prot · GO09116 · 2001-05-29 00:00:00 — Det kan också vara så attstudenten kan behöva tid för att göra kompletteringarvia delar av det naturvetenskapliga basåret, vilketunderlättas med ett senare val och möjlighet att be-driva basårs- och programstudier parallellt.Flera försök har gjorts för att intressera och re-krytera flera elever till gymnasieskolans program mednaturvetenskaplig inriktning, och en viss om ändockotillräcklig förbättring har skett för att ta i anspråk detstora utbudet av utbildningar inom matematik, natur-vetenskap och teknik i högskolan. Detta är för övrigtett problem som vi delar med flertalet europeiskaländer och som diskuterades mycket grundligt vidEU:s utbildningsministermöte i tidigare ivår.Regeringen gav 1993 och i uppdrag att tillsammans be-driva ett särskilt projekt, , med uppgiftatt stimulera och öka intresset för naturvetenskap ochteknik. förnyades uppdraget med tonvikt på metodutvecklingoch attitydpåverkan och med speciell inriktning motbarn i de lägre åldrarna. Inom skeräven ett brett samarbete mellan utbildningsinstitutio-ner på alla nivåer, forskningsråd, stiftelser och nä-ringslivsorganisationer.I har det s.k. naturvetenskap-liga basåret, enligt förordningen 1992:819 om behö-righetsgivande förutbildning vid universitet och hög-skolor, i sin nuvarande form varit en väl använd me-tod för att rekrytera till högskolans utbildningar inommatematik, naturvetenskap och teknik. Basåret är ettviktigt medel för lärarutbildningens rekrytering tillinriktningarna matematik, naturvetenskap och teknik,och dess regler har ändrats för att underlättaför lärarstudenter.För att finna förbättrade metoder för att rekryterainom den nya lärarutbildningen gav regeringen ihöstas fem lärosäten i uppdrag att utarbeta metodersom kan användas av andra högskolor. För dettaavsattes 10 miljoner kronor.Som framgår av det tidigare sagda pågår i Utbild-ningsdepartementet ett kontinuerligt och långsiktigtarbete för att säkerställa utbildningen av lärare. Det ärett arbete som bygger på offentligt prognosunderlagoch som intensifieras när nya fakta tillkommer, somt.ex. Regeringens examina-tionsmål för lärarutbildningen den kommande plane-ringsperioden kommer att redovisas i höstens budget-proposition.Anf. 17 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Lärarbristen är mycket allvarlig med tankepå kvaliteten i skolan. Läraryrket är ett mycket viktigtarbete. Det gäller våra barns framtid. Skoltiden ochstarten i livet har betydelse för en persons framtid iallra högsta grad. Jag tror att vi alla lite till manstyvärr underskattar det. Ett arbetslag på elva personermed fem obehöriga lärare, varav tre nyblivna studen-ter, ställer dessutom ytterligare mycket höga krav påde sex behöriga lärarna, som har att obetalda fungerasom handledare och som får dra ett mycket tungt lass.Detta sliter på den befintliga lärarkåren. Andelenbehöriga lärare var . Andelen utanbehörighet var alltså . Om vi skulle jämföra detmed sjukvården - vilket faktisktgjorde tidigare - och krasst konstatera att andelenbehöriga kirurger är , och att alltså är obe-höriga, skulle folk bli rädda för att opereras. Man villha en grundtrygghet, en säkerhet. Så måste det ocksåvara inom skolans värld.Herr talman! Bristen på behöriga lärare kommeratt öka. Pensionsavgångarna är mycket stora de när-maste åren. Yngre lärare lämnar också yrket i högregrad . instämmer helt i attdet finns ett samband mellan kvaliteten på lärarna,dvs. lärarutbildningen, och kvaliteten på skolansundervisning. har vi ju denna uppdelning att sta-ten ansvarar för lärarutbildningen och kommunernaansvarar för skolan. Ofta hörs från denna talarstol attkommunerna måste ta sitt ansvar, att det är kommu-nernas uppgift, osv. När det gäller lärarna måste sta-ten ta sitt ansvar. Det är regeringens uppgift att se tillatt det finns utbildade lärare, och detta har förvissoregeringen inte klarat. Om det skulle visa sig attkommunerna saknade 20 000 platser för elever, att20 000 elever skulle bli