prot · GO09118 · 2001-05-31 00:00:00 — Det är åtgärder somförhoppningsvis ska leda till att väntetiderna ned-bringas.Jag vill också nämna något kort om den del avbetänkandet som handlar om flygande inspektioneroch ökad trafiksäkerhet. Utskottet föreslår att riksda-gen med anledning av revisorernas förslag ger rege-ringen till känna behovet av en analys av bl.a. orsa-kerna till att verksamheten med flygande inspektionerinte nått den omfattning den skulle och att verksam-hetsutfallet uppvisar stora länsvisa skillnader.Vi i har i motioner och debatterofta påtalat att dessa inspektioner är en viktig del itrafiksäkerheten. Vi har också vid ett flertal tillfällenuttryck vår oro inför neddragningen av antalet in-spektörer. Vi anser att deras verksamhet och kompe-tens är en mycket viktig nyckel till en ökad trafiksä-kerhet. Verksamheten är inte minst viktig när detgäller t.ex. kontrollen av utländsk tung trafik. Därföranser vi att det är ett bra första steg att utskottet nubegär att regeringen analyserar de problem med fly-gande inspektioner som utskottet och Riksdagensrevisorer påtalat. förutsätter att dettasker . Skulle det visa sig att regeringens analyshamnar i någon form av långbänk kommer vi iVänsterpartiet att aktualisera frågan i någon form.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till för-slagen i betänkande 14 i dess helhet.Anf. 145 ()replik:Herr talman! Jag har förvisso frågat ,och de kommer väl att förklara sina miljöskäl till attmonopolet ska finnas kvar lite längre fram i debatten.Men tog ju upp miljöskälen som enanledning till att ni tycker att det är viktigt med mo-nopol. Jag vill givetvis inte dra några paralleller medtidigare kommunistiska och monopolistiska öststaternär det gäller miljön. Det skulle jag aldrig kunnatänka mig att nämna. Därför avstår jag. Men jag tyck-er att det vore väldigt intressant att få höra Vänster-partiets skäl. Ni säger ju att ett svenskt bilprovnings-monopol är viktigt av miljöskäl.Anf. 146 () replik:Herr talman! Det är mycket enkelt, Jan-EvertRådhström. En del av kontrollen på bilbesiktningen ärju att se till att bilen inte släpper ut alltför storamängder avgaser. Där mäter man halten CO2 osv. Detär en del i det.En annan viktig del som jag också framhöll är tra-fiksäkerheten. Jag tycker att det finns delar i VTI:sforskning som visar att vi har en relativt bra kontroll-besiktning av vår fordonspark. Jag hoppas att vi kanfortsätta med det och göra den ännu bättre.Anf. 147 ()replik:Herr talman! Jag förmodar, men jag måste ändåställa frågan, att känner till att alla deverkstäder vi har mäter avgasutsläpp på bilarna.Det är inget unikt för . Det klararde flesta verkstäder av. Om vi hade ackrediteradeverkstäder skulle de ha samma krav på sig. Jag seringen skillnad där.Konkurrensverket säger att det vore bra av miljö-skäl att konkurrensutsätta . Vilkaargument finns det mot detta? Är det bättre av miljö-skäl att åka två gånger på besiktning och att åka be-tydligt längre till besiktningen? Jag kommer självfrån glesbygden, och jag tror att vetvad jag pratar om. Vilka miljöskäl finns det för att hamonopolet kvar?Anf. 148 () replik:Herr talman! Eftersom jag också är glesbygdsbotror jag att jag kan glesbygden ganska väl, Jan-EvertRådhström. Det är väl inte så att det finns märkes-verkstäder överallt i glesbygden heller? Det proble-met blir ju inte speciellt mycket mindre om vi görsom vill. Jag anser fortfarandeatt det är en sammanvägning av trafiksäkerhet, miljöoch regionalt ansvar som gör att bilprovningsmono-polet bör vara kvar.Anf. 149 ():Herr talman! Tanken med en obligatorisk bilprov-ning ligger helt i linje med över-tygelse om människans ofullkomlighet. Däremot trorvi inte att monopol är en garant för fullkomlighet, inteheller när det gäller . Det gör inte Riksda-gens revisorer heller. I sin skrivelse angående SvenskBilprovning påtalar man en rad brister i ekonomi,konkurrensneutralitet, effektivitet, ägarstyrning