prot · GO0992 · 2001-04-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:92Torsdagen den 5 aprilKl. 12.00 - 17.5519.00 - 21.10Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 30 mars.2 § AvsägelserTalmannen meddelade att () avsagtsig uppdragen som ledamot i justitieutskottet, somsuppleant i utrikesutskottet och som suppleant i lagut-skottet.Kammaren biföll dessa avsägelser.3 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen ,m.m.Talmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2000/01:120 Förslag till ochrådets förordning om skapandet av territoriellaenheter (NUTS) KOM (2001) 83 till näringsut-skottet2000/01:121 Förslag till och rå-dets direktiv om ändring för tjugofjärde gången avrådets direktiv /769/EEG beträffande begräns-ning av användning och utsläpp på marknaden avvissa farliga ämnen och preparat (pentabromdi-fenyleter) KOM (2001) 12 till miljö- och jord-bruksutskottet4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2000/01:110 och 117 till skatteutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkande2000/01:SfU11Lagutskottets betänkanden /01:LU16 ochLU176 § Försvarsmaktens fartygsunderhåll, m.m.Föredrogsförsvarsutskottets betänkande 2000/01:FöU3Försvarsmaktens fartygsunderhåll, m.m. (prop.2000/01:53).Anf. 1 TALMANNEN:Vi har ett stort antal ärenden upptagna på dagensföredragningslista, inklusive ärenden från tidigaredebattdagar. Jag vill redan nu förutskicka att om detinte skulle vara möjligt att slutföra debatten ,kommer den att slutföras innanden votering som måste genomföras före påskledig-heten. Jag vill därför uppmana alla debattdeltagare attvar och en på sitt sätt medverka till att det kommer attbli möjligt att göra detta i som står i överens-stämmelse med andra planer vi kan ha.Anf. 2 ():Fru talman! I detta ärende om Försvarsmaktensframtida fartygsunderhåll begär regeringen ett frittmandat från att utforma det framtida un-derhållet. Vi moderater är inte beredda att ge ett så-dant mandat och har därför föreslagit avslag på rege-ringens proposition.Det är som ska besluta om och ta ansvarför den politiska och strategiska inriktning som be-stämmer kraven på hur flottans fartyg ska fungera förutbildning och i verksamheten under fred, kris ochkrig. Det nya säkerhetspolitiska läget ställer störrekrav på ett insatsberett försvar som ska kunna verka ihela konfliktskalan, och inte minst vid internationellaoperationer. Omdaningen av försvaret innebär att vilämnar ett mobiliserande försvar avsett för antingenfred eller krig.Propositionen ger ett tydligt exempel på regering-ens svårigheter och oförmåga att föreslå en målmed-veten utveckling av det nya försvaret och att ta kon-sekvenserna av sina egna ställningstaganden när detgäller försvarets omdaning.I propositionen förs en omfattande diskussion ommöjligheterna till upphandling av fartygsunderhåll.Upphandling av planerat underhåll och översyner ikonkurrens fungerar väl och ger naturligtvis, rättskött, effektivitetsvinster. Vad som däremot inte allsredovisas i propositionen är hur man ska klara haveri-er då det behövs kapacitet för reparationer eller snab-ba underhållsåtgärder i närheten av fartyget. Detkrävs daglig tillgänglig underhållskapacitet i form avarbetstid och kompetens så att fartygen kan fungerautan avbräck och så att riskerna minimeras för attvåra stridskrafter till sjöss ska slås ut.Detta förbandsnära underhåll kan förvisso upp-handlas med tillräckligt långsiktiga kontrakt, men intepå det sätt som regeringen beskriver. Ett enskilt före-tag kan knappast få diktera villkoren för våra strids-fartygs tillgänglighet. Fartygen i flottan måste varastridsdugliga. Med de få fartyg som finns har viinte råd med att ett haveri tvingar fartygen ur drift förlånga perioder.Det behövs en underhållsberedskap nära fartygs-förbanden vid våra två baser. Därutöver be-hövs att underhållet kan genomföras också när farty-gen är på annat håll inom eller utom landet.Om försvaret ska ha tillräckliga