prot · GO09118 · 2001-05-31 00:00:00 — Det är möjligt, och gjorde man dethar man tydligen helt uppenbarligen helt ändrat sigsedan dess.Nu verkar det som att en del politiker i alla fallbörjat lyssna på folkopinionen. Det vore väl inte sådumt att veta att över hälften var emot borättsbild-ningar, som vi hörde. Utav dessa var var tredje mode-rat. Vi har pratat om vilka det var som ville sälja ochvilka som ville ha det kvar. Av dem som redan ärborättsinnehavare är en majoritet emot ombildning.Likadant var det bland villaägarna. tyckte attdet var fel att omvandla allmännyttans hyresrätter tillbostadsrätter. Det kan bero på att det är människorsom har vuxna barn som vill göra en sådan boende-karriär som beskrev här och som välde flesta av oss har varit med om. Man har hyrt enbostad . Inte hade jag någon miljon atthosta upp när jag skulle ha min första bostad. Det ären fullkomligt orimlig situation här i . IÖdeshög är det inte på det sättet. Det finns ingen somvill köpa hyresfastigheter där, och det är ett av pro-blemen.En av anledningarna till att jag är engagerad i dehär frågorna är att jag är bl.a. socialarbetare. Av denanledningen utsågs jag av mitt parti att vara med i denboendesociala beredningen, som var en föregångaretill . Vi i den sociala beredningenvar ute och reste i . Då var vi nog så eniga omatt social housing ville vi inte ha. Jag tycker inte attde former av omhändertagande som man har ute iövriga är någonting att ta efter. Jag är faktisktväldigt stolt över den bostadssituation som vi har i dethär landet.Vi behöver för eftertanke i de här frågorna. Vibehöver ha tid att genomföra de förslag som kom med. Det tar lite tid, och jag är min-sann den som har sett till att vi har förkortat giltig-hetstiden för stopplagarna så långt det har gått. Förden första lyckades vi förkorta den med ochför den här stopplagstiftningen . Detär väl alltid något. Bl.a. hade Lagrådet synpunkter påatt en sådan här sanktionslagstiftning inte skulle varaalltför långvarig. Det var vi tvungna att rätta oss efter.Vi kommer helt uppenbart till väldigt olika slut-satser. Vi är eniga om rätten till en bostad och enlämplig bostad, adequate shelter. pratar vi om iHabitatagendan som gäller över hela världen. Det ärväl så giltigt i , för här har vi hemlösa, vi harungdomar som får bli mambor i all evighet, kansketills de blir och ska bilda familj själva.Jag är väldigt intresserad av att vi utvecklar denhär rättigheten. Tak över huvudet ska vara en mänsk-lig rättighet. Däremot sade Handikappombudsmannennär vi höll på med tillgänglighetslagstiftningen attkommunalt självstyre inte är någon mänsklig rättig-het. Han såg motsättningen när man inte kan tillgodo-se de svagaste gruppernas behov i samhället. Hantalade om den handikappade. Och vi har våra hemlö-sa. Där sitter en rättighetslagstiftning inte helt fel.Då skulle jag naturligtvis vilja höra vad de bor-gerliga partierna skulle säga om en sådan, om detskulle vara att gå det kommunala självstyret för när.Ni har ju väldigt mycket synpunkter på hur vi be-handlar det kommunala självstyret, bl.a. hur vi fattarbeslut i kommunerna. En anledning till att det härdröjer, att vi var tvungna att ta till en ytterligare för-längning av stopplagstiftningen är att man skulleutreda de här frågorna. Vi i är väldigtangelägna om att besluten faktiskt fattas på kommu-nal nivå men att man har tid till eftertanke. Det har viföreslagit. Vi har fått med som ett tilläggsdirektiv tillKommundemokratikommittén att man ska kunnafatta två beslut med mellanliggande val. Då kommerju frågan verkligen upp på dagordningen och blirbelyst. Alltså inget idiotstopp, men att man tänker tilllite grann.Folkomröstning är naturligtvis också en viktigsak. Det var någon som nämnde här. Det vorebra om vi kunde höja folkomröstningsinstitutet tillvad det verkligen skulle kunna betyda.När det gäller sättet att fatta beslut i kommun-fullmäktige vill jag påminna om en paragraf i kom-munallagen som fanns i den gamla kommunallagenoch som följde med i den