prot · GO0959 · 2001-02-01 00:00:00 — Även Nä-ringsdepartementet står alltså bakom de designinsat-ser som tillskriver Kulturdeparte-mentet.Fram till förfogade SVIDöver ytterligare ett instrument för att främja just in-dustridesign, nämligen de s.k. designcheckarna. De-signcheckarna finansierades via med drygt 3miljoner . Syftet med designcheckarna var attge företag kunskap om att design skapar tillväxt ochgenom dessa också påvisa att staten vill lyfta framdesign som ett viktigt konkurrensmedel. När så AL-MI fick ett sparbeting, fattade emeller-tid beslut om att dra in anslaget.ALMI:s beslut sammanföll tidsmässigt med detanalysarbete som låg till grund för den nya inrikt-ningen på näringspolitiken och den nya kraftfullamyndighetsstruktur som nämner i sininterpellation. Som en del i detta analysarbete genom-fördes en utvärdering avSVID. Utvärderarna hade, förutom att utvärderaSVID:s verksamhet i allmänhet, även i uppdrag attsärskilt studera hur systemet med designcheckar harfungerat. Utvärderarna avlämnade sin rapport i börjanav november. Den gav stöd för att designcheckarnahar varit ett värdefullt instrument för att öppna dörrenför företag som inte haft erfarenhet av attarbeta med industridesigner. Konsulten drar i rap-porten slutsatsen att man bör förfoga över olikaverktyg för att underlätta för företagare att integreradesignaspekter i utvecklingen av sin verksamhet.Under hösten presenterade även Kulturdeparte-mentets Form- och designutredning sitt förslag tillomfattning och inriktning på statens åtagande inomformgivnings- och designområdet. Näringsdeparte-mentet bereder SVID-utvärderingensslutsatser och undersöker i samråd med SVID hurman tillsammans med utred-ning Statens insatser för form och design (SOU2000:75) kan gå vidare med förslag som ytterligarefrämjar användandet av industridesign som konkur-rensmedel.Anf. 193 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret på interpellationen. Det är viktigt och bra attnäringsministern är så tydlig när det gäller designfrå-gornas viktiga roll i en modern näringspolitik.Satsningen på svensk industridesign är bra. Detvar också väldigt roligt att Näringsdepartementetfångade upp idén om att arbeta med Ekodesign. Jaghoppas också att den tyngd näringsministern läggervid designfrågorna leder till att regeringen går vidareoch gör nya satsningar på industridesign. Det är vik-tigt att designfrågorna och marknadsfrågorna får entydligare roll i svensk näringspolitik.De framgångsrika svenska företagen har förståttdesignens betydelse. Det gäller stora världsledandeföretag som eller H & M, men också mindre ochinternationellt framgångsrika företag.Det är värdefullt att departementet har gjort en or-dentlig genomlysning av SVID, som är en liten orga-nisation som gör ett mycket bra och viktigt jobb väl-digt nära näringslivet och också nära Svensk Form.Analysen omfattar också designcheckarna, ochdär är rapporten mycket entydig. Designcheckarna,som inte kostat statskassan mer än drygt 3 miljoner,var ett effektivt näringspolitiskt instrument, sägerutredarna.Det handlar inte om några stora pengar i varje fö-retag - bara om av kostnaderna och högst25 000 per insats - men checkarna gav småföretagenincitament att pröva en industridesign, och de var eningång i företagen för mycket kunniga konsulentersom arbetar med industridesign.I flera fall har man gått vidare från den första in-satsen till att utveckla en färdig produkt.Checkarna fick också väldigt stort medialt ge-nomslag, och det har inspirerat andra företagare attpröva samarbete med industridesigner.Historien om IMH i är en solskens-historia om designchecken. Samarbete med Bergsla-gens industridesignforum fick en bra men svårsåldteknisk