi måste också inom deetablerade föreningarna ge ett utrymme och en möj-lighet för demokratiska ideal att växa.Jag ser fram emot initiativ på detta område, ochjag är säker på att vi från utbildningsutskottets sidakommer att fortsätta att visa ett engagemang, för detär viktigt.Anf. 77 ():Herr talman! Jag är väldigt glad över att skolmi-nistern säger att hon är beredd att pröva olika möjlig-heter att stärka utvecklingen av demokratin och orga-nisationernas arbete. Riktigt vilka metoder man skaanvända tror jag inte att vi kan tala om här, men vikan säga att det engagemanget finns.Jag vill, precis som , peka på att detär väldigt viktigt. Det handlar dels naturligtvis omvilken roll de politiska ungdomsförbunden kan spela isjälva skolarbetet, dels om föreningarnas roll.Det är inte ofta jag blir nostalgisk, men någongång finns det anledning att fundera över vad som harhänt på vägen. När vi var unga och jobbade i de poli-tiska ungdomsförbunden fanns väldigt mycket avfolkrörelseanda ute på skolorna. Oavsett om rektornvar högerman, som det hette , socialde-mokrat eller folkpartist hade han - det var ofta en han- ett starkt engagemang för folkrörelserna.De politiska ungdomsförbunden fick också hjälpoch stöd i sin verksamhet. Det kunde handla omskrubben pratade om. Det kunde handlaom möjligheten att nå ut med information om sinverksamhet. Man var inte rädd för ungdomsförbun-den då, trots att man i andra sammanhang var snäva-re, utan man såg ett livaktigt föreningsliv på skolansom en tillgång. Det har vi tappat bort någonstans påvägen. Det finns i vissa skolor, men det saknas väl-digt mycket. Det här är ledsamt, för ungdomar behö-ver bearbeta existentiella frågor.Hur vi kan stärka detta i undervisningen kommervi att prata om, men det gäller också att verkligen hatid att tala med varandra om riktigt svåra frågor. Detär väldigt värdefullt att vara med i ett politiskt ung-domsförbund och då och då möta de vuxna i partietoch brottas med dem, kanske förlora en fråga ochfightas hårt för en annan fråga och lära känna sinagränser. Det är också grundläggande för vår demo-krati. Då kan det inte bara handla om att man hittarregelverk i kommunfullmäktige, utan det måstekomma av en övertygelse från skolledning och lärare.De situationer jag pratade om tidigare leder oftatill att ungdomarna går till partiorganisationer. Såpratar de med någon politiker. Så går den politikerntill sin skolstyrelse eller fullmäktigegrupp. Så tar manupp frågan där, och sedan får SSU-gruppen ellerMUF-gruppen komma in på skolan. Men vad blir detför någonting? Det blir naturligtvis någonting somkatten, dvs. politikern i detta sammanhang, har släpatin, i stället för någonting som rektor och lärare sersom väldigt värdefullt.Jag tror att detta är viktigt. Det handlar om hurskolan i djupare mening ser på demokratin och attskolan verkligen tycker att det är viktigt att ungdomarengagerar sig. Det kan bli tossigt . Det blirbarnslig ibland, men det är en oerhört viktig del avungdomens fostran, och det är en förutsättning fördemokratins långsiktiga överlevnad.Anf. 78 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det är en bra debatt viför om dessa frågor. Jag kommer att fortsätta. Jagkommer också att lyfta fram dem tillsammans meddemokratiminister , som har sin del idetta ansvar.Att jag poängterade fullmäktige och skolplanerhar en annan bakgrund. Det är mina möten med ele-vorganisationerna och deras status och ställning utepå skolorna. Vi har lyft fram dem. De är ofta delakti-ga i centrala utredningar, osv.I samtal med dem ser jag att det inte är självklartatt de värderas högt eller får den uppskattning somjag tycker att de ska ha. Skolans ledning eller lärareprioriterar på detta sätt. De ser inte alltid tillvikten eller värdet av att en elev verkar inom en ele-vorganisation och att det är befrämjande i ett demo-kratiperspektiv. I samtal med elevorganisationer harjag sagt att ett sätt att gå vidare ändå är att få de lo-kala politikerna att markera värdet av detta.Jag tycker att det är oerhört bra att utbildningsut-skottet och gör markeringarna, men jag villockså att mina partikamrater och kamrater i alla parti-er ute i landet hjälper oss med att markera vad detgäller de kommunala skolplanerna.Jag mötte en annan organisation - unga männi-skor inom RFSL - , som mer än gärna ställerupp och bidrar till undervisningen runt sin situation.De