m.m.Listan är lång.Ett antal remissinstanser anser i likhet med osskristdemokrater att den enda långsiktigt hållbaralösningen är att konkurrensutsätta verksamheten.Problemen med nuvarande strukturer framgårtydligt i revisorernas skrivelse, och det finns ingenanledning att förlänga problemen, vilka är knutna tillbefintlig verksamhetskonstruktion. Utskottets förslagkommer inte att rätta till de grundläggande svårighe-terna. Det har visat sig att beslutet att låta ackredite-rade verkstäder få möjlighet att sköta efterkontrollervar helt riktigt, och verksamheten har fungerat ut-märkt. Inget talar mot att samma goda resultat skulleuppnås vid en konkurrensutsättning av den obligato-riska . Då vi förespråkar en konkur-rensutsättning av verksamheten finns det ingen an-ledning att gå in på de enskilda förslag till justeringarsom utskottet föreslår.Herr talman! har fattat beslut om noll-visionen, och som ett led i detta har utar-betat ett nationellt trafiksäkerhetsprogram med kvan-titativa mål, vilka antagits av regeringen. Ambitio-nerna med en nollvision har tyvärr långtifrån infriats.Sedan 1995 har polisen det operativa ansvaret förflygande inspektioner och de bilinspektörer som utförkontrollerna. är ansvarig myndighet ochfungerar som beställare. Revisorernas granskningvisar att målet om 120 000 årliga inspektioner aldriguppfyllts sedan det antogs av 1993. som bilinspektörerna verkar under ärlångt ifrån idealisk. Osäker ansvarsfördelning, be-dömningskriterier och otydlig ställning i förhållandetill polisen är några frågor som lyfts fram.Det är allvarligt att regeringen och intesatsat större resurser på de flygande inspektionernaoch att bilinspektörernas specialistkompetens inte tastill vara. Bilinspektörerna fyller en viktig funktion iarbetet med att upptäcka och stävja trafikfarlig for-donsanvändning. Det är därför viktigt att slå vakt omdenna kompetens och inte dra ned på verksamheten.Om inspektörerna dessutom ges möjlighet att genom-föra alkotest med alkometer skulle detta vara ett en-kelt sätt att öka trafiksäkerheten. Behovet av flygandeinspektioner ökar också i takt med att den tunga trafi-ken med utländska fordon ökar.Vägverkets förslag om minskning av antalet fly-gande inspektioner till 70 000 är helt oacceptabelt.Riksdagens beslut om målet om 120 000 inspektionerska ligga fast. Vi kristdemokrater anser inte att ska avgöra omfattningen av verksamheten medflygande besiktningar utan att regeringen i regle-ringsbrevet till ska fastslå kvantitativa målför verksamheten med flygande inspektioner.Det är också angeläget att regeringen, som reviso-rerna föreslår, ser över hur sam-ordnande roll kan stärkas genom att en gemensamledningsorganisation utreds.Herr talman! vill jag yrka bifall till reser-vationerna 1 och 3.Anf. 150 ():Herr talman! Jag fick en fråga av Jan-EvertRådhström huruvida står fast vid etttidigare ställningstagande om att konkurrensutsättabilprovningen. Svaret på den frågan är ja. I en ge-mensam reservation gjorde vi ett principi-ellt ställningstagande om att fristående ackrediteradebesiktningsföretag ska få utföra kontrollbesiktningar,och vi står fast vid detta ställningstagande.Den här gången har vi valt att behandla Riksda-gens revisorers granskning och förslag som en fråga iförsta hand om hur fungerar och hurden kan utvecklas. har vi fått det som jag befara-de, nämligen en väldigt ensidig debatt där man harfokuserat på frågan om konkurrensutsättning i ställetför att diskutera hur kan utvecklas ochbli bättre. Jag tillhör dem som tror att den traditio-nella kommer att ha en viktig roll äveni fortsättningen, även om vi låter den konkurrensut-sättas.Låt mig bara kortfattat nämna några punkter iRiksdagens revisorers rapport som det är viktigt attunderstryka.För alla statliga bolag bör det övergripande syftetmed verksamheten vara tydligt formulerat i bolags-ordningen. Där finns det en del att göra.Verksamhetsmålen