prot · GO09100 · 2001-04-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:100Torsdagen den 26 aprilKl. 12.00 - 17.27Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 20 april.2 § Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande 2000/01:SoU10Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (skr. 2000/01:46).Anf. 1 ():Fru talman! Vi har framför oss ett mycket omfat-tande motionsbetänkande om hälso- och sjukvård -mer än 260 yrkanden. Det visar att frågor om hälso-och sjukvård alltid är aktuella och alltid upplevs somviktiga. De får särskild nerv genom att hälsa, sjuk-dom, liv och död berör oss alla.När synen eller hörseln avtar, hjärtat inte riktigtorkar och vårt dagliga livssätt hotas vänder vi oss tillvården. Då förväntar vi oss att vården fungerar och får vård när man behöver den. Om den inte fun-gerar i praktiken utan osäker väntan i kö ärvad som erbjuds kommer de som kan att söka sigandra lösningar. Då blir den gemensamt finansieradevården bara en illa fungerande nödlösning för demsom inte har råd med annat.Att blunda för problemen, att bara skjuta tillpengar med ena handen och ta bort med den andraoch i övrigt fortsätta som förut, som regeringen gör,kommer att visa sig ha förödande effekter för svensksjukvård.Den svenska sjukvården står dåligt att mötaframtidens krav. Underinvesterade sjukhus, vårdköerliksom den ofta flyende och utbrända personalen ärtypiska exempel på systemets otillräcklighet.Fru talman! Den offentliga sjukvården klarar intesin viktigaste uppgift - att ge människor den vård debehöver när de behöver den. Trots att man betalt skattför att få vård nekas man alltför ofta den behövligavården. Det medför att ineffektiviteten och inhuma-niteten i dagens monopolsystem framstår allt tydliga-re och dess legitimitet med rätta ifrågasätts alltmer.Alltfler ser sig om efter andra lösningar.Det är fullt möjligt att köpa sig förbi köer ochvälja andra vårdutförare om man är beredd att betalaen extra premie för en privat sjukförsäkring. Menbara den som har pengar kan köpa sig valfrihet ochsnabbare vård i socialdemokraternas sjukvård. Vadsom ska vara en rättvis sjukvårdspolitik är i praktikenpå grund av att socialdemokraterna värnat ett inef-fektivt monopolsystem en djupt orättvis politik. Detbehövs betydande reformer för att sjukvården skakunna uppfylla de krav människor har rätt att ställa.Mera pengar i dåliga system kommer inte att hjälpa.Det gäller att ge människor vård, inte att rädda sys-tem.Fru talman! Tas möjligheterna till vara kan sjuk-vården bli en högteknologisk och forskningsintensivtillväxtmotor. Innovationer baserade på genetik, mik-robiologi och nanoteknik öppnar oanade perspektiv.Internationellt finns en optimism som visar sig i storinvesteringsvilja i företag med kunnande inom medi-cinska områden. Vi har fortfarande chansen att geförutsättningar för att svensk sjukvård ska bli enframtidsbransch. De problem vi ser är inte sjuk-vårdens kris, utan det är systemets kris.Nya och stegrade krav på framtidens sjukvårdkommer att ställas, inte minst genom IT-utvecklingen. Brister i olika nationella sjukvårdssys-tem kommer att bli tydliga, och vi måste tåla en jäm-förelse.En del av lösningen på det som blivit sjukvårdenskris kan vara att upphäva monopol ochinföra ett system som kan möta framtidens krav delsför finansiering, dels för produktion av sjukvård.I en modern sjukvård måste patienten få en starka-re ställning. är hennes rättigheter bara politiska,indirekta och kollektiva. Det är ett skäl till att jag villatt alla medborgare ska omfattas av en obligatoriskhälsoförsäkring. Med en sådan följer pengarna pati-enten, som alltså styr resurserna och har möjlighet attaktivt välja god vård och välja bort dålig vård. Pati-enten får alltså en stark marknadsrätt.Den obligatoriska hälsoförsäkring vi föreslår skaomfatta alla, oavsett betalningsförmåga eller hälsotill-stånd. Försäkringsmodellen innebär att sjukvårdenspengar öronmärks, och fastställer försäk-ringens