prot · GO0986 · 2001-03-27 00:00:00 — Jag har jugjort många studiebesök, senast för några dagar sedandå jag på nytt såg hur hemvärnet har en ökad rörlighetoch högre kompetens, vilket gör att man också kanlösa mer kvalificerade uppgifter i Försvarsmakten.Jag är mycket positiv till det.När det gäller att stimulera till ett ökat engage-mang för användning av de frivilliga försvarsorgani-sationerna får jag genast på näthinnan, tycker jag, vadsom hände vid den stora järnvägsolyckan i Borlänge.Där var det hemvärnet, ursprungligen var det StoraTunas hemvärnsbataljon, som under civil ledning,räddningsledare och polismyndigheten, skötte av-spärrningen av detta mycket stora område. Det fannsäven andra delar av det frivilliga försvaret som varengagerade. Jag tror att alla är överens om att det varen komponent av avgörande betydelse i hanteringenav en mycket svår olycka, eller en olycka som skulleha kunnat få mycket svårare verkningar än den iverkligheten fick.Jag vill också säga något som svar på det enga-gemang som interpellanten hänvisar till när det gällerdalregementsgruppen i och dess tankar på attsjälv genomföra tremånadersutbildningar. Både jagoch överbefälhavaren, vet jag, är mycket positiva tillatt den här verksamheten fortsätter. Det har funnits endel lyckade försök, och det har funnits en del försöksom kanske inte har varit lika lyckade. Där avser man nu att ha fler omgång-ar. Man är förhoppningsfull om att man också skakunna nå riktig nyrekrytering av hemvärnsmän.Det är också mycket positivt att militärdistrikts-staberna och militärdistriktsgrupperna engagerat tarsig an denna fråga. Jag vet att Försvarsmakten över-väger att flytta utbildningsansvaret för tremåna-dersutbildningen från utbildningsregementena tillmilitärdistrikten. Jag ser för dagen inga principiellasvårigheter med det. Är det så att man anser att manhar personella, fysiska och ekonomiska förutsättning-ar så har jag inga erinringar mot att något sådant sker.Det är min förhoppning att dalregementsgruppen skalyckas övertyga övriga i Försvarsmakten så fort sommöjligt om att man har förutsättningar att ta på sigden viktiga uppgiften.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet även för det po-sitiva svaret när det gäller korttidsutbildningen. Omvi håller oss till och dalregementsgruppen harman ju skissat väldigt intensivt på den här tremåna-dersutbildningen för värnpliktiga. Jag tror personligenatt det vore en bra grund för rekryteringen till hem-värnet eftersom vi vet att denna sviktar.I den utbildningsskiss som har tagits fram avgruppen i pekas på ämnen som vapentjänst,strid, skyddstjänst, sjukvårdstjänst, skyddsvaktsut-bildning, fysisk träning, orientering, soldatundervis-ning och stöd till samhället. Det är ämnen som jagtror att det skulle vara bra att ge undervisning omunder den korta och, hoppas jag, intensiva utbildningsom det skulle handla om.Man skulle också kunna informera om svensk sä-kerhetspolitik, det militära försvarets roll som säker-hetspolitiskt instrument, det militära försvarets upp-gifter, hur försvaret styrs av statsmakterna, totalför-svarets mål, uppgifter och organisation i stort samtarmé-, marin- och flygstridskrafternas uppgifter in-bördes.Detta tycker jag också. Detta är alltså hämtat fråndalregementsgruppens skisser, och jag tycker, precissom statsrådet var inne på, att det är bra om man kangenomföra det här med de resurser som finns påutbildningssidan. Jag tror alltså att det skulle vara braatt ha detta som en grund att stå på.Statsrådet vet ju att det antal som genomför sinvärnplikt minskar. Det varierar ju från län till län, ochsiffran för mitt hemlän är "dålig" och vikande. Dettaskulle också ge en möjlighet på en vit försvarskartaatt få folket lite mer engagerat. Jag har ju sett hurförsvarsdiskussionerna i länet nästan har upphörtsedan Dalregementet och Dalabrigaden lades ned.Om vi ska enas om något stort försvarsanslag i fram-tiden, så tror jag att det är viktigt att vi har en förank-ring hos folket i dessa frågor.Jag försöker vara kortfattad, eftersom jag vet attdet finns andra som vill tala före uppehållet. Jag nöjermig därför med detta och tackar statsrådet för svaret.Och vi kommer väl, som statsrådet var inne på, attåterkomma i denna viktiga fråga.