underhållsresursermåste örlogsvarv bibehållas. Någon alternativplats eller anläggning med tillräcklig underhållskapa-citet för marinkommando har inte kunnatpresenteras i de utredningar som gjorts. Att behållaverksamheten på Muskövarvet är, vad jag förstår, intekontroversiellt och inte heller ifrågasatt i regeringensproposition. Det är således nödvändigt att bibehållaMuskövarvet för att vi ska ha ett trovärdigt sjöförsvarpå ostkusten. Kravet i motion 854 av dePourbaix-Lundin avseende fortsatt verksamhet påMuskö kommer därigenom att tillgodoses.Eftersom det är så få fartyg i flottan blir under-hållet dyrt. Den kostnaden måste emellertid accepte-ras. Om regeringen inte är beredd att ta denna kost-nad, blir följden att varvet får läggas ned eller avytt-ras. Det betyder i sin tur att flottan på ostkusten stårutan fartygsnära underhåll och knappast kan fungera.Regeringen för ett resonemang som går ut på attdet går att behålla varvsverksamhet antingen genomatt fylla upp med civil verksamhet eller genom attsälja hela verksamheten och därefter handla upp un-derhållstjänster. Detta kan kanske gå, men det stöterpå mycket stora problem som regeringen helt undvi-ker att diskutera. Om staten äger varvet och ska fyllaut med civil produktion blir det konkurrensproblem.Om man säljer hela anläggningen till en civil ägareskapar vi allvarliga risker för brister i underhållska-paciteten. Med hela eller delar av örlogsvarvtills vidare bibehållet inom Försvarsmakten komplet-terat med möjlighet att organisera underhåll på andrahåll kan vi säkerställa underhållskapaciteten. Denförestående övergången till en helt ny underhållsor-ganisation i försvaret, FORGUS, kan då också gemöjliga lösningar.Ett bifall till propositionen kan ge en bra lösningför fartygsunderhållet, men det finns inga garantier dåregeringens förslag saknar tydlig inriktning när detgäller avgörande avvägningar. Vi moderater anserdärför att propositionen bör avslås, och vi har reser-verat oss mot utskottsmajoritetens förslag som inne-bär att man följer propositionen och ger regeringen etti stort sett fritt mandat att utforma fartygsunderhållet.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till den mo-derata reservationen 1 i försvarsutskottets betänkandenr 3, Försvarsmaktens fartygsunderhåll, m.m.Anf. 3 ():Fru talman! Den fråga som ska avgöras i riksda-gen är en fråga som länge har diskuterats i den-na kammare, i olika utredningar, i diskussioner inomFörsvarsmakten, i diskussioner inom försvarsutskottetoch i många andra sammanhang. Det handlar om hurvi ska kunna tillvarata den kompetens som vi i Sveri-ge har byggt upp på den fartygsmari-na sidan, inte minst den del av verksamheten sominnebär att vi ska ha en förmåga även attproducera moderna fartyg, både övervattensfartygoch ubåtar.Om vi ska kunna göra det i den minskade volymav fartyg som vi anser oss behöva i den säkerhetspo-litiska situation vi nu befinner oss i måste vi se till attsamordna våra utgifter och verksamheter. Bakgrun-den är att fattade beslut på regeringensförslag om att inriktningen skulle vara attlägga över ansvaret för det fartygsmarina långsiktigaunderhållet på civil industri.Civil industri har den möjligheten att ha kompe-tens. Vi har , och har kompetens. Det finns enligt min och utskot-tets absoluta mening en direkt koppling mellan detavancerade fartygsunderhållet och nytillverkning avstridsfartyg, både övervattensfartyg och ubåtar.Därför är det egentligen en historisk dag. Vi kannu konstatera att det finns en stor majoritet i utskottetför att bifalla regeringens förslag om att låta statenförhandla med den civila varvsindustrin om ett lång-siktigt avtal.Det har funnits diskussioner om att det skulleuppstå en monopolsituation i det här sammanhanget.Men jag undrar om inte det är en liten överdrift. Mo-nopolsituationen uppstår ju inte i och med att detfinns ett avtal tecknat. Avtalsteckningen sker i enlig-het med den konkurrenslagstiftning som finns i