prot · GO09113 · 2001-05-17 00:00:00 — Däremot får medierna ett allt större inflytandeöver tankar och idéer bland människor.Detta skulle vara gott och väl om vi hade enmångfald, men har vi inte en sådan tenderar mediernaatt koncentreras, och ägarkoncentrationer uppstår. Dåbörjar det bli farligt för yttrandefriheten, och då bör-jar vår demokrati att hotas. Därför är det så viktigt närde här tendenserna visar sig på scenen att man, precissom mediekoncentrationskommittén föreslår, läggerfram förslag om en mediekoncentrationslag.Det är krav. är det ju så att för-slaget bereds inom regeringen och att vi väntar oss enproposition . Därför har vi inget behov avatt lägga en reservation i den här frågan. Visserligenhar regeringen utrett saken , men det ärdags . Jag hoppas att det här blir verklighet tillhösten, och det ser ju ut som om vi kan få en breduppslutning omkring det här.När det gäller just mediernas roll har Miljöpartietföreslagit att man ska inrätta ett s.k. medieinstitut, ettoberoende sådant. Det är inte alls vår egen idé, utandet härstammar från Ungdomarnas demokratikom-mission, och också från . Vitycker att det är en strålande idé, men ser viprecis som utskottet att det finns en rad institut i vårtsvenska samhälle som sysslar med sådana här frågor.Det är allt från och Radio- till universitetens olika institutioner, , Nordicom osv.Det viktiga är ju att man kan bereda de här frå-gorna på ett oberoende sätt. Även den här fråganbereds i regeringen, och därför har vi inte heller tycktatt det var värt att reservera oss. Vi får bara hoppas attdenna typ av medieinstitut kan utvecklas så att vi kanfå just forskning omkring relationerna mellan politi-ker och journalister, nyhetsbevakningen, lobbyister-nas påverkan på politikerna genom medierna och hurmedierna driver kampanjer mot t.ex. enskilda politi-ker, partier eller beslut. Sådant är väldigt viktigt.Även mediekoncentrationen skulle det kunna forskasom på ett sådant institut.En annan fråga där vi har ett särskilt yttrande ibetänkandet handlar om samisk TV. Vi anser atteftersom samerna är en erkänd ursprungsbefolkninghar de ett särskilt behov av mer samisk produktion,mer samiska program. Det har varit alldeles för lite.Det finns i betänkandet en jämförelse mellan 1996, dåman i SVT hade , och , då manhade . Det är inte någon stor ökning precis.Det här ligger alldeles för mycket i underkant. Det ärför lite respekt för de 20 000 människor det handlarom, vår ursprungsbefolkning.Därför menar vi i att man inte få mer sändningstid. När det digitala nätet byggsut ska man också få möjlighet till en egen TV-kanal.Det här är något som regeringen bedömer i sina till-stånd, men vi hoppas verkligen att man visar särskildrespekt för ursprungsbefolkningen. är det så attutskottet helt håller med om behovet av ökad sänd-ningstid. Man hänvisar till att detta med en särskildTV-kanal är regeringens bedömning. Det kan jag välhålla med om. Jag är annars glad för att man är medpå noterna så pass mycket, alltså att vi är så eniga iutskottet.En annan fråga gäller distribution av tidskrifter.Den hör också ihop med mångfalden. Precis som närdet gäller ägare av tidningar och tidskrifter råder detjust på distributionssidan en total monopolisering,kan man säga. Det innebär att och framåthar alla mindre tidskrifter haft oerhört svårt att görasig gällande. Detta kan ses som ett konkur-rensproblem, men det är det inte i första hand. I förstahand är det en tryck- och yttrandefrihetsfråga.Många små tidskrifter har inte kunnat komma utpå grund av denna begränsning. De regler som gällerför att distributionsbolaget ska distribueradem är alldeles för stränga. Därför är det väldigt vik-tigt, tycker vi, att tillsätta en särskild utredning justför att titta ur tryck- och yttrandefrihetsperspektivet -inte ur perspektivet med konkurrenslagstiftningen.Nu hänvisar utskottet till den beredning som sker iregeringen och den proposition som väntas . Jagkan möjligen tänka mig att detta tas upp där, men jagär rädd för att just