bör formuleras i ägardirektiv.Där finns det mycket att göra.De ekonomiska kraven på bolaget bör preciseras.Den löpande ekonomiska uppföljningen kan blibättre.Det finns en rad ytterligare förslag som jag inteska ta tid i anspråk med att läsa upp. Menjag tror att det är viktigt att man ser till att bilprov-ningen blir ett väl fungerande företag. Och med en nyvd och en ny styrelseordförande tror jag att det finnsgoda förutsättningar att nu kan ta nyatag och verkligen bli en väl fungerande bilprovning.Och revisionsrapporten är ett bra underlag för att tadessa steg framåt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.15 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeKU24 uppdragsverksamhetPunkt 1 (Försökslagen)1. utskottet2. 1 (m, kd, fp)Votering:168 för utskottet114 för res. 167 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 13 c, 11 mpFör res. 1: 68 m, 33 kd, 13 fpFrånvarande: 22 s, 14 m, 8 v, 9 kd, 5 c, 3 fp, 5 mp,1 -Punkt 2 (Utredning om trafikhuvudmännens roll)1. utskottet2. 2 (m, kd, fp)Votering:173 för utskottet117 för res. 259 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 14 c, 12 mpFör res. 2: 69 m, 35 kd, 13 fpFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 3 fp, 4 mp,1 -LU20 Stiftelselagen - undantag från viss tillsyn,m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.LU21 Förbud mot juridiskt eller ekonomiskt bi-träde i vissa fall, m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.LU24 Ändring i atomansvarighetslagenKammaren biföll utskottets förslag.MJU18 Skyddet för vissa djur- och växtarter ochderas livsmiljöerPunkt 1 (Principerna för inrättande av skyddsområdenm.m.)1. 1 (m)Votering:219 för utskottet70 för res. 160 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 35 v, 35 kd, 13 c, 13 fp, 12 mpFör res. 1: 69 m, 1 cFrånvarande: 20 s, 13 m, 8 v, 7 kd, 4 c, 3 fp, 4 mp,1 -Punkt 2 (Ändringar i skyddsreglerna m.m.)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (fp)Votering:273 för utskottet17 för res. 259 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 68 m, 36 v, 33 kd, 14 c, 11 mpFör res. 2: 1 m, 2 kd, 13 fp, 1 mpFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 3 fp, 4 mp,1 -() anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Punkt 7 (Ersättningsreglerna)1. utskottet2. 4 (kd, c)Votering:172 för utskottet49 för res. 469 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 13 fp, 12 mpFör res. 4: 35 kd, 14 cAvstod: 69 mFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 3 fp, 4 mp,1 -Punkt 8 (Utökning av antalet Natura 2000-områden)1. utskottet2. 5 (fp)Votering:277 för utskottet12 för res. 560 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 69 m, 36 v, 35 kd, 14 c, 1 fp, 11mpFör res. 5: 12 fpFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 3 fp, 5 mp,1 -Punkt 9 (Samrådet mellan myndigheter och markäga-re m.m.)1. utskottet2. 6 (kd, m, c)Votering:170 för utskottet119 för res. 61 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 11 fp, 12 mpFör res. 6: 69 m, 35 kd, 14 c, 1 fpAvstod: 1 fpFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 3 fp, 4 mp,1 -Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.TU13 TrafiksäkerhetPunkt 1 (Trafiksäkerhetens mål och prioriteringar)1. utskottet2. res (m)Votering:221 för utskottet69 för res.59 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 35 kd, 14 c, 13 fp, 12 mpför res. : 69 mFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 3 fp, 4 mp, 1 -Punkterna 2-18Kammaren biföll utskottets förslag.TU14 , fordonskontrollen och trafiksäkerhetenPunkt 1 (Bilprovningsmonopolet)1. utskottet2. 1 (m, kd, fp)Votering:173 för utskottet117 för res. 159 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 14 c, 12 mpFör res. 1: 69 m, 35 kd, 13 fpFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 3 fp, 4 mp, 1-Punkt 5 (Flygande inspektioner och ökad trafiksäkerhet)1. utskottet2. 