prot · GO0961 · 2001-02-06 00:00:00 — Ioch med att staten tillåter agerande stöderockså staten en utveckling som innebär att statligaarbetstillfällen slår ut privata. Eftersom jag har haftmöjlighet att ingående studera frågor kring läkeme-delsförsörjningen i kan jag också intyga attde företag som är verksamma med distributionav läkemedel är mycket effektiva. Förhoppningen attApoteksmonopolet skulle kunna sköta denna verk-samhet mer kostnadseffektivt ur ett samhällsperspek-tiv är knappast realistisk.På många områden genomför en avveck-ling av statliga monopol. Detta har, som vi vet, haften stor betydelse för vårt lands tillväxt. Det är därföranmärkningsvärt att regeringen nu är tillskyndare tillden motsatta utvecklingen när det gäller handel ochdistribution av läkemedel. Detta genom att medverkatill att den enda del av denna sektor som varitprivat nu de facto tas över av det statliga monopolet.Självfallet är frågan om det tillåtna i Apoteketsagerande anmäld till såväl som(vad gäller statens ansvar) . Menoavsett om agerande bryter mot konkur-renslagen eller inte ger regeringen helt fel signaler närden offrar företag och arbetstillfällen i den privatasektorn som ett led i att bl.a. skaffa ersättningsjobbtill orter som drabbas av förbandsnedläggningar.Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för attApotekets agerande att utvidga sin verksamhet tillpartihandelsledet stoppas?den 31 januariInterpellation 2000/01:227 av ()till näringsminister om obegripligareglerSvenska regler för lastbilstillverkare diskriminerarbåde inhemska och EU-företag. I gäller näm-ligen regeln att lastbilar som ska säljas här måste haslagprovtestats. Nämnda test förekommer, enligtuppgift, endast i Sverige.Svenska lastbilar som inte genomgått testet får ejköras i av svenska företag. Däremot kanutländska företag köra i med bilar som - intetestats -, vilket är en diskriminering av svenska före-tag.Lastbilar tillverkade i övriga EU eller annat land,som inte är testade, får heller inte köras i avsvenska företag. Däremot får utländskt företag köra -icke testade lastbilar - i Sverige.Detta innebär att främst specialmodeller som till-verkas i små antal, där kostnaden för testet per bil blirhög, hamnar i en egendomlig situation och lägetupplevs som diskriminerande av både svenska ochEU-företag. Reglerna innebär också att nya och för-bättrade modeller inte kan köpas av svenska företag.Reglerna är obegripliga och inkonsekventa då "för-bjudna" fordon får köras i om de inte ägs avsvenska företag.Att ta bort ovan nämnda regler skapar större för-ståelse för EU och ett utmärkt tillfälle för initiativ isådan riktning borde vara nu då är ordföran-deland i EU.Vilka initiativ ämnar näringsministern vidta för attta bort regler som upplevs som diskriminerande ochobegripliga?den 31 januariInterpellation 2000/01:228 av () till justitieminister om närpoli-sens arbetsuppgifterPå senare tid har den allmänna debatten kretsatkring medborgarnas trygghet och polisens roll somtrygghetsbärare i samhället. Bl.a. har våra massmedi-er rapporterat om den pressade situation som vårapoliser befinner sig i. Så t.ex. refererade Aftonbladetnyligen en enkätundersökning som Polisförbundetgenomfört i 82 polisdistrikt. Av undersökningenframgår att närpolisreformen inte tillnärmelsevis nåttupp till sina intentioner.Den mediala uppmärksamheten har medfört attnärpolisens verksamhet har kommit i fokus. Hurmånga närpoliser ska vi ha, hur ska deras arbetsom-råden se ut och framför allt vad ska de arbeta med?Det är några av de många frågor som ställts.Närpolisverksamheten är ett led i den modernakriminalpolitik som socialdemokratiska regeringardrivit under . Tyvärr har docknärpolisreformen inte riktigt levt upp tillförväntningarna. Av rapporten från fram-går att reformen är organisatoriskt genomförd, menatt det innehållsmässiga genomslaget i polisverksam-heten har uteblivit.I budgetpropositionen för rättsväsendet 2001 po-ängterar regeringen närpolisens