prot · GO09107 · 2001-05-09 00:00:00 — Det är också viktigt får besluta vad som inte ska beslutas på EU-nivå.Därmed är det också avgörande att vi ställersamma krav på den nationella nivån när det gäller vardet ska fattas beslut om saker och ting. Vi måstetydliggöra vilken roll de nationella parlamenten skaha, och därmed också tydliggöra hur demokratin iSverige ska utvecklas. Först då kan vi också på allvarbörja räkna med medborgarnas förtroende för EU,och få en förståelse för att EU faktiskt kan ha en rollför ökad påverkan också i vår egen vardag.Anf. 69 () replik:Herr talman! När man lyssnar på hör man att det handlar ganska mycket om vadman ska diskutera, dvs. Men detvore ju också intressant att få veta vad Centerpartietanser och vilka ståndpunkter partiet egentligen för-fäktar i diskussionerna.Det är t.ex. alldeles riktigt att det berör den svens-ka demokratin hur EU utvecklas. Men vad anser dåCenterpartiet? Vill ha ökad överstatlig-het, eller vill ha mer mellanstatlighetoch minskad överstatlighet? Vilken ställning tarCenterpartiet? Tenderar att hålla medom den EU-positiva analys som t.ex. gör eller om den kritiska och mer realistiskaanalys som von der Esch mycket förtjänstfulltuttryckte?Centern måste sätta ned foten! Vi kan inte baratala om vad vi ska diskutera, utan vi får någon gångbörja själva diskussionen - och det gör vi utifrånnågorlunda tydliga ståndpunkter.Anf. 70 () replik:Herr talman! och två tidigare in-lägg och rundor hoppas jag att harvarit uppmärksam på vad tidigare fö-reträdare just har tagit upp i sina debatter. Det ärockså därför som jag i min debatt tydligt lyfter framEU:s framtidsfrågor utifrån det faktum att det är dagsatt också föra in EU:s uppgifter på den svenska dag-ordningen. Därmed för vi en tydligt demokratiskdiskussion som berör den nationella nivån. Utifrån dekonsekvenserna tar vi också diskussionen om hur vivill se den mellanstatliga nivån utvecklas. Det kanockså röra delar av beslut som långsiktigt kanske skahamna på en överstatlig nivå.Jag hoppas att är öppen för attframtidsdebatten innebär att vi också har en öppensyn på att vi kan gå in och förändra EU:s besluts-strukturer.Anf. 71 () replik:Herr talman! Jag är helt överens med om att EU:s beslutsstrukturer behöver ändras.Jag pläderade för att man skulle avskaffa parlamenteti dess nuvarande roll eftersom det drar mot ökadöverstatlighet. Jag vill minska kommissionens makt.Jag kan också tänka mig att minska domstolens ka-raktär av författningsdomstol.Jag ser naturligtvis helt klart att om vi diskuterarEU - vars beslut gäller över svensk lag, kan ersättasvensk lag och står över beslut - så dis-kuterar vi också förhållanden som har betydelse förden svenska demokratin. Men vi kan inte bara sägaatt diskussionen om EU har betydelse för den svenskademokratin, utan vi måste också tala om vilken bety-delse den har. Ökar EU, och mer makt åt EU, svenskdemokrati eller minskar mer makt åt EU svensk de-mokrati? Det är detta som jag menar att Centerpartietsvarar så suddigt på.Jag trodde att därvidlag skullekunna prestera ett tydligare svar, eftersom , herrtalman, ofta är en mycket tydlig och klar person.Anf. 72 () replik:Herr talman! Det kan mycket väl vara så att när vianser att vi ska förändra så kommervi också att anse att ska förändras.Men det får ju direkta konsekvenser utifrån vilkenståndpunkt vi har när det gäller vilka beslut som skafattas i och hur den nationella beslutsfördel-ningen ser ut.När vi pratar om en kompetenskatalog för att de-finiera vad EU ska syssla med så innebär det också attvi vill se över var beslut på ett tydligare sätt ska fattasinom nationen. och jag har fört den härdiskussionen tidigare utifrån ett nationellt engage-mang. Det är med just det avstampet som jag harförväntningar på att och inteisolerar EU-politik som något som ligger utanförsvensk demokrati, utan ser det som något som har etttydligt samband med hur beslut i fattas ochvar - på vilka nivåer - beslut i fattas.Anf. 73 ():Herr