3 (kd, fp)Votering:173 för utskottet48 för res. 369 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 14 c, 12 mpFör res. 3: 35 kd, 13 fpAvstod: 69 mFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 v, 7 kd, 4 c, 3 fp, 4 mp, 1-Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag16 § Lag om vägtrafikregister, m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande 2000/01:TU15Lag om vägtrafikregister, m.m. (prop. 2000/01:95)Anf. 151 ():Herr talman! Regeringen har på ett förtjänstfulltsätt samordnat och förenklat väldigt mycket vad gäl-ler lagar och regler på vägtrafikregisterområdet. Vihar från utskottets sida i huvudsak varit överens omdet mesta.Vi har från den moderata sidan dock kunnat note-ra att några av de regler som gäller för registrering avfordon i internationell trafik inte på något sätt harmoderniserats och beaktats i den nya vägtrafikregis-terlagen. Reglerna för registrering av fordon tillkom1987, med andra ord . Omvärlden harförändrats i hög grad. har inte minst blivitmedlem i Europeiska unionen, och de nya regler förcabotagetrafiken som infördes inom EU för ett par treår sedan har naturligtvis påverkat de regler för regist-reringen som är aktuella just nu.Vi har av den anledningen reserverat oss medmotivet att påpeka och fästa uppmärksamheten på attäven dessa regler borde ha moderniserats så att maninte, som utskottsmajoriteten nu tänker sig, överlåterdet till domstolarna att på något sätt tolka EU-regleroch ta hänsyn till en föråldrad svensk lag-stiftning.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till denmoderata reservationen.Anf. 152 HANS ():Herr talman! De nuvarande svenska reglerna in-nebär bl.a. att ett fordon ska anses vara i internatio-nell trafik i om fordonet införts i förtillfälligt brukande här. De reglerna förs nu över tillden lag om vägtrafikregister som vi nu debatterar.I den aktuella EU-förordningen definieras cabo-tage som rätt att utföra tillfälliga inrikes transporter.Vad som ska läggas i begreppet tillfälliga är en upp-gift för de nationella domstolarna och i sista handEG-domstolen att tolka.Både regeringen och vi i utskottsmajoriteten be-dömer att de nu gällande reglerna för internationellvägtrafik i inte står i strid med de EG-förordningar som reglerar cabotagetrafik. Någongemenskapspraxis inom EU som belyser hur EG-förordningarna ska tolkas har ännu inte hunnit växafram. Det är därför inte meningsfullt atttillsätta en utredning i den här frågan.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslagoch avslag på den moderata reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Förändring av aktiestrukturen i betänkande 2000/01:TU17Förändring av aktiestrukturen i SAS (prop.2000/01:124).Anf. 153 ():Herr talman! Den förändring av ägarstrukturenhos SAS som vi nu ska diskutera är ett steg i rättriktning. Vi moderater tycker dock att steget är någotför litet. SAS har haft en snårig ägar-krets bestående av tre nordiska stater med var sittnationellt börsnoterat bolag där de tre nordiska stater-na haft ett 50-procentigt ägande. Sedan har vi haft enprivat ägarkrets med huvudsakligen privata ägare iDanmark, och Norge.Den av regeringen föreslagna förändringen ledertill att de tre nationella bolagen försvinner och att ettskandinaviskt bolag bildas med säte i . Destatliga och privata ägarandelarna kommer dock attvara precis desamma som tidigare.Regeringens motivering för förändringen, som ärintressant och värd ett studium, är att SAS ska gessamma förutsättningar som andra flygbolag, anpassasig lättare till en ökad avreglering. Man ska klara sig ien hårdnande konkurrens. Man ska få lättare att kon-solidera sig och att klara strukturella förändringar.Man ska kunna uppnå slagkraftigare och effektivareenheter och uppnå en ökad riskspridning.Vi moderater ställer oss helt bakom dessa motivför förändringen av ägarstrukturen inom SAS, där-emot är vi inte övertygade om att regeringen inte drarde rätta