har sagt så här: Vi kommer. Vi tillhör en frivilligorganisation. Vi är billiga. Det var precis det BeatriceAsk sade om de politiska organisationerna. De be-skrev sin situation, hur svårt det är att komma in. Nihar berört det här, och jag tycker att det är viktigt attsäga att det inte får finnas en rädsla för att släppa inandra till skolan. Vi ska faktiskt se dem som en till-gång. Det är inte alltid självklart att all kompetensfinns hos de lärare som arbetar på en skola. Vi behö-ver förstärka kompetensen med andra. Det kan varapolitiska ungdomsorganisationer och andra organisa-tioner som kommer in och har en merkunskap. Jagkänner att det här är mycket angeläget.Om vi ska få den skola som vi alla vill ha i fram-tiden tror jag att vi måste arbeta med andra ögon, ochvi måste ha öppna dörrar. Det har betonats att rädslanmåste bort. Det är viktigt med objektivitet, och det äroerhört viktigt att se till att alla har en möjlighet. Desom kommer in måste också stå för de demokratiskavärderingar som vår läroplan grundar sig på - vi villinte ha in andra i våra skolor. Om vi kan veta detbehöver vi inte ha rädslan. Jag kommer att kommatillbaka i frågan. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2000/01:137 omskatt på biobränsleAnf. 79 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig om och närsamt i vilken omfattning jag tänker föreslå att Sverigeska börja ta ut skatt på biobränsle. Hon har vidarefrågat mig om vilka ekonomiska incitament jag tän-ker använda för att skapa förutsättningar för att intro-ducera biodrivmedel som alternativ till fossila bräns-len. Så som jag förstått interpellationen är den huvud-sakligen inriktad på fordonsbränslen.Vid beskattning av biodrivmedel är bun-det av det s.k. mineraloljedirektivet, som påpekat. Direktivet, som indirekt omfattar merän mineraloljor i strikt mening, föreskriver att varjebränsle som används för fordonsdrift - alltså ävenbiobaserade sådana - ska beskattas. Huvudprincipen igemenskapsrätten är alltså att alla fordonsbränslenska beskattas. Alltsedan medlemskapet harSverige haft att rätta sig efter denna princip. Detta äringenting nytt.Som också konstaterat finns en möjlighetatt med stöd av direktivets s.k. pilotprojektsbestäm-melse medge nedsättning av energi- och koldioxids-katt för utveckling av mer miljövänliga produkter,särskilt när det gäller bränslen från förnybara källor.Denna bestämmelse har tillämpats i i ettflertal fall. Sedan regeringen ansett det osäkert om enökad användning av etanol och rapsmetylester skulleresultera i någon mer betydande miljövinst, beslötregeringen att den existerande verksamheten bordeutvärderas innan ytterligare steg togs. I detta sam-manhang har bl.a. på upp-drag av regeringen följt upp och utvärderat pågåendepilotprojekt avseende kostnadsutveckling och miljö-aspekter. ser överriktlinjerna för hanteringen av pilotprojektsdispenser.Regeringen avser också att utarbeta en skattestrategiför användningen av alternativa drivmedel. Strateginfår sedan avgöra eventuella fortsatta satsningar. Re-geringens stöd i övrigt är främst inriktat på forskningoch utveckling kring flera olika alternativa drivmedel.Sådana insatser kommer även fortsättningsvis attfinnas kvar.Angående fråga om skatt på biobränslenföreslogs i budgetpropositionen för , som ettled i en grön skatteväxling, att koldioxidskatten påfossila bränslen skulle höjas per kgutsläppt koldioxid. föreslogs en viss sänk-ning av energiskatten på bränslen. harbifallit förslagen.Biobränslena får genom skatteväxlingen en stärktkonkurrenskraft genom att beskattningen av fossilabränslen ökar. Detta kan reducera våra utsläppav växthusgaser. Införandet av en energiskatt ocksåpå biobränslen ingår endast som en mindre del i enstörre reformering av energiskattesystemet. I budget-propositionen för anförs att den principskisssom betänkande (SOU1997:11) innehåller utgör en god utgångspunkt för ensådan reform. Reformen ska ske stegvis och inrymmaflera delkomponenter.Konkurrensförhållandet mellan olika energislagpåverkas av energiskattesystemets utformning ochbränslepris, samt vissa andra faktorer. Biobränslenaskonkurrenskraft är således inte endast beroende påom de energibeskattas eller inte. Deras konkurrens-situation måste betraktas i ett vidare perspektiv.Då , som framställt interpellationen, an-mält att hon var förhindrad att närvara vid samman-trädet, medgav förste