prot · GO09100 · 2001-04-26 00:00:00 — Det är en jättestor skillnad att man använder detgenerella statsbidraget, lägger ut pengarna till alla ibefolkningen mot att vi - som i det förslag som jaghar uppfattat vi har - säger att man ska göra sinansökan och få den bedömd eller inte. Det är en jät-teskillnad. Förtroende till folket ute i landet - är viöverens om det är vi överens om min grundläggandedemokratiska filosofi.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! är inte propositionstexten på dennationella handlingsplanen, som vi här har debatterat,den överenskommelse som och staten har träffat. Där har mansagt att antalet allmänmedicinare behöver ökas meninte till den siffran, utan det är en produkt som hartagits fram på helt utan de andratvås medgivande. Man trodde inte att pengarna skulleräcka till det.När det gäller ambitionen får den motion som vi skrev och där det står att dennationella handlingsplan för sjukvården är otillräckligsom inte omfattar också den slutna vården. Det anservi är helt otillfredsställande, som vi anser -det var en av poängerna - att kanske äldre människorhar mer nytta av att som sin egen doktor ha en geri-atriker än en allmänmedicinare. Detta har i efter-hand vidimerats. har, för att ta ettexempel, sagt att hälften av alla äldre har alldeles förmycket mediciner i sina dosetter, kanske delvis bero-ende på att inte alla allmänmedicinare har lika godkunskap om äldres behov. Vi ska klara ut begreppen.Primärvården är jätteviktig, allmänmedicinaren har enfantastisk uppgift ute i primärvården, men vi villlegitimera den, ge ett varumärke för primärvårdenoch också skjuta till andra specialister för att den skabli ännu bättre.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Handlingsplanen för hälso- och sjuk-vård bygger till en mycket hög procentuell andel pådet utvecklingsavtal som har tecknats mellan staten,och . Det ärbara att titta i den bilaga som finns med i handlings-planen. Man skulle kunna sätta omslag på bilagan,och man hade handlingsplanen i det närmaste. Detkom till en del saker, bl.a. den finansiella samord-ningen. Det var ganska bra tillskott till handlingspla-nen.De stora skillnaderna mot avtalet och handlings-planen när det gäller tiden handlar . skulle man kunna lösa behovet avallmänläkare, och i utskottsbehandlingen ändrades dettill snabbare, . En så stor skillnad var detju inte.Det är helt rätt att det fanns delar som jag komihåg att kd hade i sitt förslag men som inte inryms.Det var delar som utskottsmajoriteten tyckte intehörde hemma i planen eller som man fick återkommatill i en annan ordning. Men det som var min poängvar att säga tack och grattis att ni nu så klart och en-tydigt säger att handlingsplanen, som bygger på av-talet, kanske inte var så tokigt ändå. Det är bra.Anf. 13 ():Fru talman! Sjukvården är en omistlig del av dengenerella välfärdspolitiken. Det är viktigt att ävenfortsättningsvis slå vakt om sjukvårdens offentligaskattefinansiering samt att vård ska ges efter behovoch inte efter betalningsförmåga.Däremot är det inte nödvändigt för att vi ska ha enbra hälso- och sjukvård att alla som arbetar inom denska vara offentligt anställda. T.o.m. socialdemokra-terna säger i den nationella handlingsplanen för häl-so- och sjukvården att man vill öka mångfalden avvårdgivare. Men problemet är att när det kommerförslag från främst de borgerliga partierna, som ni idetta betänkande, säger man nej. Landstingen är desom enligt regeringen ska genomdriva förändringar-na, men med tanke på den väl belagda fientlighet somåterfinns hos den socialdemokratiska majoriteten imånga landsting talar det för att denna ambitionkommer att stanna vid att vara just en ambition.Det finns flera jämförelser mellan privat och of-fentlig vård som visar att den privata vården ofta vård för pengarna. Den privata vården skapar enkostnadspress som resulterar i ett bättre utnyttjandeav resurserna i form av personal, organisation avarbetet, lokalutnyttjande m.m.Det leder i sin tur till att patientkontakten