prot · GO0982 · 2001-03-20 00:00:00 — Alltfler fartyg flaggas in i Sverige.Det förslag som ligger på bord, som vi harberett inom , kommer med all san-nolikhet att leda till att vi kommer att få se en stabilutveckling för svensk sjöfart, innebärande att alltflerbåtar kommer att flaggas in. Det sker meddet stöd vi har.Jag är inte emot detta när det gäller . Detblir lite besynnerligt om s.k. tandläkarbolag ska tillå-tas, dvs. att hål fylls i då och då för att få ut maximalafördelar. Det kan inte vara rimligt att färjorna är Ba-hamasflaggade, sedan är det ett tyskt bolag som ägerdem och sedan är det ett svenskt bemanningsföretagsom bemannar dem. Om man är så angelägen att fåstödet får man väl rätta in sig så att man bygger uppen struktur som tillåts av . Demkan jag inte ändra på. De är som de är. Det är just föratt inte kunna uppnå osund konkurrens. Jag förstår att det här handlar om mångaanställda. Men man kan inte begära att den svenskaregeringen ska komma med speciella lösningar. Detkan regeringen inte göra. Vi kan inte förändra destatsstödsregler som finns.Jag förstår problemen, men rederiet bör ocksåtänka över sin situation.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2000/01:307 ominfrastrukturen i sydöstra . 76 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig- för det första vad regeringen avser att vidta föråtgärder vad gäller infrastrukturen för att stärkaden positiva utvecklingen i sydöstra och- för det andra om jag kommer att verka för att desatsningar som görs också blir långsiktigt hållba-ra.Jag gläds åt den positiva utvecklingen i sydöstraSverige, som också bidrar till den starka nationellatillväxten.Väl fungerande transporter är en av flera viktigaförutsättningar för hållbar tillväxt och utveckling. Enväl fungerande transportinfrastruktur kräver dels bevarar och säkerställer funktionen hos de sys-tem vi har, dels att man utvecklar transportin-frastrukturen. Vid utveckling är det väsentligt att utgåfrån de problem vi har och kan förväntas få iframtiden. Olika lösningar på problemen måste un-dersökas och vägas mot varandra för att man skakunna komma fram till en rimlig prioritering av vadsom bör göras. I avvägningen tar man hänsyn till atttransportströmmarna i såväl sydöstra somresten av landet förändras kontinuerligt som en följdav t.ex. strukturomvandling i näringslivet och föränd-rade befolkningsmönster.För närvarande prioriterar regeringen att upprätt-hålla en fortsatt god järnvägsstandard och att säker-ställa och bevara nuvarande väginfrastruktur. Degoda tiderna har gjort att trafiken ökar och att mermedel krävs för att upprätthålla systemen. Med tankepå svårigheterna att uppnå trafiksäkerhetsmålen prio-riteras också riktade trafiksäkerhetsåtgärder. Vadgäller järnvägsutveckling prioriteras höjd bärighetoch utökad lastprofil för godstrafiken på järnväg.Dessutom skapas förutsättningar för ett samverkandeoch effektivt tågsystem i och på Själ-land. Förberedelser för elektrifiering av Blekingekustbana pågår så att elektrifieringen kan startas år2004.Det är också väsentligt att inriktningen på längresikt är klar. Regeringen förbereder enproposition om inriktning av utveckling av transport-systemet som ska presenteras . Utgångspunktenär att transportsystemet ska skapa förutsättningar förutveckling mot en långsiktigt hållbar transportför-sörjning för medborgarna och näringslivet i helalandet. Det slogs fast redan i det transportpolitiskabeslutet . Det innebär att transportinfrastruktu-ren ska utvecklas så att den bidrar till ett socialt, kul-turellt, ekonomiskt och ekologiskt hållbart transport-system. Jag ser det som en central uppgift i det pågå-ende arbetet med propositionen att hitta arbetssätt ochlösningar som leder i riktning mot ett långsiktigthållbart transportsystem. I övrigt vill jag inte föregri-pa de förslag som kommer att presenteras i septem-ber.Anf. 77 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Det är lätt att ställa sig bakom mycket av det somsägs, kanske därför att svaret är mycket