betydelse. Det kom-mer bl.a. till uttryck på s. 22 och 23 i formuleringarsom "närpolisreformen skall fullföljas och vidareut-vecklas" och "det är avgörande för hela polisväsendetatt närpolisområdena nu får de resurser och den kom-petens som behövs för att den verkligen skall blibasen i polisverksamheten. "Trots detta råder stor osäkerhet kring begreppetnärpolis. Vad innebär det egentligen? Av namnetframgår att närpolisen ska finnas nära människorna.Vidare vet vi att närpolisen i stor utsträckning skaarbeta brottsförebyggande och problemorienterat. Föratt nu kunna fullfölja reformeringen av polisverksam-heten är det av yttersta vikt att alla har en klar upp-fattning om vad som egentligen avses med begreppetnärpolis.Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga justitie-ministern:1. Avser ministern komma med några förtydligandenom vad som uttryckts i budgetpropositionen omnärpolisens arbetsuppgifter och ansvarsområden?2. Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidtaga föratt närpolisreformen ska kunna fullföljas enligt deursprungliga intentionerna?den 31 januariInterpellation 2000/01:229 av ()till jordbruksminister om legali-sering av prostitutionI anslutning till det genomförda EU-möteti tog som ordförandeland genomjämställdhetsministern initiativ till två offensiva ut-talanden gentemot dels och dels den nyinsatteamerikanske presidenten i frågan omrespektive lands uppfattning i abortfrågan. När detgällde uttalade ministern bl.a. att hon såg detsom "oförskämt" av ett land som har ambitionen attbli medlem i EU att ha en så restriktiv politik på ab-ortområdet, eftersom fri abort enligt hennes uppfatt-ning är en förutsättning för kvinnors jämställdhet.Häromdagen offentliggjordes att den tyska rege-ringen kommer att lägga fram för för-bundsdagen ett förslag till legalisering av prostitution.Enligt förslaget kommer prostituerade att få rätt tillsjukförsäkring, a-kassa och övriga sociala försäkring-ar.Jag förmodar att frågor kring prostitution ocksåbehandlades vid mötet i , och utgår frånatt jämställdhetsministern delar min uppfattning att enlegalisering av prostitutionen skulle innebära ettmycket stort bakslag för jämställdhetsarbetet.1. Jag vill mot denna bakgrund fråga jämställdhets-ministern om hon ämnar ta kontakt med sina rege-ringskolleger i för att markera Sverigesregerings inställning i frågan.2. Kommer jämställdhetsministern under Sverigesordförandeskap ta initiativ för att påverka Tysk-land i frågan?den 31 januariInterpellation 2000/01:230 av () till statsrådet ombokstavsbarnens behovI dag arbetar med ett State of theart-dokument som ska vara en kunskapsgenomgångav diagnoser som DAMP, ADHD och Aspergerssyndrom.Ytterligare insikt och kunskaper behöver dock till-föras utifrån ett tvärvetenskapligt synsätt för att dessabarn ska få den optimala inlärningsmiljön och uppnågoda resultat.När vi i dagligt tal benämner vårdkedja så talar viom dess styrka, om kedjan som inte är starkare ändess svagaste länk. Många är de barn som kallasbokstavsbarn men utan diagnos och en fullständigvårdplanering och uppföljning.Det finns tydliga tecken som visar att alltfler barndeltar i särskolans verksamhet och farhågor finns attskolans bristande förmåga är en starkt bidragandefaktor till denna ökning. Oron sprider sig att skolansbristande kunskap gör att alltfler barn skrivs in isärskolans verksamheter.Andelen elever i den obligatoriska särskolan harökat från 8 200 /93 till nästan 12 /2000, vilket ger en ökning på nästan50 %. I ökade eleverna under samma tidmed . Elevökningen, som tilltagit under desenaste åren, är störst inom grundsärskolan där ök-ningen är . elevkrets är vid och det finns elever som befinnersig i gråzonen. Det är också i denna grupp som denstörsta ökningen sker.40 % av kommunerna rapporterade till Skolverketpå en förfrågan att elevgruppen i särskolan har för-ändrats. Barn med DAMP/ADHD och koncentra-tionssvårigheter har tillkommit liksom barn medemotionella