prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — Men jag tycker att det ärde irländska politikerna och de irländska represen-tanterna som ska besluta om hur de vill hantera denhär situationen. De irländska representanterna ärväldigt missnöjda med att ha haft en folkomröstningdär bara en tredjedel deltog och där det var ett ganskalitet antal röster som skilde de båda sidorna åt.Jag tycker att gömmer sig bakomfolkomröstningen på för att i själva verket säganej till . Om den svenska riksdagenskulle göra så som föreslår, säga nejtill , skulle hela utvidgningsprocessenförsenas. Därmed skulle vi äventyra hela den utvidg-ning av EU som vi länge har sett fram emot och settsom vår främsta prioritet.Jag undrar vad de medborgare i , Sloveni-en m.fl. kandidatländer som vill bli medlemmari EU säger om m.fl. säger: Nej, ni ärinte välkomna.Anf. 143 TALMANNEN:Klockan har redan passerat 15.00 och alla har haftdet antal repliker som de har rätt till. Riksdagensfrågestund är därmed avslutad.Jag ber att få tacka kammarens ledamöter och re-geringens företrädare för en i högsta grad aktuell ochrapp frågestund.10 § (forts. från 8 §) (forts. KUU1)Anf. 144 ():Fru talman! Så är vi då tillbaka i debatten omNicefördraget.Tänk er att vi fortsätter att göra ett litet avbrott iriksdagsdebatten, som vi har gjort under den härtimmen, och går ut i julhandelsvim-mel och frågar folket på gatan: Vad är ?En del tidningar har roat sig med att göra enkäterav den här typen. Vad har man då fått för svar? Ingenaning, är ett rätt vanligt svar som jag har fått när jaghar ställt enstaka frågor. En del säger att det har nå-gonting med EU att göra. Andra säger att det handlarom EU:s framtid. Det säger man oftast utan att kunnaberätta särskilt mycket om vad står för.Allmänhetens kunskap om är alltsåuppenbarligen ganska begränsad.Ändå ska riksdag här ta ställningtill det s.k. . Vi valda ombud för Sveri-ges folk debatterar och ska votera om ifall vi är be-redda att för del ratificera -det förslag till fördrag som är avsett att reglera hurEU ska utvecklas de närmaste åren.Om jag för får vara lite ironisk ärdet kanske lika bra att vi sköter den här frågan liteinternt här i , för här finns väl kunskap.Och här kan vi vara rätt säkra på att få det beslut somregeringen och den bastanta utskottsmajoriteten villha. Vi såg ju hur illa det gick på . Det är detenda land där folket har fått vara med och studerafrågan för att sedan ta ställning till den i en folkom-röstning, även om utrikesministern är väldigt miss-nöjd med deltagandet just i den folkomröstningen.Jag återkommer till Irlandsfrågan.Svenska folket har i rätt många opinionsunder-sökningar visat sig vara överraskande och ståndaktigtEU-kritiska, trots att vi nu har varit medlemmar isnart . På en punkt har folkopinionen förbryllat ide undersökningar som har gjorts. Svenska folket ärganska positivt till att EU-samarbetet utvidgas till attomfatta också länder i och Baltikum.Jag tycker att det är sympatiskt att människor bejakarsamarbete med flera.Detta har regeringen väldigt påpassligt tagit fastapå. Det framgår också av debatten som vi haft här . Man påstår i propositionen, i betänkandet och iden sammanfattande broschyren som kom häromda-gen att egentligen är en förutsättningför EU:s planerade utvidgning med nya medlemslän-der. Det är begripligt att man väljer att argumenteraså, för då kanske man kan övertyga en del om attNicefördraget är något bra.Dessvärre är, enligt min bestämda mening, san-ningen att bara till en del handlar omöstutvidgningen. Man skulle mycket väl kunna ta innya länder i EU på de gällande fördragens grund,precis som , och togs in , vilket flera talare här har påpekat.Nicefördraget handlar i stället i väldigt hög gradom maktfördelning och maktkoncentration, om att destora EU-länderna ska få mer makt på de små EU-ländernas, inklusive , bekostnad.EU-kommissionen och dess ordförande ska i fort-sättningen väljas med majoritetsbeslut och inte längremed enhällighet. Det innebär att kommissionen stärksoch alltmer