allmänt hål-let. Jag har också förståelse för att det kan vara svårtatt ta ut delar av den infrastrukturproposition som viväntar på. Jag delar regeringens uppfattning att detska vara högst prioriterat "att upprätthålla en fortsattgod järnvägsstandard och att säkerställa och bevaranuvarande väginfrastruktur". Däremot skulle jaggärna vilja se en mycket tydligare inriktning motekologiskt hållbar utveckling vad gäller nyinveste-ringarna.Att jag tar upp frågan på detta sätt beror på att jaginte är riktigt säker på hur regeringen har tänkt ochvad det faktiskt innebär med den ökande handeln iÖstersjön. Var ska de ökande godsströmmarna gå?Vill vi och kan vi styra dem? Jag menar att det kan vi.Och ska det vara långsiktigt hållbart är det järnvägar-na som gäller.I stället för att leda strömmarna via Malmö-Kö-penhamn, med den trängsel som det innebär såväl iSkåne som i och norra , kan vileda av den trafik från som ska tillöstra redan i eller Älmhult.För att den möjligheten ska finnas måste man,precis som regeringen anger, "upprätthålla en fortsattgod järnvägsstandard" och se till att den befintligaoch elektrifierade bana som finns mellan Karlskronaoch rustas upp.Det finns dessutom en mycket bra järnväg mellanOlofström och - en av de banor i därman transporterar mest gods - men det saknasungefär en mil för en förbindelse med Blekinge kust-bana och och hamnar. Den-na felande länk går under arbetsnamnet Sydostlänken,som jag förmodar att näringsministern väl känner till.Om man inte är framsynt och ger tydliga signalertill marknaden om vilket transportsätt man vill prio-ritera kan investeringarna försenas eller det görasfelaktiga investeringar. Marknaden kommer också attbygga upp sitt system efter den befintliga infrastruk-tur som finns. I sydöstra fall handlar det nästan uteslutande om vägtrafik. Därför är jagglad för att näringsministern, som ett första steg, gerett klart besked om elektrifieringen av Blekinge kust-bana.En elektrifierad kustbana, en upprustad banamellan och och en nybyggnad avSydostlänken är en framtidsinriktad satsning som ärsåväl ekonomiskt som ekologiskt hållbar.Jag undrar om näringsministern delar min upp-fattning att det finns möjligheter att på ett effektivtsätt avlasta dagens vägar och ansträngda järnvägs-sträckor med den satsning som jag här har beskrivitoch ge marknaden en tydlig signal om vil-ken inriktning regeringen har för infrastrukturen isödra . 78 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller mycket av de fråge-ställningar som togs upp här och av de olika projek-ten på järnvägsnätet vill jag bara hänvisa till det pro-positionsarbete som pågår, där min ambition är att viska lägga väldigt mycket pengar just på järnvägframdeles. Jag delar den uppfattningen.Vi har ju också här ett europeiskt problem, ochdet har att göra med att vi i har avregleratjärnvägen och har en något monopolistisk och relativtbra järnväg. Vi har som en statlig myndig-het som hanterar själva järnvägen, och vi har öppetför aktörer att upphandla med utgångspunkt i att detinte är lönsamhet.I övriga är förhållandet det att exempelvisi är banavgiften tio gånger högre än i Sveri-ge. I är det inte så lätt att köra tåg med godsdirekt från , utan det är en massa hinder.Därav följer att om vi ska öka järnvägstrafiken iSverige, och framför allt öka den när det gäller möj-ligheten att ha den som alternativ till tunga lastbilar,måste vi få en öppning när det gäller järnvägen, ellerom man så vill en avreglering eller en liberaliseringav järnvägen i övriga . Det är någonting somvi arbetar för och som jag själv arbetar för som ordfö-rande i transportministerrådet.Jag brukar ta som exempel. De gör si-na hus i i , och de ska sedan fär-das söderut. Om de ska köra sina hus till ochPortugal eller sälja dem i är det klart att deväljer tunga lastbilar, därför att det blir för dyrt ochför krångligt med järnvägen.Vad vi ser i är en utveckling där alltfler tarlastbilar som alternativ. De ökar kraftigt, och järn-vägstransporterna minskar. Det är