prot · GO09105 · 2001-05-07 00:00:00 — Därför kan jag inte hellerlåta bli att säga att kommer 400nya poliser att examineras. Den här satsningen inne-bär också att man inom polisen ska ha möjlighet attkunna använda sig av den teknik som behöver ut-vecklas alltefter tiden går och samhället utvecklas.Jag ska försöka svara konkret på båda frågorna.Detta bereds nu inom departementet. Vi kommersjälvklart att ge svar till Statskontoret. Vi ska intevara släpankaret.Anf. 68 PER ():Fru talman! Om vi fortsätter att tala om poliserna,kan jag notera att de naturligtvis inte räcker - vilketvårt budgetförslag ger en indikation om. Därmed kanvi avsluta den delen av diskussionen.Jag är glad över att justitieministern är beredd attlämna svar på hur man ställer sig till garantitrafikenoch villkorslånen till , och vi får hoppasatt detta inte fördröjer Statskontorets utredning. Somjustitieministern väl känner till har vi de tragiskafallen i , där dålig radiokommunikationtyvärr påverkade en del av händelseförloppet i tragiskriktning.Jag hoppas därför att 2003-2004 är en bortregräns. Jag skulle gärna vilja få en precisering frånjustitieministern. Är detta planeringshorisonten frånJustitiedepartementets sida när det gäller att få framdetta heltäckande TETRA-system för en gemensamkommunikation mellan olika samhällsnyttiga funk-tioner?Anf. 69 Justitieminister ():Fru talman! har själv sagt kan använda det nuvarande systemet till 2004.Jag kan inte ge någon precisering . Det vore attföregå den beredning som sker. Vi är båda överensom att det här är en oerhört viktig fråga, men den ärlite för tidigt väckt för att få exakta svar på olikatidsaxlar och om vad som kommer att hända.Anf. 70 PER ():Fru talman! Allt det det är frågan om är vad dentekniska utrustningen medger och vad det finns förekonomiska resurser. Det förstår jag också. Jag troratt var och en kan förstå att det inte är särskilt effek-tivt att behöva fumla med upp till sju olika radioappa-rater för att kommunicera med samtliga samhällsnyt-tiga funktioner. Ett gemensamt system där det delsgår att kommunicera över riksgränserna till övrigaSchengenländer, med den brottsbekämpande effektdet kan få, dels med räddningstjänst, sociala myndig-heter, med andra hjälporganisationer med statligt ellerkommunalt huvudmannaskap i , ger bättreeffekt. Det går att klara sig med sämre utrustning,men det är djupt otillfredsställande för polismaktensanställda och för den breda allmänhetens rättssäker-hetsperspektiv att inte utnyttja möjligheten till ettsnabbare och effektivare system.Jag hoppas verkligen att justitieministern vill for-cera frågan. Den har redan dragits i långbänk i fem år.Det är ganska unikt för en beredning av ett sådantviktigt system att inte komma till beslut. Jag kanförsäkra justitieministern att vid kontakter medKommunförbundet kommer det fram upprörda rösteröver att det inte blir beslut. Risken är att de går föresjälva, och därmed blir det en dyrare lösning förkommun, statsmakt och landsting, beroende på att detfinns andra än polisen som också behöver systemetakut.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2000/01:412 omprostitutionspolisens arbete i StockholmAnf. 71 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att verka för att arbetemot prostitution får fortsätta som . fråga är föranledd av att det i diskussionerframkommit att de öronmärkta medel som regeringoch riksdag beslutat om med anledning av sexköpsla-gen nu också bör användas i det förebyggande arbetetmot människohandel för sexuella ändamål.Med anledning av införandet av lagen (1998:408)om förbud mot köp av sexuella tjänster höjde rege-ringen genom budgetproposition polisvä-sendets ramanslag med . Därutöverförutsatte regeringen att polisen inom ramen för sinbudget skulle avsätta de ytterligare medel som even-tuellt kunde komma att behövas för en effektiv be-kämpning av prostitutionen.De extra resurser som regeringen har tilldelat po-lisväsendet med anledning av den nya lagstiftningenär det uppgift att fördela mellanpolismyndigheterna. Det ankommer sedan på varjepolismyndighet att utifrån de lokala förhållandenaavgöra hur de nya resurserna bäst kan användas ikampen mot prostitutionen. följerupp hur polismyndigheterna använder dessa resurseroch vilka resultat som uppnås.Enligt finns det i den redovis-ning som har kommit in från de lokala polis-myndigheterna inget som tyder på att de samladearbetsinsatserna mot prostitution skulle ha gått ned.Däremot förändras och utvecklas insatserna. Vidsidan av arbetet mot prostitutionen är det angelägetatt polisen utvecklar