omfattning. På så sätt stärks patienten ytterli-gare, då hon får en stark civilrättslig ställning.De ekonomiska medel som tillförs hälsoförsäk-ringen ska tas från flera av de områden som berörvården och som vi redogjort för. Då kan resursernautnyttjas bättre eftersom bedömningar görs utifrån etthelhetsperspektiv. Prevention, t.ex., stimuleras.Fru talman! En ökad mångfald och konkurrensmåste bli viktiga delar i förnyelsen av vården. Det ärstora välfärdsvinster inte bara genom ökad tillgäng-lighet och kvalitet utan också därför att resurser fri-görs genom bättre resursutnyttjande. Andra effekterär större lyhördhet för medborgarnas önskemål ochförbättrad arbetsmiljö med bättre villkor för persona-len.De vårdanställda har efterhand fått allt mindre attsäga till om, och inflytandet över den egna arbetssitu-ationen har minskat, som de politiska be-sluten urholkat den professionella yrkesstoltheten. Deflesta har dessutom inte haft möjlighet att gå över tillandra arbetsgivare eller starta egen verksamhet därföratt vården i praktiken bedrivs i monopolform. Manhar skapat instängdhetens frustration.En ökad mångfald av vårdgivare skapar förutsätt-ningar för bättre lönebildning och för fler karriärvä-gar för de anställda. Det är absolut nödvändigt för attskapa den attraktiva arbetsmiljö som måste till för attvända kris till framgång.Fru talman! Jag anser alltså att det finns ett värde iatt omfattningen av alternativa driftsformer ökar.Strävan ska vara att inom ramen för en gemensamfinansiering öka människors valmöjligheter och öpp-na monopol för alternativ. En viktig del i ett sådantarbete måste också vara avskaffande av onödiga reg-ler som hindrar att nya verksamheter etableras. Fleryrkesgrupper, som sjuksköterskor, barnmorskor ochbiomedicinska analytiker, ska kunna delta i en själv-ständig roll i egenskap av egna företagare.Fru talman! Det finns också stort behov av en för-stärkt och sammanhållen tillsyn i vården. Sammakrav måste enligt vår uppfattning gälla oavsett omverksamheten bedrivs i privat eller offentlig regi. Vianser att det är dags att bryta ut till-synsdel och göra den till en självständig, oberoendeverksamhet. Då finns det skäl att se om inte en sam-ordning kan ske med tillsynsansvar såatt en effektiv fristående tillsynsmyndighet skapas.Fru talman! En offentlig tillsyn eller kontroll kanaldrig utgöra en tillräcklig garanti. Det krävs också attden enskilde har möjlighet att välja bort de alternativsom han eller hon uppfattar som mindre bra för att istället välja till något som bättre svarar upp mot deegna behoven och önskemålen. Det är möjlighetersom mångfalden i vår försäkringslösning ger.Fru talman! Vårdköerna har ständigt ökat sedanden tidigare vårdgarantin togs bort. På många håll ilandet kan man få vänta på nödvändigoperation eller behandling.Jag vill ta ett exempel. I - ett s-landsting som har haft en rätt bra ekonomi och somanses vara relativt välskött för att vara ett landsting -får en kvinna som vänder sig till Universitetssjukhu-sets kvinnoklinik för att få en mottagningstid vänta 77veckor för att få komma dit. Har hon t.ex. ett framfall,som kräver operation, får hon vänta tillför att bli opererad. En stackars kvinna med livmo-derframfall får alltså vänta - . Hon får stå i kö för att få stå i kön föratt bli åtgärdad! Det är otillständigt.Men socialministern vet på råd. Han skjuter till1,25 miljarder för att få bort köerna. Då säger lands-tingsdirektören i enligt tidningarna såhär: "Det är förstås bra att vi får mera pengar. FörÖstergötlands del handlar det om ungefär 65 miljo-ner. Men det kan skapa förväntningar hos allmänhe-ten". Så ser på köerna i vår-den. Man riskerar att någon stackars patient inbillarsig att han eller hon nu ska få behandling. Det ärförskräckligt.Men var lugn. Det är inga nya pengar som social-demokraterna ger vården. Det är en illusion - detindiska reptricket i ny version. Det finns ingen anled-ning för de stackars patienterna att förvänta sig någotav