ofta ärbättre och att det som lite diffust kallas för vårdkva-litet ofta blir bättre inom den privata vården. Ett fri-släppande av de privata vårdgivarna skulle relativtsnabbt fylla igen de luckor i vården där det råder bristpå läkare - inte minst inom primärvården. Bristen påläkare inom primärvården vet vi av erfarenhet frånhusläkarlagens tid kan åtgärdas genom att man infören ny husläkarlag som innehåller regler om etable-ringsfrihet för specialister i allmänmedicin. Vidareanser vi att regeringen bör lägga fram förslag ometableringsfrihet inte bara för specialister i allmänme-dicin utan för geriatriker, pediatriker, gynekologer,sjukgymnaster och barnmorskor.Mångfald bland vårdgivare är inte bara bra förpersonalen som får möjlighet att välja arbetsgivareutan i första hand för patienterna. anserockså att det ska finnas en valfrihet även inom möd-ra- och barnhälsovården. På många ställen i landethar landstingen skrivit avtal med privata barnmorskorför att öka patienternas valfrihet.I de landsting som har slutit avtal med privatabarnmorskor begränsas ofta valfriheten genomolyckliga avtalskonstruktioner. Orsaken är främst sätter ett tak för antalet inskrivna . Detinnebär att de som blir gravida kan intevälja eftersom pengarna då är slut. Detta är naturligt-vis inte rättvist. Blivande föräldrar i alla landsting skakunna välja vilken barnmorska de ska gå till. Vi anseratt kostnaderna för mödrahälsovård bör följa föräld-rarna, som en mödravårdspeng.De mottagningar som har vårdavtal med lands-tinget bör få ersättning för de föräldrapar som har valtdem. Eftersom det inte finns fler ersättningar att be-tala ut än antalet föräldrapar bör det inte bli någotproblem med kostnadskontrollen.De allra flesta föräldrar vill ha sin barnhälsovård isin geografiska närhet. Barnavårdscentralerna ochmotsvarande barnmottagningar hos vissa distriktss-köterskor i regi ger en mycket god barn-hälsovård med hög kvalitet. Även kom-mer huvuddelen av familjerna att söka sig till dennavårdform. En del föräldrar vill dock få sin barnhälso-vård av någon annan.Vi vill därför införa en form av barnhälsovårds-peng så att föräldrarna själva kan välja barnavårds-mottagning. Samma kvalitetskrav ska naturligtvisgälla för den privata verksamheten som för landsting-ets verksamhet. Detta ska enligt vår uppfattning gällainom all privat hälso- och sjukvård. Därför har vi juockså föreslagit att det ska krävas kvalitetscertifikatför all den verksamhet som upphandlas efter konkur-rensutsättning; utan detta kvalitetscertifikat - ingenupphandling.En bra hälso- och sjukvård innefattar även en godtillgänglighet. Det finns inte på många områden.Tillgänglig statistik från övervårdköerna i visar på oacceptabla skillnader ikötid mellan landsting och också på oacceptabeltlånga kötider.Under den senaste borgerliga regeringen infördesen vårdgaranti som började gälla den 1 januari 1992.Effekterna visade sig mycket snabbt. medvårdgarantin hade antalet patienter som stod i kö tillde behandlingar som omfattades av vårdgarantinminskat kraftigt. fattade regeringen be-slut om att avskaffa vårdgarantin och i stället införadet som kallades behandlingsgaranti. Därefter ökadeköerna igen.I vårpropositionen anges nu en satsning på att av-skaffa köerna, och pengar avsätts för att ersätta delandsting som gör aktiva insatser för att avskaffaköerna. Målsättningen ska vara att skaingen behöva vänta mer än på en opera-tion eller på behandling. På något sätt känns förslagetigen, men det är tydligen ingen vårdgaranti, för detstår inte nämnt i propositionen. När jag hördesocialministern redogöra för förslaget nämnde inteheller han det ordet. I och för sig spelar det kanskeinte så stor roll vad det kallas för bara resultatet blirbra. Det blir nu upp till landstingen och deras kart-läggning och vilja att verkligen se till att korta köernamed hjälp av de pengar som de kan få. Sent ska syn-daren vakna är ett uttryck som kan passa in här. Dettråkiga är dock att som har gått sedanvårdgarantin avskaffades