vårtland och som givetvis ska följas i detta sammanhang.Om man får saken till stånd innebär det att manöppnar upp Muskövarvet för civil verksamhet. mening innebär det att man öppnar nyamöjligheter för den del i som blir civil. Detöppnar möjligheten att öka sysselsättningen och bibe-hålla sysselsättningen i detta område. Om vi inte hadegjort någonting hade risken eljest varit att det haderiskerat att läggas ned. Och det tror jag ingen i denhär kammaren önskar.Civil verksamhet på försvarets område är ingennyhet för oss i denna riksdag. Vi har fattat beslut omdetta tidigare. Jag kan som ett exempel nämna attmotorunderhållet för våra flygplan, våra JAS-systemligger på privat industri. Den industrin är inte hellerhelt svenskägd. Jag ser inga som helst problem meddetta. Det blir ingen monopolsituation.Det som däremot förvånar mig är den nya nästanomvända situationen, om jag får skämta till det litegrann, med politikens möjligheter. Här har modera-terna reserverat sig mot en privatisering av delar avMuskövarvet medan vi socialdemokrater och andratycker att det är bra med en privatisering. Det brukarvara tvärtom.Om jag förstår rätt är vi egentli-gen överens. Det är bara det att hon vill markera ochdet är väl oss tillåtet lite till mans.Fru talman! Jag yrkar med detta bifall till försla-gen i betänkandet i dess helhet.Anf. 4 ():Fru talman! När Försvarsmakten omstrukturerasoch minskas kommer t.ex. antalet ubåtar och korvet-ter att halveras . Det här är helt i linje medVänsterpartiets inriktning. Det betyder naturligtvisockså att behovet av fartygsunderhåll minskar.I dag finns varvsunderhåll på iKarlskrona som är ett helägt dotterbolag till det tyskavarvet . Man har producerat de flesta av mari-nens fartyg inklusive ubåtar. Men det finns ocksåMuskö örlogsvarv som lyder under Försvarsmakten idag.Det har varit många turer kring Muskövarvet.Riksdagen beslöt 1996 att skulle stanna kvarmed statligt huvudmannaskap, och inriktningen skullevara att inte bolagisera eller att sälja ut det. Förra åretkom regeringen med ett förslag. Man föreslog att manskulle lägga det tillsammans med Försvarsmaktensandra underhåll och stödverksamheter, det som se-dermera kallas svar på den propositionen varatt vi ville att regeringen skulle återkomma till riks-dagen vad gäller varvsunderhållet. Och har alltsåregeringen återkommit med sitt förslag. Inriktningenpå det förslaget är att det militära fartygsunderhålletska läggas ut på civil industri. Varvsunderhållet skaupphandlas i konkurrens med viss riktad upphand-ling. Det behövs varvsresurser både på östkusten ochsydkusten. Man har genom utredningar konstaterat attdet inte finns några privata varv på östkusten som harkapacitet att ta över underhållet av marinens fartyg.Det enda tänkbara alternativet är att behålla Musköörlogsvarv.Det säkerhetspolitiska läget har gjort att staten ochFörsvarsmakten inte längre behöver vara huvudmanför örlogsvarv enligt regeringen. Det tycker viär bra. Vi vill att som är en bra anläggningmed bra resurser och bra kompetens ska behållas.Men vi anser också att det är vettigt att får enannan huvudman.En upphandling på affärsmässiga grunder som re-geringen föreslår förutsätter konkurrens som i sin turfordrar att det finns kompetens på flera håll. ärMuskövarvet inriktat på underhåll till , medanKarlskronavarvet bara har av sin verksamhetbaserad på underhåll. Man har också den stora tyskavarvskoncernen bakom sig i sin verksamhet.Regeringen, om jag nu tolkar skrivningarna rätt,menar att det tunga ubåtsunderållet ska förläggas påKockum. Då är det risk att Kockum får en monopol-ställning vad gäller underhållet. I vår motion som vilade fram i samband med propositionen påtalar vi attdet är viktigt att regeringen i det fortsatta arbetetuppmärksammar risken för en monopolsituation somkan föreligga vad gäller just ubåtsunderhållet.Utskottet i behandlingen delar vår bedömning ochförutsätter att regeringen och de berörda myndighe-terna tar till