den socialdemokratiska regeringen, eller kan kan-ske förklara vilka nya pengar det rörsig om?En ny och vidareutvecklad vårdgaranti måste till.På sikt bör den omfatta alla medicinskt motiveradediagnoser och utfästa behandling inom tre månader.Klarar inte det egna av det ska man kunnafå vården utförd i ett annat landsting eller hos enprivat vårdgivare på hemlandstingets bekostnad. Meden vårdgaranti synliggörs den del av kostnaderna somköerna för med sig. Genom att inte ta emot patientergår sjukhusen och klinikerna miste om intäkter ochuppmuntras därmed till att förändra verksamheten såatt köer inte uppstår.I dagens Barometern såg jag att det i mitt egethemlandsting, s-styrt, var 104 veckors väntetid baraför att komma till mottagning på kvinnokliniken.Sjukhuschefen säger att kliniken inte fungerar. Det ärsjälvklart att om det hade funnits en vårdgaranti hademan inte kunnat acceptera att en klinik inte fungeraroch att man får vänta för att få komma tillmottagning. säger man dessutom att man kommeratt få vänta eftersom personalen inte trivs. Detär en självklarhet att med en vårdgaranti hade klini-ken tvingats fungera - annars skulle den inte få någraresurser - och patienterna hade hållits skadeslösagenom att de hade kunnat gå någon annanstans. Dettaär skandalöst.En naturlig vidareutveckling är ju också att pati-enter som på sedvanligt sätt har fått behovet av ope-ration eller behandling fastställt här hemma ska kun-na åka utomlands och få den utförd om inte lands-tinget kan erbjuda sådan behandling inom de givnatre månaderna.För att korta köerna är det viktigt att alla resursertas till vara. Det är därför bra att de borgerliga medstöd av har fått utskottsmajoritet för attläkare, tandläkare, tandhygienister och sjukgymnasterska kunna få ersättning om de arbetar längre än till deär 67 år.Jag är glad, fru talman, att alltfler partier nu anseratt alla patienter ska ha rätt till en förnyad medicinskbedömning. Det är inte länge sedan vi moderater varensamma om att föreslå detta. väntar vi bara på attsocialdemokraterna ska sälla sig till dem som tarpatientens problem på allvar.För att vården ska bli en framtidsbransch måstearbetet i vården vara attraktivt. Då krävs för alla yr-kesgrupper möjligheter till utveckling. Yrkesinnehåll,karriärvägar, fortbildning och lönesättning behöverförnyas och utvecklas som viktiga delar av en perso-nalpolitik som kan attrahera unga människor.Fru talman! Jag anser och tror att många delaruppfattningen att oavsett var man bor i skaman kunna få en avancerad sjukvård inom rimlig tid.Vid svåra sjukdomstillstånd, som olyckor, akuta hjär-tinfarkter m.m., är snabba transporter och ett medi-cinskt omhändertagande direkt på plats eller undertransporten avgörande för hur det ska gå, om man skaöverleva. Tyvärr har regeringen visat mycket storpassivitet i arbetet med att åstadkomma ett samman-hängande ambulanshelikoptersystem som skulle gede önskade effekterna. måste det till andra tag,enligt min och många andras mening. Ett aktivarearbete måste till.Cancer är fortfarande med rätta en fruktad gruppav sjukdomar som orsakar cirka en fjärdedel av alladödsfall. Frekvensen av cancer påverkas av befolk-ningsstrukturen då cancer till stor del är en ålderdo-mens sjukdom. Internationella cancerunionen ochmotsvarande organisationer på europeisk nivå re-kommenderar att alla länder utarbetar en plan för detframtida arbetet med cancerprevention, diagnostik,behandling och rehabilitering. Det är utifrån dettarimligt att åter studera vad såväl de förväntade sam-hällsförändringarna som förändrade behandlingsmöj-ligheter kan betyda för planering av cancersjukvårdoch cancerprevention i . En ny cancerutred-ning behöver helt enkelt göras.Fru talman! har lyckats bra med attomsätta vetenskapliga resultat till diagnostiska meto-der och kommersiellt framgångsrika läkemedel. Nufinns det tecken på att vi sackar efter. Återväxten avforskare måste tillgodoses för att kreativa forsk-ningsmiljöer av internationell