svårigheter. Det finns också en överre-presentation av elever med invandrarbakgrund.Min fråga till skolministern är:Vilka åtgärder ämnar skolministern vidta för attskapa en skolmiljö som gör att dessa barn tas omhand på ett professionellt sätt så att skolan kan varaden hållbara länken i en vårdkedja?den 31 januariInterpellation 2000/01:231 av ()till statsrådet om behovet avarbetskraftsinvandringUnder den avslutade konferensen mot intole-rans pekade FN:s generalsekreterare påbehovet av ökad arbetskraftsinvandring. att "behöver fler och fler invandrare föratt upprätthålla den ekonomiska utvecklingen. Jagtycker att det är viktigt att vi har rätt inställning tillden roll invandrare spelar i samhället." ärbara den senaste i raden av en lång rad politiker,företagare och debattörer som pekar på behovet attlätta på regelverket kring arbetskraftsinvandring.Uppfattningen att behöver en ökad ar-betskraftsinvandring, för att långsiktigt öka vår väl-färd och motverka de effekter som en åldrande be-folkning ger, är knappast kontroversiell. Sverigehar brist på bl.a. läkare och tekniker. Menbehovet kommer att vara stort av människormed en mångfald av bakgrund och utbildning.Regelverket gör det dock svårt för människor attta sig till för att kunna bidra till både sin egenoch vår välfärd. Speciellt problematiskt är det för desom inte är medborgare i EU/EES-området. Under år2000 rörde det sig endast om ett par hundra personersom beviljades uppehållstillstånd i på grundav arbetsmarknadsskäl.Även () har varnat förkonsekvenserna av de låga födelsetalen. väntar stora pensionsavgångar då 40-talisternanår pensionsålder. En sjunkande andel i arbetsförålder ska då försörja alltfler. Ett sätt, argumenterarKI, är att öka invandringen. Då räcker det inte med ettpar hundra , utan det rör sig om tusentals in-vandrare.Regeringsföreträdare, däribland statsrådet ,har tidigare pekat på behovet av ökad arbetskraftsin-vandring. Några initiativ för att underlätta arbets-kraftsinvandring har dock inte tagits.Med anledning av ovanstående vill jag fråga stats-rådet följande.1. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att för-bättra regelverket så att arbetskraftsinvandringunderlättas?2. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta inom ramenför ordförandeskapet i EU i syfte att möjliggöraen ökad arbetskraftsinvandring till EU som hel-het?den 1 februariInterpellation 2000/01:232 av () till statsrådet om lägen-hetsöverskottetSveriges allmännyttiga bostadsföretags organisa-tion, , redovisade för sedan att det för-väntade överskottet av lägenheter i 145 SABO-företag skulle vara kring 42 500 lägenheter år 2010.Överskottet skulle komma att förorsaka kostnader pånära 30 miljarder kronor.Naturligtvis kan beräkningarna inte göra anspråkpå att vara korrekta i alla detaljer men ger en antydanom storleksordningen på antalet i de aktuella företa-gen och de kostnader som är förbundna med lägen-hetsöverskottet.Det är angeläget att på alla tillgängliga sätt ned-bringa lägenhetsöverskottet och minska de totalakostnaderna för de överflödiga lägenheterna. Mot denbakgrunden vill jag ställa följande fråga till statsrådetLövdén:Vilka åtgärder ämnar statsrådet ta initiativ till föratt minska lägenhetsöverskottet och reducera kostna-derna för dessa?den 1 februariInterpellation 2000/01:233 av () tillfinansminister om rättsläget beträf-fande lotterilagenDet råder en stor oklarhet om vilka reglersom gäller för spel- och lotterimarknaden. Anled-ningen till detta är att det notifieringsförfarande somEG-rätten föreskriver vid vissa lagändringar inte hargenomförts. Om införandet av lotterilagen skett i stridmed EG-rätten ska lagen anses som ej gällande.Kommerskollegium, som har regeringens uppdragatt ansvara för notifieringsförfarandet och att bedömanär notifiering ska ske, har uttalat att de anser attanmälan skulle ha skett i de aktuella fallen somhandlar om s.k. varuspel och lyckohjul. Den slutgilti-ga prövningen sker dock i