det förebyggande arbetet motmänniskohandel för sexuella ändamål. Detta får dockinte innebära att den polisiära närvaron och polisensarbete mot prostitution på gatan minskar.Som jag har nämnt är det polisen i Stock-holm som utifrån de lokala förhållandena avgör hurde resurser som tilldelats myndigheterna av Riks-polisstyrelsen bäst kan användas i kampen mot pro-stitutionen. Detta gäller naturligtvis även då dennakamp utgör en del av det förebyggande arbetet motmänniskohandel för sexuella ändamål.Anf. 72 ():Fru talman! Jag vill tacka justitieministern försvaret. Det känns bra att vi tycker så lika. Det harhela tiden varit strul med de öronmärkta pengarna.Det var mest före justitieministerns tid. Jag kännermig lugn av beskedet att kampen mot gatuprostitutio-nen inte ska minska i Stockholm.Men sedan jag väckte interpellationen har jag fåttveta att en av de två prostitutionspoliserna, , går i pension och att hans tjänst inte ska till-sättas förrän . Det blir svårt att ersätta KalleHolm, som brinner för sin uppgift och har gjort ettalldeles utmärkt arbete i Stockholm.Min oro gäller vad som kommer att hända i som-mar. All erfarenhet och forskning säger att det ärunder som de unga tjejerna debuterar iprostitution på gatan. Det är sommarlov, behovet avpengar ökar, och fler unga tjejer är lediga och utesent. Om prostitutionsgruppen bara har en tjänstgö-rande polis kommer det snart att sprida sig inte baratill unga tjejer utan till de grupper som tjänar pengarpå prostitutionen att det är fritt fram i . Dåkanske de två och ett halvt årens fantastiska arbetesom har varit så framgångsrikt i resulterari att vi kliver tillbaka och att första målet med lagen,just att försvåra för unga tjejer att debutera, kan varabortkastat.För ovanlighetens skull är det inte ekonomin somär problemet, som det är i diskussioner iriksdagen, eftersom verksamheten är öronmärkt -som justitieministern har sagt och som harbeslutat om. Därför undrar jag om justitieministernkan göra någonting åt detta. Om kampen mot ga-tuprostitution inte fungerar, kan inte heller det mycketviktiga förberedelsearbetet som just har inletts medatt hindra sexslavhandel att utvecklas i fort-sätta. Det gäller även att äntligen, under vårtordförandeskap, får gehör i EU för frågorna. Vi vill juatt kampen ska fortsätta framgångsrikt. Eller hur,justitieministern?Anf. 73 Justitieminister ():Fru talman! Ja, det vill vi. Vi vill att arbetet skafortsätta framgångsrikt. Jag är övertygad om att detkan göra det. Jag kan däremot inte lägga mig i detoperativa, huruvida det ska beslutas om att någon skaeller inte ska anställas i eller om andra skata en större del av arbetet. Det får och kan jag intelägga mig i.Rikspolisstyrelsen och även länspolismästaren iStockholm och andra inom polisen i kän-ner till regeringens, min och absolutaenade inställning att det här är någonting som skafortsätta med största prioritet.Vad gäller människohandeln kan vi däremot i all-ra högsta grad lägga oss i. På nationell nivå avvaktarvi nu remissvaren på det förslag som har kommit.Vad gäller EU hoppas vi - och det finns goda förut-sättningar för det - att vid rådsmötet iBryssel kunna komma fram till en överenskommelsemellan länderna innebärande att man gemensamt kanarbeta mot människohandel i . Det ena skaalltså absolut inte på något sätt ställas mot det andra.Båda sakerna är oerhört angelägna, men regeringenmåste däremot arbeta på lite olika sätt i de skildafrågorna.Anf. 74 ():Fru talman! Det finns oro för att av be-slutade lagstiftning och öronmärkta pengar inte skakomma till användning. Om polisen inte gör det ar-bete som vi särskilt har prioriterat - och man måstesäga att den här verksamheten är prioriterad - är detnågot som ligger under justitieministerns ansvar. Omvi dessutom inte har någon bra kontroll över gatupro-stitutionen i , kommer vi inte heller attupptäcka vad som händer i form av import av utländ-ska kvinnor till prostitutionen i . Allting hör juihop.Jag är naturligtvis väldigt glad över att vi får ge-hör för kravet på en bra lagstiftning, över att vi kom-mer att kunna jobba aktivt för att stoppa att kvinnoranvänds i sexslavhandel - inte bara i vårt land utan ihela - och över att det här också blir en frågaför FN. Men vi måste motarbeta prostitu-tionen i och naturligtvis också i den övrigadelen av landet.Jag måste säga att jag just nu är lite orolig, trotsatt polisen i hitintills har skött det här såexemplariskt. Enligt den statistiska utvärdering av år2000 som jag har sett har polisen under varje ar-betspass gjort mer än ett och ett halvt ingripande