allvarligt, men detkan bara lösas inom ramen för EU. Det är någontingsom vi jobbar med.Man kan också konstatera att järnvägstrafiken harökat kraftigt i när det gäller persontrafiken,och det är glädjande. Den har ökat så kraftigt att SJibland inte hinner med att ta fram materiel, som vag-nar och liknande. Det har att göra med att det är rela-tivt höga bensinpriser och att SJ och många andratågoperatörer erbjuder väldigt goda alternativoch relativt prisvärda transporter. Det gör nu att vi seren kraftig ökning, och det är någonting som vi måstestimulera så att vi inte får ett stopp på detta på grundav att infrastrukturen inte räcker till.Jag delar uppfattningen att järnvägen är ett av vå-ra viktigaste transportmedel, när det gäller både per-sontransporter och godstransporter.Anf. 79 ():Fru talman! Tack för det! Jag känner väl till deproblem som näringsministern beskriver. Eftersomjag sitter i har jag hört omproblemen i och och på andraställen. Jag vet också att det pågår ett arbete inom EUför att man ska komma fram på den här vägen.Jag ser det också som ett stort problem att det ärlastbilstrafiken som ökar i första hand. Det är ju densom vi ser nere hos oss också. vet jag att det finnsförslag om kombitrafik och annat för att lösa det här.Även om lastbilarna måste köra i andra delar av Eu-ropa skulle de alltså, när de kommer hit med båt,kunna komma över i en kombitrafik.Jag väljer ändå att tolka ministerns svar så att re-geringen har en positiv inställning till de här försla-gen och kommer att pröva dem i samband med in-frastrukturpropositionen.Men för att fortsätta med godstrafiken i norra kan jag säga att ytterligare ett argument är denökande transittrafiken från som går viasydöstra hamnar och då Blekingehamnarna,som jag känner till. Man finner att denna väg är smi-digare för transporterna till våra nordiska grannlän-der. Mycket av trafiken till och ,framför allt, går här emellan.Jag funderar på om regeringen har tillgång tillandra länders mätningar och framtidsscenarier när detgäller deras trafikströmmar. Hur bedömer de varderas trafikströmmar ska gå? Vägs detta i så fall in ibedömningarna i den proposition som kommer fram-över?Anf. 80 Näringsminister ():Fru talman! Vi har självklart mycket god kunskapom vad som sker i våra grannländer när det gällertransporterna. Om vi tittar söderut över ser viatt transporterna ökar kraftigt - det ska sägas. Menjag har tänkt mig en proposition som utgår från att vihar korridorer, dvs. att vi har transportsystem som ärnationella och som också är bedömda med utgångs-punkt från hur de här korridorerna verkar och kom-mer till i vår omvärld. Det tror jag måste vara engrund i en infrastrukturproposition, dvs. att vi harkorridorer - jag ska inte använda ordet "stråk".Man kan ju tänka sig att de här korridorerna finnsfrån till , från till ,från till . Man kan tänka sig attde går från till . Sedan har de sinahamnar där de går ut till andra delar i världen eller, idet här fallet, andra delar i . Det tror jag ärnaturliga korridorer. Vi har väg 45 som går från Gö-teborg och norrut som faktiskt också är en korridor.Detta tror jag ska vara utgångspunkten i en sådan härproposition. Och sedan har vi alla andra vägar som vidiskuterade , enskilda vägar som ocksåmåste hanteras. Inte minst järnvägen är en del av dehär korridorerna. Det är väl ungefär vad jag kan säga.Anf. 81 ():Fru talman! Det jag menar och har tagit upp tidi-gare är att det blir så trångt i en del av de korridorersom näringsministern tar upp. Då söker man sig au-tomatiskt nya vägar. En av de här nya vägarna gårjust över sydöstra . Då får vi möta det pånågot vis.Näringsministern tog upp persontrafiken. Jag skaanknyta till den också. Jag kan försäkra näringsmi-nistern om att det finns ett mycket stort engagemangför infrastrukturfrågorna i sydöstra . När manligger lite vid sidan om allfarvägen är kanske denregionala trafiken väldigt viktig. Engagemanget gällerE 22 som har flera brister vad gäller trafiksäkerhetoch i vissa fall framkomlighet. Och det