talman! Visst behöver vi EU - inte minst förmiljöns skull och för att få en vettig jordbrukspolitik!Jag kommer att uppehålla mig vid de två områdena,herr talman!Eftersom miljöpolitiken faktiskt i högre grad äntidigare är gränsöverskridande så krävs det en ökadsolidaritet med människor i fattigare länder. För osssom socialliberaler är det viktigt att vi strävar efter enmiljöutveckling som gynnar hela världen. Fattigdo-men tvingar fram en livsföring somallvarligt tär på naturresurserna.Vi folkpartister är starka anhängare av frihandel.Genom frihandel ökar förutsättningarna för att lösamånga av dagens stora miljöproblem. Frihandel ledertill effektivare hushållning med resurser. Det leder tillatt miljövänlig teknik sprids snabbare. Det leder ock-så till ökad välfärd.Vi vill att EU med det snaraste avskaffar sina tul-lar mot utvecklingsländerna. Liberalism är internatio-nalism. Av den anledningen är det självklart för Sve-riges liberala parti att solidarisera sig med människorsom lever i fattigare länder.I är EU ett unikt verktyg för att skapa ge-mensamma miljöregler. EU ska kunna fatta beslut omgemensamma regler och miljöavgifter. Sådana beslutanser vi ska kunna fattas med kvalificerad majoritet.Vi socialliberaler vill införa en europeisk minimi-nivå för koldioxidskatt. Men en europeisk koldioxi-davgift är i sig inte nog för att klara utmaningen medatt stoppa växthusgaserna. Unionen måste skapa engemensam handel med utsläppsrätter för växthusga-ser. bör i avvaktan på ett EU-system införasådan handel med utsläppsrätter på nationell nivå såsnart som möjligt.Hotet mot ozonskiktet ligger främst i fortsatt ellerökande produktion och användning av ozonnedbry-tande ämnen i andra länder. Med tanke på att det finns fullgoda tekniska alternativ för de allraflesta ozonnedbrytande ämnen ska driva påavvecklingen. möjligheter att minska svavel-och kvävenedfall och halter av marknära ozon är tillstor del beroende av åtgärder i eftersom mer-parten av nedfallet i kommer från kontinen-ten. Vi vill att EU inför en miniminivå för svavelbe-skattningen. EU bör också införa gemensamma reglerför att minska utsläppen av kväve.Sverige bör arbeta kraftfullt för en förändring avEU:s kemikalielagstiftning. Vi vill att utrednings-ansvaret ska gälla alla kemiska ämnen och att infor-mation om alla kemiska ämnens egenskaper ska fin-nas tillgänglig.Östersjöproblematiken är en viktig EU-fråga. Ut-släppen kring kräver gemensamma lös-ningar på framför allt EU-nivå, men också på natio-nell nivå. Den bästa miljöinsatsen för att stärka regio-nen kring är att arbeta för att våra grann-länder blir medlemmar i . måste verka föratt Östersjösamarbetet blir effektivare. Jag menar attsamarbetet runt för mycket handlarom former och för lite om efterlevnad av gällandeöverenskommelser. måste verka för en lagom miljölots på alla lastfartyg som trafikerar . För att minska utsläppen av olja och miljögifterär ett införande av sanktioner för dem som gör över-trädelser en viktig åtgärd. Men för att det ska varamöjligt krävs ju att alla länder runt harmottagningshamnar för förorenat vatten.Samverkan med våra grannländer bör också in-riktas på att minska koldioxidutsläppen på ett effek-tivt sätt. Ett viktigt inslag är då teknik- och kun-skapsöverföring till de baltiska staterna, ochRyssland.EU måste också fungera som en arena för att t.ex.samordna godstransporter inom hela EU på järnväg,liksom för transporter av bilar på järnväg inom helaEU. Det är också en olöst och viktig uppgift för EU.Vi menar att den återstående tiden av Sverigesordförandeskap i EU måste användas till att ta initia-tiv som gör att parallella processer inom Europeiskaunionen och den internationella frihandelsorganisa-tionen WTO får ny fart. En förändring av politiken ärviktig.Vi anser att ett av problemen med den förda euro-peiska jordbrukspolitiken är överproduktion sommedför dumpade världsmarknadspriser, vilket slår utjordbruket i eller omöjliggör framväxtenav en livsmedelsproduktion