är det väldigt många männi-skor som har fått lida i de vårdköer som har skapats.Fru talman! Jag tänker inte avstå från att yrka bi-fall till den reservation som jag och övriga borgerligapartier står bakom när det gäller vårdgarantin, utanjag yrkar alltså bifall till reservation nr 8, men jag ärinte så säker på att det kommer att hjälpa.Fru talman! En annan viktig hälso- och sjukvårds-fråga är tandvården. Socialdemokraterna har miss-lyckats även med den. Det behövs ett förbättrat hög-kostnadsskydd och en översyn av hela tandvården isyfte att få en rättvisare tandvård. libera-lerna anser att en plan måste tas fram för hur tandvår-den successivt ska kunna inlemmas under sjukförsäk-ringen och garantier lämnas för att ingen ska behövaavstå från tandvård av ekonomiska skäl. Högkost-nadsskyddet inom tandvården måste förbättras, ochdärför bör regeringen tillsätta en utredning som ser påfrågan om tandvårdens framtida finansiering ochuppbyggnad.Fru talman! Den bild som man får av ohälsan i ettland är beroende av de ohälsomått som används föratt beskriva den. Används dödsorsaksstatistiken serdet gynnsamt ut för kvinnor. Kvinnor lever längre än män. Men studerar man sjuklighetenfår man en annan bild. Kvinnor söker oftare öppenvård än män. Kvinnor förtidspensioneras oftare änmän och uppvisar oftare otillfredsställda vårdbehov.Mycket talar för att rehabiliteringsinsatserna för mänär mer omfattande än för kvinnor.När det gäller läkemedelsanvändning finns detockså tydliga könsskillnader. Det finns anledning attanta att man behandlar samma tillstånd olika hos mänoch kvinnor. Kvinnor drabbas t.ex. oftare än män avläkemedelsbiverkningar. Det kan ha olika orsaker,men det är klart att här behöver man ha mer forsk-ning.Många av dessa brister uppmärksammades av densenaste borgerliga regeringen. Det ledde till att densom en av sina sista åtgärder, på initiativ av Folkpar-tiet liberalerna, tillsatte en utredning om bemötandeav kvinnor och män inom hälso- och sjukvården.Utredningen skulle bl.a. kartlägga hur kvinnor ochmän bemöts när de söker vård och föreslå åtgärdersom kan bidra till att utjämna skillnaderna mellan hurkvinnor och män bemöts och behandlas inom vården.Utredningen kom med sitt betänkande 1996. Denrapporterade om såväl väsentliga kunskapsluckorinom vården som brister i den. En rad frågor före-slogs bli föremål för fortsatt forskning liksom ocksåbehovet av att öka kunskaperna om kvinnors speciellabehov. Regeringen har visserligen i några samman-hang tagit upp en del förslag, men något helhetsgreppför att besvara de olika frågor som ställts har man intetagit.Vi anser därför att regeringen bör lägga fram enhandlingsplan för hur hälso- och sjukvården för kvin-nor och mäns ska utformas så att vården i ordets rättabemärkelse ska bli jämställd. Jag vill yrka bifall tillvår reservation som tar upp just det här, och det gällerreservation nr 49.Fru talman! antog 1998 en ny lag omhälsodataregister. Den innebar att alla de olika regis-ter som har regleras i en lag. I den nyalagen öppnades för möjligheten att ta in mer uppgifterom sjukvården än vad som görs i dag.Närmare föreskrifter om enskilda hälsoregisterska meddelas av regeringen inom de ramar som lagenfastställer. Datainspektionen ifrågasatte om inte allahälsoregister bör regleras av genom lag.Folkpartiet liberalerna ansåg att detta var riktigt ochyrkade det i sin motion med anledning av propositio-nen. Vi anser fortfarande att lagen ska ändras så attdet är och inte regeringen som ska fattabeslut om de enskilda hälsoregistren.Uppgifterna i hälsodataregistren får enligt den nu-varande lagen användas för framställning av statistikoch för att följa upp, utvärdera och kvalitetssäkrahälso- och sjukvården. Vi hörde att detta ärviktigt, bl.a. för att kunna åstadkomma en bra folk-hälsorapport. Men de uppgifter som ingår i registrenkan vara mycket integritetskänsliga, och enligt nuva-rande lagstiftning krävs endast samtycke från patien-ten för medverkan i registret.Folkpartiet ansåg när propositionen