klass ska kunna upp-rätthållas. För att ge maximal kraft åt ansträngningar-na att verkligen ligga i den medicinska och biomedi-cinska forskningsfronten bör ett svenskt institut förmedicin och hälsa skapas. Det ska fördjupa forsk-ningen inom olika discipliner med anknytning tillhälsa och sjukvård i vid mening. I detta sammanhangbör myndighetsstrukturen inom de områden somberörs omprövas.Till slut, fru talman! Jag inledde med att tala omhur betänkandet visade på intresset för vården, hurnära inpå skinnet på oss vårdfrågorna kommer när visjälva blir sjuka och behöver vården. Det är därförmed beklagande jag måste konstatera att den social-demokratiska majoriteten är helt ointresserad av attge vården en chans att möta framtiden på ett bra sätt.Inga nödvändiga reformer signaleras. Allt ska varasom förut. Med fiktiva pengar försöker man förvändasynen på människor medan man i verkligheten urhol-kar vårdens möjligheter att ge vård när det behövs.Det gör mig ont att behöva säga det, men Socialde-mokraterna framstår som ett sjukvårdsfientligt parti.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 ochstår givetvis bakom alla våra övriga reservationer.Anf. 2 ():Fru talman! Hälso- och sjukvården är troligtvis ettav de områden i samhället som diskuteras mest ossmänniskor emellan. De allra flesta, om inte rentavalla, har eller kommer att ha kontakt på något sättmed hälso- och sjukvården. För de flesta är ocksåsjukvården en viktig del och en symbol för samhälletsvälfärd och trygghet. Det finns en stark tilltro hosmänniskor till att det svenska sjukvårdssystemet äreffektivt och håller en god kvalitet. Det är en tilltrosom vi i anser vara ganska väl grun-dad.Men det här sagda betyder inte att det inte finnsbrister och allvarliga problem som vi måste arbetamed och komma till rätta med. Många patienter hartyvärr fått erfara långa väntetider, överbeläggningar,underbemannade avdelningar och brister i tillgäng-ligheten. Tillsammans med rapporter om en sviktandesjukvårdsekonomi och långsiktiga problem med för-sörjning av kvalificerad personal ser vi att dessa pro-blem kan bli ett hot mot målsättningen att ge god vårdpå lika villkor till hela befolkningen. Vårdbehovenkommer inte att minska . Med en befolk-ning där andelen äldre växer och med ständiga fram-steg på forskningens område ökar behoven av vårdoch förväntningarna på att olika medicinska åkommorgår att åtgärda. Det finns mycket positivt i dennautveckling, men vi måste vara beredda att satsa resur-ser och fatta beslut om inriktning och prioriteringarför att kunna möta behov och förväntningar.90-talet innebar stora nedskärningar på olika ni-våer i den offentliga sektorn. Det gällde inte minstinom vården. Det är därför alldeles nödvändigt att nunär behoven är så uppenbara och möjligheterna fak-tiskt finns tillföra vården mer resurser. Som ett led idetta läggs förslag fram i den ekonomiska vårpropo-sitionen där regeringen tillsammans med Vänsterpar-tiet och vill satsa 1,25 miljarder kronortill sjukvården för att förbättra tillgänglig-heten. Utöver detta flyttas av des.k. Dagmarpengarna till de generella statsbidragenför landstingen. Dessa medel är ytterligare en för-stärkning utöver de 9 miljarder som det beslutadesom till primärvård, äldreomsorg ochpsykiatri och som har börjat löpa. Jag har sagt dettidigare från den här talarstolen, men jag tycker attdet tål att upprepas: Detta är viktiga tillskott till enmycket arbetstyngd sjukvård, men ärangeläget om att betona att det kan behövas ytterliga-re tillskott framöver. Jämförelsen visar att vårt landfortfarande använder en relativt låg andel av BNP tillvården, trots att svensk sjukvård står sig väl vid enjämförelse med andra länders sjukvårdssystem.Vänsterpartiet är övertygat om att det blir nödvändigtatt vården höjer sin andel av BNP på sikt.Vänsterpartiet verkar för en sjukvårdspolitik somska garantera god vård på lika villkor för hela befolk-ningen, precis som det står i hälso- och sjukvårdsla-gen. Det