prot · GO0966 · 2001-02-14 00:00:00 — Som antyder tror jag inte att någon kom-mer att begära ersättning.Om vi skulle anta er reservation skulle det innebä-ra att vi dels måste börja lagstifta om allemansrätten,dels att vi öppnar möjligheten för att det skrivs kon-trakt eller avtal om ersättning så att vanliga svenskaföreningar eller enskilda ska betala för att användaallemansrätten. Det är detta vi vänder oss emot. Menär det inte så har möjlighet attsvara på frågan: Är det ersättning eller vad är detavtalen ska innehålla?Anf. 20 ()replik:Herr talman! Det gäller alltså inte ersättning. Detär inte det som de här markägarna är ute efter. Dethandlar om att de inte ens vet om att det sker kom-mersiell användning av deras mark. Vi vet att dett.o.m. har hänt att utländska företag har kommit hitoch nyttjat marken i stort och skadat marken, ochägaren har inte ens vetat om det. Vi tycker att det ärdålig respekt för markägaren.En anmälningsskyldighet finns, säger . Vi menar att då kan man också underrätta mark-ägaren om att någon har anmält intresse av en vissverksamhet, så att markägaren vet om det. Om mark-ägaren själv har gjort en sådan begäran vet han såklart om det, men om det är någon annan som gör detborde markägaren åtminstone underrättas. Det behövsinga lagändringar såsom antyder, förmycket sköts ju via förordningar, praxis osv. Men detär viljan att lösa det här som vi är ute efter.Anf. 21 () replik:Herr talman! Det finns ingen lag atthänga upp en sådan förordning på, eftersom det integår att använda för detta ändamål. I mil-jöbalken reglerar vi skyddet för miljön och den sidanär täckt. De fall som jag förmodar att hänvisar till inträffade före till-komst. Här har länsstyrelserna möjlighet att tala omatt just sådana här områden är miljökänsliga.Det är en mycket vittgående förändring i vår al-lemansrätt som skulle bli följden om vi skulle införaförordningar till lagstiftning på allemansrättens om-råde. Det är en helt annan lagstiftning när vi blandarin äganderätten, och detta är en äganderättsfråga.Anf. 22 ():Herr talman! Den skrivelse, Hållbara ,som detta betänkande i huvudsak är baserat på inne-håller en redovisning av hur arbetet med strategieroch åtgärder för en ekologiskt hållbar utvecklingfortskrider i , inom EU och internationellt.Vad vi kan konstatera är att det finns mycket kvaratt göra för att nå en ekologiskt hållbar utvecklingbåde i och internationellt. En förutsättning fören hållbar utveckling är en försiktig användning avjordens naturresurser och skydd av vårt ekosystem.Begreppet hållbar utveckling innebär att man sertill hela jorden och till framtiden. Ett samhälle som ärhållbart är alltså ett samhälle där människornas behovtillgodoses och förbrukningen av naturresurser hållersig inom ramen för det rättvisa miljöutrymmet. Dettainnebär att en hållbar utveckling handlar om mer änren miljö. Man måste även ta hänsyn till och hittakonsumtionsmönster som är moralistiskt försvarbaraför att dela jordens resurser på ett mer rättvist sätt.Miljö är ju ett av tre prioriterade områden underSveriges ordförandeskap i EU. Detta förpliktigar.Sveriges agerande hemma och internationellt på mil-jöområdet samt steg och vilja att gå i rikt-ning mot en ekologiskt hållbar utveckling har bety-delse för många andra länder. Inte minst därför är detviktigt att vi är pådrivare och föregångare på områdetekologiskt hållbar utveckling. En utveckling som inteär ekologiskt hållbar är inte heller ekonomiskthållbar. Detta måste alltfler komma till insikt om.Jag vill lyfta fram ett område som behandlasi betänkandet och som kan anses vara på väg mot enohållbar utveckling. Det är vårt avfall och vår av-fallshantering.Jag tror att vi människor aldrig har producerat el-ler orsakat så mycket sopor som vi gör . Avfallär en resurs som kan nyttiggöras på olika sätt. Inrikt-ningen måste vara att minimera tillkomsten av avfallsamt att ta hand om det som uppstår på ett hållbartsätt. oroas vi av kommuners mycket stora satsningpå sopförbränning som gör att man binder upp sig förett system som inte hör hemma i ett hållbart samhälle.Det mesta av soporna skulle kunna återvinnas, menkommuner och bolag satsar i stället på att brännadem. Då kan man nämligen ta betalt för att ta emotsoporna och sedan sälja billig värme från förbrän-ningen. En del kallar detta för energiåtervinning,men