vara de möjligheter till insyn som kanmotverka dessa risker.Att bara ha en leverantör är en allvarlig fråga somkan innebära fördyringar av Försvarsmakten. Vi villinte se onödiga kostnader för Försvarsmakten.Jag vill därför påtala att har en si-tuation med bara en leverantör av ubåtsunderhållet.Kostnaderna för detta har ökat mycket - mycket merän annat underhåll. Det enda man kan sätta emot iförhandlingsmedel mot varvet är ju att dra tillbakasina beställningar. Det är svårt att göra eftersom be-hov föreligger, och man vill inte riskera säkerhetenför besättningarna. Därför anser vi, och vill skickamed regeringen, att man i det fortsatta arbetet verkli-gen tar erfarenheterna från ad notam,att man tar med sig de erfarenheterna när man disku-terar kontrakt osv.Fru talman! I vår motion tog vi upp att alternativettill privat verksamhet skulle kunna vara ett statligtbolag som var fristående från Försvarsmakten. Ut-skottet delade denna vår ståndpunkt, vilket vi tyckerär bra. Behovet av varvsunderhåll går ned genom attdet militära antalet fartyg minskar. Men Muskövarvethar många anställda. Genom att bredda basenför civilt underhåll på Muskövarvet är chansen attbehålla arbetstillfällena mycket större. Denna syndelar vi också med försvarsutskottets majoritet. Där-för vill jag avslutningsvis yrka bifall till förslaget iutskottsbetänkandet.Anf. 5 () replik:Fru talman! Om nu och BeritJóhannesson har haft så många synpunkter i sin mo-tion på det som diskuteras vill jag för det första frågaBerit Jóhannesson varför man inte har reserverat sigtill förmån för garantier för att de riktlinjer man läm-nar kommer att följas. Vad jag förstår finns det ing-enting i propositionen som ger en inriktning somgaranterar vare sig det ena eller det andra.För det andra vill jag fråga: Hur ser på att det behövs mindre underhåll när det ärfärre båtar? Hur ser och konsekvenserna av detta att när vi har få fartyg ärdet dyrare att ha kapacitet för underhåll. Är man be-redd att ta den kostnaden?Jag vill också fråga: Inser man att avbräcket meden båt på varv blir oändligt mycket större med fåfartyg än med flera?Anf. 6 () replik:Fru talman! Anledningen till att vi inte har reser-verat oss är att vi tycker att vi har fått gehör vid ut-skottsbehandlingen för de frågor som vi har tagit uppi motionen. Därför har vi gjort bedömningen att viinte behöver reservera oss. Detta får naturligtvis föl-jas upp på olika sätt. Men detta är vår bedömning,och därför har vi inte någon reservation.Att det blir ett mindre antal båtar och därmedmindre underhåll är ganska naturligt. Men om manföljer upp detta genom att man tar in civilt varvsun-derhåll på , så kan man så att säga fylla uppden delen som inte behövs för den militära delen medcivilt underhåll. Och har ju ocksåannan verksamhet än den militära.Sammantaget betyder detta att vi bedömer attdetta ska kunna ordna sig. Men naturligtvis får detföljas upp.Anf. 7 ():Fru talman! För lite stod vi i denhär talarstolen och debatterade den proposition, Detnya försvaret, som regeringen hade lagt fram. Dåtalades det väldigt mycket om denna helhet. Frånkristdemokraterna vill vi lite grann beklaga att maninte framlade de tankegångar som finns i den propo-sition som vi nu diskuterar om den framtida varvsin-dustrin redan då. Det blir nämligen väldigt märkligt.Om man ska kunna bedöma en helhet så kan man intedela upp detta i olika småbitar. Då blir det väldigtsvårt att se denna helhet. Därför blir det en någotkonstig mix när man i denna proposition blandarvarvsunderhållet med en analys av behovet av antaletcivilpliktiga.Fru talman! Vi har inga reservationer i detta be-tänkande, men vi har ett särskilt yttrande. Vi villpåpeka just vikten av att behålla örlogsvarv.Det behövs underhållskompetens både i Karlskronaoch på Muskö.Musköanläggningen är marinens viktigaste ba-sområde i . Till ytan motsvarar denna an-läggning ungefär stadsdelen inne i Stock-holm. Inne i berganläggningen finns det tre