produkt att slå igenom internationellt efter endesigninsats. Det är inte det enda. Här finns bilglasoch svetshjälm, här finns yxorna från Hörnells ochhär finns många andra exempel på att checkarna harhaft betydelse för tillväxten.Jag ska inte sticka under stol med att jag hadehoppats att regeringen redan i regleringsbrevet tillnya skulle ha gett myndigheten en vink omatt det var dags att reparera ALMI:s misstag. Det ärinte ett politiskt misstag som är gjort, utan det varALMI som sparade på annans bekostnad.Det är olyckligt att checkarna försvann och såvittjag förstår inte alls i linje med den inriktning båderegeringen och vill ha på den modernanäringspolitiken.Fru talman! Jag har naturligtvis respekt för att de-partementet vill bereda frågan ordentligt. Utvärde-ringen kom inte förrän , och beredning tartid. Jag ser med förtröstan fram emot det förslag somdepartementet kommer att lägga fram efter samarbe-tet med SVID. Därför vill jag fråga näringsministernnär regeringen kan ta ställning till de förslag somfanns i utvärderingen.Anf. 194 Näringsminister ():Fru talman! Industridesign har alltid haft en väl-digt stor betydelse för svensk industri. Går vi tillbakatill 20-, kan vi säga att det som barupp svensk industri, det som gav en sådan styrka ochdet som gjorde att svensk industri klarade sig så väl-digt bra - från porslin till bensinmackartill Konsumbutikernas utformning till personbilarnaSaab och PV och många andra produkter där emellan- var just design. Jag är övertygad om att design haren oerhört stor betydelse - ännu mer nu när mansäljer tjänster och när det finns en eller flera produk-ter i tjänsten. Det gäller också med tanke på interna-tionaliseringen av ekonomin. Det gäller att ha alltfrån en lyckad design till ett varumärke som bär. Därhar vi också visat väldigt stora framgångar i Sverige.Med denna deklaration vill jag säga att design ären del i produkten. Det handlar inte bara om hur pro-dukten ser ut. Det handlar om hur den produceras.Det handlar också om ett demokratiskt värde i denmeningen att alla människor ska beröras av detta. Dethar en djupare mening än det man bara ser.Vi bereder nu denna fråga. Jag har gett SVID iuppdrag att återkomma och tala om hur man vill hadet. Jag har också väckt tanken - vi säger "tänk" iNorrbotten - innebärande att vi skulle ta kontakt mednäringslivet och se vilket intresse det har och på vil-ket sätt vi kan koppla ihop detta.Avslutningsvis och sist vill jag när det gäller de-signcheckar säga så här. Tanken med helhetssynenhar varit att man inte ska bryta ut något och rikta insig på det, utan allt ska ligga som delar i produktut-veckling och utformning. Jag vill ändå säga att viännu inte har sagt nej till designcheckar. Vi vill bere-da frågan och se helheten, och så får vi se var vi lan-dar. i vår ska vi kunna återkomma.Anf. 195 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka närings-ministern för den bild av designens betydelse hangav. Jag hade tänkt säga något om det, men jag troratt näringsministern gjorde det bättre. Det finns redani protokollet. Jag vill möjligen ta upp en punkt.Vi hade väldigt mycket framgång med svensk de-sign , men vi tappade en hel del.Svensk industri är väldigt framstående tekniskt, menman tappade lite av det "tänk" som ministern taladeom. Det har börjat komma tillbaka. Det finns i mångaföretag.Jag älskar min Ericssontelefon och är stolt över attha en i alla fall delvis svensk telefon. Men kanskeborde pojkarna i ledningen ha funderat lite mer pådesign- och marknadsfrågorna. Då hade kanske flerän jag älskat deras telefoner.Vad gäller frågan om designcheckarna vill jag sä-ga att jag då och då hör att man är tveksam till dennatyp av checkar för att