gäller bred-band och datakommunikation, som vi inte har av-handlat här , men inom det området tas detmånga initiativ och det forskas just i sydöstra , i och Småland.Länstrafiken tror på en järnvägsutveckling och harvalt att beställa elektrifierade tåg i och med det löftesom näringsministern har gett här.Jag kommer från , och mina resor mellanStockholm och går till med tåg. Detär bekvämt, och det fungerar bra. Jagtycker att SJ och ska få ett erkännande fördet. Men för dem som bor i östra delen av ärdet inte riktigt lika enkelt. Jag tror att näringsminis-tern har fått motta både brev och annat från Karlskro-na och . Jag hoppas att näringsministern tardet här på allvar. Det har alltså, som vi inledde med,blivit en tillväxtregion här nere som har vuxit framgenom att man har tagit vara på den kunskap som harfunnits och finns i den gamla tillverkningsindustrinoch kombinerat den med nya tankar och en positivinställning. En sådan utveckling ställer alltså ännuhögre krav på en modern infrastruktur. Det gällersåväl gods som personer.Anf. 82 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig säga att och Små-land självklart också måste spela en viktig roll i vårinfrastruktur och i vår modernisering av infrastruktu-ren. Jag har inte velat undanta det, men det är sådantsom vi också får återkomma till när vi ska titta på denhär infrastrukturpropositionen. Men jag tycker attgrunden för den ändå måste vara de här korridorerna.Det ska vara en koppling till hamnar och en kopplingtill hur varor, inte minst, går från olika ställen i Sveri-ge till andra hamnar och andra ställen inte minst ute iEuropa och och även västerut.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2000/01:308 omkraftledningars placeringAnf. 83 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig fördet första om regeringen avser vidta några åtgärderför att få till stånd en skärpning av reglerna ochgränsvärdena vad gäller befintliga kraftledningar.För det andra har han frågat mig om regeringenavser vidta några åtgärder så att förlängning av kon-cession likställs med nyetablering.Och för det tredje har han frågat mig om regering-en avser vidta några åtgärder för att säkerställa att nyatillstånd hinner beviljas innan den gamla koncessio-nen går ut.Låt mig börja med att klargöra att en elektriskstarkströmsledning inte får byggas eller användasutan tillstånd, s.k. nätkoncession, av regeringen. Nät-koncessioner får meddelas endast om ledningen ärlämplig från allmän synpunkt. Regeringen beviljarnätkoncession och får förena koncessionen med delsde villkor som behövs för att skydda allmänna intres-sen, dels de villkor som behövs av säkerhetsskäl ellerför att i övrigt skydda människors hälsa och miljönmot skador och olägenheter.Sedan lång tid tillbaka pågår det både i Sverigeoch utomlands en omfattande forskning för att utrönaom exponering för elektriska och magnetiska fältmedför någon skadlig påverkan på människor ochdjur. Trots denna forskning har enighet inte kunnatuppnås om tolkningen av resultaten.De fem centrala myndigheterna Arbetarskyddssty-relsen, , , Socialstyrelsenoch har sagt sig vara enigaom att de forskningsresultat som presenterats intemotiverar eller ger underlag för några gränsvärden förlågfrekventa elektriska och magnetiska fält. Myndig-heterna rekommenderar en försiktighetsprincip sombaseras främst på att cancerrisker inte kan uteslutas.Försiktighetsprincipen innebär att man bör strävaefter att minska fält som avviker starkt från vad somkan anses normalt i den aktuella miljön förutsatt attåtgärder kan vidtas till rimliga kostnader och konsek-venser i övrigt. När det gäller nya elanläggningar,apparater och byggnader bör man redan vid plane-ringen sträva efter att utforma och placera dessa så attexponering begränsas.Regeringen har gett Rådet förarbetslivsforskning i uppdrag att kartlägga och utvär-dera forskningsresultat inom området elkänslighetoch hälsorisker av elektriska och magnetiska fält.Uppdraget redovisades . Efter genom-gång av tillgängliga