nya. Det är 5 kap. 43 § a.Vid beslut enligt denna bestäms utgången antingengenom kvalificerad majoritet bestående av två tredje-delar eller genom enkel majoritet med två beslut medmellanliggande val. Men som det står nu är att beslu-ten ska fattas med enkel majoritet om inte annat ärföreskrivet. Det är precis det som vi vill pröva, kan föreskriva ett annat sätt att fatta beslut, t.ex.när det gäller så stora strukturfrågor som utförsäljningav kommunala bostadsbolag. Och det finns andrasaker som är precis lika viktiga.Därmed yrkar jag bifall bostadsutskottets förslag iBoU10.Anf. 200 ()replik:Fru talman! Den lokala självstyrelsen har vi dis-kuterat. Där vet vad jagtycker om att gå in med två tredjedelars majoriteteller med val emellan, så det ska jag inte ta upp tidenmed nu.Vad jag vill fråga omrör stopplagstiftningen. Förra gången var HelenaHillar stolt över att ha kunnat förkortagiltighetstiden för stopplagstiftningen . Detmåste vara ett tecken på att ni inte gillade den. Nusäger hon att man har lyckats förkorta den med tremånader. Då vill jag fråga: Vad är argumenten till attMiljöpartiet vill förkorta? Det kanske stämmer medvår syn.Nu förlänger ni den igen, för . Dåvill jag fråga: Hur länge kommer att varamed och förlänga giltighetstiden för denna stopplag-stiftning innan ni slår näven i bordet och säger: fårdet vara stopp för vi har en annan syn på den kom-munala självstyrelsen?Anf. 201 () replik:Fru talman! Anledningen till att man behövdeförlänga den är helt enkelt den att man inte är klar.Det är vissa saker som behöver utredas mer. vet lika väl som jag vilka punkter detvar. Det var självkostnadsprincipen, regleringen avförköpsordning, utökat boendeinflytande och andrafrågor som var viktiga att utreda. Vi gjorde en liteannan bedömning än vad regeringen gick ut medförst. Vi tyckte precis om förra gången att man kan-ske inte behöver ha så för beredning.Att det skulle vara så kortvarigt som möjligt vardet inte vi som hittade på utan det var Lagrådet somtyckte att det inte ska vara en alltför lång tidsutdräktpå en sanktionslagstiftning. Vi tyckte att det låg nå-gonting i det.När det gäller att det nu behövs en förlängninggjorde vi den bedömningen att det var lämpligt attfastställa datumet till . behöver lite mer tid på sig. Manfick en förlängning för sitt arbete.Det var ett resonemang om vad som är kortast möjli-ga tid för att man ska kunna ta ställning till de nyafrågor som man fick utreda.Anf. 202 ()replik:Fru talman! delbetänkandevar ute på remiss, och jag tror att det bara var en endaav remissinstanserna som var positiv. Alla sågadeargumentet med två tredjedels majoritet, vilket ju varpositivt.ALLBO-kommitténs förslag innehåller inte hellernågonting som skulle kunna motverka stopplagstift-ningen. Egentligen är det bara ett pedagogiskt instru-ment för att man ska försöka att bevara allmännyttanshyresledande roll.Jag har inte hört vad villha i stället för stopplagstiftningen. Jag känner medhenne. Det är inte roligt att fatta ett beslut som maninte tror på. Att ni inte tror på det förstår jag eftersomni vill förkorta giltighetstiden. Då gäller det att hittanågonting annat i stället.Anf. 203 () replik:Fru talman! Det vore bra om jag kunde få stå förmina egna värderingar och inte få dem pådyvlade avett annat parti.Vi tycker naturligtvis att allmännyttan behövermoderniseras och utvecklas - det har många här varitinne på - och det är precis det som detta ska leda till.Mitt favoritförslag gick ut på två beslut med mel-lanliggande val. Det bemöttes något mera välvilligtav en del av remissinstanserna, bl.a. av ett av univer-siteten. Man ansåg att det var något mindre odemok-ratiskt. Jag bedömer det som att det har en möjlighetatt bli välvilligt bemött.Vi lämnade också utrymme för att komma med andra förslag. Dåhandlar det om folkomröstningar, och det är mångahär i kammaren som gärna vill använda sig av detinstrumentet för att få en sak belyst som kanske inteär så given från början.Anf. 204 () re-plik:Fru talman! Jag hade ungefär samma