prot · GO0961 · 2001-02-06 00:00:00 — Några familjemedlemmar harfått möjlighet att göra dagliga besök och bekräftar attde båda blir väl behandlade.Jag har i brevet också vädjat till den kubanska re-geringen om ett snart frisläppande av de två tjeckiskamedborgarna av humanitära skäl.Den står naturligtvis i närakontakt med den tjeckiska regeringen för att följahändelseutvecklingen.den 31 januariSvar på frågorna 2000/01:553 om avstängning avelever vid universitet och högskolor, 568 om av-stängning från , 569 om Polishög-skolan och 581 om olämpliga poliserJustitieminister har frågat vilka åtgärder utbild-ningsministern avser att vidta för att universitet ochhögskolor ska få bättre möjligheter att ingripa motstuderande som uttalar sig på ett sätt som han menargör dem uppenbart olämpliga för yrket.Då frågan gäller utbildning vid Polishögskolanankommer det på mig som justitieminister att besvaraden.Kia har frågat mig om jag avser attverka för att gällande bestämmelser ändras så attstudenter med kränkande åsikter kan avstängas frånPolishögskolan. Hon har också frågat om jag avser attverka för att hantering av den härtypen av problem förbättras.Hillevi har frågat vad regeringen avser attgöra för att se till att civilkurage uppmuntras blandPolishögskolans studerande och för att studerandesom visat sig direkt olämpliga för polisyrket avstängsfrån utbildningen.Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang.Frågorna har ställts mot bakgrund av uppgifter imedierna om att polisstuderande har betett sigolämpligt och uttalat sig nedvärderande och kränkan-de om kvinnor, homosexuella och invandrare.I en demokratisk rättsstat har polisen en nyckelrollför att värna medborgarnas trygghet. Polisen skaupprätthålla allmän ordning och säkerhet och lämnaallmänheten skydd och annan hjälp. Så viktig är poli-sens uppgift att poliserna får använda våld för attkunna fullgöra den. Det gör att medborgarna har rättatt ställa särskilt höga krav på etik, moral och värde-ringar hos den som är polis. Utan medborgarnas för-troende kan inte polisen verka i samhället. Av polis-förordningen framgår att anställda inom polisen iarbetet ska uppträda på ett sätt som inger förtroendeoch aktning. Därför har intoleranta och odemokratis-ka värderingar ingen plats inom polisen.Ansvarsfördelningen mellan regeringen och myn-digheterna innebär att jag som justitieminister ärförhindrad att vidta några åtgärder eller i övrigtkommentera enskilda ärenden vid någon myndighet.De höga krav som ställs på polisen måste själv-klart prägla rekryteringen av studenter till Polishög-skolan och innehållet i utbildningen. Den nya polisut-bildningen fäster därför större avseende än tidigarevid etiska och värdemässiga frågor. Just det är en avde väsentligaste förändringarna i den nya utbildning-en. Genom att fokusera på etikfrågor i polisrollenredan under den första terminen har värderingsfrå-gornas betydelse stärkts. Värderingar och förhåll-ningssätt inom studerandegruppen uppmärksammasockså på ett öppnare och tydligare sätt än tidigare.Studenterna uppmuntras att visa civilkurage och rea-gera mot fördomar. Det är självfallet viktigt att Polis-högskolan utgör en miljö där det råder öppenhet ochacceptans för olika åsikter och där det finns en re-spekt för alla människors lika värde.Den teoretiska utbildningen är och följs avsex månaders aspirantutbildning. Först därefter ärstudenterna behöriga att söka anställning som polis.För mig är det uppenbart att prövningen av den stude-randes lämplighet ska fortgå ända fram till anställ-ningen. Det är som ansvarar förrekryteringen av polisstuderande och innehållet ipolisutbildningen. Det är en angelägen uppgift förstyrelsen att följa upp resultaten och vidta de åtgärdersom behövs för att nya poliser ska uppfylla de kravsom ställs.Ytterst måste ha befogenheter attingripa mot studenter som genom kränkande beteendeeller på annat sätt visar sig olämpliga för fortsattutbildning. Som framgår av polisutbildningsförord-ningen (1999:740) får besluta attvarna eller