det är en resursslösande hantering som inte harplats, som jag sade tidigare, i ett hållbart samhälle.Vi anser att förbränning av sopor, med dagenssammansättning av avfallet, strider mot en hållbarutveckling. Bara som ett exempel kan nämnas attminst kvicksilver från enbart knappcellsbatte-rier hamnar i naturen via sopförbränning ochsoptippar. Det tycker jag rimmar illa med statenssatsningar på att fasa ut kvicksilver från samhället.Jag skulle kunna ta många liknande exempel.Förra året förbrändes ca sopor ilandet, trots att merparten av soporna skulle kunnaåtervinnas eller behandlas biologiskt.Reforsk har i en undersökning 1998, som heterPlockanalys av hushållens säck- och kärlavfall, redo-visat att av hushållsavfallet är lämpat föråtervinning i form av kompostering, rötning och ma-terialåtervinning. Om vi behandlade soporna enligtavfallshierarkin skulle det inte finnas något stortbehov av mer förbränning utan i stället ett stort behovav mer återvinning och biologisk behandling, och detär detta som behöver byggas ut.Förbränningen leder till ökade utsläpp av mil-jögifter, brutna kretslopp, negativ utveckling inommaterialområdet, svårigheter för miljövänliga energi-källor - ja, man skulle kunna säga att det är en nega-tiv utveckling ur miljösynpunkt.Vi ser med oro på den snabbt expanderande im-porten av olika mer eller mindre farliga avfall ellersopor - en import som ständigt ökar på grund av attdet är ekonomiskt fördelaktigt att förbränna avfallet iSverige jämfört med andra länder som har skatt påavfallsförbränning.Ekonomiska styrmedel ger rätt utformade kost-nadseffektiva signaler till producenter och avfallsak-törer att skapa förutsättningar för en hållbar av-fallspolitik. Det behövs alltså ekonomiska styrmedelför att styra avfallsströmmarna i en hållbar utveck-ling. Det innebär att förbränning och deponering börha en likvärdig skattenivå.Förbränning är nu den billigaste behandlingsfor-men och återvinning den dyraste. Det är inte hållbartatt bygga och låsa fast sig i ett avfallssystem sombygger på förbränning som den stora framtida avfall-smottagaren. Därför är det angeläget att följa upp ochutvärdera avfallsbeskattningens styreffekter.Vi i har avstått från att reserveraoss i denna fråga och nöjt oss med ett särskilt yttran-de, då vi avvaktar resultatet av den i budgetproposi-tionen utlovade utvärdering som ska ske av hur av-fallsbeskattningen fungerar. I samband med den villvi aktualisera frågan om en utvidgning av skattebasentill att även omfatta förbränning av avfall.Herr talman! kom det en larmrapportfrån FN som sade att medeltemperaturen i världenunder detta sekel kommer att stiga med mellan 1,4och . Detta låter inte mycket för en del,men det är mycket och kan få förödande konsekven-ser. har gränsen för det värsta scenariotflyttats upp med mer än . Den främsta orsa-ken är utsläppen av koldioxid från biltrafik, oljeupp-värmning och oljekraftverk.En hållbar utveckling i förutsätter ävenåtgärder på internationell nivå. Koldioxidutsläppenoch sätten att minimera samt beskatta dem är en så-dan fråga. Och i den frågan har vi lämnat ett särskiltyttrande.I betänkandet framgår det på tre rader att utskottetinte nu varit berett att föreslå något uttalande frånriksdagens sida med anledning av det framförda fp-motionskravet beträffande koldioxidbeskattning inomEU.Vi i Vänsterparitet vill dock med anledning avdetta ställningstagande klargöra att det enligt vårmening är av stor vikt att få till stånd gemensammaregler och miniminivåer för en koldioxidbeskattninginom EU. Vi förutsätter att regeringen verkar för enminimiskatt på koldioxid inom EU. Skulle det visasig att nuvarande regelverk inom EU i praktikenomöjliggör beslut om en sådan skatt bör man enligtvår mening överväga en revidering av det existerandefördraget.Jag skulle vilja gratulera till attlyfta upp de frågorna. Det är fler i dennakammare som borde göra det. Skyddet av vår marinanatur och miljö är faktiskt svagt. Hade det varit såsvagt på land hade det varit ganska stora upprop ochstor opinion. är ett arbete på gång med att förstär-ka skyddet för marin miljö, men det behöver faktiskttryckas på ganska starkt på respektive länsstyrelse såatt det genomförs också.Slutligen yrkar jag bifall till hemställan i betän-kande MJU10.Anf. 23 () re-plik:Herr talman! Jag instämmer i kring behovet av en gemensam koldiox-idskatt på EU-nivå, kring behovet av att belägga ävensopförbränningen i med en skatt. Däremotfunderar jag lite grann över slutsatserna i Kjell-ErikKarlssons resonemang. har inte landati att i det här sammanhanget föreslå en skatt på sop-förbränning utan vill avvakta.Jag är nyfiken på att veta vilka alternativa vägar vihar att stoppa den här utvecklingen mot en ökad sop-förbränning. Vilka alternativa vägar finns? Om deinte finns borde vi kunna samlas kring ettförslag om att belägga sophanteringen med en skatt.