frågor somUlla-Britt . Men jag kan fylla på med enannan fråga som handlar om det som talade om, nämligen rättighetslagstiftning.Redan i dag har vi en rättighetslagstiftning, bl.a. iregeringsformen där det står så här i 1 kap. 2 §: "Detskall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten tillarbete, bostad och utbildning samt att verka för socialomsorg och trygghet och för en god levnadsmiljö. "Kommunerna har också ett tydligt ansvar för bo-stadsförsörjningen inom sina respektive territorier.Det kommunala bostadsförsörjningsansvaret fastslogsi kommunallagen och även i socialtjänstlagen. I plan-och bygglagen ges också kommunerna ett grundläg-gande ansvar för att planera markanvändning, vilkethar betydelse för människors rätt till bostad.Det finns alltså en rättighetslagstift-ning, vilket vi också tog upp i ALLBO-kommittén.Jag tycker att de ledamöter som inte hade möjlighetatt vara med där borde läsa reservationerna i och de remissvar som har avgivits. Det tarett bra tag, men det är nyttigt, jag lovar.Anf. 205 () replik:Fru talman! Att vi har en rättighetslagstiftningsom garanterar ett boende är väl att ta i. Vi har liteproblem med det. Man har möjlighet enligt social-tjänstlagen att ansöka om bistånd till en bostad, menden rätten borde vara något starkare.Det finns många idéer om hur man ska tillgodosede sociala behoven. I boendesociala beredningenhade vi ett sammanträffande med socialchefer. I enstörre kommun norröver framhöll man att man hadebättre kontakt med de privata fastighetsägarna än medde kommunala bostadsföretagen. ser jag att Rig-mor reser på sig. Ja, det var mycket riktigtUppsala.Efter det - det var 1999 som vi höll på med dethär - sades avtalen upp. Det är ju sådant som händer.Avtal med privata fastighetsägare kan vara tidsbe-stämda och de kan sägas upp om de inte var så bra förfastighetsbolaget. Det verkar ha kommit som en över-raskning för somliga, men det var en varningsklocka.Jag trodde också ganska mycket på dessa avtal.Det finns goda exempel på att det kan fungera. Menkommunerna har ändå lite andra åligganden. Det ärockså kommunerna som ska svara för tillämpningenav socialtjänstlagen. Att ha en uppsättning av allmän-nyttiga bostäder är inte fel för en kommun som ska tasitt bostadsförsörjningsansvar.Anf. 206 () re-plik:Fru talman! Jag vill då fråga om tänker ta till vara den överenskommelsesom hyresgäster och hyresvärdar har träffat om attförsöka att utveckla hyresrätten så att det blir möjligtatt göra den fristående. Man ska också se till att alla isamhället tar ansvar för den sociala biten. Det ärockså väldigt viktigt.Men vi får inte konservera bostadspolitiken. Viska ju inte använda oss av straffsanktioner i sådanahär sammanhang. Såvitt jag kan se vill inte hellerMiljöpartiet det. Då förstår jag inte att man kan lånaut sig till att återigen bara hålla fast vid något gam-malt.Anf. 207 () replik:Fru talman! Vi lånar inte ut oss till någonting.Som jag inledde med att säga ser vi detta som ettmedel att värna mångfalden.Det finns ett exempel från på vad som kanhända om man släpper det alldeles fritt. Där hade det,precis som i , skett en totalutförsäljning.Jag ansåg då och jag anser fortfarande att den härlagstiftningen har varit till god nytta. Bostadspoliti-ken har kommit upp på dagordningen som aldrig förr.Det har varit jättebra.Anf. 208 ():Fru talman! Jag skulle kanske kunna hänvisa tilldet längre anförande som jag höll i kammaren den 14juni 1999 då stopplagen diskuterades första gången.Många skulle nog bli glada om jag inskränkte mig sådan hänvisning. Jag ska nu inte glädja kamma-ren så mycket.När jag ser och hör hur enhetsstatens ideologerarbetar i kombination med partiintressets advokaterfår jag obehagliga upplevelser och associationer. Jagbehöver knappast belägga dessa konstateranden sär-skilt mycket. Från flera talare här har anförtsalla de principiellt kritiska synpunkter som man kanha från demokratisk synpunkt, från grundlagssyn-punkt och från den kommunala självstyrelsens posi-tioner.Vi