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:300 omfunctional foodAnf. 59 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att för skapa ett program förfunctional food.Frågan hur påståenden kring hälsa ska få göras isamband med märkning och marknadsföring av livs-medel är viktig för såväl industri som konsumenter.Industrins behov av att kunna märka och marknadsfö-ra livsmedel med särskilda hälsoegenskaper måstebalanseras mot konsumenternas behov av riktig in-formation och ett tydligt regelverk som inte kanmisstolkas.Livsmedelsindustrin har möjlighet att göraallmänna hälsopåståenden vid marknadsföring ochmärkning av livsmedel i enlighet med tvåstegsmo-dellen. Denna modell utgår från en hänvisning till ettetablerat samband mellan kost och hälsa. I anslutningtill ett sådant påstående påpekas produktens samman-sättning. Som exempel kan nämnas: "Mättade fettsy-ror höjer blodets kolesterolhalt. Produkt X har låghalt mättat fett och låg total fetthalt. "Utöver dessa påståenden finns även produktspeci-fika fysiologiska påståenden och produktspecifikahälsopåståenden. Dessa är dock inte tillåtna att an-vända i dag.Livsmedelsbranschen, med Stiftelsen () i spetsen, föreslog , attdet nuvarande programmet med allmänna påståendeni form av tvåstegspåståenden ska utvidgas med möj-ligheter att även få göra produktspecifika fysiologiskapåståenden.Min inställning är att det långsiktiga målet ska va-ra att en gemenskapslagstiftning införs på områdetvilken ska vara mer omfattande än den är . Dettakan dock ta . Därför bör utvecklingen på om-rådet följas noga, även internationellt, för att se vilkamöjligheter till ändringar som kan göras på nationellnivå.Kontakter mellan myndigheter och företrädare förkonsumentorganisationer och livsmedelsbranschensker för att undersöka behov och förutsättningar inomdetta område. Arbetet syftar till att få fram ett under-lag som sedan ska ligga till grund förett beslut hur ska gå vidare när det gällerhälsopåståenden i samband med marknadsföring ochmärkning av livsmedel.Anf. 60 ():Fru talman! Det tar mycket tid attvara debattör, och ministern har fått vara länge ikammaren, men jag vet att den här frågan intresserarjordbruksministern. Det finns därför anledning att haen ordentlig diskussion om detta.I mitten av mars hade vi en livsmedelspolitisk de-batt här i kammaren. Inför den insåg jag av erfarenhetfrån tidigare debatter att frågan om functional foodvar en av de frågor som skulle komma upp och dis-kuteras ordentligt.Konsumenterna, industrin, alltså producenterna,och handeln kräver i princip samma sak, att de ska fåschysta regler att luta sig mot när det gäller denna typav produkter. Och samhällets företrädare kräver ock-så att vi ska få fasta regler för marknadsföring ochmärkning av dessa produkter. Många av dessa pro-dukter har bevisligen haft hälsobefrämjande effekter.Därför måste man ha sådana regler. Konsumenter,handel och producenter tycker att regler saknas. 1986hade vi en hearing i jordbruksutskottet där vi diskute-rade livsmedelsfrågorna. Huvuddelen av diskussio-nerna handlade då om gränslandet mellan livsmedeloch medicin. Jag tyckte nog att ochMedicinalstyrelsen hamnade rätt nära varandra närdet gäller att det inte ska vara så svårt att få ned dessagränsregler på papper, att märka produkter och skrivaprogram för hur de ska kunna användas.Men sedan har det inte hänt så mycket. Jag vet har diskuterat detta mycket på departementet,och jag vet att ministern också vill ha ett program.Men eftersom det är så många andra institutioner somockså vill det skulle jag vilja ställa en fråga. Vem skafå ansvaret att driva frågorna om ett program när detgäller functional food? Vem ska ha ansvaret för attdriva