behandladesatt s.k. informerat samtycke skulle erfordras. Detbetyder att patienten blir informerad om registret ochdess användning och därefter lämnar eventuellt sam-tycke. Den debatt som kom upp förraåret och som är aktuell igenom med anledning avSocialstyrelsens förslag om att personnummer skaföras in i bl.a. abortregistret och den upprördhet somdet har väckt hos allmänheten visar på just det somFolkpartiet liberalerna varnade för i sin motion 1998.Det är viktigt att relevant forskning kan bedrivaspå hälso- och sjukvårdsområdet, forskning som kanvara till hjälp för patienterna, men hänsyn måsteockså tas till den enskilde individens integritet.Om tilltron till vården minskar genom att männi-skor upplever register som kränkande, och det finnsen rädsla och osäkerhet om hur och varför registrenanvänds slår det även tillbaka på forskningen. Folk-partiet liberalerna anser att lagen ska ändras så att detkrävs informerat samtycke och, som jag tidigare an-förde, att det är och inte regeringen somska fatta beslut om de enskilda hälsoregistren.Fru talman! I det här betänkandet finns ett tillkän-nagivande av en majoritet bestående av Moderatasamlingspartiet, , liberalerna och om att rege-ringen bör återkomma till med förslag sominnebär att åldersgränserna för att erhålla läkarvård-sersättning, tandvårdsersättning och ersättning försjukgymnastik avskaffas.Folkpartiet har länge varit kritiskt till att ålders-gränsen ska gälla för dessa grupper. Vi har settdet som en form av yrkesförbud, och det har varit deenskilda landstingen som ibland har gett dessa yrkes-grupper, då främst läkare, rätt att arbeta ytterligare entid, med ersättning. Vi har brist på framför alltläkare inom en del specialiteter, och stora rekryte-ringsinsatser görs nu av olika landsting, inte minstutomlands.Jag tycker att det är bra att vi har fått det här till-kännagivandet och hoppas att det också ska ståsig hela vägen ut när vi voterar och även när proposi-tionen som har lagts fram om åldersgränserna skabehandlas här i kammaren.Fru talman! För unga människor som drabbas avpsykoser är det viktigt för att undvika ett livslångtlidande att psykosförloppet stoppas och hävs så fortsom möjligt. En förutsättning för att det ska kunnaske är att vården är lättillgänglig för såväl patientersom anhöriga. Vård i hemmet kan endast fungera omakuta vårdinsatser finns tillgängliga. Därför anser viatt regeringen bör tillsätta en utredning som ser överpatienternas behov av rätt diagnos på ett tidigt stadi-um. Denna utredning bör också kunna se över beho-vet av en rättighetslagstiftning, liknande den för män-niskor med funktionshinder, för vissa kategorier avmänniskor med psykiska sjukdomar.Det förekommer fortfarande fall av könsstymp-ning i , trots att företeelsen är förbjuden här.Enligt vår mening bör allt göras för att främja enutveckling av behandlingsmetoder för att återställa såmycket som möjligt av den ursprungliga funktionenhos de flickor som blir könsstympade. Svensk hälso-och sjukvård bör aktivt bidra i detta arbete som ocksåkan komma kvinnor i andra länder till godo. Riksda-gen har tidigare yttrat sig om vikten av att förebyggakönsstympning. Vi anser det angeläget att Socialsty-relsen fortlöpande följer vad som händer på områdetoch slår larm om nya fall dyker upp.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom samtligavåra reservationer, men som jag tidigare nämnt yrkarjag bifall endast till reservationerna nr 8 och 49.Anf. 14 ():Fru talman! Vi har hört mycket om det som rymsinom det här utskottets ramar, men jag tänker begrän-sa mig till några aspekter. Jag börjar med samman-fattningen. Giftfri vård, valfri vård, profitfri vård ochgenmanipulationsfri vård är vad jag kort tänker bely-sa.Jag tror att synen på hälsa och sjukdom står infören revolution. Människosynen fördjupas hosväldigt många medvetna människor. En sak som mankan titta på när man vill se vad folk har för syn påhälsa och sjukdom är hur de ser på läkemedel. Jag ärväldigt glad att konsumentinstitutet