forskningsresultat och av ettantal internationella utredningar konstateras bl.a. attdet fortfarande finns ett visst vetenskapligt stöd förden försiktighetsstrategi som rekommenderats av defem svenska myndigheterna, men att sådant veten-skapligt stöd saknas för en utvidgning av försiktig-hetsstrategin till andra frekvensområden.Regeringen tar frågor rörande eventuella hälsoef-fekter av exponering för elektriska och magnetiskafält på stort allvar och följer noga utvecklingen påområdet.Vid förlängningar av nätkoncessioner, som nor-malt löper på 25 eller , är det rimligt att det görsen förnyad prövning i enlighet med gällande regler.Därför likställs en förlängning av nätkoncession förstarkströmsledningar med en nyetable-ring. En ansökan om förlängning av giltighetstidenför nätkoncessioner prövas alltså på samma sätt somnär det gäller en ansökan om ny nätkoncession.Det är naturligtvis viktigt att pröva frågan omförlängning av giltighetstiden för en nätkoncessioninnan giltighetstiden går ut.Det framgår därför klart och tydligt i ellagen atten ansökan om förlängning av giltighetstiden för ennätkoncession ska ske senast före koncessions-tidens utgång.Det är naturligtvis inte bra om det förekommer attnätföretag slarvar med tidsgränsen och jagkan bara hoppas att detta inte är någon praxis blandnätföretag.Skulle nätföretag konsekvent bryta mot reglernafinns det skäl att skärpa tillsynen, så att nätföretagenkommer in med ansökan i god tid.Anf. 84 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Även i dennafråga finns en stor del samstämmighet i vår syn på deproblem som kan förknippas med placeringen avkraftledningar. Ministern säger i sitt svar:"Regeringen tar frågor rörande eventuella hälsoef-fekter av exponering för elektriska och magnetiskafält på stort allvar och följer noga utvecklingen påområdet." Det är bra.Jag tolkar ändå svaret som att regeringen i daginte är beredd att skärpa regler och fastställa gräns-värden. Jag kan inte heller med hjälp av helt entydigaforskningsresultat säga att det måste göras, även omdet finns flera resultat som pekar i den riktningen. Vivet alltså inte. Men om vi ska lära av historien måstevi göra någonting.Varför brottas vi då med problemet ? Jag haren skrift från Elforsk där det sägs följande: "Forskareinom området elektromagnetism är överensom att extremt lågfrekventa elektriska och magnetis-ka fält påverkar biologiska system. Denna uppfatt-ning rådde inte ." Det är ett exem-pel på ny kunskap. Reglerna var inte tillräckligt hårdapå . För att inte göra om sammamisstag är det befogat med en skärpning av reglerna.Så till den andra frågan, huruvida en förlängningav koncessioner ska likställas med nyetablering. Jagär mycket nöjd med näringsministerns klara ställ-ningstagande i den frågan. Det måste betyda att omen kraftledning går genom ett bostadsområdeoch ett nätföretag inte hade tillåtits göra en nyetable-ring på samma plats, då ska den befintliga ledningenflyttas. Det är bra.Jag förutsätter att , som väl ärden myndighet som beviljar en eventuell förlängning,intar samma klara hållning som näringsministern.Jag ska återkomma till min tredje fråga så små-ningom. Jag undrar för det första om näringsministerndelar min uppfattning att vi ska lära av historien ochatt det då är bättre med något för hårda krav än förlåga krav, så att vi inte hamnar i samma sits igen. Fördet andra: Kan man förutsätta att Energimyndighetenföljer näringsministerns klara ställningstagande isvaret: "därför likställs en förlängning av en stark-strömsledning med en nyetablering"?Anf. 85 Näringsminister ():Fru talman! Självklart ska man lära av historien.Därför tillämpar vi en försiktighetsprincip, trots att viinte vet eller har en vetenskaplig entydig grund för attdet finns risker. Det gör man på ett bra sätt. Jag finner inte någon anledning att säga att man ska skärpa de regler vi har.Rent tekniskt går det att ersätta kraftledningarovan jord med kablar i marken. Det är tekniskt möj-ligt. Men det är också förenat med kostnader. Jag troratt