konsekvenserna. Man stannar på halva vägenoch detta bidrar till att ett antal av angivna syften intekommer att kunna förverkligas.Vi moderater anser, att de nordiska staterna heltskulle ha avstått från sitt 50-procentiga ägande ochlåtit SAS privatiseras i dess helhet.De frågor vi ställt oss i samband med behandling-en av regeringens proposition är följande:Vad är det som gör SAS starkare med ett statligthälftendelägande? Ingenting, enligt vår mening, talarför detta. Erfarenheten talar för det motsatta.Kommer SAS att snabbare konsolideras med ettbibehållet statligt hälftendelägarskap? Svaret är:Verkligheten talar ett annat språk.Kommer inte större riskspridning, större globalitetoch slagkraftigare och effektivare enheter att åstad-kommas bättre om SAS vore helt privatiserat? Där ärdet moderata svaret ja. Erfarenheten har visat det.Ökar möjligheten att delta aktivt i affärer somgäller företagsförvärv och fusioner med egna aktiersom betalningsmedel om det statliga ägandet liggerkvar på ? Man kan fråga sig om staten vid såda-na tillfällen ska använda skattebetalarnas pengar föratt delta i de nyemissioner som kan vara nödvändiga.Kommer inte SAS att bli en tungrodd koloss atthantera vid företagsförvärv om man dels ska för-handla om uppköp av eller samgående med andraflygbolag, dels ska föra samtal med tre staters rege-ringar? Jag tycker svaret i sig är uppenbart om manser till affärsmässigheten. Det blir inte lätt för SAS iden situationen.Herr talman! Låt mig ta som exempel.Det visar sig att socialisternas försvar av ettdominerande ägande i under de senaste två årenhar begränsat Telias möjligheter att hävda sig på enmarknad med många och stora konkurrenter. Uppköpav andra bolag har inte kunnat ske genom betalningmed egna aktier - något som är synnerligen vanligtvid fusioner mellan stora bolag, där förvärven kankosta 10-tals eller hundratals miljarder kronor.De socialistiska ambitionerna att äga kommersi-ella bolag går inte att förena med den praxis, somutvecklats bland de transnationella bolagen. Hängerman inte med i den mördande konkurrensen är manpå sikt en förlorare, och vi moderater vill varken seTelia, SAS eller den svenska staten som företrädareför skattebetalarna som förlorare.Har man sagt A så får man säga B, och det lederklart till en privatisering av SAS.Den självdestruktiva vandringen som socialdemo-kraterna anträtt längs en alltmer murken socialistiskåtervändsgränd, kantad av ideologiskt ålderstigetstatsägande av kommersiella bolag har vad gällerTelia lett till att den socialdemokratiska riksdags-gruppen i sin helhet har gått i väggen. Den tvingas nubacka tillbaka och halvt förblindade se ljuset från denfarbara marknadsvägen, där privata aktörer snabbtoch behändigt orienterar sig fram till kommersiellafördelar.Den verklighet för som grinat illa i socialis-tiska anleten, och som de nu tvingas acceptera, kom-mer också att gälla SAS.Det kommer inte att gå attbibehålla ett 50-procentigt statligt ägande uppdelat påtre stater, om SAS ska kunna hänga med i de struktu-rella förändringar som flygbranschen kommer attundergå. De globala bolagen kommer att bli störreoch färre, och det gäller att äta eller ätas. De snabb-fotade bolagen kommer att vinna. Är det någon uti-från de erfarenheter vi har av statligt ägande som troratt ett 50-procentigt statligt ägande i SAS ska kunnavara en faktor som gör SAS bättre förberett för enhårdnande internationell konkurrens på flygområdet?Herr talman! Vi moderater hälsar den förändringsom ägandet i SAS nu innebär med tillfredsställelse.Den är ett steg i rätt riktning men tyvärr inte tillräck-ligt långtgående. Vi vill, som jag har sagt, atthela SAS ska privatiseras. Det är aktieägarna och intede svenska skattebetalarna som ska stå riskerna närSAS framöver kommer att tvingas till affärer därrisktagandet ökar. Det är inte de svenska skattebeta-larna som ska vara med och betala vid kommandenyemissioner utan det