liknar en federal regering och att destörsta medlemsländernas makt ytterligare ökar. Ifördragstexten finns en rad skrivningar som ökarcentraliseringen och urholkar den nationella demo-kratin.Det är naturligtvis fullt möjligt att välja en annan,mer mellanstatlig, väg i det europeiska samarbetet.Det har tre centerledamöter - jag, ochBirgitta - föreslagit i en motion där vi harargumenterat för decentralisering, för att bygga mak-ten underifrån. Vi bejakar att parlamenten ska ha enbetydande roll och vi motsätter oss att man som iNicefördraget stärker och samlar alltmer makt hos decentrala EU-organen.Nicefördraget är ett steg på vägen mot något somalltmer liknar en federal konstitution. Men en federalkonstitution kräver också ett folk, demos. I Europafinns det många folk. Det finns inget gemensamtoffentligt rum för en europeisk debatt, ingen tydligeuropeisk identitet. Därför finns det ännu heller ingaförutsättningar för en gemensam europeisk demokratiav det här slaget. Därför är den federalistiska su-perstatstanken en ytterst riskabel ovanifrånidé enligtmin mening.Alternativet är ett demokratiernas . Det ärnärmast absurt att kommissionen har monopol på attlägga fram lagförslag i unionen. En stor del av lag-stiftningen beslutas av byråkrater i utan störredemokratisk insyn. I stället bör all gemensam lag-stiftning utgå från, och förankras i, de nationella par-lamenten. Vi behöver ett samarbetande demokratier-nas , inte en toppstyrd europeisk superstat.Jag återkommer till . I det enda land som se-riöst har diskuterat röstade alltså väl-jarna nej i en folkomröstning . Därmed bordefördraget ha fallit eftersom en fördragsändring kräverenighet. Men övriga medlemsländer fortsätter ratifi-ceringsprocessen som om ingenting hade hänt. Tan-ken är uppenbar. När alla andra har sagt ja ska ävenirländarna pressas till att acceptera fördraget i en nyfolkomröstning. Det är ett mycket motbjudande ut-pressningsförfarande enligt min mening.Irländarna har ju setts som ett ganska EU-positivtfolk, och folkomröstningarna har mest varit en for-malitet. När man insåg att innebär attden irländska neutralitetspolitiken är på väg att rase-ras, att de stora ländernas makt ökar och att det tasnya steg mot ett som man ald-rig har velat ha satte sig emellertid en majoritet kloktnog emot detta. Att övriga EU struntar i beslutär ju bara ännu ett bevis på en toppstyrning och enovanifrånsyn inom unionen.Regeringen påstår att det överförande av besluts-rätt till EU som medför är av"begränsad omfattning". Jag tycker att det är en san-ning med modifikation. Det nya fördraget innebär attden nationella vetorätten avskaffas på ytterligare etttrettiotal områden, att får mer maktpå bekostnad av den svenska och de andranationella parlamenten samt att inflytandeinom EU minskar genom färre röster i ministerrådetoch färre platser i parlamentet.Dessutom försvinner möjligheter att för-hindra en oönskad utveckling av unionen genom attde länder, framför allt och , somvill förvandla EU till en superstat med gemensammaskatter, polis och militär i stort sett får fria händer.Men gör inte, trots ökande över-statlighet och centralisering, EU till en färdig federa-tion eller förbundsstat. Det kommer mera. Redaninnan har godkänts parlamentariskt imedlemsländerna - än mindre har hunnit träda i kraft- är EU-ledarna nu i färd med att smida planer förnya mått och steg i federal riktning. Redan innan manfått folken att acceptera det EU som finns vill manspringa vidare mot en förbundsstat. Bara en drygvecka efter att vi har fattat dagens beslut här i riksda-gen ska EU:s stats- och regeringschefer vid ett möte iBryssel besluta om formerna för nästa författnings-konferens inom EU.Vad som är i görningen framgår av en deklarationsom utfärdades av EU-stormakterna ochFrankrike vid deras bilaterala toppmöte i . EU:s ledarduo vill bl.a. förvandlaEU:s krishanteringsstyrka till ett regelrätt europeisktförsvar. De vill vidare skapa en gemensam europeiskpoliskår och ett mycket närmare samarbete mellanmedlemsländernas rättsväsende.För första gången fäster också ochTyskland gemensamt på papper att de eftersträvar ettslags , en gemensam konstitu-tion för hela EU.Fru talman! Med dessa ord vill jag yrka bifall. Jagkan i första hand instämma i von der Eschyrkande om återförvisning till utskottet. I andra handyrkar jag bifall till Centermotionen K369 yrkande 1.Jag yrkar också bifall till K2 yrkande 1 av MargitGennser och till K5 av . Om alltdetta faller yrkar jag i tredje hand bifall till reserva-tionen i betänkandet.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Låt mig göra en kort kommenterar.Irlands författning kräver alltså att Nicefördragetunderställs folket i en folkomröstning. Det är inte såatt den irländska regeringen har visat någon särskiltmycket större generositet utan det är alltså regelver-ket som kräver detta. Det är naturligtvis bra.Sedan vill jag bara notera att den irländska majo-ritet som är för ett nej till och somSven så varmt omhuldar och stöder helasitt resonemang på uppgår till omkring 18 ½ % av deröstberättigade bland det irländska folket. 18 ½ % avdet irländska folket sade nej till Nicefördraget.Anf. 146 () replik:Fru talman! Ger man sig in på sådana resone-mang, , blir den omedelbara mot-frågan, också med anledning av det sade:Hur stort valdeltagande tycker ochAnna att det ska vara för att det ska vara ac-ceptabla valutslag? Det är lite pinsamt att säga att detskulle finnas något samband mellan valutslaget, re-sultatet, och det de ansvariga i respektive länder villtycka är godtagbart och acceptabelt.Hur tycker attdet kan röstas på innan man får det svar manvill ha? Är det en gång till? Tänk om de säger nej dåockså? Eller ska man rösta två eller till?Var tycker att gränsen går för vadsom är anständigt inom ramen för det här?Det enda rimliga vore naturligtvis att man tog dethär på allvar och satte sig ned och försökte forma ettnytt fördrag, ett fördrag som tar bort de värsta fyr-kantigheterna, som vi är många som har kritiserat ochsom centraliserar makten ytterligare, och i ställetbygger på det som också i andrasammanhang förordar, nämligen EU:s karaktär avmellanstatligt samarbete. Då skulle man få acceptansoch legitimitet - inte bara på , tror jag, utanockså i allt högre grad i Sverige.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! Hur , parla-ment och folk ska hantera ifortsättningen överlämnar jag med varm hand åt demsjälva att avgöra. Jag tycker att det är en fråga fördem att klara ut. Hur man kan folkom-rösta har jag definitivt inte heller någon uppfattningom.När det gäller valdeltagandet finns det ju lite olikasätt att resonera. 1998, när valdeltagandet i de all-männa valen i Sverige sjönk från till , varvi alla mycket bekymrade över den sänkningen avvaldeltagandet. En del av de nya staterna i , denya demokratierna i , har ju i folkomröstnings-reglerna satt in kvorumregler som innebär att det skavara ett femtioprocentigt valdeltagande.Då ska man naturligtvis också peka på att det ärganska lågt sett med svenska ögon. Dessutom innebärkvorumregler att om man låter bli att rösta kan manockså därigenom påverka själva valutgången. Därförär det naturligtvis väldigt svårt att svara på frågan.Men jag tycker ju att valdeltagande i storleksordning-en är så lågt att det finns anledning att fun-dera över om det verkligen har legitimitet när mannår det i de här sammanhangen. hade en folk-omröstning om regionaliserat självstyre härommåna-den, och där var valdeltagandet . Där gjor-de man alltså en grundlagsändring med stöd av av den italienska befolkningen. Jag tycker attdet finns anledning att fundera på om detta verkligenuppfyller de krav som man kan ha på legitimitet fördemokratin.Anf. 148 () replik:Fru talman! På en punkt kan jag instämma i detsom försöker argumentera om-kring. Det är bra att försöka få ett så högt valdelta-gande som möjligt, självfallet, oavsett om det är all-männa val eller folkomröstningar. På den punkten ärvi ense. Vad jag starkt reagerar mot är ju detta att närvalutslaget inte passar då, och först då, börjar