dockorför större fartyg och ubåtar. Det finns en slipanlägg-ning för lyft av mindre fartyg upp till . Verk-stadsdriften, omfattande underhåll av fartyg och va-pen, bedrivs också av örlogsvarv.Musköanläggningen utnyttjas som lednings-plats för taktisk ledning av förband. Ifred så bedrivs där också radarövervakning dygnetrunt av förband av svenskt territori-alhav. samverkar direkt medKustbevakningen, sjöpolisen och även Sjöfartsverket.Vid Musköanläggningen finns varvsverksamhetmed underhåll av mycket kvalificerad högteknologiskmateriel inom en mängd olika tekniska områden,förrådshållning samt ledningsplats för ledning avstörre delen av de förbanden.Muskövarvet är en nationell tillgång såväl i freds-tid som i en eventuell krigssituation. Den unika an-läggningen på måste därför bibehållas som entillgång i händelse av ofärdstider.Kristdemokraterna vill poängtera att det självfalletäven i fortsättningen kommer att behövas resurser förårsöversyner, akut underhåll och vid haverier, både iStockholmsområdet och i Karlskronaområdet. Någotannat är inte rimligt ur service- och tillgänglighets-synpunkt. Och för att behålla de kvalificerade marinastridskrafterna i insatsorganisationen sjöoperativa i såhög grad som möjligt krävs det goda och snabbt till-gängliga varvsresurser för att minska den tid somfartygen måste tas ur förbandsproduktionen. Kristde-mokraterna anser därför att det är av vital betydelseför flottans framtid att denna underhållskapacitetfinns både i och i Karlskrona.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )7 § betänkande 2000/01:FöU4Försvarshögskolan (förs. 1999/2000:RR10).Anf. 8 ():Fru talman! Försvarshögskolans verksamhet ochframtid behandlas med anledning av en ganskaomfattande rapport från revisorer. Rap-porten kritiserar såväl Försvarshögskolan som denfrämsta avnämaren, Försvarsmakten, i rapporten ochförordar bl.a. en översyn av styr- och finansierings-former i syfte att uppnå status som ett akademisktlärosäte.Försvarshögskolans utveckling har sedan mittenav 90-talet varit snabb. Efter det att gamla Militär-högskolan bröts ur Försvarsmakten i och med LE-MO-reformen 1994 och gamla Försvarshögskolansinlemmande i den nya försvarshögskolan några årsenare föddes en helt ny skola med en successivt nyinriktning.Bärande i förändringsarbetet har det stundom nå-got metafysiska - men i grunden vällovliga - akade-miseringsbegreppet varit. En och annan har i debattenframfört tveksamhet till den process som pågår. Be-höver officerare verkligen högre utbildning likställdmed civila akademiker? Är det inte något helt annatatt vara civilingenjör eller läkare än bataljons- ellerfartygschef? Underliggande finns ibland en kulturelltoch kanske t.o.m. socialt betingad föreställning omFörsvarsmakten och dess officerare som något främ-mande från samhällskroppen i övrigt. Jag menar attdetta är ett helt felaktigt synsätt. Försvaret behöverofficerare med högre utbildning av samma snitt ochstatus som kvalificerade civila befattningshavare.Officerare är faktiskt ingenting som katten släpat infrån kaserngårdarna till den akademiska bildningensfina salonger.Och varför behövs då en kvalificerad officersut-bildning? Och varför är det viktigt att vetenskapliggrund och beprövad erfarenhet är centralt i utbild-ningen? Det avgörande motivet är att krig är svårt -ja, t.o.m. ohyggligt svårt. Försvarsmaktens fyra hu-vuduppgifter ställer stora och nya krav på framtidensofficerare - deras ledarskap, taktiska, operativa ochstrategiska tänkande och deras tekniska förståelse.För att utveckla detta tänkande, och därmed ocksåförsvarets förmåga , krävs ett vetenskapligtsynsätt på problemlösning, dvs. förmåga att skapaockså ny kunskap och därmed föra organisationenframåt såväl metodiskt som i sak.Men jag vill ändå poängtera Försvarshögskolanskärna och raison d être, nämligen att utbilda krigs-män till förmän på mellannivåer och högre nivåer.Krigskonst och krigsvetenskap låter sig förvisso ochmåste