avskilja en student från polisutbildningen.Om ett förfarande inleds som syftar till att en studentska avskiljas från polisutbildningen får styrelsenockså besluta om avstängning från utbildningen iavvaktan på att ärendet avgörs. Ett beslut om varningeller avskiljande får överklagas hos Perso-nalansvarsnämnden.Bestämmelserna om varning och avskiljande träd-de i kraft . Enligt vad jag har in-hämtat har ännu inte prövatnågot sådant ärende. Jag har därför inte underlag attbedöma om de gällande bestämmelserna ger Polis-högskolan tillräckliga befogenheter i dessa avseen-den, men jag avser att noga följa den fortsatta till-lämpningen.Det ankommer på att till rege-ringen anmäla om det uppstår behov av att förändrabestämmelserna. Om det framkommer att regelverketinte ger tillräckliga befogenheter attvidta adekvata åtgärder mot studenter som visar sigolämpliga för utbildningen, är jag beredd att ta initia-tiv till nödvändiga regelförändringar.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:554 om fallet har frågat mig hur jag avser agerai fallet tragiska levnadsöde och rege-ringens åtgärder för att påverka de amerikanska myn-digheterna så att ska kunna överförastill för att här avtjäna sitt straff har senastkommenterats av utrikesministern i hennes svar den14 på fråga 1999/2000:795 av MargaretaViklund.Utrikesministern konstaterade i sitt svar att ettmycket omfattande arbete lagts nedpå att få hem till . Vid åtskil-liga tillfällen har vi från svensk sida tagit upp hennesärende med politiker och beslutsfattare på såväl fede-ral som delstatlig nivå. En intensiv dialog pågår förnärvarande med ansvariga federala och kaliforniskamyndigheter i överförandeärendet. Att ge offentlighetåt alla dessa kontakter skulle påtagligt kunna minskamöjligheten till framgång i ärendet.Till grund för de svenska framställningarna om attAnnika ska överföras till för fortsattstraffverkställighet ligger den s.k. överförandekon-ventionen . Denna konvention, som utarbe-tats inom med deltagande även av ex-perter från , är emellertid inte tvingande utanskapar endast en möjlighet för de aktuella staterna attkomma överens om att flytta över verkställigheten avett straff till den dömdes hemland.För att gemensamt med andra EU-stater betonaden vikt vi från EU:s sida fäster vid dömda personersåteranpassning till samhället, har inom EUtagit upp frågan om överförande av straffverkställig-het från . Vid ett möte i i oktoberförra året mellan och meddelade det fede-rala att de avsåg att under andrahalvan av 2001 anordna ett seminarium med delta-gande från delstatliga myndigheters sida om tillämp-ningen av överförandekonventionen.Jag har även vid ett samtal med förra amerikanskajustitieministern tagit upp överförande-konventionen.Mot den angivna bakgrunden kommer jag att fort-sätta att, i samråd med ambassaden i ochgeneralkonsulatet i , skapa bästa möjligaförutsättningar för att de kaliforniska myndigheternaska gå med på överförande. Efter-som vi, som jag redan påpekat, här inte kan fallatillbaka på någon tvingande förpliktelse för attgå med på ett överförande, måste vårt agerande in-riktas på att skapa ömsesidigt förtroende.Det vi måste vara medvetna om är att detta ärendeinte är ett reguljärt mellanstatligt ärende, som kanhanteras enligt sedvanliga diplomatiska procedurer.Det vi har att hantera är i stället en situation, där viför en dialog - inte i första hand med den federalaregeringen - utan med en enskild amerikansk delstat,som i en fråga som denna inte kan dirigeras från Wa-shington. Att den kaliforniska kriminalpolitiskagrundsynen är väsentligt annorlunda än den svenskagör inte situationen enklare. Ska vi nå framgång ivåra ansträngningar att få hem måstevårt agerande utgå från dessa förhållanden.