det här perspektivet inte riktigtkommer med. Därför kvarstår egentligen behovet aven ny utredning. Jag har inte skrivit någon reservationom detta, för innerst inne hoppas jag givetvis att dettas med i beredningen hos regeringen.Fru talman! På övriga punkter, och i betänkandetsom helhet, yrkar jag bifall till utskottets förslag. Jagville bara göra de här kommentarerna byggda på minasärskilda yttranden.Anf. 167 ():Fru talman! Normalt tar man väl repliker för attopponera sig mot den som hade ordet senast. Jag harinte för avsikt att polemisera mot Per . Däremotskulle jag vilja förtydliga på i alla fall en punkt. Detgäller det samiska språkets ställning i anslutning tilldet särskilda yttrandet, som jag förresten känner starksympati för.Om vi går tillbaka någon månad i tiden så fick vien public service-rapport hit, en proposition om radioom TV i allmänhetens tjänst. I den står det klart ochtydligt att programföretagen måste ta ett större ansvarför det samiska språket liksom för ett antal andraminoritetsspråk i . Vi är inte heller nöjda medden utveckling som har varit. Jag vill förtydliga dettaför kammaren. Så står det i propositionen, och denska vi behandla i juni.En liten kommentar till vore ju: Tänk om vi hadeett fullt utbyggt radio- och TV-nät för digitala sänd-ningar! Tänk om vi hade många aktörer med i dennasatsning - tänk vad enkelt det skulle vara att upplåtanya kanaler, hela kanaler och frekvenser, för minori-tetsspråk. Inom radions område skulle t.ex. baramarknätet kunna bära upp till 24 kanaler. Sveri-ges Radio skulle kunna bära kanske hälften av dem,varav ett par tre på andra språk. Det här är inte ovik-tigt. Därför hoppas jag att vi kan prata väldigt kon-struktivt kring radions och TV:ns digitaliserade fram-tid i juni.Anf. 168 PER ():Fru talman! Detta var ju ingen polemik alls. Jagkan bara instämma i detta försök att inspirera tillytterligare mångfaldstänkande, och jag ställer givetvisupp på de här idéerna just för att stärka mångfaldenoch framför allt för att stärka minoriteternas språkoch deras möjligheter att utvecklas språkligt genommedierna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Vilande förslag om kommersiell lokalra-dio, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU22Vilande förslag om kommersiell lokalradio m.m.(prop. 1999/2000:55).Anf. 169 ():Fru talman! I det betänkande, KU22, som vi nuska behandla förekommer det vilande lagförslag somvi diskuterade för bra precis beträffandekommersiell lokalradio och sju motioner från allmän-na motionstiden. Fri privat lokalradio infördes förstagången i . Syftet med införandet avlokalradiolagen var att förstärka yttrandefrihetengenom ökad mångfald i etern.Syftet var också att den fristående radion skullevara just fristående - fristående från politiken och friatt utveckla sin särart inom en ganska vid ram. Denborgerliga regeringen försökte säkra ett oberoendegenom att ge långa tillståndsperioder som ocksåskulle ge möjlighet att etablera denna helt nya radio-form. Man införde ett auktionsförfarande för att säkraoberoendet, och man införde också ett relativt gene-röst regelverk just för att låta den fria radion utvecklasin egen särart. Målsättningen var att få en radio somvar beroende av lyssnarna och oberoende av politikenoch Kulturdepartementet.Resultatet kan vi se . Mer än 80 stationer över istort sett hela sänder privat lokalra-dio. Det har skapat många nya jobb och många nyaarbetsplatser, och det har gett en mångfald i radiout-budet. Utvecklingen inom lokalradion visar att övertvå miljoner lyssnare anser att mångfalden och infor-mationen har förbättrats genom de privata lokalradio-stationerna. En bred publik lyssnar på någon av defria radiostationerna, och de fyller uppenbarligen ettbehov vid sidan av Radio.Man kan också konstatera att dåden första vilandeförklaringen gällde tillkom 26 nyaradiostationer - radiostationer som och skulle ha varit tysta om socialdemo-kratin då hade lyckats. På , i , hosmig i norra , i Trestadsområdet, ,och , , osv. skulleman