nu får merpermanenta medel att arbeta för.Risken och fällan är att man ser medicin och lä-kemedel som en s.k. quick fix - man är sjuk eller harett symtom och får ett piller, och sedan blir man"förhoppningsvis frisk". Det här kan vara en väldigtbedräglig syn. Jag tror att det är mycket, mycketviktigt att vi har en definition på hälsa som innehållermycket mer av livsstilsanalys av hur människor tän-ker, vilken psykisk hälsa och vilket psykologiskt sättvi möter omvärlden med, att det bygger på goda rela-tioner, inte minst till sig själv, och att hälsa är väldigtbetingat av samhällsklimat och samhällsresurser.T.ex. är jag rädd för och fick belägg för, närvi i utskottet hörde omsvenska befolkningens hälsa, att missbruk och bero-ende av läkemedel kommer att vara den största soci-ala och politiska utmaningen vi har att möta under detkommande årtiondet. Vi hörde att drogberoendet ochdrogexperimenterandet hos ungdomar ökar oroväck-ande.Därför är också synen på läkemedelsföretagen ochderas roll någonting som är värt stor uppmärksamhet.De är lika goda forskare som de är goda handelsmän,och jag välkomnar den diskussion som förs om det.Men många läkemedel är mycket behövliga, mycketgoda och mycket användbara och kommer att behö-vas även framgent. Därför är det ett minimikrav att deockså är så tillsatsfria som möjligt, så att man kanveta när man forskar och tittar på biverkningar vadsom är en eventuell nödvändig biverkning som manfår lov att ta och vad som är resultatet av eventuellaonödiga tillsatser.Jag är inte nöjd med utskottets skrivningar vadgäller kvicksilver och titanoxid. Kvicksilver i låg doskan ge immunologisk påverkan och även överkäns-lighetsreaktioner hos vissa individer. Världshälsoor-ganisationen har konstaterat att det inte finns någonsäker nedre gräns för immunologiska effekter. Menman använder fortfarande kvicksilverföreningar somkonserveringsmedel i många mediciner. Det behövsen samlad aktion för att få slut på det onödiga kvick-silveranvändandet. Både försiktighetsprincipen ochproduktvalsprincipen kan åberopas. Kvicksilver somkonserveringsmedel måste ersättas av mindre riskablasubstanser. Alternativt kan man använda berednings-former eller förpackningsstorlekar där konserve-ringsmedel inte behövs. Därför yrkar jag bifall tillreservation 42.Samma sak gäller ämnet titanoxid som är mycketvanligt i många mediciner och som av hävd sägs varaofarligt. Men kommer rapporter om överkänslig-het mot titan och titanföreningar. Det är en s.k. över-gångsmetall som lätt avger elektroner. Det är allmäntkänt att sådana metaller kan ge upphov till olika im-munologiska reaktioner. Titanoxid och titan är dåligtdokumenterade vad gäller detta och har bara syftet attge vit färg på produkten. Därför bör titanoxid för-svinna. Jag yrkar bifall till reservation 43.Vi har hört mycket av systemdebatt här under da-gen, och jag lämnar den. Jag följer den, men jag seratt positionerna består. Det som jag skulle vilja tillfö-ra är en verklig diskussion om valfrihet som inte såmycket gäller huvudman i vården, utan som ger män-niskor ett reellt val när det gäller vilken vård, vilkenmänniskosyn, vilken medicin, vilka produkter ochmetoder som vårdhuvudmannen vill erbjuda, kortsagt det som jag inledde med: synen på hälsan.Jag skulle vilja passa på att säga att för oss lag-stiftare och också för många myndigheter är det väl-digt avgörande att vi är öppna för en dialog om detsom allmänt ryms i begreppet alternativ medicin ellerkomplementär medicin. Jag kommer inte själv attyrka bifall till dessa reservationer. Men jag kommeratt rösta för dem om någon annan yrkar bifall tilldem. Jag tror att nästa stora paradigmskifte, såvältankemässigt som socialt och medicinskt, som vi stårinför är att kunnaöppna, vidga och fördjupa den syn på hälsa och sjuk-dom som vi kan hämta in från det som enkelt kallasför alternativ vård.En skiljepunkt när man vill profilera alternativmedicin i förhållande till konventionell medicin rymsi begreppen reduktionism eller materialism. Enkeltkan