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! Vi vill avvakta den beredning somsker i , den översyn som är utlovadoch som kommer att genomföras. När vi ser resultatetav den är vi beredda att lägga fram ett förslag.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Men om vi ska avvakta den tror vi iså fall att det finns alternativa vägar. Vilka kan devara, om det inte är så att vi är beredda att väljaskattevägen?Anf. 26 () re-plik:Herr talman! Alternativa vägar är att få starka in-citament för att minska tillkomsten av sopor och attbygga ut starkt de biologiska behandlingsvägarna.Men troligtvis kommer det att hamna i slutändan i attdet blir en skatt på även förbränning av osorteratavfall. Men vi vill få fram underlaget innan vi slutli-gen tar ställning. Vi vill inte förekomma den.Anf. 27 ():Herr talman! Den skrivelse som vi nu behandlarär en samarbetsskrivelse mellan regeringen, Miljö-partiet och . Det är en liten del i detsom ska bli en långsiktigt hållbar utveckling i framti-den, en del som är viktig men som långt ifrån är en-sam.Från sida tycker vi att det är mycketviktigt att politiken knyts ihop, att miljö och ekonomiknyts ihop. Vi tycker att skatteväxlingen, som vidrivit mycket hårt, är viktig. Vi tycker att det är vik-tigt med gröna nyckeltal så att vi förstår att en eko-nomisk utveckling både kan gynna och missgynna enekologiskt hållbar utveckling.I en budget måste det finnas rejäla miljösatsning-ar, och i de budgetar som har lagts fram under den härmandatperioden finns sådana, vilket vi tycker ärmycket trevligt.Men vi måste också ha en lagstiftning som knyterihop. är ett utmärkt instrument som visatsig fungera mycket bra i praktiken och ger precis detlagstöd som behövs för rejäla miljöåtgärder i landet.Jag vill kommentera något vad en del andra harsagt. När det gäller saneringen kan vi se att det gjor-des mycket bra insatser på saneringsarbetet , men sedan försvann de i ettsamarbete mellan Socialdemokraterna och Centern.De pengar som finns - 65 miljoner , 150miljoner , 300 miljoner och 400miljoner - visar vad vi vill i den här majori-teten. Det förekommer saneringar. Jag kan säga attsaneringen sjön är ett exempel som precisavslutats, en sanering där den praktiska delen tog merän att genomföra och där kostnaden blev be-tydligt större än vad man trodde. De här projektenmåste verkligen planeras för att pengarna inte skarasa i väg, för det som ska göras är så svårt, dyrt ochnytt.Det är mycket viktigt med naturreservat har Ha-rald påpekat. En lagrådsremiss är på vägför att införliva fågeldirektivet och art- och habitatdi-rektivet i svensk lagstiftning, i . Jag kankonstatera att det skydd som ges inom Natura 2000 imångt och mycket är starkare än det skydd som vi hari för naturreservat. Det är egentligen inte såkonstigt, för nere i är dessa områden mycketsmå, udda och mycket värdefulla, medan vi i Sverigehar en annan typ av natur och har varit mer pragma-tiska - enligt uppfattning ibland förpragmatiska - när det gäller att tillåta naturreservat.Men här skärps alltså kraven.Elanvändning diskuteras mycket. Vi som inte barafinns här utan också diskuterar med sådana sompraktiskt säljer el vet att det som stod i mediernahäromdagen var mycket väntat. Det finns nämligenmånga aktörer som producerar el och som anser attelpriset måste upp. Det gäller att skapa en situationdär det verkar som om det är elbrist. Det är förvånan-de att journalister varje gång när det blir 20grader går på det här och skriver som de som vill höjaelpriset säger.Det är precis som har sagts, att vi har haft ett elö-verskott som har varit så stort att kärnkraften harutnyttjats mycket litet, framför allt efter det senasteblöta året när magasinen är mer än överfulla.När det gäller klimatförändringar hoppas jag attjag slipper en replik på det, därför