manresonera om att det var lite klent med deltagandet,och övervikten var ju inte heller så stor.Såvitt jag förstår fanns det över huvud taget ingetförbehåll i den irländska folkomröstningen, utan mangick till val och manade folket att rösta. Det fannsinga förbehåll som att man inte skulle ta folkomröst-ningen på allvar om inte valdeltagandet var t.ex. 40 %eller om utslaget blev si eller så stort. Det fanns ingetsådant förbehåll.Det som är så motbjudande är när man efteråt, närvalutslaget inte passar, kommer och säger att detfanns vissa brister osv. Då får man väl för skullse till att anmäla det i förväg, så att folket vet vilkavillkor som gäller och inte förespegla människorna attde har ett avgörande i sina händer.Nu fanns det inga förbehåll i den irländska folk-omröstningen. Det blev ett valutslag som ändå varglasklart. Det blev ett nej. Och enligt EU:s egna reg-ler borde då detta fördragsförslag ha fallit. Men nufortsätter andra EU-länder, och spelar med,och ska ställa inför fullbordat faktum och för-söka pressa fram en omprövning av beslutet.Det är detta som ur demokratiska synpunkter är såmotbjudande, tycker jag, och som , AnnaLindh och andra regeringsföreträdare borde avstå frånatt delta i.Anf. 149 ():Fru talman! riksdag deltar nu i en gigan-tisk utpressningsaktion mot det irländska folket. Detär ett faktum att har röstat nej. Man kan tyckavad man vill om hur den här omröstningen har utfal-lit. Men det är ett faktum att det enligt den irländskakonstitutionen är ett nej. Och enligt EU:s fördraginnebär det att har fallit.Jag skulle kunna tänka mig att irländarna uppfat-tar det som en provokation att EU:s övriga medlems-länder nu fortsätter ratificeringsarbetet utan att tanågon hänsyn till vad som har hänt där.Det kommer naturligtvis att sättas ett oerhört tryckpå det irländska folket den dagen som den irländskaregeringen bestämmer sig för att man ska gå vidaremed ytterligare en folkomröstning. Jag skulle tro attdetta mynnar ut i ett ännu tydligare nej.Fru talman! Utrikesministern ställde en fråga in-nan hon lämnade kammaren. Hon frågade varför EU-kritiker tycker så bra om nordiskt och internationelltsamarbete men tycker så illa om EU-samarbete. Jagtänkte ge min syn på detta. Jag är kritisk till EU-samarbete därför att det är elitistiskt. Jag tycker illaom EU-samarbete därför att det är auktoritärt. Jagtycker illa om EU-samarbete därför att det utesluterden politiska friheten att arbeta för demokratisk soci-alism och blandekonomi. Jag tycker illa om EU-samarbete därför att det sätter det som man kallareffektivitet före demokrati.Det kanske ses som ett modernt synsätt. Men förmig framstår detta som en tillbakagång till den syn påbåde demokrati och ekonomi som rådde före förstavärldskriget. Jag ser inte detta som något särskiltmodernt.Det är lite märkligt att eliterna i har väl-digt svårt att förstå folkets misstro mot detta projekt.Eliterna vill ju så väl. Varför förstår inte folket det?Men jag tror att folket förstår att EU är dåligt ochfarligt därför att det är ett system där det är viktigareatt vara till lags uppåt än att vara till lags nedåt.Fru talman! Jag ska säga något om fördragets in-nehåll. Det har diskuterats kringjustitiekanslerns yttrande. Och jag kan ganska enkeltkonstatera att JK:s yttrande inte är korrekt redovisat ivare sig propositionen eller i betänkandet. Så härskriver JK:"Justitiekanslerns samlade bedömning är att rege-ringsformen inte medger en ratifika-tion av såvitt avser artikel 1.4. "Att han skriver "inte medger" därför att det finns en utredning, Författningsut-redningens delbetänkande, som föreslår att man skagöra de förändringar som gör det möjligt att ävenratificera . Kruxet i detta är naturligtvisatt det tar tid. Och eftersom lojaliteten är större medEU-kamarillan än med den egna konstitutionen såväljer man att forcera frågan. Jag tycker att det ärganska pinsamt.En annan pinsamhet i propositionen och i betän-kandet är beskrivningen av artikel 24 punkt 5. Denreglerar internationella avtal. Punkt 5 