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:555 om etik och moral iskolanStatsrådet har frågat hur jag menar att det nyagymnasieämnet om etik och moral ska se ut. Hanställer frågor om innehåll och betygssättning ochanser att ett nytt kärnämne förvärrar skolans problem.Lösningen enligt honom är att kräva att vuxenvärldenoch skolan skaffar sig ett konsekvent och tydligtförhållningssätt i alla relationer till barn och ungdo-mar.Sten Tolgfors vet, lika väl som jag, att det intefinns några enkla patentlösningar på komplexa pro-blem. Vi lever i en alltmer globaliserad värld. Varkenskolan eller föräldrarna är ensamma om att påverkaungdomarnas attityder och värderingar. Också friti-den och massmedierna har en central plats och storbetydelse för ungdomarnas värderingar, kunskap omoch förhållningssätt till omvärlden.Föräldrar är viktiga för sina barn. Skolan ska inteoch kan inte ersätta eller fostra föräldrarna. Jag troratt alla föräldrar vill sina barn gott. Men alla föräldrarförmår av olika orsaker inte att ge sina barn en goduppfostran och trygg uppväxt. Alltför många ungdo-mar far illa. Skolan fyller en viktig funktion och skakomplettera och erbjuda en god och stimulerandelärmiljö. Skolan är en social och kulturell mötesplats.Som bekant har riksdag och regering gett skolan iuppdrag också att fostra. Värdegrunden utgör skolansmoraliska och etiska bas. Den innehåller klara ställ-ningstaganden i principiella etiska frågor. Jag menaratt skolans uppgift är att ge ungdomarna kunskap företiskt förhållningssätt och handlingsberedskap. Sko-lan ska alltså både undervisa i och gestalta etik ochmoral i sin verksamhet. Läroplanen (Lpf 94) fram-håller att skolan ska utveckla elevernas kommunika-tiva och sociala kompetens.Vi talar heller inte om små barn i gymnasieskolan,utan om unga människor, många myndiga, på väg in ivuxenlivet. Det är därför ytterst viktigt, men intetillräckligt, med ett konsekvent förhållningssätt iskolan. Det är också ytterst viktigt, men inte tillräck-ligt, att förmedla kunskap om de grundläggande de-mokratiska värderingarna. Det är även av yttersta viktatt undervisningen bedrivs i demokratiska arbetsfor-mer och utvecklar elevernas förmåga och vilja att tapersonligt ansvar och aktivt delta i samhällslivet. Idetta ingår ett etiskt perspektiv. Det förutsätter attungdomarna själva är delaktiga, förstår och praktise-rar bärande demokratiska principer.Självfallet ska skolan påverka attityder och värde-ringar. har ställt många frågor ommobbning och kränkande behandling. Han hålls ge-nom mina svar kontinuerligt underrättad om vad somgörs. Han vet således att jag vidtagit en mängd åtgär-der för att skolan ska utvecklas till en trygg och sti-mulerande arbetsmiljö för alla. Men villkoren ochförutsättningarna att nå de övergripande nationellamålen måste förbättras och göras tydligare. Det gårinte att kommendera fram ett hållbart demokratisktförhållningssätt.Utvecklingen i det moderna samhället ställer del-vis nya krav på de allmänna kunskaper som alla ung-domar måste ha. Gymnasieskolan måste därför geökade ämneskunskaper i gemensamma ämnen ochgenerella kunskaper gemensamma för alla utbild-ningar. Jag anser att en gemensam kunskapskärna föralla elever är oerhört viktig. IT är t.ex. en del avungdomarnas kultur och som sådan en viktig sam-hällsfråga. Att söka och utbyta information leder dockinte automatiskt till ny kunskap. Det krävs kunskaperför att kunna sortera, välja ut och kritiskt värderatillgänglig information. Detta behöver samtliga eleverpå alla program kunna. I det globala samhället spelarmedierna en betydelsefull roll för det offentliga sam-talet och för demokratin. I det samtalet vill jag att allaska vara delaktiga - oberoende av kön och social ochkulturell bakgrund.Alla elever behöver också kunskap i historia föratt förstå och värdera vad som händer . De behö-ver överblick och sammanhang. av eleverna harinte historia som eget ämne. Bristande kunskaper omomvärlden och stora skillnader i elevgrupperna ska-par problem liksom bristen på tid för reflexion ochdiskussion. Det vill jag ändra på. Lärare vill dessutomatt eleverna ska få en förstärkt undervisning i frågorsom berör värdegrunden. Elevernas förmåga att tänkakritiskt behöver stärkas. Många lärare pekar på viktenav samverkan mellan olika