det inte är inne, som man sägeri dag, med företagsstöd. Jag tycker att det finns an-ledning att också ha ett "tänk" där.Det finns risker med företagsstöd. Det kan varakonserverande. Det finns även konkurrensrisker medföretagsstöd, men det finns också många fördelar. Detkan vara stimulerande, och designcheckarna är intekonserverande. De är stimulerande. De stimulerarsmå företag att pröva sådant som man inte riktigtvågar.Låt oss ta exemplet med IMH i - enjätteduktig tekniker som kunde allt om teknik. Manutvecklade en pallspikningsmaskin som var ett tek-niskt underverk, men den fungerade inte marknads-mässigt. Han hade inte tänkt på hur denna lilla ma-skin skulle kunna säljas internationellt.När man gick in med en industridesigncheck fickden också en utformning som gjorde att de tände ute iEuropa, och nyanställs folk med hjälp av det.Jag skulle vilja att näringsministern tog till sig litegrann av det "tänket" och hur man faktiskt har kunnatanvända designcheckarna och få dem förmerade ge-nom att företagarna lär sig att detta är effektivt, ge-nom att man kan komplettera med EU-medel ochgenom att det blir ett medialt genomslag. Det skapasett intresse ute i regionerna. Det är inte så dumt att hadörröppnare. Denna typ av företagsstöd kan varaväldigt effektiva dörröppnare.Det är väldigt lite pengar, herr minister - 3 miljo-ner. Man ska inte vara nonchalant med pengar, men iförhållande till effekten är det oerhört lite pengar.Än en gång vill jag säga så här: Gör "tänket", herrminister.Anf. 196 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan hålla med om att Ericssonskulle ha behövt en designcheck med tanke på telefo-nutseendet, men telefonen är ändå bra. Det är bäst attsäga det.Jag delar uppfattningen att designcheckar kanspela en väldigt viktig roll just när det gäller småfö-retag och även i regionalpolitiken. Jag tar till mig det.Vi ska bereda detta, och så ser vi var vi landar. Vi gördet ihop med designernas organisation.Anf. 197 ():Fru talman! Efter det inlägget av näringsministernska jag inte göra någon längre plädering. Jag ska baraöverlämna en present. Jag vet att denna present finnspå som tjänsteexemplar, menministern ska få ett privat exemplar av LO:s igod form.Den är så himla trevlig så den kan man läsa innanman somnar i stället för en deckare eller något sådant.Den innehåller en hel del om designcheckarna - ochfaktiskt också lite spännande historia kring industri-design.Jag vet att det här är en fråga som engagerar fack-et. Jag vet också att det engagerar industrin. Ocksåute bland vanligt folk finns väldigt mycket av gedigetintresse för designfrågor. Så är det.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2000/01:209 omfärre strömavbrottAnf. 198 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag tänker vidta för att elkonsumenterna ska fåfärre strömavbrott och bättre elkvalitet.Låt mig först nämna att det är elnätsföretagen somansvarar för att elöverföringen i ett område fungerar.Nätföretagen, som har nätkoncession för ett visstområde eller viss linje, är enligt ellagen skyldiga attpå skäliga villkor överföra el för annans räkning. Omöverföringen av el avbryts har konsumenten i vissafall rätt till ersättning för uppkomna skador.Tillsynen över de lokala nätföretagens verksamhetutövas av och . utövar tillsyn över ella-gens efterlevnad utom i fråga om driftsäkerhet ochelsäkerhet. Det är också somprövar koncessionsärenden enligt ellagen och gerelnätsföretagen tillstånd att bedriva nätverksamhet.Elsäkerhetsverket är tillsynsmyndighet för elsäker-hetsfrågor och ger bl.a. ut starkströmsföreskrifter sominnehåller regler för elsäkerhet. äräven den myndighet som kontrollerar att nätföretagenupprätthåller nödvändig säkerhet på sina nät, och detkan ge förelägganden till nätföretagen att rätta tilleventuella brister. Därutöver har svens-ka kraftnät det övergripande ansvaret för driftsäker-heten hos det nationella elsystemet.Regeringen har tagit initiativ till en skärpt tillsynöver elnätsföretagen. fick en utredare iuppdrag att se över behovet av en skärpning av be-stämmelserna för tillsynen av nätverksamhet. lämnade ett delbe-tänkande med förslag som bl.a. innebär att störretyngd läggs på kvaliteten i överföringen av el. Be-dömningen av nättariffernas skälighet ska i störreutsträckning än tidigare inriktas på nätföretagetsprestation, t.ex. leveranssäkerhet. Dessutom föreslårutredningen att en särskild bestämmelse som åläggernätföretagen att överföra el av tillräckligt god kvalitetska införas i ellagen. Delbetänkandet remissbehandlasför närvarande.Den andra delen av uppdraggäller att ta fram förslag till regler för tvångsförvalt-ning av nätkoncession. Tanken är att om ett nätföre-tag väsentligt missköter sina åtaganden enligt ellagenså ska nätkoncessionen kunna återkallas. Vid en så-dan återkallelse ska det vara möjligt att tillgripatvångsförvaltning av näten ungefär på det sätt somgäller för hyresfastigheter. Det saknas dock närmareregler för hur detta ska gå till, och det är denna frågasom har i uppdrag att utreda.Regeringen bedriver alltså ett kontinuerligt för-bättringsarbete när det gäller försörjningstrygghetenför el. Det görs bl.a. genom utvärderingar och föränd-ringar av reglerna för tillsyn och drift av nätverksam-het, men också genom att följa utvecklingen i effekt-balansen.Regeringen har dessutom för avsikt att ge och i uppdrag attundersöka vilka ytterligare åtgärder som bör vidtasför att i möjligaste mån undvika problem med omfat-tande och långvariga elavbrott. I syfte att få informa-tion om dessa frågor har jag träffat myndigheter ochföretag i branschen. Utifrån bl.a. den information somjag fick vid detta möte kommer ett utredningsuppdragnu att tas fram. Min förhoppning är att myndigheternaska kunna redovisa konkreta förslag redan till som-maren.Anf. 199 ():Fru talman! Låt mig först tacka för svaret. Jag villockså konstatera att det då och då heter att det somsägs i talarstol inte betyder så mycket.Men jag kan konstatera att inledningen på svaret tillKent interpellation i alla fall fick mig att slånytt personligt rekord på sträckan ledamotshuset-kammaren.Snöfallen runt nyår gav en illustration av hur be-roende vi är av god tillgång till el och av tillgång tillel av god kvalitet. I vårt alltmer datoriserade samhälleär jämn och hög kvalitet på eltillgången av avgörandebetydelse, inte minst för många småföretag ute pålandsbygden. Det är många småföretag som också harupplevt hur beroende man är med tanke på den mo-nopolsituation som de lokala nätföretagen har. Oav-sett kvaliteten på elnätet går det inte att få en annanleverantör av tjänsten. Därför är det väldigt viktigt attdet nu sker en översyn av det här och att det tillsättsen utredning. Jag läste det pressmeddelande som komhäromdagen om skärpt tillsyn på elnätsföretagen, ochjag tycker att det är mycket bra.Låt mig också konstatera att det är både svårt ochdyrt att konstruera nät där man helt kan undvikaströmavbrott. Det skulle bli orimligt dyrt att konstrue-ra sådana nät. Men det gäller ju att hitta en ba-lanspunkt där det blir ointressant och olönsamt förnätbolagen att missköta sitt underhåll. Där menar jagatt det finns skäl att pröva ett system med viten ellerskadestånd, och kanske en snabbt stegrande trappa,som gör att ett dåligt underhåll, och därmed följandelånga, upprepade strömavbrott, blir olönsamt. Jag troratt det är svårt med normal tillsyn. Det är svårt för