t.o.m. studeras teoretiskt, eftersom det praktis-ka krigets erfarenheter lyckligtvis inte är de flestaförunnade att vinna. Men krigskonsten byggs ocksåav skickliga hantverkare som på olika nivåer förmårutöva ett mer direkt ledarskap och behärska befintligasystem intill perfektion. I strävan efter lagerkransar-nas höjder får vi inte tillåta oss att eklövens stundomprosaiska realiteter glöms bort.Men motsättningen mellan lagerkrans och eklövär i grunden konstlad. Akademiseringen - hur meta-fysisk den än kan tyckas vara - står inte mot"krigarens lovliga gärning". Tvärtom är den kvali-tetshöjning och det kvalitetsfokus som präglar För-svarshögskolan en nödvändighet. Jag vill alltsåunderstryka att det enligt min mening inte finns nå-gon motsättning mellan t.ex. examensrätt och forsk-ning å ena sidan och den helt centrala rollen att utbil-da officerare för krigets krav å andra sidan. Utbild-ning av krigsmän och av krigsvetenskapsmän är tvåsidor av samma mynt. Det ena förutsätter det andra.Försvarsmaktens dimensionerande uppgift - förmå-gan till väpnad strid - grundad på krigets krav står icentrum för båda.Försvarshögskolans positiva utveckling bör, enligtförsvarsutskottets mening, gå vidare. I detta samman-hang har det varit svårt för utskottet att i sitt yttrandeöver revisorernas förslag förbigå den centrala ochaktuella frågan om examensrätt. Jag vill i det sam-manhanget poängtera det som utskottet pekat på vadgäller de fördelar, inte minst ur kvalitetssäkringssyn-punkt, som det skulle innebära att Försvarshögskolanges denna rätt.Enligt min personliga mening vore examensrättför Försvarshögskolan ett steg i rätt riktning. Men detär, som utskottet också påpekar, definitivt ingen riks-dagsfråga. Examensrätten kräver dessutom en hel delförändringar för att kunna realiseras, och dessutom enrejäl dos vilja och mod. Revirbevarare av mer byrå-kratiskt snitt kommer alltid att kunna finna på motar-gument.Försvarshögskolans målsättning om examensrättkan ytterst bara uppnås genom att docenten övertygar licentiaten om det kloka ochönskvärda i att särreglera Försvarshögskolans verk-samhet på ett sådant sätt att examensrätt möjliggörs.Någon statlig högskola i enlighet med definitionerna ihögskolelagen bör inte Försvarshögskolan bli enligtförsvarsutskottets mening. Det vore att sätta tvång-ströja på skolan och till del stå i direkt motsats tillskolans syfte.Men på de flesta områden är en utveckling i rikt-ning mot högskolelagens anda och mening fullt önsk-värd och möjlig. Ett exempel är den akademiskavärldens livsluft - den fria forskningen - som enligtutskottet bör ges ett större utrymme vid . För egen del skulle jag också se positivt på enstörre fri kvot av direktantagna studenter, som på såsätt kan få del av den unika kunskap som bara För-svarshögskolan härbärgerar.Frågan om examensrätten bör emellertid enligt ut-skottets mening bara vara ett av ingångsvärdena i denöversyn av styr- och finansieringsformerna som ut-skottet nu avkräver regeringen i detta betänkande.Den avgörande frågan i en sådan översyn bör nämli-gen vara om de nuvarande formerna - tillkomna ge-nom LEMO-reformen - tillgodoser statsmakternasbehov av styrning av verksamheten. Flera av myn-digheterna på Försvarsdepartementets område harsedan LEMO:s genomförande blivit alltmer av"självgenererande stiftelseliknande organisationer",som efter fullgjort värv skickar faktura till beställar-na, som i sin tur har att betala kalaset. Om detta för-hållningssätt leder till maximal statsnytta för skatte-betalarnas surt förvärvade slantar är den centralafrågan för en översyn av styr- och finansieringsfor-merna på hela försvarsområdet.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Det är enligt min mening ytterligare ett, om än litet,steg i den utveckling mot en kvalificerad och kvali-tetssäkrad utbildning - och forskning - i krigskonstsom vårt land och dess försvar så väl behöver.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §.