prot · GP0941 · 2001-12-05 00:00:00 — Vi tycker från liberalt håll att det ärangeläget att man justerar taken så att en betydligtstörre andel än hamnar innanför taket.Vi har lagt fram förslag i den riktningen - förslag omatt man skulle kunna höja taken isystemen från nuvarande 7 ½ till ca 10 basbelopp,vilket innebär en mycket kraftig ökning av den del avbefolkningen vars inkomster i sin helhet skulle täckasav försäkringen.Från den nuvarande majoritetens sida finns detsåvitt jag förstår starka förhoppningar om att kunnagenomföra något liknande året därpå.Ett annat förslag som vi har med är att ta upp tan-kegången om att trafikförsäkringarna ska kunna täckaen andel av det som orsakas av trafiken. Det innebärförstås att de kommer att fortsätta att vara obligato-riska, men att de läggs utanför det allmänna och i motsvarande mån förstås får sänka det allmän-na skatteuttaget för att bereda utrymme för den trafik-försäkringspremiehöjning som förstås ligger i atttrafikförsäkringen står för en mycket större andel.Fru talman! En av de livligast diskuterade frågor-na i samband med försäkringarna hargällt huruvida man ska ha ett större samarbete mellanförsäkringssystemen och vården. Det finns de som ärmycket måna om att varje system ska svara för sitt.De finns de som hävdar att man absolut inte får an-vända försäkringspengar till insatser i vården. Denståndpunkten kan man ha. Vi har från liberalt hållsedan mitten av pekat på att det förmodli-gen finns brister i systemet i den meningen att detfinns för mycket pengar i försäkringssystemet och förlite i vårdsystemet. Detta tar sig uttryck i långa köerinom vården - köer som bl.a. kan leda till att männi-skor förutom lidandet att stå i vård-kön också uppbär ersättning för den bortfallna in-komsten.Den enkla tanke som vi har lanserat är att det ärbättre att få sin rehabilitering, behandling eller opera-tion utförd än att få sjukpeng . Dennatankegång är så enkel så att de allra flesta människorhåller med om den, men den kan ändock möjligenvara fel. Därför igångsattes efter en proposition 1992försök med finansiell samordning som med en för-kortning kom att kallas för Finsam. Det innebär skulle pröva om denna tankegång höll. Var detmöjligt att minska mänskligt lidande och samtidigtspara pengar för skattebetalarna? Detta skulle utvär-deras mycket noggrant eftersom det gällde en stor ochviktig fråga och så mycket pengar. Utvärderingenkom till stånd, utförd av rikets främsta - får man välsäga - myndigheter på området. Det var Socialstyrel-sen och som kom med en ge-mensam rapport . Resultaten, både vadgällde insatser inom vården och sparade pengar, varlångt bättre än vad någon entusiast hade kunnat före-ställa sig. Enligt den utvärderingen skulle man redanår tre har sparat av de berörda kostnaderna. Upp-räknat på nationell nivå handlar det förstås om mil-jardbelopp.Fru talman! Jag har förut sagt här i kammaren attmånga av oss som var för Finsam tog för givet attmed en så utomordentligt god utvärdering skulle densocialdemokratiska regeringen, som ju hade varit litesvårövertalad , nappa på den goda idénatt minska lidande och spara pengar. Så skedde icke.Utvärderingsrapporten lades i någon av de mångabyrålådorna på , och det liggerväl fortfarande kvar i någon av dem. I stället lansera-de regeringen med pukor och trumpeter ett alternativ,nämligen den s.k. Frisammodellen.Sedan har åren gått. Och det är inte vilka år somhelst, utan det är år där vi har haft den snabbasteökningen av sjukskrivningen i svensk historia. Dethandlar om åren och fram till nu när vinärmar oss julen 2001.Förutom Finsamförsöken sattes det under denborgerliga regeringen också i gång möjligheter attsamverka med om finansiell samord-ning. Det kom att kallas Socsamförsöken i en propo-sition som antog 1994.På några ställen i landet blev det möjligt att habåde Socsam och Frisam, eftersom det senare gällde ihela landet. En person som har erfarenhet av det ärKerstin , socialdemokrat och ordförande iBeställarförbundet på . På Hisingenhar man fått pröva ett system med finansiell samord-ning, den s.k. Socsammodellen. Resten av kommunenhar fått ha den nya, fina, socialdemokratiska hade förmånen att be-söka och lyssna på deras syn-punkter. Bl.a. fick vi en liten broschyr av dem somheter Finansiell samordning - en väg till förbättradvälfärd. Den är utgiven för dem som sysslar medSocsamförsöken. Där säger bl.a.:På i har vi Socsam. Vi vill ha likamycket samverkan i övriga , men utanSocsam är det mycket svårare.Det sista kapitlet i denna lilla skrift heter Finansi-ell samordning behövs! - observera utropstecknet påslutet.Under de år som gått har jag och andra här ikammaren efterlyst åtgärder och aktiviteter som harmed detta att göra. Man har hänvisat till deutvärderingar som ska ske av Socsam och Frisam. Dehar skjutits upp i någon omgång och så, men finnsde. De presenterades ochöverlämnades till statsrådet. Jag misstänker möjligenatt det är samma sak med statsrådet som med mig,nämligen att hon inte har hunnit läsa alla sidorna i dehär omfattande utvärderingarna. Själv har jag tagit delav några. Jag har tagit del av en underrapport till enutvärdering av Frisam som heter Påverkar samver-kansaktivitet sjukskrivningen?. I sammanfattningenav den här rapporten som har skrivits av professorBjörn Söderfeldt sägs följande: "Huvudresultatet äruppenbart att det inte finns något som helst tecken påatt FRISAM har påverkat sjukskrivningen." Den allrasista meningen i rapporten är följande: "FRISAM harinte heller den ringaste betydelse för sjukskrivningar-na, utan torde få betraktas som i huvudsak en idémäs-sig omrubricering av befintliga aktiviteter, inte somen reell reform. "Fru talman! Vi har för vår del föreslagit en storsocialförsäkringsreform. Vi förde fram förslag omdetta . Vår partiledare skrev till samtliga de andra partiledarna ochpåminde om det framgångsrika arbetet med pensions-reformen och föreslog att ett liknande försök skullegöras om de viktiga socialförsäkringarna. Det har nugått . Sjukskrivningarna stiger ihöjden, och ingenting sker.Jag vill ställa några frågor till de socialdemokra-tiska företrädare som kommer strax efter mig, meninnan det, fru talman, vill jag yrka bifall till ett urvalav våra reservationer för att spara tid. Dessa yrkandengäller reservation nr 3 om principer och vår gemen-samma reservation med om den finansi-ella samordningen, nr 13.Jag skulle vilja fråga utskottets ordförande, somsnart dyker upp i talarstolen, hur hon ser på effekternaav Finsam respektive Frisam på sjukskrivningen. Detvore intressant att höra om hon har hunnit att ta del avde rapporter som har lämnats och dragit någon slut-sats av vad som har hänt under de här åren.Min andra fråga till utskottets ordförande handlarom den beställning som förs fram. Där påpekarman att det vore trevligt om arbetsmarknadsmyndig-heterna nämndes mer uttryckligt och inte bara i formav samverkansavtal, som ju har varit fallet i de sjuåtta kommuner där Socsam har prövats. I sambandmed det undrar jag hur hon ser på omfattningen avden finansiella samordning som utskottets majoritetsäger sig beställa. Är det de bortemot som tillätsi Finsamförsöken , eller är detnågonting annat?För det tredje är jag lite nyfiken om utskottets ord-förande tycker att det har varit rimligt med de här femårens försening av aktiviteter i akt och mening attvänta på utvärderingarna av Frisam.Jag är också lite nyfiken på hur statsrådet, somdyker upp om jag ser rätt i talarlistan, serpå effekterna på sjukskrivningen av Finsamförsökenrespektive Frisamförsöken. Det gäller de Finsamför-sök som sattes i gång jämfört meddet socialdemokratiska pratprojektet . Ser honnågra skillnader mellan dem, och vilka i sådana fall?Till sist vill jag upprepa en fråga som jag har ställttidigare år, nämligen hur regeringen ser på behovet aven stor socialförsäkringsreform. Jag ska erkänna attjag ställer frågan med lite mindre entusiasm än tidiga-re efter mina erfarenheter av uppgörelsen med rege-ringen om att det skulle läggas fram förslag dennahöst om finansiell samordning . Bir-gitta nämnde att regeringen har svikit denuppgörelsen. Det är klart att frestelsen att från oppo-sitionsgolvet än en gång föreslå att vi gör ett försökatt göra någonting lika bra med socialförsäkringarnasom med pensionerna är något dämpad, men jag harändå givit efter för den. Frågan till statsrådet är: För-bereds det under den förhoppningsvis korta tid somregeringen har kvar några försök att sätta i gång enöversyn av socialförsäkringarna i akt och mening attkanske få någonting lika bra som den stora pensions-reformen?Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Jag vill fråga om denkritik som åberopades från talarstolen vad gällerFrisam. Jag försökte lyssna noga på detta. Jag tror attBo Könberg sade att Frisam inte har haft den ringastebetydelse för sjukskrivningen. Då undrar jag om BoKönberg menar att alla de projekt med Frisam somhar funnits inte har haft någon betydelse vad gällersjukskrivningen. Har det inte alls varit positivt?Jag har försökt att följa ett projekt i , ochjag blev också lite besviken. Där var ,, psykiatrin och med i projek-tet. Jo, mycket väl funge-rande projekt drog sig ur projektet. De 70 delta-garna hade i många fall uppnått ett bra resultat. hade fått fasta jobb. Flera var ute och arbetsprö-vade. Men det här projektet kunde inte fullföljas närAMI drog sig ur.Är det de här erfarenheterna som harläst om i rapporten? Gäller detta samtliga Frisampro-jekt?Anf. 15 BO () replik:Fru talman! Som jag tror jag nämnde i mitt anfö-rande har jag inte haft tid att läsaigenom alla de tjocka rapporterna som finns både frånSocsam och Frisam. Jag ska förstås med stor glädjeägna julhelgen åt detta.Det jag har hunnit med är bl.a. att, som jag nämn-de, bläddra i en delrapport som heter Påverkar sam-verkansaktivitet sjukskrivningen?, dvs. precis denfråga vi diskuterar just . Där avrundar professorBjörn Söderfeldt sin rapport på det sätt som jag tidi-gare nämnde. Han har haft som uppdrag att jobba ettbra tag med att se vilka effekter det har haft. Jagtycker att hans slutsatser är uppseendeväckande ne-gativa. Jag har inte haft någon förutfattad mening omatt Frisamförsöken inte skulle kunna leda till någon-ting positivt. Det är väl alldeles utmärkt att människorsamverkar och försöker lösa gemensamma problempå olika sätt. Det jag har försökt att varna för genomåren är att man inte får samma stuns i det hela omman inte har ekonomiska drivkrafter för de inblanda-de. Det har ju inte försöken med Frisam, till skillnadfrån Finsam och Socsam, som är exempel på finansi-ell samordning.Jag ska erkänna att jag nog har trott att resultateninte skulle bli lika bra som de mycket goda resultatenav Finsam, men den som utvärderat det hela landar,som jag i några meningar läst upp, på att det skullevara helt betydelselöst, och det hade jag inte trott. Jaghar ingen egen grund för detta, utan jag har bara cite-rat utvärderingsrapporten.Fru talman! Jag citerar återigen den allra sistameningen i utvärderingsrapporten, som man väl får sesom en sammanfattning: "FRISAM har inte heller" -detta syftar på några saker som nämns -"den ringaste betydelse för sjukskrivningarna, utantorde få betraktas som i huvudsak en idémässig om-rubricering av befintliga aktiviteter, inte som en reellreform. Jag har inte någon annangrund än den som jag här har hänvisat till. Det är enmycket dyster slutsats. Kanske vågar man ändå sägaatt Finsamrapporten är oerhört mycket mera positiv.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Inte heller jag har läst den här rap-porten, och jag får nog ägna en del av min julhelg åtatt läsa den. Vi blir alltså inte helt sysslolösa överjulhelgen. Detta är intressanta frågor, och det är vik-tigt att vi sätter oss in i dem.Jag vill gå lite närmare in på . De70 som deltog var inte personer som hade brutit enarm eller ett ben, dvs. de hade inte åkommor som kanförbättras genom att vårdköerna förkortas. Det var imånga fall personer som hade gått sjukskrivna långatider. De hade i många fall typiska funktionshinderoch hade suttit på institution. Det krävs många ochomfattande rehabiliteringsåtgärder för att dessa per-soner ska komma ut i arbetslivet.Jag tycker att samhället måste stödja de här per-sonerna på ett bra sätt. Annars blir de förtidspensio-nerade. Det är kontaktlösa individer som sitter isole-rade i sina hem. Också dessa grupper ska ha en liv-skvalitet, och det är därför viktigt att vi satsar på demgenom Frisamförsöken och kanske också genomSocsamförsöken.Skillnaden mellan de här projekten gällde arbets-och anställningsvillkor. Min kollega haft en rätt intressant interpellationsdebatt om dethär med näringsministern. Vi tyckte då att AMIskulle ta de här problemen på lite större allvar. Mankan inte bara säga att man inte ska bry sig om de härpersonerna eftersom de inte är rehabiliteringsbarainom ett år.Jag får liksom läsa den här rapportenlite mer ingående, och sedan får vi kanske diskuterafrågan igen.Anf. 17 BO () replik:Fru talman! Det är självfallet mycket angeläget attbl.a. de människor som nämnerpå alla möjliga sätt får hjälp med att komma tillbakatill yrkeslivet eller med att bli fria från de vårdbehovsom de kan ha. Det finns ingen anledning att i förvägsäga att vissa saker är omöjliga medan andra ska varamöjliga. Det hade väl inte varit fel att försöka. Vadjag gjorde i mitt inlägg var att peka på de utvärde-ringsförsök som har gjorts och som vi måste ta till föratt kunna dra slutsatser om hur framtiden kommer attse ut.Vad gäller rapporterna ska jag med nöje efter de-battens avslutning överlämna ett exemplar till , så att vi kan fortsätta debatten om detta.Får jag avslutningsvis i den här delen bara säga attdet som jag uppfattar att den stora och viktiga frågasom hela diskussionen egentligen handlar om - ävenom det också finns många delfrågor - är om det isamhället finns pengar som kan göra större nytta omde flyttas. Detta är något som vi politiker naturligtvisständigt måste fundera på, inte minst i ett land där vitar ut över hälften av våra gemensamma resurser iskatter och avgifter. Det är oerhört angeläget att vianvänder de 1 000 eller 1 100 miljarderna på rätt sätt.Det finns personer som har föreslagit en stor re-form på det här området. De har tänkt sig att försäk-ringskassorna skulle kunna överta landstingen i sammanslagning. De förslagen kommer kanskemest från högerhåll i debatten. Andra har tänkt attlandstingen skulle kunna överta försäkringskassornaoch därigenom åstadkomma förbättringar i använd-ningen av allmänna resurser.Själv har jag och vi i mitt parti som gammaldagsreformister tyckt att man först ska pröva mindre sakeroch kanske kan använda av försäkringskassor-nas pengar till insatser inom vården. Vi tycker att detär mycket tydligt belagt att den reformlinjen har varitväldigt framgångsrik, medan den som socialdemo-kraterna har arbetat för har lett tillförsinkning av de stora projekten och inte har givit såväldigt goda resultat.Anf. 18 ():Fru talman! Jag står bakom alla re-servationer, men för tids vinnande yrkar jag bifallbara till nr 5 och nr 10.Vi har ett läge där många människor hamnatutanför eller mellan stolarna i det generella välfärds-systemet. Det gäller t.ex. arbetslösa, studenter, föräld-ralediga och projektanställda. menar attsyftet med socialförsäkringarna måste vara att ge entrygghet för alla i samhället vilken inte ska vara bero-ende av vår position i samhällslivet. Socialförsäk-ringarna bygger nu på en ojämlikhet som i sin turbygger på en ojämlikhet i arbetslivet och en ojämlik-het vad gäller löner. Jag tycker att man ska göra nå-gonting åt detta.Vi vill ha ett grundtrygghetssystem med en värdignivå för alla. Det systemet ska omfatta sjukförsäk-ring, föräldraförsäkring, pension och arbetslöshet. Detfinns en kortsiktig och en långsiktig del av detta. Denkortsiktiga har ett brutet tak, dvs. man har en högreersättningsandel vid lägre inkomster än vid högreinkomster.Fru talman! Vi har väntat på en finansiellsamordningsreform. kommer ett initiativ frånutskottet att regeringen ska lägga fram ettförslag till finansiell samordning. Med hänsyn till degalopperande sjukförsäkringskostnaderna och detstora lidande som ligger under det här anser vi att detär väldigt viktigt att man inte ytterligare skjuter uppdetta, utan att regeringen verkligen kommer med ettförslag . Inga fler uppskov!Vi har vidare ett förslag som gäller Läkare utangränser. Denna organisation arbetar under extremaförhållanden för att hjälpa människor i största nöd.Lagstiftningen måste ses över så att de som arbetarför den här organisationen får samma sociala försäk-ringsskydd som volontärer i liknande organisationer.Fru talman! Studerande är en grupp som är sär-skilt mycket värd att värna om. Studiemedelssystemettar mycket dåligt hänsyn till villkoren för studerande.Det gäller beträffande både föräldraförsäkring ochsjukförsäkring. Vi anser att regeringen måste ta ettgrepp över denna fråga och förbättra försäkringssys-temet för studerande.Jag vill också något gå in på kvinnornas situation.Det är allmänt känt att kvinnorna står för den störstadelen av sjukskrivningarna. De har de lägsta lönernaoch på många sätt de svåraste förhållandena. Vi anseratt det finns behov av att analysera de faktorer somstyr detta, naturligtvis i ett genusperspektiv.Anf. 19 ():Fru talman! Målet för den svenska välfärdspoliti-ken är att utjämna skillnader mellan olika samhälls-grupper genom en solidariskt finansierad välfärd somär uppbyggd med generella system. Socialförsäkring-arna ska vara trygga, rättvisa och effektiva. De skaomfördela över livet och utjämna risker mellan olikagrupper.Den nedgång som vi har haft i densvenska ekonomin och den höga arbetslösheten harnaturligtvis fått konsekvenser när det gäller bådevälfärdens nivåer och dess fördelning. I det ganskanyligen presenterade välfärdsbokslutet får vi nu ettmycket bra kunskapsunderlag för de fortsatta politis-ka prioriteringarna inom välfärdsområdet.Vi kan konstatera att välfärdssystemen har ståttrycken . ser vi också att detkrävs ytterligare insatser för att utveckla och förbättraden generella välfärden så att den skapar mer av rätt-visa och jämlikhet. Det har också varit utgångspunk-ten för oss socialdemokrater när vi nu successivtunder har kunnat göra rejäla förbätt-ringar för barnfamiljerna och för de pensionärer somhar de lägsta inkomsterna.I takt med att vi har fått ordning på ekonomin harvi kunnat tillföra både kommuner och landsting yt-terligare resurser. Det blir merresurser till vården, skolan och omsorgen genom de 9miljarder som vi har tagit fram genom försvarsbeslu-tet. Vi ger också ytterligare resurser för att öka till-gängligheten i sjukvården.I årets budget finns därutöver ytterligare förbätt-ringar för barnfamiljerna och pensionärer med lågainkomster. Det är förlängd föräldraförsäkring, max-taxa i barnomsorgen, höjd garantinivå i föräldraför-säkringen, höjda bostadstillägg för pensionärer ochskattereduktion för alla pensionärer. Det är vad vibehandlar i detta betänkande.Det finns mycket att kommentera. Vi tillför bl.a.ytterligare resurser till administ-ration. Vi tar nu glädjande nog ett stort steg framåtnär det gäller den finansiella samordningen. För attnågot replikera till , som tidigare ställdeen del frågor till mig, vill jag säga att jag är oerhörtglad över att vi har kunnat göra detta ställningstagan-de i utskottet.Det innebär att utskottet gör en klar beställning tillregeringen. Vi ger att klart besked om att Socsamlag-stiftningen ska ges rikstäckning och permanentas. Detblir möjligt att utifrån lokala och regionala förhållan-den utforma den samordning som vi vet är så viktigsärskilt för de grupper i samhället som är de mestutsatta och som också har sammansatta problem.Det är oerhört viktigt att detta sker. Jag delar BoKönbergs uppfattning när han säger att vi kan behövaflytta pengar. Visst är det så. Men låt oss ge dem sombefinner sig ute i verksamheterna som känner pro-blemen en möjlighet att anpassa sin samordnings-verksamhet