enmyndighet att gå ut och peka på att just de här stol-parna måste bytas. Vi måste kort sagt hitta ett systemsom gör det lönsamt för nätbolagen att sköta sig ochatt fullfölja sina åtaganden.Sedan kan man inte undgå att misstänka att någraav kraftbolagen har haft som medveten strategi att draned i investeringar på och underhåll av nätverksam-heten för att i stället kunna lägga investeringar ochmedel på andra områden. Det finns ju ett helstatligtföretag som då och då avstämmer sin strategi medNäringsdepartementet. Jag tror att det vore bra omNäringsdepartementet och näringsministern i sådanasammanhang gav signalen att nätverksamheten måsteskötas.Vi har kunnat läsa pressartiklar där det står att en-ligt egen utredning, Reinvesteringar ilokalnätsverksamheten, är andelen icke föreskriftsen-liga anläggningar betydande. Att åtgärda dem skulleenligt utredarna kosta . Med da-gens investeringstakt skulle det enligt samma utred-ning ta att förnya nätet. Det är inte acceptabelt.Jag har med positiva öron lyssnat på ministernssvar och ser fram emot att branschen och departe-mentet fortsatt diskuterar och utreder det här för attkomma tillbaka med ett bra förslag.Anf. 200 Näringsminister ():Fru talman! Jag får börja med att säga att när jagträffade nätbolagen och myndigheterna förde vi enganska långtgående diskussion om vad man kan göra.På kort sikt skulle man kunna tänka sig att det finnsett behov av att förbättra beredskapsorganisationen.Genom att man rationaliserar, genom att man vill hamer vinster, har det blivit så - det erkänner man ock-så från bolagens sida - att man i första hand har ban-tat beredskapsorganisationen. Så när det händer nå-gonting har man inte den beredskap man borde ha.Nu sker det också en samverkan mellan bolagen så om det händer någonting någonstans ska kunnaföra över den beredskapsorganisation som kan ledig-göras. Jag tror att det är viktigt.Man bör förbättra rutinerna när det gäller infor-mation till kunderna. Det har visat sig att under de tresenaste vintrarna, som ju har varit av det slaget atteldistributionen har drabbats kraftigt, har det ocksåhandlat väldigt mycket om att folk inte har fått infor-mation. Man har haft en dålig organisation för detta.Man får möjligtvis införa någon form av elav-brottsavgift. Rent spontant tror jag att det är riktigt.Det får utredas. Är det så att strömmen försvinner enhel dag ska det vara en kännbar avgift för detta, dvs.en ersättning. Är den borta två eller ska denöka. Detta får också utredas.På gäller det att få en skarpare regle-ring av vad som är en skälig leveranskvalitet. Detgäller att se över behovet av regler för reservaggregat.Det kan sägas att många bönder använder väldigtmycket el och är väldigt beroende av el, och det fårstora konsekvenser om elen bryts med tanke på djur-vård och sådant. Där skulle det nästan vara tvingandeatt ha ett reservaggregat. Det har inte alla, utan därstår de. är ett land som ändå har ganska fåelavbrott, men när vi får det får det självklart konsek-venser för den som drabbas. Är det en rörelse där detfinns djur som är beroende av el får det allvarligakonsekvenser.Det handlar om investeringar i jordkablar i ställetför friledningar m.m. Självklart vill jag inte gå hän-delserna i förväg när det här nu ska utredas väldigtsnabbt. Men jag har tagit upp något som kan vara bramedel.Avslutningsvis till . Jag vill inte försva-ra dem i det här avseendet. Det var 60 000 hushållsom inte fick el. Det är ett bolag som hade stora pro-blem med nätstörningar till följd av ett snöoväder ijulas. Jag har tagit upp detta med bolagets styrelse-ordförande, och min slutsats är att tar dessaproblem på allvar. har redan före de nuaktuella problemen i beslutat om