ska vara en rättvis sjukvårdspolitik där prio-ritet ges åt de svårast sjuka. Vi kan konstatera att denprioriteringsordning som har ställt sig bak-om kräver ett aktivt förhållningssätt från oss politisktvalda och ansvariga. Vi behöver fortlöpande följa,debattera och värdera vad som händer i takt med attden medicinska utvecklingen och forskningen gårframåt.Om det demokratiska inflytandet inte vidmakt-hålls utan lämnas över till en ökad privatisering ochdärtill kopplade privata sjukvårdsförsäkringar kom-mer prioriteringar att ske utifrån ekonomi och intevårdbehov. Det finns sjukhus som har ansett sig haöverkapacitet inom t.ex. den ortopediska kirurgin iStockholm som har velat träffa avtal med privataförsäkringsbolag. kan vi konstatera att detinom det här verksamhetsområdet i påandra ställen finns mycket långa väntetider. hardet inte blivit något beslut i det här fallet, men detfinns all anledning att vara mycket vaksam på ut-vecklingen. De patienter som riskerar att drabbas äroftast mycket utsatta och äldre. Om ensådan utveckling får ta fart menar attprioriteringsordningen kan komma att vara i fara.En förstärkning av resurserna till vården kräverockså en bättre arbetsmiljö för de stora personalgrup-per som under en rad år fått bära konsekvenserna avnedskärningar och omorganisationer. Detta har bidra-git till en ökad ohälsa bland vårdpersonalen genomframför allt stressrelaterade sjukdomar. Det, menarvi, är en mycket allvarlig utveckling. Tillsammansmed det stora rekryteringsbehov som finns är dettanyckelfrågor för vårdens framtid.Det finns inga enkla lösningar på de här proble-men. För oss är det dock givet att resurser och perso-nalutveckling är viktiga delar för att bryta dennatrend. Teamarbete som bygger på inte minst lokalainitiativ och erfarenheter som är grundade underifrånär viktigt både för patienter och för personal.Vänsterpartiet vill understryka vikten av betän-kandets skrivningar att utbildningsplatserna för läkareoch sjuksköterskor utökas . vill vibetona vikten av att också tänka på de stora ochmycket viktiga personalgrupper som arbetar medomvårdnad, som undersköterskor och vårdbiträden.Här behövs snara åtgärder som underlättar för mångafler att söka sig till och kvarstanna i de för vårdencentrala omvårdnadsyrkena. Det handlar inte minstom utvecklingsmöjligheter och lönefrågor. Vänster-partiet kommer att återkomma i frågor som rör om-vårdnadspersonalens situation.Fru talman! En framsynt hälso- och sjukvårdspo-litik tar också sikte på att förhindra sjukdomar ochskador bland befolkningen. Ett brett förebyggandehälsoarbete är utomordentligt viktigt och besparar denenskilde lidande och samhället vårdresurser.Det är viktigt med en helhetssyn på vården. Det ärbra om patienten så långt möjligt kan få stöd ochhjälp i sin hemmiljö. Den tekniska utvecklingen inomvården genom t.ex. telemedicin öppnar för stora möj-ligheter att öka vårdens tillgänglighet. Det kan inteminst innebära stora vinster för glesbygdens befolk-ning.När tillståndet för patienterna är akut och det fö-religger svår sjukdom måste det också finnas en kva-lificerad och tillgänglig akutsjukvård. Vi vet att dentekniska utvecklingen ställer stora krav på avanceradutrustning. Den mest kvalificerade akutsjukvårdenbör därför samlas till relativt få sjukhus, också för attpersonalen ska kunna upprätthålla sin kompetens. Föratt detta ska bli en fungerande vårdkedja ställs detockså krav på kompletterande närsjukhus och välut-rustad ambulanssjukvård.Vi menar att denna utveckling till stor del är posi-tiv. Det kan dock finnas en risk att den ökade specia-liseringen leder till att patienterna inte ses i sitt soci-ala sammanhang. Det är en utveckling som måstemotverkas bl.a. genom en trygg bassjukvård närapatienten och hemmiljön. Detta är naturligtvis inteminst viktigt när det gäller vården av våra äldre.Vi kan konstatera att vården blir alltmer avance-rad. Det kräver att det finns ett väl fungerande kvali-tetssystem. har publiceraten