att vi har haft dis-kussioner om det . Att påstå det om BertBolin, som verkligen har kämpat för att vi alla skainse att det som sker beror på mänsklig påver-kan, är skamligt. Om det är någon som har varit tyd-lig i den frågan är det är också fascinerande att höra att det fortfa-rande i denna kammare, i riksdag, finnsledamöter som påstår att det är annat än mänskligpåverkan som är den största enskilda bidragandeorsaken till klimatförändringarna. Vi har mer koldi-oxid i atmosfären än vi har haft . Enenad klimatpanel i FN talar om att vi har en ökadmedeltemperatur, med 1,4-5,och försökerverkligen tala om att det beror på mänsklig påverkan.Då är det pyton att vi här säger annorlunda. Det ärskandal och skamligt.När det gäller sopförbränningen kan jag medglädje konstatera att ett förslag är på väg där man seröver hur skattesatserna satts. Det kommer att bli nå-got som vi får diskutera när vi diskuterar budgeten.Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall tillreservation 14 i betänkandet.Anf. 28 ():Herr talman! resonemang kringNatura 2000 är intressant och viktigt. Att Natura 2000skulle ge ett starkare skydd än vi för det mesta gerskyddade områden i är en viktig del i den härdiskussionen.Jag vill fråga : Är det anledning-en till att vi från svensk sida har legat relativt lågt närdet gäller att anmäla områden att upptas i Natura2000? Är det rädslan, om jag får uttrycka mig så, föratt dessa områden skulle ges ett alltför starkt skydd?Anf. 29 ():Herr talman! Det är naturligtvis en fråga som skaställas till miljöministern. Om jag vore miljöministerskulle jag svara att inte alls har legat lågt medatt anmäla områden till Natura 2000. harsnarare varit mycket aktivt i att anmäla områden tillNatura 2000. Men - och det är viktigt att framhålla -man måste, när man ser vilket starkt skydd Natura2000-områden får, också ha det klart och se till attmarkägaren inte ska få problem.Man ska vara klar över att markägarfrågan är löstför de områden som lämnas. Man ska se till att maninte hamnar i situationer där man bliroense markägaren. Därför har man från svensk sidavarit nog med att lämna de områden som det tidigarehar funnits skydd för som naturreservat, naturvårds-områden osv., vilket har varit helt riktigt.Man har också försökt få fram områden inom allabiotoper som ska lämnas. Men man har också varitnoggrann med att skyddet kan verkställas. Vi kan tittapå vad som har skett inom t.ex. . Där var ingreppen otroligtstora. Den typen av ingrepp kan inte ske i områdensom får Natura 2000-skydd. Där är kraven mycketstörre. Det kan man se i art- och habitatdirektivet.Sverige har fått kritik för att vi inte har infört di-rektivets regler i . gjor-de den bedömningen att vi egentligen hade ett likastarkt skydd för våra områden inom den befintligalagstiftningen som art- och habitatdirektivet kräver.Nu kommer en lagrådsremiss som ändrar svensklagstiftning, klargör hur det ska se ut och klargör attskyddet är så starkt som direktivet kräver.Anf. 30 ():Herr talman! Det sägs att man varit aktiv frånsvensk sida. Faktum är ändå att har fått kritikoch att vi har anmälts till för att vi ärför långsamma och för att vi har rapporterat alltför fåområden att upptas i Natura 2000.Jag tolkar också svaret på min fråga till GudrunLindvall så, att det här finns en rädsla för att de om-råden som vi rapporterar ska upptas kommer att gesett alltför starkt skydd.Anf. 31 ():Herr talman! Jag har inte den rädslan. Det Sverigehar fått kritik för har framför allt varit att vi inte hardet lagstöd som man anser att direktivet kräver.Det handlar mycket om juridik. I skriverman inte lag på samma sätt som man gör i det somkallas för . I skriver vi lag som viskriver författningskommentarer till. I många länder iEU står precis allting i paragraftexten.Vi hamnar lite grann i konflikt om hur man skri-ver lag i och i . Därför har kommis-sionen krävt att vi i den svenska lagtexten i miljöbal-ken ska skriva lag på det sätt som kräver,dvs. att allting ska stå i paragraferna.Där har försökt förklara att vi inte har dentraditionen här. har man tvingats ge sig och införadet som direktivet säger i lagtext. Det här diskuterarjuristerna mycket. Det är egentligen en juridisk dis-kussion snarare än en politisk diskussion.Art- och habitatdirektivet innebär att man plockarut ett antal arter och ett antal biotoper