vice talmannen att MargaretaAndersson fick delta i överläggningen i stället förinterpellanten.Anf. 80 ():Herr talman! Jag får tacka finansministern för sva-ret. Jag upplever att miljöfrågorna har betydligt störretyngd nu än vad de har haft tidigare, även i regering-en. Men de har ändå lite olika tyngd hos olika minist-rar, och än så länge är det tydligen finansministernsom har sista ordet när det gäller det här.Jag har ett citat från av miljömi-nister . Han sade bl.a.:Inga biodrivmedel som produceras i be-talar man någon som helst skatt för för närvarande.Nu arbetar på att ta fram en or-dentlig strategi för hur vi ska kunna introducera dentypen av drivmedel mycket bredare än vi gör förnärvarande. De kommer i så fall inte heller att skatte-beläggas, särskilt inte när det gäller koldioxidskatt.Jag har en liten stillsam fråga: Vilken minister skajag tro på? Är det miljöministern eller finansminis-tern? Om man tittar på kostnader kan man dessutomsäga att översvämningar också kostar. Enligt denkunskap som vi får från olika forskare beror ju mångaav de klimatkatastrofer som har varit, t.ex. översväm-ningarna i södra och i , bl.a. påvåra koldioxidutsläpp.Sedan handlar det om det här med solidaritetenmed andra mer utsatta. Det finns ju många länder därman har större svårigheter än vad vi har här. Helaländer riskerar att bli översvämmade om de alltmersamstämmiga uppgifterna från olika forskare är rikti-ga, om att polarisarna kommer att smälta och havsni-vån kommer att stiga. I det fallet får jag då ett svarsom är ganska undvikande från finansministern. Denfiskala sidan, att vi måste ta in pengar, är viktigare änatt vi tar in miljöaspekterna på ett mycket mer håll-bart sätt i de här frågorna.Jag uppfattar inte heller att det finns något tydligtsvar på frågor. När kommer den här skattenatt införas? Och hur stor blir den i så fall? Vilka eko-nomiska incitament avser finansministern att användaför att de här biodrivmedlen ska få bättre ekonomiskaförutsättningar på den svenska marknaden? Jag villha svar på de här frågorna. Jag tycker att de är väldigtviktiga med utgångspunkt från vad som händer runtom i världen och med utgångspunkt från de ställ-ningstaganden som kom iolika sammanhang. 81 Finansminister ():Herr talman! Det kan inte ha gått förbi att regeringen , tillsammansmed och , har föreslagit enomfattande s.k. grön skatteväxling. Det är faktiskt ettoerhört stort grepp och ett initiativ som medverkar tillatt stärka vår miljö. I det sammanhanget har vi natur-ligtvis gjort en koppling mellan skattepolitiken ochmiljöpolitiken som är oerhört framgångsrik. Jag be-klagar att inte har velat ansluta sig tilldet omfattande grepp som vi har tagit att koppla ihopskattepolitiken och miljöpolitiken.De frågor som har ställt har jag ocksåtydligt besvarat. Man ska naturligtvis inte lägga omskattestrategin innan man har ett säkert underlag. Imitt svar har jag också sagt att det pågår ett arbetemed att skapa en sådan skattestrategi som ytterligarekan förstärka de miljövinster som vi gör via den grö-na skatteväxlingen.Anf. 82 ():Herr talman! Vi skulle gärna ställa upp på dengröna skatteväxlingen om vi trodde att den skulle ledatill de effekter som vi alla hoppas på. Vi kommer attvara öppna för fortsatta diskussioner på de här områ-dena vad det lider.När det gäller det säkra underlaget undrar jag omde uppgifter som har kommit fram från FN:s olikakonferenser och olika seminarier är ett tillräckligtstarkt underlag för att finansministern ska ändra påsaker och ting i den gröna skatteväxlingen, så att deni så fall blir ännu grönare.En fråga som också har bäring på det här är hurfinansministern i EU-samarbetet kommer att verkaför att ändra bergoljedirektivet, så att det får en sådanutformning att biobränslena inte beskattas vad gällerkoldioxid. De är de enda som inte kan sägas påverkakoldioxidutsläppen. En del av de här bränslena kanvisserligen ha annan miljöpåverkan, som också måstetas med i beräkningen, men koldioxidutsläppen på-verkas inte av användning av t.ex. etanol som ärframställt i en kontinuerlig produktion. Kommer manfrån regeringens sida i så fall att samarbeta med mil-jöministrarna?Anf. 83 Finansminister ():Herr talman! har som bekant en i EU-sammanhang oerhört avancerad miljöbeskattning, ochSverige har också varit pådrivande i de här frågorna,både via skattepolitiken och via miljöministrarnasinsatser.