EG-domstolen.Spel- och lotteriministern har i ett tidigare svar påen skriftlig fråga, med hänvisning till en PM frånFinansdepartementet, hävdat att införandet av lotteri-lagen och förbuden mot s.k. lyckohjul respektivevaruspelsautomater inte kräver notifiering. Sammauppfattning upprepar finansministern i Dagens Indu-stri där han också hävdar att ännu inte uttalat någon ståndpunkt ifrågan.Nu har åter konstaterat attlotterilagen införts i strid med EG-rätten. I sitt yttran-de av (Dnr 312-1871-2000) skriverman "bedömer att ändringarna ilotterilagen (1994:1000) som förbjöd lyckohjulen ochi praktiken varuspelen faller under anmälningsskyl-digheten enligt direktiv /34/EG. Ändringarna bordedärför ha anmälts till kommissionen och övriga med-lemsländer innan de antogs." Om Kommerskollegi-ums bedömning är korrekt gäller inte lotterilagen.De privata spelföretagen hamnar nu i en mycketoklar rättslig situation. Även om i ettsenare skede kommer att underkänna den infördalagstiftningen, så riskerar de privata spelföretagenunder tiden stora ekonomiska förluster. Likaså drab-bas idrotts- och folkrörelserna, som erhållit en bety-dande del av vinsten från dessa spelformer, av storaekonomiska förluster.För att i möjligaste mån minimera skadorna skullespel- och lotteriministern kunna ta initiativ i syfte attklarlägga rättsläget i stället för att tvinga intressenter-na att invänta ett eventuellt framtida avgörande i , vilket kan ta lång tid.Min fråga till ministern:Mot bakgrund av senasteuttalande i frågan (Dnr 312-1871-200) frågar jag återfinansministern vad han avser att vidta för åtgärderför att bringa klarhet i rättsläget beträffande lotterila-gen.den 1 februariInterpellation 2000/01:234 av () tillnäringsminister om utlovade ar-betstillfällen till FårösundUnder lovade regeringen i skrivelse1999/2000:33 bl.a. följande vad gäller lokalisering avstatliga verksamheter m.m.:- "Ca 90 statliga arbetstillfällen lokaliseras tillGotland.- Omställningsgruppen får i uppdrag att i samarbetemed , berörda myndigheter ochlokalt näringsliv skapa förutsättningar för etable-ring av ytterligare ca 260 privata arbetstillfällenpå Gotland.- Vid utvecklingsprogrammets genomförande skasärskilt beaktas möjligheten att förlägga verksam-heter till . "FårösundNu är KA 3-området i Fårösundsnart tomt efter det att försvaret upphört med verk-samheten. Det finns därför ett stort behov av ny verk-samhet i , och det är naturligtvis viktigt attregeringens löften om att förlägga verksamheter därverkligen kommer till stånd. Regeringen poängterar iskrivelsen (1999/2000:33) att och norraGotland är i stort behov av statliga ersättningsarbets-tillfällen. Dessa arbetstillfällen skulle kunna fungerasom en startmotor för att också locka till sig andraföretag och entreprenörer.För att skapa förutsättningar för etablering av yt-terligare ca 260 privata arbetstillfällen måste före-tagsklimatet förbättras. För , som är ett länmed många mindre företag, är det naturligtvis särskiltönskvärt och välkommet om regeringen kan leva upptill ambitionen och presentera förslag som gynnarföretagsamheten.Jag vill understryka att det i , på det f.d.KA 3-området, finns tillgång till stora lokalytor somförvaltas av fastighetsbolaget . Det finnsutomordentligt stora möjligheter att göra anpassning-ar och ombyggnationer för tillkommande verksam-heter.De frigjorda tidigare övningsområdena vid kustenskulle kunna utnyttjas av turistnäringen genom attöverlåtelse sker på gynnsamma ekonomiska villkor, ilinje med det som står i regeringens skrivelse.KommunikationerI skrivelse 1999/2000:33 pekar regeringen vidarepå infrastruktursatsningars stora betydelse för godutveckling av näringsliv och arbetsmarknad. Den utanjämförelse viktigaste infrastrukturåtgärden för detgotländska näringslivet är kommunikationer mellanGotland och fastlandet.Kommunikationsbehovet innehåller ett antalkomponenter där alla är viktiga och måste finnas medför att det ska kunna anses som fullgoda