ämnen. Samverkan ochsamarbete är också till gagn för eleverna.Jag menar att det finns flera skäl att överväga frå-gan om ett nytt gemensamt kärnämne. Arbetslivetställer krav på social kompetens, delaktighet och egetansvar. De etiska frågorna aktualiseras på nya sätt.Kultur och kulturarvets koppling till skolans värde-grund behöver belysas. Elevernas medborgerligabildning behöver också stärkas.För närvarande utreds gymnasieskolans framtidastudievägar av en parlamentarisk kommitté - 2000 (dir. 2000:35). En arbetsgruppinom har haft till uppgiftatt utreda förutsättningarna för en ändrad utformningav vissa kärnämneskurser i gymnasieskolan. Arbets-gruppens promemoria En utveckling av gymnasie-skolan (U2001/292/G) överlämnas nu till 2000 för att behandlas inom ramen förkommitténs uppdrag. Jag rekommenderar StenTolgfors att läsa arbetsgruppens rapport och framförasina synpunkter till sitt partis representant i dennaparlamentariska kommitté.Jag avvaktar nu utredningens redovisning och harinte för avsikt att vidta några ytterligare åtgärder medanledning av arbetsgruppens förslag.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:556 om hotellkostnad isamband med konferensen I kamp mot intoleransVice statsminister har frågat statsministern vilka åt-gärder han avser vidta för att rätta till påstådda miss-förhållanden vid hotellbokningar i samband medFörintelsekonferensen . Frågan har överläm-nats till mig.Allmänt gäller att självklart be-ställer och betalar för de hotellrum som behövs i detenskilda fallet. Så har också skett i det fall som refe-reras i frågan.Vilka polisiära åtgärder som ska vidtas vid enkonferens, t.ex. avspärrningar, bestäms av polisen.Regler om detta finns i polislagen. Förutsättningarnaför att någon ska få skadeersättning på grund av poli-sens beslut regleras i skadeståndslagen. Anspråk påskadeersättning ska prövas av Justitiekanslern. Det ärinte en uppgift för regeringen eller Regeringskansliet.Justitiekanslern har prövat och avslagit hotelletsbegäran om ersättning av staten i det aktuella fallet.Dan menar i frågan att de regler somfinns bör ses över. Justitiekanslern har i en skrivelsetill regeringen föreslagit attregeringen ska se över lagreglerna i syfte att göra detmöjligt för staten att betala ut ersättning till enskildasom drabbas av inkomstförluster och liknande förmö-genhetsskada till följd av polisiära avspärrningar isamband med utländska statsbesök, internationellakonferenser och liknande. Den frågan bereds nu iJustitiedepartementet.den 29 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:557Fråga 2000/01:557 av () omfartyg vid känsliga naturområden.Frågan kommer att besvaras den 1 februari 2001.Stockholm den 29 januari 2001Enligt uppdragDag EkmanExpeditionschefden 1 februariSvar på fråga 2000/01:557 om fartyg vid känsliganaturområdenNäringsminister har frågat miljöministern vilkaåtgärder han ämnar vidta, nationellt och internatio-nellt, för att fartyg inte ska trafikera den direkta när-heten av känsliga och unika naturmiljöer. Arbetsför-delningen i regeringen är sådan att det är jag som skasvara på frågan.Inledningsvis vill jag framhålla att även jag är be-kymrad över oljeutsläppen och är angelägen om att sålångt det är möjligt förhindra nya utsläpp. Antaletallvarliga sjöolyckor, innefattande dem som leder tillstora oljeutsläpp, har minskat internationellt undersenare år. Det internationella sjösäkerhetsarbetet geralltså resultat, även om jag tycker att det kunde gåfortare.Möjligheten finns att under vissa omständigheterinrätta s.k. trafikseparationssystem för fartygstrafi-ken. Syftet är att göra trafiken säkrare, vilket samti-digt är positivt för miljön. har inrättat sådanasystem söder om och , där trafiken äromfattande och naturmiljön är känslig.Genom har utländskafartyg rätt till s.k. oskadlig genomfart i en kuststatsterritorialhav. Det innebär att fartyg har rätt att passe-ra om det inte stör kuststatens "lugn, ordning ellersäkerhet". Det är endast i en stats inre vatten, somgenerellt omfattas av skärgård och