för lokal avsalu och förexport.Ett annat problem är en kraftig specialisering avjordbruksproduktionen i . Det har medförtnegativa effekter på miljön och utgör faktiskt ocksåett hot mot människors hälsa. Metoderna har ocksårest allvarliga etiska frågor om förhållandet mellanmänniskor och djur.Ytterligare ett problem som vi pekar på är slöserimed skattemedel. Dessa medel hade kunnat göramycket större nytta på något annat sätt. Omfattningenav EU:s jordbrukspolitik är ett stort problem förunionens angelägna östutvidgning.Vi har satt upp flera mål för att reformera jord-brukspolitiken, t.ex. internationell solidaritet, störremöjligheter för jordbrukare i tredje världen att produ-cera mat, säker mat av hög kvalitet till kon-sumenter, biologisk mångfald, radikalt minskatläckage av kemikalier och växtnäringsämnen, etiskdjurbehandling, bevarande av kulturvärden och kul-turbygder. Det är viktiga uppgifter för EU att ta tag inu.Anf. 74 ():Herr talman! Den här debatten handlar om EU:sframtid. I diskussionen här i kammaren , ochäven i medierna, behandlas vi som tillhör EU-motståndarna på ett sätt som jag tycker är ganskadåligt. Man anklagar alltid EU-motståndarna. Det harvi märkt här i debatten också. EU-motståndare är motsamarbete. EU-motståndare är isolationister. EU-motståndare är mot miljön, för det är bara EU somkan lösa miljöproblemen. Jag tillhör ju de gröna, ochman undrar varför vi kan vara EU-motståndare närdet finns andra gröna partier som tycker annorlunda.Alla här i vet att vi tycker väldigt olika iEU-frågor inom samma partier på Europanivå. Detfinns väldigt många olika frågor. Det gäller för soci-aldemokrater, moderater, folkpartister och miljöpar-tister. Det gäller för vänsterpartisterna också. Sammapartigrupp tycker olika i de olika länderna i EU-frågor.När det gäller miljöfrågorna får man ofta höra attvi inte kan rädda sjöarna om vi inte har en miljöpoli-tik på EU-nivå, och var också inne på deti dag. Det är det enda sättet att föra en bra miljöpoli-tik på. Jag skulle verkligen vilja analysera vilkenmiljöpolitik som behövs. Vilken politik är det EUbidrar till? Jag skulle vilja säga att EU är en miljöbovi dag. EU skapar mer miljöförstöring än EU lyckasrätta till utslaget på hela EU.En av grunderna för det är det faktum att han-delsintressen går före miljöintressen på EU-nivå. Detär det som gör att vi inte har en stark kemikaliepolitikpå EU-nivå. Problemet är att man som enskilt med-lemsland inte har rätt att gå före och ställa högre kravnär det gäller vilka kemikalier som får finnas i livs-medel. Ett företag eller en skola i ett land får inteställa miljökrav när man köper upp t.ex. datorer. Detanses vara ett handelshinder. Det här blir ett grund-problem. Vi får ingen bra miljöutveckling på grundav detta.När det gäller sjöarna ser vi en jordbrukspo-litik på EU-nivå som främst subventionerar och stö-der det konventionella jordbruket där man bl.a. an-vänder bekämpningsmedel som leder till att sjöarförorenas.Det här är väldigt allvarliga problem som den po-litik som förs i EU tyvärr bidrar till. Ändå säger manalltid att EU är bra för miljön och är man mot EU såär man mot miljön.Det som EU borde göra på miljöområdet, det somär bra att det sker på internationell nivå, är t.ex. attlösa de frågor som måste lösas på global nivå. Detgäller t.ex. frågan om växthusgaser som diskuteradeshär tidigare. För att minska växthuseffekten måste vinaturligtvis minska koldioxidutsläppen. Där vore detbra om vi jobbade internationellt. Ett av de mest ef-fektiva sätten att minska koldioxidutsläppen är attinföra en miniminivå på koldioxidskatt. Vi vill gärnagöra det internationellt på EU-nivå, Europanivå ochFN-nivå. Men här bromsar tyvärr Socialdemokraternaoch i . De vill inte att EU skafatta ett beslut om en miniminivå på koldioxidskatt påEU-nivå. vill att man ska komma överens omatt alla länder ska göra det. Här ska det inte finnasöverstatlighet. Men det är just på det här området somEU skulle kunna göra