förbindelser.För det första är det frågan om fraktmöjligheter förföretag som arbetar med insatsprodukter från fastlan-det, och färdiga produkter för försäljning där kostnad,tillgänglighet och tidtabellsäkerhet är de viktigaste.För det andra gäller det passagerartrafiken, därkostnader, tidtabell, tillgänglighet och komfort samtolika destinationer är de viktigaste parametrarna. Förflyget anses biljettpriset vara det allra viktigaste.Jag vill understryka att förbättrade kommunika-tioner, och lägre pris på flyg och frakter, enligt sam-stämmiga uppgifter från befolkning och näringsidkareär de viktigaste åtgärderna för tillväxt och nyetable-ringar av företag.Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa föl-jande frågor till näringsministern:1. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att skri-velsens utfästelser om att det "... skall särskilt be-aktas möjligheten att förlägga verksamheter tillFårösund" ska uppfyllas?2. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att upp-fylla löftet angående etableringen av ytterligare260 privata arbetstillfällen på ?3. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att sats-ningen på infrastrukturåtgärder ska genomförasoch få den avsedda positiva betydelsen för Got-land?InnehållsförteckningRiksdagenSkriftliga svar på frågor2000/01Frågor2000/01--------------------------------------------------------------------------------den 31 januariSvar på fråga 2000/01:520 om effekter av dubbel-beskattningsavtal med DanmarkFinansminister har frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidta för att undanröja de orimliga konsek-venserna av dubbelbeskattningsavtalet med den svenska personalen på danskflaggade färjor.Situationen för svenskar som arbetar på danskafärjor som omfattas av det danska s.k. nettolönesys-temet är naturligtvis svår. Deras lön sänktes i ett slagmed . De betalar ingen skatt i . Så-som obegränsat skattskyldiga i betalar deskatt här enligt vanliga regler.Den 30 september 1999 ingick och Dan-mark ett avtal om beskattningen av anställda ombordpå färjor och tåg i reguljär trafik mellan våra länder.Avtalet började tillämpas (SFS1999:1184).Enligt avtalet ska inkomst som uppbärs av en per-son som bor i och arbetar på en färja mellanSverige och beskattas i om ar-betsgivaren hör hemma där. Den anställde ska ocksåbeskattas i eftersom han är bosatt här. Detankommer sedan på att undanröja eventuelldubbelbeskattning genom avräkning av dansk skatt. Idet aktuella fallet finns ingen dansk skatt att avräknaeftersom inkomsten är skattefri.Den svenska färjetrafiken omfattas inte avrederistödet. Enligt budgetpropositionen (prop. 2000/01:1) ska en översyn göras av både last-sjöfartens och färjenäringens villkor. Bl.a. ska formenför rederistödet - nettostöd eller bruttostöd - utredas.Avsikten är att lägga förslag om ett nytt stödsystemsom kan träda i kraft den 1 januari 2002.En arbetsgrupp inom har nyli-gen lämnat ett förslag till nytt stödsystem. Förslagetär på remiss.Den nya danska lagstiftningen om utvidgningenav nettolönesystemet till att också omfatta färjetrafi-ken infördes , dvs. mindre än ettår efter att avtalet med undertecknades. Dendanska lagstiftningen har naturligtvis på ett drama-tiskt sätt ändrat förutsättningarna för avtalet. Detpågår diskussioner med omden uppkomna situationen.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:550 om folkbokföringslagenFinansminister har frågat mig vilka åtgärderjag tänker vidta för att landshövdingar under sin för-ordnandetid alltid ska kunna folkbokföra sig på sittresidens.Frågan föranleds av att regeringen den 14 decem-ber 2000 beslöt att inte vidta någon åtgärd på grundav en skrivelse från f.d. landshövdingen 7 § folkbokföringslagen (1991:481) ska enperson anses vara bosatt på den fastighet där hanregelmässigt tillbringar sin dygnsvila. Den som däri-genom kan anses bosatt på fler än en fastighet ansesvara bosatt på den fastighet där han sammanlevermed sin familj eller