beskrivs som ensäkerhetsventil. Men det är bara konstitutionella hin-der som gör att ett land kan ställa sig vid sidan av enuppgörelse.Det allvarliga och det pinsamma i just beskriv-ningen av detta fall är att man förtiger att det i för-dragstexten även står att övriga rådsmedlemmar kanenas om att avtalet likväl ska gälla som ett provisori-um.Ett sådant provisorium är nog ungefär sammaprovisorium som den tyska författningsdomstolenbestod oss med när den sade att man kan överlåtamakt till ECB och på så vis möjliggöra ett tysktEMU-medlemskap genom att överlåtelsen av makt ärprovisorisk. Jag kallar sådant för brännvinsadvokatyr.Fru talman! Jag har ett par konkreta frågor somgäller substansen i avtalets innehåll.Artikel 31 behandlar det straffrättsliga samarbetet.I punkt 1 c sägs att samarbetet ska omfatta"säkerställande av förenlighet mellan tillämpligaregler i medlemsstaterna när detta är nödvändigt föratt förbättra samarbetet".Innebär det att detta är en likriktning av vår lag-stiftning om organiserad brottslighet, om terrorismoch om narkotikahandel?Men det kanske allra viktigaste här gäller följan-de: Innebär skrivningarna i artikel 40 punkterna 2 och3 att domstolen får rådighet över artikel 31?Jag skulle knappast tro att någon i denna kammarevet det slutgiltiga svaret, eftersom EG-domstolengärna ägnar sig åt dynamisk lagtolkning.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill motionerna K5, K2 punkt 1, K369 punkt 1.Anf. 150 () re-plik:Fru talman! Jag vill ta upp två eller möjligen tresaker. Det ena gäller att jag tycker att vi kunde rensaut begreppen demokratiskt motbjudande och utpress-ningsaktion gentemot . Om vi ska respekteraIrlands folkomröstningsresultat, vilket vi ska göra,och låta det verka i så har naturligtvis densvenska full möjlighet att hantera Niceför-draget utifrån de utgångspunkter som man har be-stämt sig för och utifrån det svenska intresset.Jag vill också säga att den irländska folkomröst-ningens resultat ju är en fråga för irländarna. Och detblir intressant för det svenska parlamentet när dessresultat förs in som ett argument för det ena ellerandra ställningstagandet i det svenska parlamentet.Det är därför som jag har begärt ordet på dessapunkter.Jag ska inte åta mig att svara på den fråga somBengt-Ola tar upp beträffande domstolens roll,men såvitt jag har gjort mig underrättad och förståttdetta handlar domstolens roll om själva inrättandet avett närmare samarbete och förutsättningarna för det,inte innehållet i samarbetet. Där ska inte domstolen,såvitt jag kan bedöma det, ha någon roll med mindreän att man faktiskt beslutar att det ska vara på detsättet. Men det är inte alls tänkt i det här samman-hanget.Det ligger nog en del i det säger,att det kanske kan vara svårt att exakt avgöra inne-börden i alla dessa stadganden. Den invändning somjag har gentemot det juridiska systemet i EU är attdomstolen i förhållande till de folkvalda eller demsom representerar folk har en alldeles för stor egenbeslutandemakt genom den tolkning som man kangöra av fördragen.Anf. 151 () re-plik:Fru talman! Det kanske inte leder så långt att fort-sätta Irlandsdebatten. Jag konstaterar bara att det harblivit ett nej i full konstitutionell form. Det finns ingaanmärkningar på det utifrån irländska förtecken. Detär bara att konstatera att den irländska regeringen gåremot sin egen konstitution, och det är anmärknings-värt.Det är inget tvivel om att det finns ett inslag av attsätta irländarna inför ett fullbordat faktum. Det ärsvårt att stå emot om 250 miljoner andra människorsäger att vi ska godkänna . Det ska 3 ½miljoner irländare stå mot. Det är svårt.Svaret på min fråga hur paragraferna ska tolkas ärnog ganska signifikant för hur lagstiftningen går tillinom EU. Det har omvittnats här att detvar kaos under förhandlingsnatten. Det tog tre veckoratt få klart för sig vad man egentligen hade kommitfram till. säger i sitt svar "såvittjag ... förstått" och "såvitt jag kan bedöma". Jag harfull förståelse för det. Det står utom mänsklig maktatt