har t.o.m. här fått höra att en skulle vara viktigare att ta hänsyn tillän demokratiska val till fullmäktige. Det ger faktisktriktigt obehagliga associationer.När jag har läst yttrandet har jag ansträngt mig föratt få respekt för de skäl som socialdemokraternaanfört för att det finns ett behov av den lagstiftningsom nu föreslås, men jag har inte funnit några sådanaskäl.Det sägs att stopplagen är nödvändig för bo-stadstillgången. Men det är ju faktiskt så att bostäderinte försvinner från jordens yta om de byter ägare.Rent av hörde jag alldeles att de lägenheter som han har bott i finns kvartrots att han inte bor kvar i dem. Och jag vill gärnaerinra om vad statsrådet anförde i dagensfrågestund på tal om fastighetsinnehav.Fastigheter och lokaler som inneharförsvinner inte från marknaden när de säljs, sade han.Fastigheterna finns ju kvar på marknaden även när deär sålda, sade Rosengren.På samma sätt är det med bostadsfastigheter. Ing-en enda lägenhet kommer till bara därför att fastig-heterna är kommunala. Bostadsrättsföreningarnasambitioner att åstadkomma bostäder i vindsutrymmentyder snarare på motsatsen, åtminstone i Storstock-holmsområdet.Det sägs att stopplagen är nödvändig för omsor-gen om boendet. Den skulle ge ett bättre boende imiljonprogramområdena t.ex. Men regeringens ställ-ningstagande till stads anhållan om att fåanvända vinstpengar ur stadens bostadsbolag för attförbättra boendemiljön i miljonprogramområdenarunt centrala delar är avslöjande och geren antydan om att de verkliga motiven för den före-slagna lagstiftningen är några andra än de som an-förts.Om man inte ska kunna använda de kommunalabostadsbolagens överskott till upprustning av denfysiska miljön, såsom upprustning av bostadsgårdar,parker, lekparker, torg, lokaler, gång- och cykelvägar,skolgårdar osv., då är det knappast boendemiljön ochboendet som man vill värna om. Likväl har den soci-aldemokratiska regeringen avslagit en sådan begäranså sent som . Jag har en kopia påavslaget här i min hand.Det sägs att bruksvärdeshyran kräver att man harkommunala bostadsföretag. Såsom bruksvärdeshyranexempelvis har tillämpats i Storstockholmsområdethar det i stället lett till att vi inte har fått några nyabostäder byggda. I stället för bostäder åt alla har detblivit allas rätt till en plats i bostadskön, därför att denkommunala tillämpningen av hyressättningen i ex-empelvis ledde till att vi inte ficknågra nya lägenheter. Det ledde dessutom till attomvandlingen från hyresrätter till bostadsrätter harblivit särskilt stor i det privatägda beståndet. Det är judär som den stora omvandlingen har skett, därför attdet inte har gått att få ekonomi i byggandet av hyres-rätter. Det är mycket olyckligt, men det är det faktis-ka förhållandet. Det är ju i det privata beståndet somomvandlingen till bostadsrätter har varit så domine-rande i , och det har bl.a. berottpå tillämpningen av bruksvärdeshyror.Uppenbarligen är det mer av centralstaten och desocialdemokratiska bastionerna som ska försvarasmed hjälp av stopplagen. De som 1999 ansågsvara tillräckligt för att komma med ett förslag tilllagstiftning som skulle säkra den socialdemokratiskaregeringens intressen i de kommunala bolagen haruppenbarligen inte räckt till.Visst kan man fråga sig om det finns så myckettid att nuvarande regering skulle kunna producera ettanständigt förslag som tillgodosåg både socialdemo-kraternas och regeringens intressen genom den s.k.ALLBO-kommittén. Det har ju visat sig att det integick. När kommer det att ske? Det blir inte lätt attåstadkomma något sådant.I den situation som har uppkommit är det Miljö-partiet som har hamnat i det stora tvärdraget. Miljö-partiet tvingas solka ned sin inställning till det lokalasjälvbestämmandet med en tydlig grundlagsstridandeåtgärd i strid med den kommunala demokratin. Detmåste kännas ganska obehagligt för Miljöpartietsrepresentanter när tackar för bistån-det för att man på det här sättet trampar på denkommunala demokratin.Den föreslagna lagstiftningen i förlängningen