utifrån förutsättningarna. Det tycker jagär viktigt. Vi vet att förutsättningarna och behovenvarierar över landet.Jag förstår att har låst sig och blivitnågot blockerad vid just begreppet Finsam. Jag kanlova att Socsam kommer att göra mycketstor nytta och bli en mycket bredare och bättre möj-lighet för dem som är ute i verksamheten och villarbeta med samordning inom de olika sektorerna ivälfärdsområdet.Jag hade egentligen tänkt att uppehålla mig kringprinciperna för socialförsäkringen. Det är här vi serde betydande skillnader som finns mellan de politiskapartierna. Vi socialdemokrater tog tidigt ställning fören generell välfärdsmodell. Det är en modell sombygger på inkomstbortfallsprincipen och ger stan-dardtrygghet.Det är en välfärdsmodell som bygger på att alla ärmed i ett gemensamt system där alla deltar. Vi har enomfördelning av resurser och risker över livet ochmellan olika grupper i samhället. Det är ett systemsom är solidariskt och rättvist där de som är mer pri-vilegierade än andra solidariskt delar med sig. Desom jobbar i arbeten som sliter på kropp och själ harlika möjligheter till ersättning och vård som de somhar jobb som är stimulerande och berikande. Det ärett system som omfattar direktörer, vårdbiträden,hemmafruar och IT-experter.Det valet har visat sig vara oerhört framgångsrikt.Av olika jämförelser som vi kan göra i ett internatio-nellt perspektiv kan vi konstatera att det svenska valetav modell är det system som bäst skapar förutsätt-ningar för jämlikhet och jämställdhet. Det är detta valav modell som har haft en avgörande betydelse förvälfärdssamhällets framväxt, sysselsättningen ochtillväxten.Det valet av principer för välfärdens uppbyggnadkommer också att ligga till grund för det ständigtpågående arbetet med utveckling och förnyelse inomsocialförsäkringarna. Vi lever i ett samhälle somständigt utvecklas och förändras. Villkoren på ar-betsmarknaden förändras. Vi vet hur den demografis-ka utvecklingen ser ut. Det visar hur viktigt det är föross att hålla fast vid de grundläggande principer somvi har byggt upp för socialförsäkringarna, och där ärarbetslinjen en av de mest centrala principerna.Jag sade inledningsvis att vi ser skiljelinjernamellan de politiska partierna i principerna för social-försäkringarna. Jag har roat mig med att jämföra åretsmoderata motioner inom detta område med de tidiga-re motioner som lämnats under mandatperioden.Motionerna blir mer urvattnade och mer intetsägande,börjar av perioden talade ni klarspråk. Då krävdeni klart och tydligt att välfärdssystemen ska vara fördem som är verkligt behövande. Det är en grupp somni definierade som liten, ömtålig och som består avpersoner om inte av egen förskyllan har försatt sig ien situation där han eller hon kan försörjasig.För att förverkliga det enligt era grundläggandevärderingar och er syn på välfärden föreslog ni ocksåföljdriktigt försämringar inom socialförsäkringssys-temet. Det var sänkta sjukpenningsersättningar, av-skaffande av barnbidrag, osv.I den motion som vi nu har att ta ställning till hardet skett en del betydande revideringar. Det ni harfört fram är lite mer inlindat och lite mer dunkeltskrivet. Det är fritt från de tidigare kanske lite merslagkraftiga formuleringarna. Man tvingas att läggaihop från andra motioner för att få fullständigt klartför sig vad det handlar om.Ett exempel på den moderata dunkelheten är denmotion som finns från om generellaprinciper för socialförsäkringssystem. Där skriverman: "I hade socialförsäkringssystemen kun-nat konstrueras efter grundtrygghetsprincipen omskatteuttaget tillåtit detta. Men höga skatter under desenaste decennierna har inte gett människor möjlighetatt spara, och därmed skapa individuella försäkrings-lösningar. Därför måste socialförsäkringssystemenunder en överskådlig framtid följa inkomstbortfalls-principen. "Vad vill säga med detta? Att de villinföra en grundtrygghetsmodell i socialförsäkringen?Kanske, men det är inte riktigt säkert. Det kan maninte läsa ut.