ha saknat alternativ om Socialdemokrater-nas hetsjakt på den fria radion hade lyckats redan frånbörjan.Det är viktigt att understryka att när yttrandefri-heten tillåter lagstiftning om tillstånd och villkor föratt sända radioprogram så grundar sig detta på ettbehov av att på något sätt ordna användningen avfrekvenserna för radio och TV. Det är inte för att geutrymme åt godtycklig reglering från statens sida.I yttrandefrihetsgrundlagen finns också vissa be-stämmelser i 3 kap. 5 § om redaktionell självständig-het och i 1 kap. 3 § första stycket om frihet från cen-sur. En skyldighet för ett programföretag att i sinredaktionella verksamhet hålla sig till en i förväglämnad programförklaring är därför diskutabel urkonstitutionell synpunkt. En sådan ordning kan gemöjlighet till en obehörig styrning av vad som yttras iradio.Regeringens förslag utgör just en politisk styrningsom varken gagnar yttrandefriheten eller mångfalden.Som Lagrådet har funnit är systemet med auktioneroproblematiskt med hänsyn till yttrandefrihetsgrund-lagen. Det kan däremot inte sägas om det urvalssys-tem, som ibland kallas för skönhetstävlan, som rege-ringen nu föreslår. Enligt min mening framstår detsom direkt skadligt att som regeringen föreslagitinföra regler om kortare tillståndsperioder med denosäkerhet som hör till det, och dessutom införa enomfattande reglering av ägande och programinnehåll.Mot denna bakgrund bör lagförslagen avslås.Jag yrkar bifall till reservation 3.Det är vidare angeläget att möjligheterna att sändarikstäckande radioprogram öppnas. Det är enligt vårmoderata mening fel att utrymmet för sådana sänd-ningar fortfarande enbart är förbehållet public ser-vice-sändningar. monopol på rik-stäckande radiosändningar utgör kanske det tydligastetecknet på maktkoncentration inom etermedierna . I många andra länder finns nationella radiostati-oner som är kommersiellt finansierade. I Sverigefinns inte denna möjlighet. Enligt vår mening ärdet nu angeläget att skapa förutsättningar för en frinationell radio.Till slut: Jag tycker att de frågor som vi diskuterari dag på sitt sätt påminner ganska mycket om när vidiskuterade barnpornografifrågan och även när vidiskuterade PUL. Det låter kanske lite förvånande -men det jag menar är att medan vi diskuterar såspringer utvecklingen förbi oss. Mediebilden föränd-ras i en mycket snabb hastighet genom ny teknik. Jaghoppas att vi, när vi om kanske igen diskuterardessa frågor, på ett mer substantiellt sätt också kantitta på det som de nya medierna kommer att betydanär det gäller de här frågorna.Med det yrkar jag alltså bifall till reservation 3.Jag står bakom också våra övriga reservationer, menför tids vinnande begränsar jag mig till denna.Anf. 170 ():Fru talman! I riksdagsdebatten sedanframförde jag en betydande kritik mot den konkur-rensinskränkning som det nu aktuella lagförslagetinnebär gentemot dem som haft tidigare tillstånd attsända lokalradio. Majoritetspartierna har inte lyft ettfinger för att hitta någon lösning på de problemen.De har trott att det efter vilandetiden inte fick skeett kommateckens ändring i lagförslaget därför att enny vilandeperiod då skulle riskeras. Det är en miss-uppfattning. Tvärtom är vilandetiden avsedd just föreftertanke och justeringsmöjligheter. Något nyvilandekan inte bli aktuellt. Okunnighet har alltså fått styrautskottsmajoritetens agerande.Fru talman! Den osunda konkurrenssituation somnu konstrueras av regering och utskottsmajoritet kanvi inte acceptera. EG-rätten är tydlig på den härpunkten. Förfaranden som har till syfte eller resultatatt hindra, begränsa eller snedvrida konkurrenseninom den gemensamma marknaden är inte tillåtna.Särskilt pekar EG-rätten på det oacceptabla i att olikavillkor tillämpas för likvärdiga transaktioner medvissa parter varigenom en del av dessa får en konkur-rensfördel.Det är klart utsagt att medlemsstaterna beträffandeoffentliga företag och företag som de beviljar särskil-da eller exklusiva rättigheter inte ska vidta och inteheller bibehålla