motprostitutionen. Det visar att polisen har gjort ett fan-tastiskt arbete. Det är väl också därför som lagen harvarit så framgångsrik. Detta arbete måste få fortsätta,men framför allt tycker jag att det är viktigt att slålarm hos justitieministern mot bakgrund av den orosom jag känner just nu.Anf. 75 Justitieminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att polisen harvarit framgångsrik i , med ett och ett halvtingripande per arbetspass och med det övriga arbetesom har bedrivits. Det innebär att polisen har satsatbetydligt mer än de 7 miljoner som öronmärkts fördetta. Det finns inte heller några tecken på att deöronmärkta på något sätt skulleäventyras.Jag tycker alltså inte att det finns någon anledningtill kritik eller oro i detta sammanhang. Det här är etthögt prioriterat område. Skulle det komma fram teck-en på en omprioritering skulle jag och regeringenreagera. Vi kan däremot inte anställa någon för detta.Då får jag svara för de här frågorna i ett helt annatsammanhang.Anf. 76 ():Fru talman! Jag menar inte att justitieministernska anställa någon. Däremot tycker jag att det är vik-tigt att justitieministern har kännedom om att det justnu faktiskt finns ett hot att läget när det gäller prosti-tutionen i inte kommeratt utvecklas så som vi har förutsatt. Jag känner attdet är viktigt för mig som riksdagsledamot att slålarm om det här eftersom, som jag sagt, sommaren ärden farligaste tiden för unga tjejer att debutera i pro-stitutionen. Vi vill inte se något sådant. Det var detförsta målet, och det har vi klarat med bravur.Tack för debatten!Anf. 77 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan bara försäkra om att vi i de samtal som vi har kommer attfortsätta att bevaka detta. Detta är en sak som vi dis-kuterar både med och med länspo-lismästare i och på andra håll. Jag kanförsäkra att den här prioriteringen från regeringenssida kommer att fortsätta med oförändrad styrka.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2000/01:400 omekonomisk brottslighetAnf. 78 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att alla med-borgare även fortsättningsvis ska behandlas lika vidmisstanke om ekonomisk brottslighet. Bakgrundentill interpellationen är ett par tidningsartiklar därfrågan om att införa möjlighet för åklagare och miss-tänkta att träffa olika typer av uppgörelser, särskilt imer komplicerade ekobrottsmål, diskuteras. är negativ till att det införs en sådan möj-lighet i svensk rätt.Inledningsvis vill jag säga att det är en självklar-het att rättssystemet ska vara så utformat att alla be-handlas lika inför lagen. Detta är enligt min meningen absolut grundläggande princip i varje rättsstat.Exempel på sådana system som upp finns främst i anglosaxisk rätt. I är detexempelvis möjligt för åklagaren och den misstänkteatt träffa en överenskommelse som går ut på att åkla-garen låter åtalet avse ett mindre allvarligt brott, omden misstänkte erkänner gärningen. Ett annat exem-pel är att åklagaren helt underlåter att väcka åtal fören gärning, under förutsättning att den misstänkteerkänner sig skyldig till brott på en annan punkt. Detförekommer också utfästelser om att lägre straff skadömas ut under förutsättning att den misstänkte er-känner sig skyldig till brottet.Ett system av det slag som finns i skulle en-ligt min mening vara helt främmande för den svenskarättstraditionen. Jag har därför inga planer på att läg-ga fram något förslag till ett sådant system.Det finns emellertid behov av att se över hurrättsväsendet hanterar bl.a. ekobrott. Utredningar avekonomisk brottslighet är ofta omfattande och komp-licerade och tar stora resurser och mycket tid i an-språk. Jag anser därför att det finns behov av att yt-terligare överväga hur sådana mål på olika sätt skakunna göras mer lätthanterliga. Åtgärder som syftartill snabbare utredning och process utgör en särskilddel av regeringens samlade strategi mot den ekono-miska brottsligheten. Genomförandet av strategin harinneburit att en ny myndighetsorganisation inrättatsmed i centrum.Den 1 juli förra året trädde vidare nya regler ikraft som syftar till att effektivisera och förenkladomstolsförfarandet för parterna och för de allmännadomstolarna. Ändringarna innebär bl.a. att reglernaom avbrott och uppskov i huvudförhandling samman-förts till ett institut, som bestämmelsernautformats så att möjligheterna att anpassa rättegångentill förhållandena i det enskilda målet förbättrats.Möjligheten att låta en huvudförhandling fortsättautan uppehåll har därmed utvidgats. Det är bl.a. rätte-gångar i stora ekobrottsmål