någonting för miljön.Jag tycker ändå att man ska betänka att man måstekunna vara emot EU. Det måste kunna accepteras.Man hör diskussioner om vad som händer i EU ochom vad som är demokratifrågor. Man fattade beslut om det somman kallade för Amsterdamsresterna. Min kollegaPer frågade varför vi inte skulle ha en folkom-röstning om de beslut om fördragsändringar somfattades i . Man säger då: Men det gäller ju baraAmsterdamresterna, så det är inte så intressant. Nej,det låter inte så mycket när man talar om Amsterdam-rester, men likväl var det fråga om fördragsändringaroch ökad överstatlighet på ett antal områden, beslutsom man borde få ta ställning till i en folkomröstning.Det vill man dock inte utan kallar det för Amsterdam-rester som inte är så viktiga.Det finns också mycket annat på EU-nivå somgöms bakom ord. Det förekommer "processer", poli-tiska beslut som tas i små steg. Först uttalar man sig,sedan fattar man beslut och därefter försöker mankomma fram till samma politik på EU-nivå. Det kangälla på alla möjliga områden, och jag tycker att dettaär oroväckande.När man som EU-motståndare tar upp sådant härfår man t.o.m. höra uttryck här i debatten som"Snälla!" Man får som EU-motståndare ibland höralite nedsättande kommentarer, och jag tycker att detär väldigt sorgligt. Jag hoppas att vi kan diskuteramer i sak och att vår inställning kan accepteras ochrespekteras. Den överensstämmer med uppfatt-ningen hos en majoritet av den svenska befolkningen,och det finns partier som är emot EU. Vi bör kunnaföra en konstruktiv diskussion utifrån olika uppfatt-ningar.Jag vill väldigt snabbt också ta upp en annan frå-ga. Det har gått vi blev medlem-mar i EU. Något som hitintills inte har gjorts är enundersökning av vad EU-medlemskapet har inneburitför svensk politik, för den svenska budgeten och fördet svenska självstyret. Jag tycker att man bordeinitiera en utredning för att få fram konsekvenserna.Då skulle man också få ett bättre underlag för denframtidsdiskussion som ska föras inom EU.En fråga som ingen har nämnt men som ärväldigt viktig är hur statsbidragsreglerna påverkar densvenska skattepolitiken. Skattepolitik är en väldigtcentral del av ett lands ekonomiska politik. Någotsom är chockerande är att ministrar vaknar uppmed förvåning över det sätt som EU-reglerna inver-kar. Vi får t.ex. inte längre ha sänkta arbetsgivarav-gifter i norra , vilket vi har haft tidigare. säger nej till detta. Vi har också svårig-heter med att veta vilka energiskatter som vi kan ha,för vi vet inte vilka regler EU:s kommission kommeratt införa eller vilken tolkning som kom-missionen gör när vi lämnar in ett förslag eller under-rättar om vilka skatteregler vi vill ha.Jag skulle kunna gå in på många skatteområdenoch ta upp enskilda förslag som EU:s kommissionöver tiden har gjort olika tolkningar av. Detta är väl-digt olyckligt, för skattepolitik är ett centralt områdedär man borde kunna föra en självständig politik påsvensk nivå. Med dagens EU-regler kan man integöra det, och det är en ordning som behöver ses över.Anf. 75 () re-plik:Herr talman! börjar med att pe-ka på en del olösta miljöproblem och använder dessasom motiv för att vi inte skulle delta i ett europeisktsamarbete. kommer senare in påfrågan om en miniminivå för koldioxidskatt och sägeratt det kan vara en uppgift för EU att försöka skapaen sådan. Det tycker också vi. Men jag vill, herr tal-man, ställa några frågor till är eniga om att koldioxidskatten är en viktigfråga för länderna inom EU. Kan inte frågan om enminskning av svavel- och kvävenedfallet vara enviktig fråga för EU? Kan inte förändring av kemikali-elagstiftningen inom vara en viktig uppgiftför EU? Kan det inte vara så att Östersjöproblemenlöses på bästa sätt genom samverkan mellan de euro-peiska länderna inom ramen för EU? Kan dessutominte tillskapande av miljölots för att komma ifrån dehär problemen på haven, inte minst i , varaen viktig uppgift för EU att försöka träffa en överens-kommelse om?Anf. 76 () replik:Herr talman! När det gäller miljöfrågorna sadeHarald att det finns en del olösta frågor. Tyvärr harmiljösituationen på en del områden försämrats pågrund av EU-medlemskapet. Låt mig peka på ex-emplet livsmedelstillsatser. Vi har efter EU-inträdettvingats godkänna mer än hundra tillsatsämnen somtidigare har varit förbjudna. Det är en försämring försvensk del.När det gäller bekämpningsmedelsrester är det såatt vi på grund av EU:s jordbrukspolitik inte har haftsamma möjligheter att konvertera jordbruket till ettekologiskt jordbruk och minska bekämpningsmedels-användningen.På kemikaliesidan tycker jag inte att det är en braidé att ha gemensamma regler på EU-nivå. Om detvore fråga om minimiregler och länderna hade rätt attgå före, vore det bra på kemikalieområdet. Det är heltacceptabelt. Problemet är att det är fråga ommaximiregler.När det gäller koldioxidskatt och svavelavgift harvi tidigare tydligt deklarerat att vi kan tänka oss över-statlighet. Om detta är mitt parti och över-ens i . Det är områden där både EU ochandra internationella forum kan spela en roll och däröverstatlighet behövs. Det kan gälla på EU-nivå ochpå andra nivåer, men det innebär inte att det bör fin-nas en överstatlighet i de andra frågorna. Däremotkan det gärna förekomma ett mellanstatligt samar-bete på dessa områden och väldigt gärna också ettutbyte av kunskaper osv.Det problem som vi ser främst i kemikalie-frågorna är att det blir en konflikt mellan handelsin-tressen och miljö- och hälsointressen, där handelsin-tressena i EU går före.Anf. 77 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att väldigt avslöjande. När det gäller jordbruksfrå-gorna tror jag väl att de flesta kan konstatera attvi ska vara glada för att vi har EU-samarbetet, motbakgrund av de problem som vi har haft och fortfa-rande har inom jordbrukssektorn.Vad beträffar de olika miljöfrågorna säger att man bör bedriva ett samarbete. Det ärprecis det som också vi säger. Man ska samarbetainom EU. Vilka former menar att vi skulleanvända för att komma åt kemikalieproblemen, kol-dioxidproblemet, problemen i och proble-men med den biologiska mångfalden? Vi står införgigantiska problem, men det tas nu viktiga steg inomdet europeiska samarbetet inom ramen för EU.Det räcker inte med att säga: Vi ska samarbeta,men vi vill inte samarbeta på det sätt som sker . Vitycker på vårt håll att det är viktigt att EU användssom det miljöprojekt det ska vara och att vi frånsvensk sida ska verka kraftfullt inom EU för att fåresultat.Anf. 78 () replik:Herr talman! Hade EU varit det miljöprojekt somvissa här hävdar att det är, hade EU varit handlings-kraftigt och antagit direktiv om miniminivåer förkoldioxidskatt. Den frågan ligger och skrotarhos EU-kommissionären , och den verkarinte kunna väckas till liv igen . Det är väldigt sorgligt, för jag tycker att vi harvarit väldigt tydliga. När det gäller beskattning, t.ex.en svavelavgift eller koldioxidskatt, kan vi tänka ossminiminivåer på EU-nivå och överstatlighet, dvs. attett eller flera länder blir överkörda av andra ochmåste acceptera en miniminivå.När det t.ex. gäller kemikaliepolitik och jord-brukspolitik vill vi inte ha överstatlighet. Vad angårkemikaliepolitiken har man dessutom maximi-regler. Man får inte lov att ställa högre krav. Däremotvill vi gärna ha ett samarbete. Om man kommer över-ens om miniminivåer är det inget problem så längedet är miniminivåer och ingenting annat. Problemetmed kemikaliepolitiken är att den har maximinivåer.Dessutom har man inte rätt att i offentlig upphandlingställa de miljökrav som man vill ställa. Det finnskanske en fabrik i som fortfarande intekan tillverka en dator på ett mer miljövänligt sätt.Därför får man alltså inte vid en offentlig upphand-ling i ställa det här miljökravet, för då dis-krimineras företaget i . Det är absurt när detfinns företag som kan producera den här miljömässigtbättre produkten.När det gäller jordbrukspolitiken måste jag nogsäga att vi har väldigt olika