hamnar, som tra-fikrestriktioner kan införas av en stat. I annat fallkrävs internationella överenskommelser.Den internationella konventionen till förhindrandeav förorening från fartyg (MARPOL) ger möjligheten att utpeka känsli-ga havsområden som s.k. specialområden, därsträngare utsläppsregler gäller. Bl.a. har och nordvästra denna status.IMO kan även klassa ett havsområde som"särskilt känsligt" om vissa kriterier är uppfyllda.Inom ett sådant område kan en stat, inom dess eko-nomiska zon, kräva att fartyg av främmande flagg skavidta åtgärder som inte ryms inom ramen för detinternationella regelverket. Två havsområden har status som särskilt känsliga områden - den ku-banska skärgården och i Australi-en.En begäran om att ett visst område ska klassassom särskilt känsligt kan endast göras av den berördakuststaten, eller om det föreslagna området berör flerastater, av dessa tillsammans. Om något område iÖstersjön skulle föreslås krävs sannolikt enighetmellan samtliga , eftersom trafikre-striktioner påverkar sjötransporterna till och fråndessa länder.Sjöfarten är en internationell näring. För att åstad-komma hållbara och effektiva lösningar krävs inter-nationellt arbete och en helhetssyn. En mycket viktigfråga är att alla flaggstater måste ta sitt ansvar för attgenomföra och tillämpa internationellt vedertagnasäkerhets- och miljöregler och se till att dessa reglerverkligen iakttas av fartygen. arbetar aktivtför denna fråga i internationella organ.Som ett led i att förebygga oljeutsläpp vid framti-da olyckor pågår ett intensivt arbete med att påskyndainfasningen av oljetankfartyg med dubbelskrov, bådepå internationell och EU-nivå. Inom EU pågår dess-utom arbete med att förstärka hamnstatskontrollen avriskfartyg och att inrätta ett gemensamt sjötrafiköver-vaknings-, kontroll- och informationssystem.Det är min ambition som ordförande i att driva dessa aktuella EU-frågorframåt. Jag avser dessutom att närmare undersökamöjligheterna att verka internationellt för att kunnaleda fartygstrafik längre bort från känsliga naturmil-jöer.den 29 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:558Fråga 2000/01:558 av om skolpoli-tiken.Frågan kommer att besvaras den 2 februari 2001.Stockholm den 26 januari 2001Enligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareden 2 februariSvar på fråga 2000/01:558 om skolpolitikenStatsrådet har frågat mig vilka åtgärder jagämnar vidta med anledning av att antalet elever somlämnar utan fullständiga betyg ökar.Jag har åtskilliga gånger deklarerat för riksdagenatt regeringen tar mycket allvarligt på denna frågaoch att ökad måluppfyllelse är inriktningen för rege-ringens samlade skolpolitik.Det är inte acceptabelt att det finns ungdomar somlämnar utan tillräckliga kunskaper, ävenom det i sannolikt finns en bättre beredskapatt ta emot dem än i många jämförbara länder. Jagsyftar då t.ex. på möjligheten att få läsa in ämnen, däreleven inte fått godkänt, inom ramen för det individu-ella programmet i gymnasieskolan.Regeringen har vidtagit och kommer att vidta enrad åtgärder för att stödja kommuner och skolor ideras ansträngningar att förbättra situationen. Åtgär-derna innebär dels ökade resurser i form av samman-lagt ytterligare till kommunernaför personalförstärkningar under de närmaste årenoch dels det nya uppdrag, som fåttatt definiera vilka kommuner som har störst behov avstöd och utveckling och sedan rikta insat-ser till dessa kommuner.Både personalförstärkningen och nyauppdrag är av långsiktig natur och det kommer attdröja innan vi ser konkreta avtryck i statistiken. Jag ärdock övertygad om att en förstärkning av kommuner-nas ekonomi och större personaltäthet i grundskolantillsammans med andra mer punktvisa åtgärder i formav bättre verktyg för uppföljning och utvärdering,kompetensutveckling m.m. är viktiga förutsättningarför en förbättring av resultaten. kommer imars att redovisa resultaten av sin undersökning avvad som "döljer sig bakom siffrorna", dvs. vilka fak-torer som bidrar till att vissa elever inte