som stått i blickfånget vidutformningen av de nya bestämmelserna.1999 års rättegångsutredning har i uppgift att seöver processen i domstol. I uppdraget ingår bl.a. attlämna förslag till de ytterligare åtgärder som behövsför att komma till rätta med de svårigheter som dom-stolarna ställs inför vid rättegångar i bl.a. storaekobrottsmål. Uppdraget ska redovisas före utgångenav . tillsattes dessutom enutredning som ska verka för rättsväsendets utveck-ling. Utredningen ska bl.a. uppmärksamma frågor ommöjligheterna att åstadkomma en effektivare lagfö-ring av brott och kortare genomströmningstider fråndet att ett brott begås till dess att dom meddelas.Enligt min mening är det viktigt att även fortsätt-ningsvis överväga hur stora ekobrottsmål med bibe-hållen rättssäkerhet på olika sätt kan göras mer han-terliga. Det finns annars en risk för att rättsväsendet ivissa fall helt kommer att misslyckas med att slutförasådana mål inom rimlig tid, och att förtroendet förrättsordningen därigenom skadas på ett allvarligt sätt.En sådan utveckling är naturligtvis oacceptabel.Anf. 79 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på min interpel-lation. Jag tolkar det som mycket positivt.Jag inser mycket väl att det kostar pengar ochkrävs resurser för att driva stora ekobrottsmål. Jagförstår också att den ansvariga myndigheten vill ra-tionalisera och komma fram till någon form av resul-tat. Detta får dock inte ske på bekostnad av den s.k.lille mannen, som upplever sig inte ha en chans attkomma undan när en mindre försummelse har be-gåtts. Det kan gälla en parkeringsbot eller enkvarskatt som ska drivas in.Det kan i ett läge kanske bli fråga om att för-handla bort en del följder av ett brott, så att man ipraktiken t.o.m. kan behålla pengar som man hartillskansat sig på ett lagstridigt sätt. Jag är helt över-tygad om att det skulle störa det allmänna rättsmed-vetandet och även minska respekten för oss politiker.Jag förstår de praktiska problem som finns när detgäller att lagföra och fälla stora ekonomiska brotts-lingar. De har, till skillnad från de flesta andra männi-skor i samhället, tillgång till kvalificerad juridiskhjälp. Det är klart att man ska få lov att ha det sålänge man kan betala för det, men det kan få denkonsekvensen att tilltron till rättssamhället minskarbland det stora antalet medborgare och det skulle varaen tragisk utveckling.Jag tackar, fru talman, för de synpunkter somstatsrådet har redovisat och hoppas att han framöveräven håller stånd mot de synpunkter och idéer somfinns och praktiseras i . Jag har ingenting attkritisera för, men mot bakgrund av svenskaförhållanden skulle ett sådant system te sig mycketstötande i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2000/01:130 till miljö- och jordbruksutskottetMotioner2000/01:K10 till konstitutionsutskottet2000/01:Fi17-Fi19 till finansutskottet2000/01:Fi20 yrk. 1-23 och 25-29 till finansutskottetsamt yrk. 24 till konstitutionsutskottet2000/01:Fi21-Fi38 till finansutskottet16 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återNäringsutskottets betänkande 2000/01:NU10Finansutskottets betänkande 2000/01:FiU24Utrikesutskottets betänkande 2000/01:UU13Trafikutskottets betänkande 2000/01:TU12Miljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU1717 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionmed anledning av prop. 2001/01:115 Asylsökandebarns skolgång m.m.2000/01:Ub48 av m.fl. (fp)Sammansatta konstitutions- och utrikesutskottetsbetänkande2000/01:KUU1 EU:s framtidsfrågor18 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 7 maj2000/01:1155 av () till miljöminis-ter på Europanivå2000/01:1156 av () till finansmi-nister via internet2000/01:1157 av () till justitieminis-ter resursbrist2000/01:1158 av () till justitieminis-ter för rättsstaten2000/01:1159 av () till justitieminis-ter tjänstgöringstider2000/01:1160 av () till justitieminis-ter poliser i län2000/01:1161 av () till justitie-minister beväpning2000/01:1162 av () till justitieminis-ter resurser2000/01:1163 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonMedlingsverksamheten i skolan2000/01:1164 av de ()till socialminister kartor för synskadade2000/01:1165 av () till utrikes-minister angrepp på Mujahedin2000/01:1166 av () till försvarsmi-nister säkerhet vid bristande framkomlighet2000/01:1167 av () till statsrådetUlrica i KinaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 15 maj.19 § Kammaren åtskildes kl. 15.32.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 8 §anf. 42 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.