är privata risktagare.Det är värt att notera att samtliga borgerliga parti-er delar uppfattningen att SAS bör privatiseras.Jag yrkar därför bifall till betänkandets enda re-servation som , gemensamt står bakom.Anf. 154 ():Herr talman! Jag vill börja mitt anförande med attuttala vårt stöd för den nya aktie- och bolagsformsom SAS nu kommer att organiseras i. Det är vårbedömning att SAS genom denna förändring får be-tydligt bättre förutsättningar att konkurrera på deninternationella marknaden. är det svårt attse hur SAS på ett bra sätt ska kunna fortsätta att kon-kurrera utan en stor frihet när det gäller det framtidaägandet.Ser vi på turerna kring är det ett faktum attriksdagens begränsning av regeringens möjlighet attsälja ut delar av eller hela bolaget har påverkat bola-get negativt och försvårat dess utvecklingsmöjlighe-ter, vilket bl.a. har föranlett att fatta ett nyttbeslut för att ska ha rejäla möjligheter att ex-pandera och konsolidera sig på den internationellatelemarknaden.Herr talman! Det är också viktigt att vi som par-lamentariker ser över vad som är parlamentets upp-gift. Detta är väsentligt oavsett om vi talar om riksda-gens relation till kommuner och landsting eller närdet gäller olik former av statligt ägande.Grundinställningen måste enligt vår mening varaatt framför allt ska arbeta med det mellan-mänskliga regelverken, vilket kommer till uttryck ivåra lagar och förordningar. Kommunerna och lands-tingen jobbar med att hantera dessa regler i enlighetmed de lokala medborgarnas intressen på den lokalanivån.Men det finns i sak inget faktiskt skäl till att stateneller kommunerna ska äga och bedriva näringsverk-samhet. All form av näringsverksamhet är i någonmening behäftad med ett risktagande och kontinuerli-ga nyinvesteringar. Detta borde skötas av dem somhar bäst kompetens att bedriva näringsverksamhetoch som med egna medel väljer att ta den risk somfinns ute på marknaden.Genom tydliga regler och gränser mellan närings-liv och lagstiftning kommer vi alla att bidra till flerajobb och vår gemensamma välfärd. Vi anser därför attdet är rimligt att staten säljer ut SAS.Herr talman! Det är utifrån dessa synpunkter somvi kristdemokrater ställer oss bakom den gemensam-ma borgerliga reservationen.Anf. 155 ():Herr talman! Vi ska här diskutera förslaget om enförändring av aktiestrukturen i SAS.Anledningen till detta förslag är att flygtrafikenhar avreglerats och kommer att avregleras stegvis. Itakt härmed hårdnar konkurrensen, vilket i sin turmedför krav på ytterligare förändringar i riktning motslagkraftigare och effektivare enheter samt mot eta-blering av internationella samarbeten i form av s.k.allianser. Mot den bakgrunden finns det anledning föross att ge SAS en förändrad aktiestruktur som germöjlighet att verka som övriga bolag inom den inter-nationella luftfarten.Det är socialdemokraternas uppfattning att enändring av aktiestrukturen kan bidra till att minskaSAS kostnader både vad gäller kapital- och driftkost-nader. Enligt vår mening kommer dessa möjlighetertill kostnadsminskningar att vara en förutsättning föratt SAS ska kunna behålla och utveckla sin interna-tionella konkurrenskraft.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till tra-fikutskottets förslag till riksdagsbeslut och avslag påmotionerna.Anf. 156 () re-plik:Herr talman! Jag skulle bara helt kort vilja ställaföljande frågor till : Vad är det somtalar för att man ska bibehålla ett statligt ägande iSAS? Vilka fördelar kan redovisamed en sådan tanke?SAS har med det statliga ägandet och det svenskainrikesflyget inte bidragit särskilt mycket till lågabiljettpriser och inte heller till en ökad konkurrens,utan SAS har ett de facto-monopol som på något sättförhindrar möjligheten för både socialdemokratiskaväljare och många andra att flyga betydligt billigareän vad man gör nu.Vilka är fördelarna med ett statligt ägande i för-hållande till att helt privatisera?Anf.