extraresurser för förbättringar av nätet. Vad jag har erfaritsammanställer och analyserar dessanätstörningar för att besluta om vilka åt-gärder som kan behöva vidtas. Jag kommer som fö-reträdare för ägaren verkligen att kontrollera att dettasker.Sammanfattningsvis är min ambition att tillse attvi inte får en sådan situation som vi haft de tre se-naste vintrarna genom att tillföra en hel del åtgärder.Det ska nu snabbutredas och förhoppningsvis varaklart fram till sommaren.Anf. 201 ():Fru talman! Låt mig än en gång tacka för svaret.Elsäkerhet och elkvalitet blir allt viktigare för allt-fler, inte minst för alla dem som bor på landsbygden.Innan avregleringen fanns det betydligt större resurseri dessa bolag. Det är delvis avregleringens effektersom har gjort att man har försökt spara in på denmonopolverksamhet som nätverksamheten är. Detkänns lite konstigt att den här typen av snöfall skakomma som en överraskning för många av dessabolag . Det borde inte vara någon nyhet attdet faller snö, och ibland blötsnö, också i Götalandoch Svealand.Jag tycker att jag har fått ett bra svar på interpel-lationen och tackar än en gång.Anf. 202 Näringsminister ():Fru talman! Det ska väl tilläggas att de tre senastevintrarna har varit exceptionella. Tjälen har inte gått imarken. Därav har följt att träd har fallit över på ettsätt som de annars inte gör. kan sägas har haft en väldigt dålig planering för detta ochatt nätbolagen mera har varit intresserade av att fåned kostnaderna än av att framför allt tillse att manhar en bra beredskapsorganisation och även när detgäller investeringarna. Här gäller det helt enkelt attanvända både morot och piska, alltså lagstiftning.Min tanke är att försöka få branschen att ta egna initi-ativ gemensamt och därmed göra en del själv. Hjälperinte det, då måste vi ta till lagstiftningen.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Talmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2000/01:68 Förslag till rådets förordning om ändringav förordning (EEG) nr 3493/90 om allmännaregler för beviljande av bidrag till får- och get-köttsproducenter (2000) 740 till miljö- ochjordbruksutskottet2000/01:69 Kommissionens meddelande om fiskeoch fattigdomsbekämpning KOM (2000) 724 tillmiljö- och jordbruksutskottet2000/01:70 Förslag till och rå-dets förordning om allmänna principer och kravför livsmedelslagstiftning, om inrättande av Euro-peiska livsmedelsmyndigheten och om förfaran-den i frågor som gäller livsmedelssäkerhetKOM (2000) 716 till miljö- och jordbruksutskottet2000/01:71 Förslag till rådets förordning om faststäl-lande av vissa koncessioner i form av gemenskap-stullkvoter för vissa bearbetade jordbruksproduk-ter och om förberedelse för en ändring, som enautonom övergångsåtgärd, för vissa jordbruk-skoncessioner enligt med ochupphävandet av förordningen (EG) nr 3066/95KOM (2000) 695 till miljö- och jordbruksutskottet20 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2000/01:63 till utbildningsutskottet21 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition2000/01:66 Uppehållstillstånd för adopteradeSkrivelser2000/01:62 Brott kan förebyggas!Utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet2000/01:64 Meddelande om kommande förslag omändringar i de särskilda skattereglerna för vissaandelsägare i fåmansföretag samt i reglerna omunderprisöverlåtelserFörslag2000/01:RR10 revisorers förslag angåen-de högskoleutbildningens utvecklingmed anledning av prop. 2000/01:33 Behandling avpersonuppgifter inom skatt, tull och exekution2000/01:Sk24 av m.fl. (m)2000/01:Sk25 av och ()Motionermed anledning av prop. 2000/01:56 Ändringar ihandläggningen av ungdomsmål m.m.2000/01:Ju3 av m.fl. (m)med anledning av prop.