någon åtgärd som strider mot regler-na i fördraget. Det märkliga är att regeringen i sinproposition inte har en tillstymmelse till analys avkonkurrensvillkor utifrån de regler som gäller. Detfinns inte heller i utskottsmajoritetens text. Ändåmåste det ju framstå som solklart att koncessionersom gäller för lokalradion är den typ av särskildaeller exklusiva rättigheter som avses i EG-artikeln.Och det är inte i direktiv som dessa texter ligger - demedger ju ibland ett visst tolkningsutrymme vid s.k.implementering i nationell lag. Klausulerna ligger ju isjälva fördragen!Fru talman! kan det förstås sägas att det ärfråga om två olika regelverk - de gamla tillståndenoch de nya - och att man inte kan jämföra äpplen ochpäron. Det är i så fall ett naivt påstående, för bådeinnehavarna av de nya tillstånden och av de gamlakonkurrerar på en och samma marknad, både lyss-narmässigt och reklammässigt. Och även om man intei alla tillkommande fall har exakt samma lyssnarkon-kurrens så är reklammarknaden hel och odelad. Dess-utom lär det vara så att det blir en tydlig konkurrens-situation på fyra s.k. fysiska områden.Fru talman! Den årliga koncessionsavgiften för attsända lokalradio varierar kraftigt för de nuvarandetillståndshavarna. Den genomsnittliga avgiften är 1,4miljoner kronor . Flera programföretag haruppvisat förluster. I propositionen föreslås att debefintliga tillstånden förlängs med oförändra-de koncessionsavgifter. Genom vilandet blir det . Detta kommer förstås att leda till en ohållbarkonkurrenssituation för innehavare av de befintligasändningstillstånden jämfört med de nya tillståndsha-varna, som endast behöver betala per år.Vad är skillnaden mellan och40 ? Den matematiskt intresserade kan ju för-söka räkna ut det - men den är knappast marginell!Fru talman! Det är märkligt att utskottsmajoritetenpå det här sättet springer rakt in i väggen. Inser maninte att detta kommer att prövas domstolsvägen?Skulle det inte vara pinsamt, kära majoritet, med enlegal förlust i sammanhanget? Som jag ser det ärriksdagen på väg att begå ett uppenbart fel genom attanta denna lag ograverad.Fru talman! De nuvarande tillståndsinnehavarnahar investerat och harhittills sammanlagt erlagt ca ikoncessionsavgifter till staten, förutom skatter ochavgifter. Som tack för detta får de ett rejält knivhugg iryggen genom denna nya absurda konkurrenssitua-tion.Visserligen konstaterar regeringen och utskotts-majoriteten att de som bedriver verksamhetinom lokalradion alltid har möjlighet att frånträda sitttillstånd och ansöka på nytt enligt det nya regelsys-temet. Regeringen och utskottet gör dock bedöm-ningen att så kommer de inte att göra. Det är klartförståeligt att den som har investerat och som hararbetat in en frekvens och en nisch ser det som ettstort risktagande att behöva ställas inför den möjligasituationen att inte få sitt tillstånd förnyat enligt detnya regelverket. Men med talet om denna möjligasituation gör utskottsmajoriteten en - de tvårsina händer.Fru talman! De olika urvalsmetoderna vid tilldel-ning av tillstånd kan beskrivas som anbudsförfarandeeller auktion, eller som lotteri eller ett kriteriestyrttilldelningsförfarande - lotteri behöver vi inte disku-tera i sammanhanget. Det tidigare anbudsförfarandet,med tillstånd till högstbjudande, var heller inte braeftersom den mycket resursstarke hade möjlighet attropa in tillstånd, i flera fall på så höga nivåer attbranschföretagen fått dras med ackumulerade under-skott. Idéstarka tillståndssökare, men med svagarefinansiell status än de riktigt penningstarka, fick meddet systemet stå tillbaka.