på att någon form av märkning ska ske? Är detdepartementet, eller producenter-na? När det gäller producenterna så är det StiftelsenSvensk Näringsforskning, som jordbruksministernnämner i sitt interpellationssvar. Jag tycker att deregler som den stiftelsen vill införa om tvåvägssys-temet och egenåtgärdsprogrammen kan fungera rik-tigt bra. Om man kan så att säga frottera dessa idéergentemot och departementet trorjag att vi skulle kunna göra flera stora framsteg. Där-för skulle jag vilja fråga ministern: ska ha an-svaret för att vi ska få regler och ett gott program förfunctional food för framtiden?Anf. 61 ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma medjordbruksministern när det gäller att det skulle varabäst om man kunde få en gemensam internationelllagstiftning på området functional food. Även jord-bruksministerns ambitioner att ha ett underlag klarttill sommaren är bra. Men går det sedan inte att få enöverenskommelse på EU-nivå är det min bestämdaåsikt att vi snabbt behöver en egen svensk reglering.EU-länder som och har redan valtden vägen och har reglerat hanteringen av functionalfood nationellt. Detta är en snabbt växande näring ochen viktig fråga både för och för Sverige.Jag tycker att man kan sammanfatta resonemangkring functional food i tre olika punkter.Den första är att functional food-produkter fårproduceras men inte marknadsföras. Därmed förlorarkonsumenten sin rätt till relevant information. Ochjag tycker på något sätt att konsumentsäkerhetendärmed kanske sätts i fara.Den andra är att functional food är ett attraktivtsätt att ta ut ett mervärde för olika produkter. Detlockar såväl seriösa som oseriösa producenter. Därförmåste de seriösa producenterna få ett tillförlitligtregelverksprogram som slår fast vad functional foodär.Den tredje och sista är att functional food är attbetrakta som en ny forskningsdisciplin och kan inne-bära stora potentiella besparingar för samhället i formav minskade kostnader för sjukvården.Detta har, om jag har förstått det rätt, diskuteratsunder ungefär . Vore det inte rimligt snart kom till ett resultat? Risken är annars upp-enbar att vi kan bli omsprungna och utkonkurrerade.Naturligtvis förstår jordbruksministern vilken frågasom jag nu vill ställa. Vad händer ,och hur kan man förvänta sig att det tar innanvi har ett regelverk eller program för svenskt vid-kommande?Anf. 62 INGA ():Fru talman! Det är inte första gången som jag häri diskuterar frågan om functional food.Under de senaste åren har jordbruksministern blivitpåmind om detta likaväl som miljö- och jordbruksut-skottet har behandlat motioner som jag har skrivit omatt man till regeringen ska tillkännage hur angelägetdet är att införa regler om functional food, eller hurMichael ?Sent ska syndaren vakna, säger man. Jag tyckeratt det känns väldigt stimulerande och bra att ävenRonny nu har tagit till sig den här frågan.Senast diskuterade man frågan i ettbetänkande. Men svaret då var ack så defensivt. Ut-skottet konstaterade att man hadeuttalat att det fanns anledning för att ävenfortsättningsvis noga följa utvecklingen på området.Så fortsatte man: Utskottet är inte nu berett att föreslånågra slutgiltiga eller preciserade ställningstagandenfrån sida.Därför känns det extra intressant att vi redan här står med frågan i handen så att säga. Nog tyckerjag att utskottet hade kunnat agera något mer framåt-syftande, så att vi verkligen hade kunnat bilda opini-on för att de här reglerna ska sjösättas så fort som detnågonsin går.Precis som har sagt, är det fleraländer i som redan har sjösatt liknande reglermed egna åtgärdsprogram när det gäller produktspeci-fika påståenden, nämligen , Storbritan-nien och Belgien.Konsumenternas stora intresse för mat och hälsatalar för att det verkligen är att införtemporära regler för functional food i avvaktan pågemensamma EU-regler. skriver isvaret till att gemenskapslagstift-ning skulle vara det långsiktiga målet. Det kan dockta , skriver vidare. Jagmenar att detta