uppfattningar om hurlyckat det är med EU:s gemensamma jordbrukspoli-tik. Jag ser EU:s gemensamma jordbrukspolitik somett stort misslyckande, och en del av de problem somvi har sett är orsakade av att vi har ettväldigt storskaligt, konventionellt och industrielltjordbruk som har understötts just av dessa subventio-ner på EU-nivå. Man har inte gått mot ett mer små-skaligt, ekologiskt jordbruk.Anf. 79 () replik:Herr talman! inledde med attsäga att EU-motståndarna behandlas illa både här ikammaren och utanför. Jag ska inte närmare gå in påden frågan utan egentligen till en början konstatera attMiljöpartiet om jag inte minns fel förband sig att följafolkomröstningsbeslutet om medlemskap i . Sena-re har man tyckt att vi ska lämna EU.Jag tänker på alla de problem som finns, t.ex. för-slaget om koldioxidskatten som ligger och skräparhos Bolkestein. Skulle det bli lättare att genomföradet om följde råd och lämnadeEuropeiska unionen, Europeiska gemenskapen? Detär den ena frågan.Den andra frågan gäller att det fanns en mycketbred majoritet i kammaren för . Miljöpar-tiet fanns inte i då, så jag vet inte vad Mil-jöpartiet hade för uppfattning om . Menmånga av de här problemen, bl.a. upphandlingsfrågansom tar upp när det gäller miljökravpå datorer, har väl ingenting att göra med medlem-skapet. Det har egentligen att göra med ,som jag förstår att svenska folket tyckte var ett gans-ka lagom steg i de här sammanhangen.Min fråga är: Är det så att var emotockså ? I så fall är ju kritiken berättigad.Var man för är det faktiskt så att alla inremarknadsregler hade gällt i oberoende av omfolkomröstningsresultatet hade blivit ja eller nej svensk anslutning till EG och den europeiskaunionen.Anf. 80 () replik:Herr talman! Först vill jag kommentera frågan omfolkomröstning och huruvida man respekterar folk-omröstningsbeslut. Efter folkomröstningen har virespekterat beslutet här i kammaren. Det vet alla här ikammaren om att vi har gjort. Däremot innebär intedet faktum att folkmajoriteten en gång har tagit ställ-ning i en folkomröstning att det blir någon slags för-ändring av människors åsikter.Säg samma sak till den majoritet av be-folkning som är emot EU! Säg till dem: Det harvarit en folkomröstning. Tyvärr - ni måste älska EUnu, för nu är vi med. Vi har haft en folkomröstningoch ni kan inte ha en annan uppfattning.Vi har inte röstat mot EU här i eftersomfolkomröstningen sade ja till EU. Det är den respek-ten man visar en folkomröstning, att man följer be-slutet. Det vi senare har krävt är att varje fördragsänd-ring som sker, varje förändring som gäller EU:s kom-petens och hur man fattar beslut på EU-nivå, behöverföljas upp med en ny folkomröstning. Men det inte göra från den sida, ochinte från sida heller. Man vill inte un-derställa varje ny fördragsförändring ett beslut avfolket.Man säger att det nu finns något slags stort man-dat för att i all framtid fatta beslut om vad EU skagöra och hur EU ska utvecklas utan att fråga folket.Det räcker med att vi har diskussionsforum, kanskeen riksdagsdebatt och låter människor säga något pånätet. Men de ska inte få delta i en folkomröstningoch säga sitt.Vi har sagt att varje gång man gör en fördragsänd-ring på EU-nivå måste svenska folket få ta ställningtill det. Blir det då ett nej till fördragsändring och detinte accepteras av de andra EU-länderna måste manockså överväga frågan om medlemskap eller inteigen. Det är inte så att en folkomröstning leder till ensanning i all evighet.Nu är min talartid slut. Jag återkommer till deandra frågorna senare.Anf. 81 () replik:Herr talman! Jag ser fram emot svaret på denegentliga frågan om och inre marknads-reglerna.Såvitt jag förstår är politik attSverige ska utträda ur Europeiska unionen. Det gåratt drapera det i väldigt många ord. Men såvitt jagminns hade inget villkor i folkomröst-ningskampanjen som innebar att det skulle folkom-röstas om varje fördragsändring i fortsättningen. Detär väl så med folkomröstningar. Många vill ha dem -före.