utan skolgång, skulle detverkligen bli rabalder. Man skulle hänvisa till lagenom skolplikt, och de kommuner det gällde skulleställas till svars. När det från statens sida saknas20 000 behöriga lärare, är kritiken alldeles för mått-lig.Herr talman! Jag vet att uppmärk-sammat problemet. Statsrådet har också tydligt redo-visat de insatser regeringen gör, men det är tyvärr intetillräckligt. Givetvis är kommunerna inte oskyldiga,och det måste bli ett arbete för statsrådets kollegaIngegerd att stödja kommunerna i arbetetatt försöka locka tillbaka utbildade lärare som flyttskolan. För detta krävs ett antal skolpolitiska åtgär-der. När andelen lärare med pedagogisk utbildning iden kommunala minskat från till83 % mellan läsåren 1999/2000 och 2000/01, trots attregeringen har varit medveten om problemet, visardet på svag handlingskraft. I de kommunala gymna-sieskolorna har andelen lärare med pedagogisk ut-bildning minskat till 81 %hösten 2000.Min fråga till statsrådet är om det kommer att gö-ras någon uppföljning för att visa på hur andelenobehöriga lärare påverkar kvaliteten i skolan. Detfinns ju också en skillnad mellan olika kommungrup-per, enligt statistik, där glesbygdskom-muner klarar sig sämst.Anf. 18 ():Herr talman! Jag har noga följt den här debattenunder . Jag var också med när det gälldeatt fatta beslut om den nya lärarutbildningen här iriksdagen . Jag var då kritisk. Denkritiken finns det för mig ingen anledning att ta uppigen när utbildningen nu är verklighet från iår.Jag kan gärna säga att när jag läser utbildningsmi-nisterns utförliga svar finns det mycket jag sympati-serar med. Det finns ändå en vilja att göra någontingåt det stora problemet med lärare som inte har utbild-ning. Problemet ökar också eftersom andelen blirstörre för varje år.Det är mycket angeläget att skolan har behörigalärare, säger , och det är ju ingen somkan ha någon annan uppfattning om detta.När det gäller kvaliteten på lärare säger i sitt svar att den nya lärarutbildningen kom-mer att vara mycket bra. Det vet vi inte . Den harännu inte sjösatts. Jag hoppas givetvis - även om jagröstade emot förslaget i - att det kommeratt fungera bra. Vi är alla besjälade av en önskan omatt våra barn och ungdomar får behöriga och dugandelärare.Det är inte alla som har anammat utbildningen.Jag läste en artikel av som ärordförande i ochmycket kritisk till den nya lärarutbildningen. Han ärprofessor i matematik vid i ochhan tror inte att det kommer att lösa några problemmed t.ex. nya matematiklärare och lärare i naturve-tenskapliga ämnen. Vi får väl se hur det går meddetta.Thomas talar om kommunerna, fortbild-ningen och kompetensutvecklingen. Det är viktigt attlärarna märker att deras arbetsgivare är intresseradeav att de fortbildar sig, av att de vidareutbildar sig.Det är viktigt att man vill satsa på duktiga och dugan-de lärare. Det har ju varit lite si och så med detta efterkommunaliseringen av skolan, som bekant.Det måste också ligga i kommunernas intresse attlärare vidareutbildar sig så långt att de kan skaffa sigen forskarutbildning och fortsätta i samma kommunsom lektorer. Det finns nästan inga exempel på det , eller i alla fall väldigt få.Sedan är frågan hur det kommer att se ut fram-över. Vi har hört flera mycket dystra siffror. Andelenbehöriga lärare minskade, som , i förhållande till 1999. Det borde havarit fler som anmälde sitt intresse för den nya lärar-utbildningen eftersom den är helt ny och har fåttmycket publicitet. Men intresset minskade iförhållande innan. Jag tror att det är intressantatt se hur det ser ut i kommunerna. Vi kan diskuteradet här väldigt mycket, men skolan är ju . Jag hade i går ett samtal med en kvinnlig utbild-ningschef i en medelstor svensk kommun. Hon sade:Vi har klarat lärarsituationen ganska bra i vår kom-mun. Vi har sett till att lärarna har fått fortbildning.Vi har också månat om att de har egna arbetslokaler,och vi har varit intresserade av att de stannar kvar ivår kommun genom att ge dem en bra status