ökar nödvändigheten av interimistiskaregler. Eller hur, ? Konsumenter-na efterfrågar mer och mer välgrundad och tydliginformation om mat och livsmedelsprodukter. Varfördå dröja med förslaget om hälsopåståenden?Jag har ytterligare en fråga. Vad avser statsrådetmed att man ska få fram ett underlagsom ska ligga till grund för hur ska gå vidarenär det gäller hälsopåståenden? Innebär det att stats-rådet övervägar att lägga fram förslag om temporäraregler för functional food när återsamlas tillhösten?Anf. 63 Jordbruksminister ():Fru talman! Det har ju funnits lite olika uppfatt-ningar om detta. Jag vet att det har funnits personerhär i kammaren som har drivit detta, och Inga Berg-gren har varit en av dem, vilket jag uppskattar.Det har funnits frågeställningar kring detta somman har behövt reda ut. T.ex. vilka kriterier som skagälla för att ett livsmedel ska kunna marknadsföraseller märkas med ett produktspecifikt fysiologisktpåstående? Hur dokumenterar man att en specifikprodukt har en direkt effekt på hälsan och är säker förkonsumenten? Vem ska ansvara för tillsynen? Hurska beslut kunna överklagas? Vilka sanktionsmöjlig-heter ska finnas?I mitt svar sade jag att vi skulle kunna se en lös-ning . kan jag glädja interpellantenoch meddebattörerna med att det nog kommer att gåfortare än så. Det möte som har varit på mitt depar-tement har resulterat i att stiftelsen, som numeraheter Swedish Nutrition Fundation, åtogs sig uppdra-get att ta fram ett förslag till en branschöverenskom-melse. Den ska utformas i ett samarbete mellan denhär stiftelsen, branschen och konsumenterna och ikontakt med . Man tror att man kankomma fram ganska fort. I de diskussioner som harvarit säger man att man tror att det här frivilligaregelverket kan börja tillämpas redan under våren.Det är jag mycket glad över.Anf. 64 ():Fru talman! Detta är svåra frågor.De ska diskuteras och undersökas. Man ska verkligensätta sig in i dem innan man kastar ut båten i sjön.Det är bra att ni har gjort ett grundligt arbete på de-partementet.Det var ett oerhört glädjande besked som jag fickom att ministern ska kunnapresentera ett program som SNF ska vara något slagsmotor i. Jag tycker att de förslag som de har kommitmed i diskussionerna om functional food är riktigtbra. Jag vill tacka för det. Det är med glädje jag ocksåtackar för ordet och sparar lite tid.Anf. 65 ():Fru talman! Jag måste få säga en sak till IngaBerggren när det gäller vem som är först och vemsom är sist. I står det att de som är sist skakomma först. Men jag gör inga andra jämförelser.Att vi från engagerat oss i den här fråganberor naturligtvis på att av svensk livsme-delsproduktion sker i . Livsmedelsaka-demi anser att frågan om functional food är en av deviktigaste frågorna i framtiden.Låt mig ta ett litet exempel. Jag tog med ettåskådningsmaterial från som är ettkooperativ och består av 1 100 mjölkbönder. Detkanske är ett mindre företag i branschen om manjämför med de rejält stora. Man samarbetar i forsk-ningen med och andra högskolor.I framtiden kommer kost, hälsa, livsstil, förebyg-gande åtgärder och konsumenternas behov av sakligainformation osv. att ha betydelse. Men man måsteockså ta upp villkoren för producenterna när det gäl-ler att producera functional food.Kan jag nu resa hem till , jordbruksminis-tern, och säga att den här frågan är löst innan somma-ren? Det skulle vara ett oerhört glädjande besked.Jag hoppas att inte fru talman misstycker om jagtill sist tar fram den här apelsinen. Om jag sätter på enetikett på den där det står att den förebygger skör-bjugg och går bort till och ska sälja den, fårjag inte göra det om jag har förstått saken rätt. Denmåste säljas på eftersom jag gör ett sådantpåstående, och om jag har förstått saken rätt går detdå under läkemedelsförordningen. Jag ville bara visadetta. Jag hoppas att jag nu kan resa hem till Skåneoch meddela de glädjande nyheterna.Anf. 66 INGA ():Fru talman! Ingen kan känna sig gladare än jagsom har drivit den här frågan. harverkligen arbetat hårt med den. Det är glädjande att vikan sjösätta en branschöverenskommelse som islutändan bearbetas av SNF. Jag har stort förtroendeför dem.Jag önskar alla lycka till, inte minst konsumenter-na, producenterna och handeln som vet vad de haratt rätta sig efter. Det långsiktiga arbetet inom EU ochinternationellt måste naturligtvis också ha sin gång.