vi kommer att få se en förändring iskötseln av nätverksamheten. Vi har haft många pro-blem med strömavbrott på grund av att elnätet harvarit dåligt. Man har sparat på beredskapsresurser föratt åtgärda det. Det finns intressen när det gäller strål-ning och försiktighetsprincipen. Det finns också in-tresse för en annan hantering av nätet av andra skäl.De skälen kan förenas. Jag tycker att man hanterardetta bra. Man utgår från försiktighetsprincipen.Anf. 86 ():Fru talman! Det är bra att vi ska lära av historien.Det är som näringsministern säger, vi vet inte riktigt.Ingen sida kan bevisa om det är farligt eller ofarligt.Därför ska vi utnyttja försiktighetsprincipen.Jag menar fortfarande att strängare regler ocheventuellt gränsvärden hade varit bättre av såvälhälsoskäl som ekonomiska skäl. Vi borde sätta uppklara gränsvärden så att man visste vad man hade atthålla sig till. Det kostar också att ha folk som är oro-liga.I dag finns platser med de problem som jag harbeskrivit. Den är ett gissel för folk. Jaghar blivit kontaktad av människor i ,, och . Antagligenfinns det ytterligare ett hundratal platser där kraftled-ningarna går intill bostadshus, skolor osv., som vibyggde . De står sig slätt motnätföretagen. De vill ha vår hjälp. De sänder sinafrågor till myndigheter och till oss politiker. De me-nar att det är vi som kan ge dem hjälp.Näringsministern säger att det kan bli en minsk-ning i samband med att man ändå bygger om av andraskäl. Det är väl bra att man tar tillfällena i akt ochverkligen gör det.Näringsministern har citerat ur en broschyr frånde statliga myndigheterna. Där står, under försiktig-hetsprincipen: "Det övergripande syftet med försik-tighetsprincipen är att reducera exponeringenför magnetfält i vår omgivning för att minska riskenatt människor eventuellt kan skadas." Om vi skareducera den risk som redan finns måste vi ge männi-skor ett verktyg, så att de kan säga: Detta är farligt,och ska exponeringen reduceras. Alltså ska led-ningen flyttas eller tas bort på något vis. Ett sådantförtroende hade varit en bra åtgärd, både ekonomisktoch ur hälsosynpunkt.Anf. 87 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig bara göra konstaterandet attEU:s regler om begränsning av allmänhetens expone-ring för elektromagnetiska fält, som fastställdes sområdets rekommendation , är mycketsvagare och vagare än de regler och nivåer som viutgår från här i . Därför menar jag att vi settmot vår omvärld hanterar dessa frågor med allvar ochseriöst med försiktighetsprincipen.Om det sedan skulle visa sig att det finns kraft-ledningar som ligger över boende, skolor och liknan-de får vi väl alltid föra en diskussion om detta. Menatt nu införa några speciella regler som skulle tvingafram någonting tror jag inte är möjligt. Jag har inteheller för avsikt att göra det, utan det är försiktighets-principen som får gälla och som de här myndigheter-na nu har tagit fram och ställt sig bakom.Anf. 88 ():Fru talman! Jag vet att är svagare. Dethar jag noga kollat i samband med att vi hade fråganuppe i . Det är bra att vi ligger före där.Näringsministern säger att om kraftledningar lig-ger över bostäder och skolor måste vi ta upp en dis-kussion. Det är just den diskussionen som pågår ute ilandet på så många ställen.Min tredje fråga gällde de ansökningar från före-tag som lämnas in så sent eller som är så ofullständi-ga att inga nya beslut kan ges före en befintlig kon-cessions utgång. Statsrådet säger i sitt svar att om ettnätföretag konsekvent bryter mot reglerna finns detskäl att skärpa tillsynen. Men vad jag har förståttfinns det inga möjligheter att sätta kraft bakom orden.Ska de här företagen ta rättelse fordras det nog möj-ligheter till ekonomiska sanktioner. Annars tror jaginte att man rår på dem.Jag var i kontakt med och fickdå veta - det är en grov uppskattning som någon därgjorde - att det finns ett sjuttiotal ärenden därkoncessionen har gått ut och ingen ny har beviljats.Av dessa står för 40-50 ärenden och Svens-ka Kraftnät för 20-30 ärenden.