ge ett mer precist svar än så. Här ser vi en storskillnad mellan hur EU-systemet fungerar och hur devanliga nationella systemen fungerar. När vi görgrundlagsändringar har vi alltid haft långa gedignautredningar som grund för våra ställningstaganden.Så går det inte till i EU. Det är att djupt beklaga detta.Anf. 152 ():Fru talman! I propositionen till Nicefördragetfinns en rubrik Varför skall ansluta sig tillNicefördraget?, och svaret är att vi ska förverkliga ett"återförenat ".Europa har aldrig varit förenat. Det är detta somhar gjort unikt, unikt i positiv bemärkelse. AttEuropa har tillåtit mångfald, haft många länder medmänniskor som talat olika språk, haft olika traditio-ner, smak osv. har gjort att kunnat gå i tätennär det gäller kulturell, vetenskaplig, teknisk, ekono-misk utveckling. Läs era ekonomiska historiker somskrivit Det europeiska miraklet eller läs vad Koestlerskrev efter . Han anträdde en färdklädd i säck och aska till , och . Hanletade efter bättre och mer fredliga kulturer och fannatt trots alla våra fel och brister var vår världsdel medsina olikheter, med sina länder, sina språk bäst, förolikheterna tillät utveckling, olika utveckling. Hanhoppades att olikheterna skulle skydda oss för impe-riebyggare. De många länderna tillät de kreativa menbångstyriga att komma till sin rätt. De utsattes inte förtrycket att formas efter samma mall.När jag röstade ja till EG var min uppfattning attEG skulle vara en sammanslutning av självständigastater, ett statsförbund. Men alltför starka krafter haromvandlat EG till en stat, en förbundsstat, en mycketcentraliserad förbundsstat, eller är vi på väg dit. är en del av denna utveckling. När konstitu-tionsutskottets ordförande framhåller kravet på effek-tivitet men inte säger så mycket om rättssäkerhet blevjag förskräckt. När vår utrikesminister vill förkastaIrlands folkomröstning som skett enligt alla regler villhon förkasta resultatet med en helt svensk regel tyd-ligen, att valdeltagandet var för lågt. Jag såg framförmig den röda drottningen i närhon spelade . En drottning kan alltid ändrareglerna till sin fördel.Niceavtalet har som sagt redan fallit. folkhar vid sin obligatoriska beslutande folkomröstningsagt nej till fördraget. Det har vi hört många gångerhär . Men varför vill man påskynda ratificering-en? Varför har regeringen, ministerrådet och kom-missionen kommit överens om detta? Jo, man vill hapåtryckningsmöjligheter. Det är således fråga om enmobbning på högsta nivå mot ett litet land och ett litetlands befolkning som sagt nej i en grundlagsfäst folk-omröstning. Jag är rädd för prejudikat. Därför kom-mer jag att rösta nej till . TheNational Plattform, dvs. de som organiserade nej-sidan, har vädjat till att avbrytaratificeringen. Jag tycker att man borde hörsammadetta. Vi kan sitta i den sitsen någon annan gång.Irlands nej till förhindrar inte utvidg-ningen av EU. Kommissionens ordförande ett flertal tillfällen påpekat detta. Bl.a. yttrade hani : behövs inte för utvidgningenjuridiskt sett. Han sade att det behövdes politiskt, mendet är en helt annan sak. Detta kan utskottet inte havarit okunnigt om.Varför anses då så viktigt att i principgrundläggande rättsprinciper sopas under mattan?Syftet är att skapa en enhetsstat, en förbundsstat,något som vanliga medborgare är mycket tveksammatill. Därför sker det by stealth, som engelsmännensäger. På svenska är det närmaste uttrycket med listoch i lönndom.Jag hade inte behövt säga mer. Det finns endastett svar på frågan. Man bör inte godkänna Niceavtaleti dag.Det finns ytterligare invändningar mot regering-ens och utskottets behandling av . Deansvariga på ja-sidan framhöll under folkomröst-ningskampanjen 1994 att anslutningen till EG/EU varen anslutning helt motiverad av ekonomiska skäl.EG/EU skulle underlätta handel och rörlighet förvaror, kapital, människor och service. Det var där-emot inte fråga om att lägga ett antal orubbligagrundstenar till en förbundsstat. Det var inte fråga omatt på väsentliga punkter nagga suveränitet ikanten.