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.8 § Svar på interpellation 2000/01:317 om byg-gande av bostäder i . 67 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig på vil-ket underlag jag baserar påståendet om byggnation avbostäder i med omgivning.Jag vill först framhålla att jag delar uppfattning att det byggs för lite, inte minst iStockholmsområdet.Enligt bostadsmarknadsenkät fanns deti januari bostadsbrist i 61 kommuner, och iytterligare 30 kommuner bedöms det vara bostads-brist på centralorten eller i innerstan, men i stort settbalans på bostadsmarknaden i sin helhet. Detta inne-bär att har dessa kategorierkommuner ökat med . Alla kommuner utomtvå i redovisar bostadsbrist.Den begränsade tillgången till bostäder i de mestexpansiva regionerna kan komma att utgöra ett all-varligt hinder för en fortsatt snabb sysselsättningstill-växt.Situationen på bostadsmarknaden i ärinte överraskande. Redan i mitten och slutet av 90-talet kunde vi se att bostadsbyggandet var alldeles förlågt. under den tiden har regering-en satt in stimulansåtgärder för att hålla i gång bo-stadsbyggandet.Betydande aktörer som hade kunnat bi-dra till en ökad bostadsproduktion är de kommunalabostadsföretagen i . Även om glädjandesignaler tyder på ett ändrat förhållnings-sätt har det i praktiken råttbyggstopp inom denna falang. Dessutom har de drä-nerats på kapital och uppmuntrats av bor-gerligt styrda kommunstyrelser att sälja ut sina hyres-bostäder.Regeringen har genomförtåtgärder för att stimulera till ökat bostadsbyggande.Ett investeringsbidrag om föranordnande av bostäder för studenter finns för åren2001-2002. Ett investeringsbidrag för bostadsinveste-ringar som främjar ekologisk hållbarhet finns för åren2001-2003 och omfattar . I åretsvårproposition har regeringen aviserat ett förslag ominförande av ett femårigt investeringsbidrag om totalt2,för byggande av hyresbostäder.Avslutningsvis vill jag påpeka att bostadsförsörj-ningen på den lokala nivån är ett kommunalt ansvar.Staten tar sitt ansvar genom olika stimulansåtgärder,och är det upp till kommuner och byggare att sättai gång byggandet av hyresrätter.Anf. 68 ():Fru talman! har både finansmi-nistern och här i kammaren sagt attdet byggs för lite i med omgivningar ochatt orsaken till detta är den förda borgerliga politikeni många kommuner.Jag delar uppfattningen att det byggs för lite iStockholm. Men när det gäller varför det byggs förlite är vi säkert inte överens.Sedan noterade jag också att med tanke på dettonläge som och finansministernhaft i denna kammare är svansföringen i svaret i daglite lägre.Hur mycket har det byggts i kommunmed omgivningar under olika majoriteter? I har majoriteterna av och till skiftat, ochjag tror inte att skillnaden har varit så stor. Tvärtomhar det byggts mera under den borgerliga majoritetenän som socialdemokraterna har haftmakten. Om man jämför kommunerna runt Stock-holm byggs det mest per 1 000 invånare i de kommu-ner som har borgerligt styre.Man frågar sig varför det byggs så lite. Till attbörja med är det svårt att bygga i kapp konjunktur-svängningar. Hitflyttar folk i stor omfattning. Det är praktiskt tagetomöjligt för en kommun att bygga i kapp så fort detuppstår behov. Byggnation är faktiskt en långsiktigverksamhet. Men det stora problemet är inte detta.Okej, jag kan hålla med att det behövs en ökadkonkurrens inom byggsektorn. Men det stora proble-met som är helt avgörande för om man skabygga eller inte bygga är statliga och kommunalaskatter och avgifter. De utgör en stor del av bygg-kostnaden. Är det någonting som skulle stimulera tillett ökat