når målen igrundskolan och gymnasieskolan. Här kommerkommunerna att få viktig vägledning i sitt analysar-bete.Jag skulle vidare vilja nyansera diskussionen ge-nom att peka på några kritiska punkter i själva statis-tikunderlaget och i den analys som gjorts bl.a.i massmedierna.Sedan 1998 har vi kunnat avläsa re-sultat och kvalitet på ett mycket tydligare sätt äntidigare genom en betygsstatistik som bl.a. visar attvissa elever inte får betyg i vissa ämnen i grundsko-lan. I den allmänna debatten görs ingen skillnad mel-lan ämnen, vilka ämnen, hur många ämnen etc. Det ärfortfarande bara av eleverna som saknar betygi alla ämnen, dvs. där skolan fullständigt misslyckatsmed sin uppgift. Vi kan också konstatera att nästan90 % av eleverna även detta läsår nått godkänt i de treämnen som krävs för att tas emot i gymnasieskolansnationella program.En mycket viktig iakttagelse är att andelen elever,som har fått det högsta betygssteget Mycket väl god-känd, har ökat lika mycket som andelen som inte nåttgodkänt. Detta tyder på att lärarna, allteftersom dekänner sig mer säkra i det nya betygssystemet, tyckeratt det är lättare att använda det högsta betygsstegetliksom att välja att inte sätta betyg alls.Den allvarligaste invändningen mot de genom-snittssiffror, som har publicerat, är ändåatt de säger väldigt lite om den verkliga situationen ien enskild kommun. Andelen elever som inte når allamål varierar från och andelen som nåttgodkänt i svenska/svenska som andraspråk, engelskaoch matematik varierar från . Detta ärpositivt för de kommuner som uppvisar goda resultat,men mycket bekymmersamt för de kommuner, somvisar motsatt utveckling.Kommunerna har det yttersta ansvaret för attanalysera situationen och vidta åtgärder för att av-hjälpa bristerna. Min övertygelse är att förutsättning-arna för detta kommer att förbättras genom de åtgär-der regeringen vidtagit.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:559 om ersättning för för-rättning av borgerlig vigsel och registrering avpartnerskapJustitieminister har frågat mig vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att förbättra ersättningen till sär-skilt förordnade vigselförrättare och av länsstyrelsenförordnade registreringsförrättare.Av förordnad vigselförrättare har rätt till ersättning med för varje vigsel somhan eller hon förrättar. Förrättas mer änen vigsel utgör ersättningen dock för varje vig-sel utöver den första. Motsvarande ersättningsreglergäller för registreringsförrättare.Även jag anser att det finns anledning att se överdessa regler. Översynen ska påbörjas under året.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:560 om ouppklarade brottJustitieminister har frågat mig vilka åtgärder jagavser vidta för att öka andelen uppklarade brott.Det är väsentligt att de brottsbekämpande myn-digheterna fortlöpande utvecklar sin verksamhet föratt bättre kunna möta de krav som ställs på dem.Genom regeringens beslut om mål och rikt-linjer för åklagarväsendets och polisens samverkanhar myndigheternas insatser samordnats så att desamlade resurserna kan användas på ett mer effektivtsätt. Jag anser att det är angeläget att ytterligare för-bättra och fördjupa formerna för samarbete mellanpolis och åklagare. Erfarenheterna av att olika myn-dighetspersoner är samlokaliserade och arbetar näravarandra är goda. Det arbetssättet har visat sig funge-ra väl vid Ekobrottsmyndigheten.Polisen och åklagarväsendet bedriver sedan fleraår ett ambitiöst och omfattande arbete för att förbättrabrottsutredningsverksamheten. Regeringen och myn-digheterna vill åstadkomma en ordning där polisenoftare än är förundersökningsledare i ärendensom avser enkel eller medelsvår brottslighet. På såsätt ökar åklagarnas möjligheter att tillsammans medhögt kvalificerade poliser utreda allvarlig och komp-licerad brottslighet.Det är också en angelägen uppgift för såväl poli-sen som åklagarväsendet att säkerställa att det finnstillräckliga resurser och kompetens för att ytterligareeffektivisera brottsutredningsverksamheten.