jag ta gentekniken som en illustration av detta.Gentekniken är mycket löftesrik och har mycket braatt erbjuda medicinen. Men betraktar man genen somen fix pusselbit som man kan klippa och klistra medutan problem så hamnar man väldig fel. Det är ettexempel på en reduktionistisk syn, en syn på t.ex.genen som ett stycke materia. Mot denna ställer duk-tiga forskare och kunniga människor begreppet detflytande genomet. Det flytande genomet är miljöbe-roende, hyser latenta egenskaper och dess reaktionerkan inte förutsägas på samma lätthanterliga sätt somföreställningen om genen som en pusselbit.Jag menar att med en fördjupad och utvidgad me-dicinsyn blir man också mer försiktig vad det gällergentekniken.I många skeden av mitt liv har jag känt mig somlite av en pionjär. Jag var som gymnastiklärare väl-digt tidig med att plädera för barnmotorikens betydel-se för läsinlärning, något som är en accepteradmetod. Jag slutade äta kött , och i dagär det synnerligen modernt. Jag började med lands-bygdsutveckling , och det är också mycket mo-dernt.Däremot vill jag inte vara den ensammapionjären som fick vara ensam om att hålla upp ettvarnande pekfinger för vart gentekniken leder oss. Vibeslutsfattare måste följa den här utvecklingen myck-et bättre än vi har gjort . Första loket på tåget ärgenföretagen, som har en mycket avancerad forsk-ning och som tillämpar det här kommersiellt mycketsnabbare än vad vi beslutsfattare hinner med.Det jag vill summera med när det gäller gentekni-ken är att det handlar om den mänskliga rättighet somligger i att kunna värna sin genetiska integritet. Våraindividuella gener får inte bli en handelsvara. Eko-nomiska intressen kan få företag, försäkringsbolag,banker etc. att söka information om enskilda männi-skors gener. Det skulle få sociala och mänskliga ef-fekter som vore allt annat än värdiga. Vi skulle riske-ra att få en genetiska klassificering och därmed ettnytt klassamhälle där individer med efterfrågadegenuppsättningar kommer att ha företräde oavsettkompetens, förmåga och verkliga förhållanden. Detfinns skäl att täppa till alla lagliga möjligheter attlämna ut information om enskilda människors ge-nuppsättning. Därför vill jag också yrka bifall tillreservation 68.Därmed har jag begränsat mina aspekter om vård-frågor till att det ska handla om giftfri vård, genmani-pulationsfri vård, valfri vård och profitfri vård. Förtids vinnande har jag bara tre bifallsyrkanden: 42, 43och 68.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag är något intresserad av det somLotta säger om genmanipulations-fri vård och av vad har tänktsig, alltså hur hon har tänkt sig sin pionjärgärning här.Menar att vi ska sluta använ-da penicillin, som ju framställs av genmodifieradeorganismer? Är det så att vi ska låta bli det och attLotta har något annat att anvisa istället?Ska vi använda insulin som inte är framställt ge-nom genmanipulation? Ska vi gå tillbaka, vilket äralternativet, till svininsulin? Hur fungerar det medtanke på vad sade om till-satsfria läkemedel? Då får vi ett läkemedel som haren genetiskt betingad tillsats som är artfrämmande förmänniskan och ofta leder till reaktioner som är farli-ga.Är det detta vi ska göra? Vi ska alltså gå från attkunna framställa ett mänskligt insulin genom genma-nipulation tillbaka till ett läkemedel som har en till-sats av genetiskt betingad art som är främmande förmänniskan? Ska vi också sluta använda de vanligasteformerna antibiotika eftersom de framställs genomgenmanipulerade bakterier?Det är en intressant vinkling på framtidens sjuk-vård som här framhåller.Anf. 16 ():Fru talman! Vad roligt att vill dis-kutera de här frågorna! Jag uppnådde ett av minasyften. Nej, vi ska självklart inte i några avseenden tanågra steg tillbaka. Vi ska alltid gå framåt. Men viska gå framåt med större försiktighet. Syftet ska intevara vinst så mycket som patientens bästa.När det t.ex. gäller titanoxid som tillsatsmedel kanjag över huvud taget inte se vad det fyller för funktionannat än kosmetiskt.