också iövrigt i kommunen. Men, sade hon, om fårvi stora pensionsavgångar, och ännu fler år 3 och år 4.Jag ser ingen som helst lösning på problemet att dåbesätta de lediga platserna med behöriga lärare, sär-skilt inte i de naturvetenskapliga ämnena med mate-matik i centrum.Det finns mycket att göra i den här frågan. Jagtänkte i mitt andra korta anförande framföra någrasynpunkter på detta.Anf. 19 Utbildningsminister ():Herr talman! Som både ochLars påpekat pågår det aktiviteter på fleraolika plan för att möta den stora utmaning som pen-sionsavgångarna kommer att vara - de stora kommerju . Det finns också en europeisk aspektpå detta, som vi hade uppe på utbild-ningsministermötet inom Europeiska unionen. Vi ståralla inför en liknande utmaning - mycket stora pen-sionsavgångar på grund av den demografiska situa-tionen i och inte minst mycket stora utma-ningar när det gäller rekrytering av framtidens lärareinom naturvetenskap och teknik.Där vill jag ändå säga att den nya lärarutbildning-en ger oss en ny möjlighet. Eftersom läraryrket i sigär ett populärt yrke och en utbildning som är översökt- men inte när det gäller de här inriktningarna - sågäller det också för oss att ta till vara intresset att blilärare och att stimulera studenter som blir antagna attskaffa sig grundläggande kunskaper i att också un-dervisa i naturvetenskapliga och tekniska ämnen. Jagtror att det är ett sätt att arbeta med detta.Sedan har vi naturligtvis den stora frågeställning-en generellt i samhället: Hur stimulerar vi barns ochungdomars - naturliga! - intresse för naturvetenskapoch teknik när de är små att följa med upp i åldrarna?Också det är ett europeiskt dilemma.Vi ökar nu examinationerna rejält när det gällerbåde senare del och gymnasieskolan.Mellan 1997 och 2000 ökade examinationerna igrundskolans senare del , i gymnasiet med30 %. Vi har alltså en ökning, men vi skulle behövaha en mycket stark fortsatt utveckling för att kunnamöta de utmaningar vi står inför.Lärarutbildningen är viktig, och den reform vi ge-nomför tror jag kommer att vara ett verksamt bidrag.Sedan tror jag också att vidareutbildning av obehöri-ga lärare är centralt. Där finns många människor somhar de ämneskunskaper som vi ofta efterfrågar mensom behöver en komplettering i det som är lärarspeci-fikt: pedagogiken, specialpedagogiken, insikter ombarns och ungdomars utveckling, t.ex. Det är i dennya strukturen fullt möjligt att komplettera med treterminer, så att man därmed också kan få behörighe-ten. Jag skulle gärna se ett fortsatt starkt arbete på detområdet. är ett sådant, där kommuner,stat och lärarutbildningsinstitutioner samverkar för attgöra det möjligt för lärare som har en akademiskutbildning men inte full lärarbehörighet att komplette-ra och nå lärarbehörigheten. Jag tycker att det är enintressant arbetsform som vi bör titta närmare på.Det är klart att attraktionskraften i yrket blir alltviktigare. Vi har små ungdomskullar som kommer utpå arbetsmarknaden. Vi måste locka och attraheraunga människor till läraryrket, och då är lönen ochsådana villkor viktiga men också vidareutbildnings-möjligheterna. pekade bl.a. på möjlig-heten att kombinera med forskarutbildning. Jag skullegärna vilja se en sådan utveckling i vårt skolväsendeatt flera arbetsgivare - kommuner - tar chansen attstimulera lärare att kombinera forskning med lärar-tjänst. Det skulle också vara ett bra sätt att föra in nykunskap i skolan, att få kontakten med forskningen,och därmed utveckla yrket.Vidareutbildningen för behöriga lärare är ocksåviktig för att öka attraktionskraften. Den nya lärarut-bildningen ger nya intressanta möjligheter att komp-lettera en äldre lärarutbildning genom att man kanplocka ut moduler, delar av den, för att bygga på sinegen kompetens.Vi vet också att det finns ett stort antal lärare somhar jobbat i nu när det harvarit som allra mest expansivt. Men i takt med attarbetsmarknaden på många håll har blivit så väldigtbra minskar behovet av lärare inom Kunskapslyftet.Många