undersökning av beslut inom där det framgår att anmälningarnainom hälso- och sjukvården enligt lex inte fulltut fungerar som tänkt. I av besluten borde lä-karna själva ha gjort anmälan, enligt Socialstyrelsen.I en av reservationer har vi påpe-kat vikten av att utveckla risktänkande och riskanaly-ser inom vården. Det finns anledning att fundera övererfarenheter också från andra områden. Ett sådantområde kan vara verksamheten med medicinskt an-svariga sjuksköterskor inom den kommunala hälso-och sjukvården.Fru talman! Kvinnors hälsa är ett område som be-höver uppmärksammas mer än vad som sker i dag.Trots att och många andra länge harpåtalat jämställdhetsfrågor finns det fortfarande storaskillnader när det handlar om kvinnor och män isjukvården. Det gäller inte minst forskning och läke-medel. , distriktsläkare ochforskare i allmänmedicin, har granskat forskningsan-sökningar och funnit att det fortfarande finns studiersom görs uteslutande på män trots att sjukdomendrabbar båda könen. Hon framhåller att det fortfaran-de lever kvar myter om att män är en homogen gruppmedan kvinnor inte anses vara det. Det är bara ettexempel. Vi har också för inte så länge sedan upp-märksammats på att äldre kvinnor tenderar att fåbilligare och äldre läkemedel än män. Vi menar attden bristande jämställdheten i vården måste åtgärdas.Nu pågår det emellertid en rad arbeten på det härområdet, såsom framgår av betänkandet. Vi i Väns-terpartiet utgår från att de kommer att leda till kon-kreta förbättringar i jämställdhetshänseende. I annatfall avser att återkomma.Fru talman! Det är av avgörande vikt att ytterliga-re steg tas för att verkligen sätta patienterna i fokus.De är ju på alla sätt de verkliga huvudpersonerna ivården. Därför har vi i motionerat omatt inrätta en särskild patientombudsman, friståendefrån sjukvården, dit patienter kan vända sig med kla-gomål och få hjälp att få sitt ärende prövat i rätt in-stans.Fru talman! Ett område som vi måste fortsätta attarbeta med och förbättra är tandvården. Vänsterparti-ets inställning, som vi markerat i ett särskilt yttrande,är att vi oförtrutet måste fortsätta med att förstärkatandvårdsförsäkringen. är det vår mening attett högkostnadsskydd måste införas. pågår enutredning kring tandvårdsstödet. Ett delbetänkandehar avlämnats, och det kommer ett slutbetän-kande längre fram. Detta vill vi avvakta.Det innebär inte att vi inget gör på det här områ-det. I vårbudgetpropositionen föreslår regeringentillsammans med och atttillföra tandvården ytterligare 200 miljoner från2002 utöver de satsningar som har beslutats sedantidigare. Det görs alltså satsningar, men det är Väns-terpartiets mening att vi måste gå vidare. Det är ettfaktum att klassamhället nu börjar synas i munnen,och det är oacceptabelt.Fru talman! Det är viktigt med en nyanserad de-batt om hälso- och sjukvården som inbegriper destora problem som finns och som måste åtgärdas.Men en nyanserad debatt kräver också att de storakvaliteterna i svensk sjukvård lyfts fram, vilket alltförsällan görs.Det finns en god grund att bygga på. De viktigastehörnstenarna i det bygget är den engagerade ochkunniga personalen. Vården måste därför i än högregrad genomgå en demokratisering framöver. Detgäller inte minst de kvinnor och män som arbe-tar som vårdbiträden och undersköterskor och oftastär närmast patienterna. Personalen måste därför till-sammans med patienterna få ett större inflytande. Detär en utveckling som inte gagnas av fler ovanifrånpåförda omorganisationer och systemskiften.Fru talman! står givetvis bakomalla sina reservationer, men för tids vinnande yrkarjag bifall endast till reservationerna 2 och 7.Anf. 3 () replik:Fru talman! säger att hälso- och sjuk-vårdslagen måste uppfyllas när det gäller behandlingpå lika villkor osv. Det tycker jag är en riktig inställ-ning. Men tycker att den gör det ,när man alltså kan få vänta för att fåkomma till undersökning och sedan ytterligare runt100 veckor för att få någonting gjort?