Även om ett system med en administrativ tilldel-ningsprocess byggt på vissa kriterier också innebärvissa risker för otillbörliga bedömningar finns det enviss garanti genom att sådana beslut kan överklagasoch därmed få sin tydliga juridiska granskning. Jagvill också erinra om att branschorganisationen påEuropanivå numera avvisar auktionsförfarandet - ochdet på goda grunder eftersom sådana system byggerpå uppdrivna koncessionsanbud som skadar etable-ringsmöjligheterna. Ett analogt exempel - förlåt vit-sen! - är de enorma koncessionsavgifter som man nui stora delar av övriga har auktionerat framför tillgången till näten för tredje generationens mo-biltelefoner. Med dagens utveckling kan vi se att detskadar utvecklingen och potentialen när det gällerdessa nät.Det fanns de på majoritetssidan som insåg att vikristdemokrater hade en poäng när det gällde konkur-renssituationen. Men någon substans av denna insiktgår inte att utläsa ur majoritetens betänkandetext. Vikristdemokrater har krävt att de tidigare tillståndsin-nehavarna successivt ska få sina koncessionsavgifteravtrappade så att de är i paritet med de nyatillstånden. På så sätt skulle den otillbörliga konkur-renssituationen förmildras.Vi hade kunnat tänka oss olika lösningar för att uppnåen sådan likställighet men det har då hävdats att detfinns ett motstånd på finanssidan.En avtrappning av avgifterna skulle få budgetef-fekter eftersom de gamla tillståndshavarna då skulleinleverera mindre pengar till statskassan framöver.Men, kära nån, skulle företagen lägga ned eller gå ikonkurs, då får det ju också budgeteffekter, oavsettlagregler!De gamla tillståndshavarna ska tydligen mjölkasså långt som möjligt. Det är inte av omsorg om medi-al mångfald eller om andra principer, utan det är enren, en krass, pengafråga. De 30 silverpenningarna ärviktigare än konkurrensneutraliteten. Detta är själv-fallet ett oanständigt betraktelsesätt.Fru talman! För som ordförandeland i EUhade det kanske varit klädsamt om siffernissarna i detegna hade fått stå tillbaka ochSverige internt med kraft hade hävdat EG:s regelverkpå konkurrenssidan.Fru talman! Det är skam, det är fläck på EU:sbanér att ordförandelandet kränker den fria konkur-rensen på radiomarknaden i och med det nu förestå-ende beslutet.Dessutom är beslut i viktiga mediefrågor någotsom borde ske med betydande majoriteter, så att deolika företagen kan arbeta långsiktigt och slippa denryckighet som t.ex. kännetecknat hanteringen avområdet kommersiell lokalradio . Lång-siktighet och stabilitet borde vara utgångspunkten,inte tillfälliga majoriteter. Den kritikendrabbar regeringar av skilda kulörer.Vi kristdemokrater har lagt ytterligare förslaginom området, nämligen om en förändring av regler-na för reklamtiderna för just radions del. Detta för-bättrar knappast för de tidigare tillstånden i förhållan-de till de nya men skulle innebära större möjligheteroch flexibilitet för hela branschen - inklusive de nyatillstånden. Vi har också lagt förslag om en utredningom en fri nationell radio, och det gläder mig att mo-derater och folkpartister sluter upp bakom det kravet.Det finns ju indikationer på att klokheten i den fråganväxer också på majoritetssidan.Fru talman! Vi står bakom tre reservationer i be-tänkandet men för tids vinnande yrkar jag bifall en-dast till reservation 2, som avser en successiv av-veckling av koncessionsavgifterna för de tidigaretillstånden för kommersiell lokalradio så att de kom-mer ned i paritet med avgifterna för de nya.Anf. 171 ():Fru talman! står vi här igen med den kommer-siella radions framtid i viss mån i våra händer. Detvore på sin plats för oss att lägga vårt engagemang påatt blicka framåt och att försöka släppa de låsningarsom mycket tydligt kan ses i detta betänkande.Sedan de första tillstånden auktionerades ut år1993 har totalt 84 tillstånd för att sända kommersielllokalradio fördelats genom auktionsförfarandet. In-tentionerna var att den kommersiella lokalradionskulle bidra till ökad mångfald och fler oberoenderöster. i det perspektivet blev det väl knappast så.Påfallande ofta är medieföretag inom andra branscherstora delägare i nätverken och, eller, i de enskildastationerna.Den nästan främsta symbolen för koncentrations-tendenser inom medierna har faktiskt blivit denkommersiella radions utveckling. Det är lätt att kon-statera att den mångfald som eftersträvades när till-stånden auktionerades ut har uteblivit. En