av dem kommer att återvända till grund- ochgymnasieskolan efter mycket intressanta erfarenheteri regi.Anf. 20 ():Herr talman! Jag håller med om väldigt mycket avdet säger. Att läraryrket är ett attrak-tivt yrke vet jag, eftersom jag själv har varit lärare i30 års tid. Det säger om forskninghåller jag fullständigt med om - det har varit väldigteftersatt. Men när det nu ser ut som det gör måsteman se närmare på vad vi ska göra på kort sikt ochvad vi ska göra på lång sikt. Jag har en känsla av penetrerar det långsiktiga - vilket man måstegöra - men glömmer hur det ser ut . Bristen påbehöriga lärare gör att skolledarna nu t.o.m. är tvung-na att bryta mot lagen - köerna är så långa att de intefår fram de utdrag som de behöver från polisregistreninnan lärarna kan påbörja sin tjänst.Andelen lärare omräknat i heltidstjänster med pe-dagogisk utbildning /01 i medelvärdenför kommunala skolor visar för samtliga kommuner82,behöriga. Men det finns en skillnad: storstä-derna , förortskommuner . Större städerklarar sig bäst: . Vad är det som gör detta? Detbehöver följas upp bättre. Siffran för medelstora stä-der är , för industrikommuner , förlandsbygdskommuner , för glesbygdskommu-ner , för större övriga kommuner82,och för mindre övriga kommuner 83,4 %.Den här undersökningen finns hos Skolverket.Man kan gå in kommun för kommun, och där börman följa upp kvaliteten bättre.Herr talman! Det finns, som ministern har varitinne på, också en rörlighet inom skolformerna. nyutkomna rapport i gymnasie-skolan och gymnasial vuxenutbildning påvisas attrörligheten mellan skolformer har gett ett nettotill-skott till gymnasieskolan och komvux. Det var frånmitten av 80-talet som detpågick en rörelse från till gymnasiesko-lan och komvux. Det är klart att denna orsakade enför stor brist för . Den bristen borde ock-så ha förutsetts på ett bättre sätt.Nu har rörligheten minskat, och man säger att detberor på att antalet unga ämneslärare minskat. I rap-porten anges också att man torde kunna utgå från attgymnasieskolan och komvux även fortsättningsvis fårett nettotillskott från på ca 1 000 behöri-ga lärare per femårsperiod. Under de närmaste årenökar alltså behoven av lärare på högsta-dium allra mest.Herr talman! Vi måste också se lärarbristen motdet faktum att lärartätheten minskat genom kommu-nernas besparingar. Trots detta finns alltså en storbrist på behöriga lärare. Det är precis som om vi härinte ansåg läraryrket tillräckligt viktigt. Vilket yrkefår status om man går ut och hämtar folk från gatannär det saknas någon, som man gör när det gällerlärare?Jag vet att regeringen och harmycket att göra, men man borde gå igenom de 6 000yrken som finns i yrkeskatalogen och skapa underlagför vilka som skulle kunna omskolas till lärare och ihur stort antal. Detta måste högskolorna få hjälp med.Man kan inte begära att högskola för högskola skavalidera yrkesgrupp för yrkesgrupp för att skapa enutbildning, utan här krävs centrala insatser, tror jag.Thomas borde vara den minister som gör re-volution på detta område och bli den minister som fårepitetet "lärarnas minister". Det skulle jag vilja utma-na ministern till. Eller anser ministern att de åtgärdersom nu vidtas är tillräckliga?Anf. 21 ():Herr talman! Vi som har diskuterat lärarfrågornanågra gånger här återanvänder argumenten en del.Men det sägs att repetition är kunskapens moder, sådet är nog inte helt fel.När det gäller andra yrkesgrupper än sådana somhar tänkt sig att bli lärare är det väldigt bra om manunderlättar för t.ex. en civilingenjör som skulle viljatjänstgöra som lärare eller eller ensamhällsvetare, en teolog eller någon annan som haren bra akademisk basutbildning.Problemet är, om man ska följa regelverket,att en sådan person måste läsa tre terminer innan haneller hon blir lärarbehörig. Det är för enperson som kanske redan har läst i en akade-misk examen. Därför behöver man minska den tiden.Den möjligheten har öppnats något av utbildningsmi-nistern i ett tidigare resonemang vi hade här