avstopplagen är skamlig. Med detta, fru talman, vill jaginstämma i tidigare framförda moderata yrkandenfrån talarstolen.Anf. 209 () replik:Fru talman! Egentligen hade jag inte tänkt begärareplik, för har ju hållit sitt huvudanfö-rande, men jag kan inte låta bli.Det mesta har gått fullständigtförbi. Det är inte stopplagen som är den slutliga lag-stiftningen. För oss är stopplagen det nödvändigarådrummet för att komma fram till en lagstiftningsom skapar möjlighet för allas rätt till bostad.Att inte värnar bruksvärdesprincipenvet vi . Det finns ju ett antal motionersedan tidigare om att man ska avskaffa bruksvär-desprincipen och införa marknadshyror. Det är grun-den för den moderata synen på hyrespolitiken. Mende övriga partierna inom borgerligheten brukar trotsallt ställa upp för bruksvärdesprincipen på ett annatsätt.Sedan hänvisar , fru talman, tillgrundlagen. Jag hänvisar också till grundlagen och tillsamma regeringsform, där det står att det ska åliggadet allmänna att trygga rätten till arbete, bostad osv.Jag tror att även har tagit upp detta.Det innebär alltså att det finns två grundlagar, den enaom det kommunala självstyret och den andra omrätten till boende och det allmännas skyldighet atttillse individens rätt till bostad. Det här är rådrummetför att lösa ekvationen hur vi ska kunna tillgodosebåde att det kommunala självstyret fungerar och attindividen har rätt till bostad. Då tycker vi som väns-terpartister att det här, precis som när det gäller skola,socialtjänst och alla andra områden som faller underdet kommunala självstyret, finns skäl att reglera detkommunala självstyret. Det är inte särskilt underligt.Det finns 1 500 lagar och förordningar som i dagreglerar det kommunala självstyret. Om vi sätter ossned och granskar dessa 1 500 är jag övertygad om attvi kan hitta flera hundra som kan plockas bort. Menvi kommer också att hitta nya regler ochlagar för att garantera individens rätt i varje kommunoch i varje samhälle att faktiskt vara delaktig på likavillkor. Det finns ett behov av nya rättighetslagstift-ningar.Anf. 210 () re-plik:Fru talman! Jag vill hänvisa till vad själv sade, att de lägenheter som han bott ifinns kvar trots att han har flyttat ifrån dem. Bostäderförsvinner faktiskt inte från jordens yta därför att debyter ägare. Detta är en myt som odlas i alla socialis-tiska sällskap, men så är det inte.Dessutom är det faktiskt så att om man tillämparbruksvärdeslagstiftningen på ett sådant sätt att detinte byggs nya lägenheter, blir det aldrig någon rättför alla att ha en bostad. Det måste produceras bo-stadslägenheter om det ska finnas någon rätt att bo,och då måste det finnas en hyreslagstiftning som gördet möjligt. I annat fall blir det nödvändigt för StenLundström och andra att föreslå en stopplag för attåtminstone kunna administrera bristen.Något annat än en stopplag har ju inte kommitfram trots att det nu har gått . Det sades den14 att det behövdes ett rådrum föratt komma fram med ett förslag. Vad är det då förförslag som vi har fått här nu? Jo, en förlängning avstopplagen. Stopplagen är den enda lösning som detän så länge finns tillgång till.Anf. 211 () replik:Fru talman! När det gäller det sista kan jag barainstämma i synpunkt. Jag bekla-gar att det inte finns ett annat förslag. Jag beklagar attvi inte kunde få diskutera hur det nationella ansvaretför allas rätt till bostad ska implementeras i kommu-nernas verksamhet. Jag beklagar att det inte är dettasom vi debatterar . Men det förslaget finns inte.Därför är det viktigt att stopplagstiftningen får fortle-va fram till dess att förslaget finns. Förhoppningsvisär det bara en graviditet, alltså , somCarl-Erik Skårman behöver vänta till dess att försla-gen finns. Då är jag fullständigt övertygad om attModeraterna inte kommer att ställa upp, men det ären annan sak.Min lägenhet finns kvar, visst. Men tänk om denhade blivit såld, omvandlad till en bostadsrätt - ellerden allmännyttiga lägenhet som mina föräldrar fickpå grund av att de var trångbodda. Hade