annan formför fördelningen av tillstånd hade varit att föredra,vilket också har eftersträvat.Vi har sett att priserna blivit sådana i auktionsför-farandet att det faktiskt har blivit svårt att få ekono-min att gå ihop. Detta har också ställt krav på ettutökat nätverkssamarbete. Därmed har i slutändanockså en ökad koncentration blivit följden, vilket noginte var tänkt.Ett urvalsförfarande som riskerar att varje tillståndsom fördelas också ska handla om ett programformat- ja, nästan en skönhetstävling - blir olyckligt genomatt det politiska inflytandet över medieutbudet nogblir större än vad som faktiskt var önskvärt. Det ärockså olyckligt att förfarandet inneburit att förutsätt-ningarna för verksamheten förändrats under proces-sen genom olika ekonomiska villkor för gamla re-spektive, , nya tillstånd.Fru talman! Genom introduktionen av digital tek-nik har, vill jag påstå, formerna nu drastiskt föränd-rats för distributionen och därmed också för förutsätt-ningarna för sändning av radio. En möjlig och önsk-värd väg skulle då vara att fokusera på att faktisktutöka utbudssidan i stället för att lägga energi på attförsöka styra efterfrågan genom regelverk och urvals-förfaranden. En politik för större mångfald i kommer-siell lokalradio bör därför syfta till att skynda påövergången till digital radio genom ett regelverk somgynnar den som byter sändningsteknik. Fördelen meddigital radio är att den möjliggör många fler kanalerpå samma utrymme.Fru talman! När de kommande tio analoga till-stånden fördelats bör därför inte några nya analogatillstånd komma upp till fördelning. Det utrymmesom då kan frigöras för dessa bör i stället användasför digitala sändningar. Om detta är tillräckligt för attframgent fördela digitala tillstånd genom auktionsför-farande är kanske inte möjligt att nu bedöma. Underalla omständigheter bör processen dock syfta till enmångfald av ägande- och driftsformer, inklusiveoberoende stationer, nätverk och rikstäckande kana-ler.Fru talman! För del yrkar jag bifalltill reservation 7.Anf. 172 () replik:Fru talman! uttryckte tveksamhettill om den lokalradiolag som vi fick hade ökat mångfalden. och jagbor i samma valkrets, och jag nämnde två av de lokal-radiostationer som har etablerats i norra ochi Trestadsområdet. Min fråga blir då: Har detta ökateller minskat mångfalden när det gäller radioutbudet iBohuslän?Anf. 173 () replik:Fru talman! Med tanke på att jag i inledningen sa-de att nu står vi här igen är det också mycket av de-batten upprepas och därmed ävenfrågeställningen. Jag fick samma fråga vid förra till-fället av . Jag bekräftade då liksom nuatt visst har det utifrån vårt perspektiv och i vår när-het skett en utökad mångfald. Men ambitionerna varpå en helt annan nivå när vi ursprungligen engageradeoss i den här frågan.Anf. 174 () replik:Fru talman! Är det positivt eller negativt att dethar ökat? Det är alltså tusentals, kanske mest ungdo-mar, människor i alla åldrar som använder sigav utbudet från lokalradiostationerna.Anf. 175 () replik:Fru talman! Jag ska upprepa svaret: Visst är detpositivt. är engagemanget i dagens frågeställningframåtsyftande, att just utveckla den kommersiellaradion till de många rösternas medium därmed ocksåmångfalden.Anf. 176 ():Fru talman! Då har vi kommit till frågan om denkommersiella lokalradion. En hel del av de debattin-lägg som vi haft och kanske kommer att ha i kvällunder den här punkten hör hemma i det som vi harberört tidigare, nämligen massmediefrågorna.Folkpartiets grundinställning är, som jag harframhållit tidigare, att vi ska ha så få statliga regle-ringar som möjligt. Vi har en etableringsfrihet förvanliga tidningar. Tänk om vi hade haft tillräckligtmed frekvenser, då hade vi kunnat ha etableringsfri-het även för radio och förmodligen ocksåför TV. är det tyvärr inte så, utan frekvensernamåste ut på något sätt än så . Vi får se vad somhänder när digitaliseringen blivit färdig, om det intedå finns tillräckligt med frekvenser för att tillåta en frietablering för radio och TV.