för nå-gon månad sedan. Men det är lärosätena som fårbestämma detta.När det sedan gäller vilka som ska utbilda lärarehörde vi i debatten med förslagetfrån om en civilingenjörsutbild-ning som också ger behörighet till lärare. Jag tror attdet är väldigt bra med den typen av öppningar.Flera aktörer på arenan, antecknade jag att Tho-mas sade, och han var positiv till detta. Denena lärarutbildningen ska ju inte vara identisk medden andra. Studenter ska kunna välja fritt mellanolika lärarutbildningar som passar. De ska veta: Dethär är precis vad jag skulle vilja ha.Sedan kommer vi att finna att väldigt många intekommer att stanna kvar i läraryrket särskilt länge,precis som inom alla andra utbildningar . Det ärinte så som det var att människor skaffadesig en yrkesutbildning och sedan stan-nade kvar till pensionsåldern, utan de kommer attbyta. Då måste man underlätta de bytena och intekräva pedagogisk utbildning föratt de ska bli lärarbehöriga.Allra sist. Jag citerade förut , som ärordförande i . Han säger attlärarnas sjunkande status endast kan återvinnas ge-nom att de återigen får utgöra stommen i den bildadeallmänheten. Det är inte så dumt.Anf. 22 Utbildningsminister ():Herr talman! Nej, det är inte så dumt, LarsHjertén. Jag skulle inte ha någonting emot att uppnåett sådant läge. Däremot är det viktigt när vi diskute-rar den nya lärarutbildningen att vi inser att det inomakademin, med tusentals forskare, naturligtvis finnsolika åsikter om varandras utbildningar. Det är intehelt ovanligt att t.ex. en tekniker eller naturvetarehyser en del fördomar kring samhällsvetenskapligaämnen. Jag tror att vi har stött på det allihop någongång, och också åt andra hållet.Det är inte alldeles ovanligt att en väldigt framstå-ende naturvetenskaplig forskare tycker att didaktikeni det ämnet inte behöver vara någon viktig del, dvs.forskning och kunskap kring hur man förmedlar detämnet till t.ex. barn och ungdomar. Det är naturligt.Universiteten består av individer. Alla är naturligtvisbesjälade av sitt eget ämne, och det finns ibland kan-ske en och annan som sätter ett frågetecken införandra ämnen.Den nya lärarutbildningen möter ett starkt stödbland dem som mest berörs av den. Det gäller elever,elevorganisationer och lärarnas fackliga organisatio-ner. De menar att det här finns möjlighet till denprofessionalisering av läraryrket som är så viktig.Diskussionen om obehöriga lärare är ett exempel pådetta. Här har vi många obehöriga lärare som harämneskunskaper, om många av dem säkert väldigtdjupa ämneskunskaper.Vi ser ändå i den här debatten att det inte räcker.Vi söker någonting mer, det som gör dem behörigaoch det som är lärarspecifikt. Det gäller t.ex. pedago-giska kunskaper. Det är viktigt att vi har det med ossnästa gång vi diskuterar den nya lärarutbildningen.Det visar ändå att vi i grund och botten har en samsynöver partigränserna om att det som är lärarspecifikt,det som är själva professionalismen i lärarutbildning-en, är viktigt också från borgerliga partiers utgångs-punkter.Ulla-Britt noterade att det görs mycket.Jag delar uppfattning att detsäkerligen inte kommer att vara det sista som görs. Vifår nu erfarenheter av att rekrytera nya grupper somjag tror att vi kan använda oss av framöver. Det harhandlat om samarbete med kommunerna för att obe-höriga lärare ska utbilda sig och komplettera för attbli behöriga och att t.ex. locka uppsagda officerarefrån nedlagda regementen att söka sig till läraryrket.Det har också handlat om speciella insatser för attlocka lärare till naturvetenskap och teknik.Det är klart att vi ska använda oss av de kunska-perna när vi fortsätter att arbeta med att attrahera flertill det oerhört viktiga yrket att vara lärare. Det finnsockså 15 000 lärare som arbetar utanför skolan.Det visar att läraryrket har en attraktionskraft påarbetsmarknaden. Vi har gått in i ett kunskapssam-hälle, och läraryrkets kompetens efterfrågas på andrahåll. Det är viktigt för arbetsgivarna att notera detta.En stor grupp väljer