det varit enbostadsrätt hade inte en familj med den ekonomi sommin familj hade haft en möjlighet att köpa den lägen-heten. Den hade inte funnits tillgänglig på en bo-stadsmarknad för min familj. Det är en avsevärdskillnad.Allmännyttan och hyresrätten som sådan ger möj-ligheter för fler att faktiskt få tillgång till en bra bo-stad. Om inte allmännyttan fungerar på det viset ienskilda kommuner är det den politiska ledningensoch kommunernas sak att skriva sådana ägardirektivåt sina kommunala bostadsbolag att de tar den socialahänsyn som de faktiskt bör göra som allmännyttigtbostadsföretag.Bruksvärdesprincipen hindrar ingen att bygga lä-genheter. Det gör däremot de snabba klippens män,de stora avkastningarnas män. I komunskulle man kunna använda de 4 miljarder som dekommunala, allmännyttiga bostadsbolagen har gene-rerat i vinster till att investera i nybyggnad och om-byggnation. Det skulle skapa ganska många lägenhe-ter i . Om kommunsborgerliga, och i viss mån också, tror jag, socialde-mokratiska och vänsterpartistiska, grupper hade setttill att det fanns mark tillgänglig att bygga på hade detinte varit något större problem. Viljanfinns hos vissa partier.Anf. 212 () re-plik:Fru talman! Jag sade tidigare att man verkligenkan fråga sig om det finns så mycket tid att det går attfå fram ett förslag som tillgodoser den nuvarandemajoriteten i kammaren. Jag vidhåller att den fråganännu inte har fått något svar. Det enda som kommerär stopplagar.Ingen enda bostad försvinner - återigen: ingenenda bodstad försvinner - för att man byter ägare.Däremot blir det alldeles för lite nybyggt med denbruksvärdesprincip som har stoppat all nybyggnationi bl.a. . Detta är ett problem som manmåste lösa om alla ska få en möjlighet att bo någon-stans.Anf. 213 () replik:Fru talman! Jag ska inte förlänga den här reprise-ringen i onödan. Jag ska bara rätta till en av grövstafelaktigheterna i Skårmans tal. Om det är så att majo-riteten i vill rusta upp gårdar, hus ochtrappuppgångar kan man ju använda sig av de3,som man har plundrat de all-männyttiga bostadsföretagen på i strid med gällandelagstiftning. Om man just vill rusta upp trappupp-gångar och hus går det att använda de pengar somfinns i de allmännyttiga bostadsföretagen. Det finnsingenting i stopplagen som hindrar det.Men om man vill använda hyresgästernas pengarför att rusta upp parkvägar eller centrumanläggningar,då är det ingenting annat än en extraskatt, som talar om, en extraskatt på hyresrättsbo-ende. Den extraskatten tänker inte socialdemokrater-na vara med att bidra till. Kommunala angelägenhetermåste alla kommunmedborgare vara med och bidratill, även de som bor i bostadsrätt och villa.Anf. 214 () re-plik:Fru talman! Vad har anhållit omär att överskottet från bostadsföretagen skulle kunnaanvändas för att åtgärda miljonprogramsområdena.Det handlar i den fysiska miljön om bostadsgårdar,grönområden, torg, lokaler, lekparker och skolgårdar.Men vad säger regeringen? Jag ska läsa sista mening-en: Regeringen finner mot denna bakgrund att ansö-kan ska avslås.Man vill inte att de här överskotten från de kom-munala bostadsföretagen ska kunna användas för attförbättra boendemiljön i miljonprogramsområdena.Inte kan det vara omsorgen om miljonprogramsområ-denas upprustning som ligger bakom stopplagen?Anf. 215 () replik:Fru talman! Den här gången får jag försöka talalångsammare för att nå fram även till Carl-ErikSkårman. Det behövs inget tillstånd från regeringenför att rusta upp allmännyttan i , alltsåmiljonprogramsområdena. Det går bra att använda devinstmedel som finns till det. Om man däremot villanvända de pengar som hyresgästerna har betalat inför att rusta upp andra saker i kommunen, som skrid-skobanor och centrumanläggningar, då säger vi nej.Det ska alla kommuninvånare vara med och betala -inte bara de som bor i allmännyttig hyresrätt.Det finns inget hinder i den lagstiftning som i dagligger på bord för att direkt börja måla omhusen i och . Men det tror jag tyvärrinte att det finns någon vilja för i .