byggande vore det att staten verkligen tog sittansvar och sänkte dessa skatter som kom-munerna sänkte en del av sina avgifter.Nu säger statsrådet att han har lösningen på pro-blemet. Man ska införa ett investeringsbidrag på 500miljoner kronor . När man pratarmed byggare om detta är de minst sagt tveksamma.Jag frågar mig: Hur mycket nybyggnation hade stats-rådet tänkt sig att få i gång genom detta investerings-bidrag? Man har väl tänkt någonting på departemen-tet. Hur mycket lägre skulle hyran bli för en fy-rarummare , om nu förslaget ominvesteringsstöd går igenom?Fru talman! det kanske mest allvarliga:Sådana här stöd löper risk att ge tröskeleffekter. Dendag som stödet försvinner blir det ett gap mellan demsom bygger efter stödets borttagande och de hyrorsom gäller för de bostäder som byggdes med stöd. Ärdå inte risken, , att vi hamnar i densubventionskarusell som vi har haft under många åroch som till mycket stora delar är skuld till den situa-tion som vi har på hyres- och bostadsmarknadeni ?Anf. 69 ():Fru talman! är det intressant att diskuterabostäder och delta i bostadsdebatter. Det finns såmycket ideologi och grundläggande syn på männi-skornas livsvillor att det alltid har ett värde att disku-tera bostäder. Men tonen har störts lite grann på sena-re tid, därför att det har varit så mycket gnäll ochständigt pågående skällande på och deborgerliga kommunerna i . Det påståsnämligen att det inte byggs några bostäder.Vi har hört finansministern säga att han inte sernågot bostadsbyggande någonstans, trots att han un-der sin tunnelbanefärd till hemmet i borde hasett att det byggs i Hammarbys sjöstad. Om han åkerandra vägen över borde han se att detpågår bostadsbyggande där. Han borde ha deltagit idiskussionen i södra om bebyggelsen påLångbro. Även statsråd från landsorten kan måhändaha varsnat att det pågår ett byggande.Trots detta säger man att det inte byggs någontingi . SCB redovisar att vid utgången av 2000pågick det ett byggande av 7 089 lägenheter i Stock-holms län. Av dessa byggdes 1 218 lägenheter i soci-alistiskt styrda kommuner, dvs. i borgerligt styrdakommuner höll man på att bygga resterande 5 871lägenheter. I , som ju är borgerligtstyrd, höll man på bygga 1 308 lägenheter. I detalj-plan finns det framtaget 3 791 lägenhetspla-ner. Fram t.o.m. finns det planer på 18 000lägenheter. Så nog byggs det även om det behöverbyggas mer.Det är mot den här bakgrunden fel att påstå att detinte byggs någonting i och i borgerligakommuner i . Det borde vara slut pådet ständiga gnället på borgerliga kommuner i Stock-holm, därför att här bygger man faktiskt även om vialla skulle önska att man byggde mer.Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan ibland också på min kammaretänka att det vore bra om staten och kommunerna togett gemensamt ansvar och gick i samma riktning. Dethade nog främjat bostadsproduktionen och bostads-försörjningen.Men man kan inte komma ifrån att det finnsgrundläggande ideologiska skiljaktigheter mellanvåra partier när det gäller vilka instrument man skaanvända för att få fart på bostadsbyggandet. Man kaninte heller komma ifrån att den bostadspolitik sombedrivs av moderatledda kommuner i ärhelt annorlunda än den bostadspolitik som socialde-mokratin står för. Det sker en massiv utförsäljning avallmännyttan och omvandling till bostadsrätter, på-spädning av segregationen och för-bud för allmännyttan att bygga. Det är mark- ochavgiftskostnader som är skyhöga, till orimlighetensgräns. Det är klart att den typen av politik måste ju ensocialdemokrat som står för en helt annan inställningbemöta och argumentera mot.Samtidigt ser jag - det vill jag understryka - bety-delsen av att vi även fortsättningsvis i formaren bostadspolitik i nära samverkan mellan stat ochkommun. Det är kommunerna som har det grundläg-gande ansvaret för bostadsförsörjningen. Staten ska taansvar genom att svara för en rimlig finansiering ochför lagstiftningsinstrument som möjliggör ett bo-stadsbyggande.