som ska skyd-das. Sedan bryr man sig inte om hur mycket vi har avden typen och hur det ser ut i respektive land. Detinnebär att det här i blir oerhört mycket somska skyddas därför att inte har den typen avbiotoper eller därför att har den typen avbiotoper.Vi måste naturligtvis se till att vi sparar så passmycket att vi kan säkerställa en typ av biotop. Mendet måste också finnas en möjlighet att känna attskyddet blir så pass starkt som vi vill. Det får intevara så att vi lämnar in en förskräcklig mängd områ-den till Natura 2000 för att vara bäst i klassen och såsmåningom upptäcker att vi ändå inte kan se områdendet skydd som faktiskt krävs.Jag tycker att det har gjort inom Natura2000 är imponerande. Vi har lämnat in enormt mångaområden, flera tusen områden. Att klaga på det tyckerjag inte finns något skäl till. Låt oss bara se till att deområdena får det starka skydd som Natura 2000 krä-ver. Man får inte göra någonting i de områdena.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 13.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.00.4 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats vid dagens sammanträdeMJU10 Hållbara SverigePunkt 2 (Funtionstänkande i miljöpolitiken)1. utskottet2. 1 (c)Votering:290 för utskottet14 för res. 145 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 74 m, 38 v, 35 kd, 13 fp, 13 mpFör res. 1: 14 cFrånvarande: 14 s, 8 m, 5 v, 7 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpPunkt 4 (Allemansrätten)1. utskottet2. 2 (kd, m, c)Votering:178 för utskottet129 för res. 242 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 8 fp, 14 mpFör res. 2: 74 m, 36 kd, 14 c, 5 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpPunkt 5 (Biologisk mångfald i skogsbruket)1. utskottet2. 3 (fp)Votering:294 för utskottet14 för res. 341 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 38 v, 36 kd, 14 c, 14 mpFör res. 3: 14 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 6 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpPunkt 10 (Miljökonsekvensanalys med anledning avstängningen av )1. utskottet2. 7 (kd, m)Votering:185 för utskottet123 för res. 741 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 14 c, 1 fp, 14 mpFör res. 7: 74 m, 36 kd, 13 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 6 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpPunkt 12 (Energiskatt på biobränslen)1. utskottet2. 10 (kd, c)Votering:258 för utskottet50 för res. 1041 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 38 v, 14 fp, 14 mpFör res. 10: 36 kd, 14 cFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 6 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpPunkt 13 (Skatt på förbränning av avfall)1. utskottet2. 11 (fp)Votering:293 för utskottet14 för res. 1142 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 38 v, 36 kd, 14 c, 13 mpFör res. 11: 14 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 6 kd, 4 c, 3 fp, 3 mpPunkt 14 (Handel med utsläppsrätter)1. utskottet2. 13 (c, fp)3. res. 14 (mp)Förberedande votering:37 för res. 1314 för res. 14257 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 13.Huvudvotering:192 för utskottet28 för res. 1388 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 1 m, 38 v, 36 kdFör res. 13: 14 c, 14 fpAvstod: 1 s, 73 m, 14 mpFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 6 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpPunkt 24 (Koldioxidbeskattning)1. utskottet2. 17 (fp)Votering:292 för utskottet16 för res. 1741 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 38 v, 36 kd, 14 c, 12 mpFör res. 17: 14 fp, 2 mpFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 6 kd, 4 c, 3 fp, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets hemställan.5 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 14 februari2000/01:656 av () till statsrådet mellan regionalpolitik och boende2000/01:664 av () till statsministerGöran PerssonAntisemitiskt konstnärsskap2000/01:665 av tredje vice talman () till statsrådet länken-bestämmelsenSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 20 februari.6 § Kammaren åtskildes kl. 13.11.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 3 §anf. 9 (delvis),av förste vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 10.33 ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.