att arbeta utanför skolan.Här finns en väldigt fin potential att med godavillkor locka tillbaka många av dessa till skolan. Vihar också efter , som dras ned iomfattning på grund av den goda arbetsmarknaden,också där en stor lärargrupp som kommer tillbaka.Notera också att examinationerna har ökat kraftigt pålärarsidan. Det innebär att det kommer många nyavälutbildade lärare ut till skolorna. Behoven är myck-et stora. Vi måste se en fortsatt ökning där. Men detär inte nattsvart. Insatserna visar sig ge resultat.Anf. 23 ():Herr talman! Nej, tack och lov är det inte natt-svart. Då skulle man kanske inte ens orka ta uppproblematiken.Det är oerhört viktigt att ochIngegerd uttalar från denna talarstol attlärarnas professionalism är väldigt viktig. Det ärmycket betydelsefullt. Jag tror att många lärare hållerpå att bli modlösa . De ser den stora bristen ochhur skolledarna får anstränga sig för att plocka infolk. De frågar sig: Är inte mitt yrke viktigt?Därför är det väldigt viktigt att vi tar reda på var-för de väljer att lämna skolan. Är det enbart för att fåen högre lön, eller beror det på andra saker? Statusenär oerhört viktig på lärarsidan, och den pedagogiskakunskapen är viktig. Jag debatterade tidigare utbild-ning för officerare med . Jag kände attvarje lärosäte inte ska behöva uppfinna hjulet.Har människor samlad kunskap och erfarenhet skaden kunna tas till vara. Det finns många olika yrkes-grupper där man skulle kunna gå vidare för att fåmänniskor intresserade av läraryrket. Det gäller inteminst nu när bristen är så stor. Vi tappar genom pen-sionsavgångarna väldigt många äldre lärare. Detbehövs också en åldersblandning i lärarkåren.Jag hoppas på den nya gymnasieutredningen, därjag själv är ledamot, och att vi kommer att få en bättregymnasieskola och mer förståelse för grundskolansproblematik. Här har ordföranden på ett väldigt brasätt inbjudit branscherna till ett resonemang. Vi kankanske få ett samtal och en dialog som fortsättermellan skolan, branscherna och arbetslivet där ocksålärarnas betydelse kan diskuteras.Anf. 24 Utbildningsminister ():Herr talman! Tack för en intressant och viktig de-batt. Detta är en fråga som kommer att växa i bety-delse. Vi ser att konkurrensen från den övrigaarbetsmarknaden finns där. Vi behöver fortsätta attöka attraktionskraften för läraryrket.Vi vet också att pensionsavgångarna inom dennärmaste tioårsperioden är mycket stora. Den grundvi nu har med en 24-procentig ökning av grundskollä-rare för årskurs 4-9, en 30-procentig ökning av exa-minationerna för gymnasielärare visar att det går attlocka och attrahera unga människor till utbildningenoch också examinera.Den nya lärarutbildningen ger oss ett fint verktygför detta och för att också uppmuntra nya ämneskom-binationer. Det är inte så stelt inriktat från början utanöppnar för kreativiteten under utbildningens gång ochatt också söka sig till andra områden. Då kommer viockså att kunna få fler som har en kompetens som ärgränsöverskridande mellan kanske samhällsveten-skapliga och humanistiska ämnen och ett naturveten-skapligt-matematiskt ämne.Det är särskilt intressant att titta på de erfarenhetervi har av att också attrahera icke-behöriga lärare tillatt komplettera och få behörighet medan de fortfaran-de har foten kvar i skolan så att de studerar till behö-righet. Vi har haft goda erfarenheter av de projekt vihittills har bedrivit.Det är också viktigt för skolan att kunna lockaandra yrkesgrupper till att bidra till utbildningen iskolan. Med en stark kärna av behöriga lärare kanman ha självförtroendet att bjuda in människor frånandra yrkesliv att delta i t.ex. utbildningen i naturve-tenskap och teknik. I ett lärarlag med behöriga lärarekan man också ha människor med annan bakgrundsom kan bidra väldigt fint till skolans utveckling.Det är en intressant utveckling som jag tror att vihar framför oss.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:432 omforskning om kirunasvenskarnaAnf. 25 Kulturminister ():Herr talman!