med hänsyn till övriga omstän-digheter anses ha sitt egentliga hemvist. Det angesdock i 10 § samma lag bl.a. att en vistelse inte ansesleda till ändrad bosättning om den föranleds enbart avuppdrag som riksdagsledamot och statsråd, förord-nande till ledamot i kommitté eller kommission ellerbefattning som politiskt tillsatt tjänsteman eller poli-tiskt sakkunnig i departement.Undantag från huvudregeln i 7 § har gjorts imycket begränsad omfattning. Som regeringen anför-de i det åberopade beslutet anser den inte att det finnsskäl att föreslå ändringar i reglerna när det gällerlandshövdingar.den 2 februariSvar på fråga 2000/01:551 om re-kommendationer om homo- och bisexuellas situa-tionUtrikesminister har frågat mig vilka åtgärder Sve-rige kommer att vidta för att förmå hela minister-kommittén att acceptera rekommenda-tioner 1470/00 och 1474/00 om likabehandling avhomo- och bisexuella.Jag välkomnar parlamentariska för-samlings senaste initiativ där man uppmärksammatsituationen för homo- och bisexuella i Europarådetsmedlemsländer samt påtalat svårigheterna som kanuppkomma för dessa grupper när det gäller asyl- ochmigrationsfrågor. verkar i alla forum, inklu-sive , för att på ett kraftfullt sätt motverkaförekomsten och uppkomsten av alla former av dis-kriminering. Diskriminering och bestraffning avmänniskor enbart på grund av deras sexuella läggningstår i strid med den grundläggande principen om allamänniskors lika värde och rättigheter.Den europeiska konventionen om skydd för demänskliga rättigheterna och de grundläggande frihe-terna tar mycket riktigt inte upp sexuell läggning somen diskrimineringsgrund, vilket den parlamentariskaförsamlingen också påpekar i rekommendation1474/00. Det framgår också klart från Europadom-stolens praxis att uppräkningen av diskriminerings-grunder i konventionen inte är uttömmande. Sverigeanser, i likhet med domstolen, att sexuell läggningredan nu täcks i den befintliga uppräkningen.När det gäller den parlamentariska församlingensrekommendation 1470/00 om problem som kan upp-stå på grund av sexuell läggning när det gäller asyl-och migrationsfrågor, så pågår redan en hel del arbetei andra forum.Inom ramen för EU-samarbetet pågår för närva-rande ett harmoniseringsarbete på asyl- och migra-tionsområdet som bl.a. kommer att resultera i ettdirektivförslag från kommissionen om miniminormerför när en medborgare i tredje land ska betraktas somflykting. Vidare har () tagit initiativ till s.k. globala konsultatio-ner för att bl.a. diskutera hur de anslutna staternapraktiskt tillämpar konvention om flykting-ars rättsliga ställning. Regeringen vill inte föregripadetta arbete utan kommer att aktivt delta i såväl ar-betet med de globala konsultationerna som i EU.Sverige kommer att fortsätta påtala och uppmärk-samma olika former av diskriminering, inklusive pågrund av sexuell läggning, i alla de sammanhang därdet är aktuellt och på bästa sätt tjänar saken. Jagkommer även att se till att denna fråga tas upp i debilaterala kontakterna med de olika medlemsländernai Europarådet.den 1 februariSvar på fråga 2000/01:552 om fängslade tjecker iKubaUtrikesminister har ställt en fråga där hanundrar vilka initiativ regeringen avser ta, som EU-ordförande, till en protest mot fängslandet av de tvåtjeckiska medborgarna i Kuba.Europeiska unionens utvidgning är en klar priori-tering för det svenska ordförandeskapet, och Tjecki-ens kandidatur till medlemskap i är viktig. Det ärdärför en speciell situation för EU som uppståttnär två tjeckiska medborgare, den ena av dem parla-mentariker, fängslats i . Frågan har väckt stortintresse i Europa.Jag har redan, i ordförandeskapets namn, skrivitett brev till utrikesminister där jag uttryckeroro för fängslandet av de två tjeckiska medborgarna. Ibrevet uttryckte jag också särskild oro vad gälldeKubas icke-uppfyllande av . Den-na oro synes efter någon vecka vara mindre befogadoch representanter för ambassaden har tillträde tillde fängslade tjeckerna.