prot · GP0932 · 2001-11-22 00:00:00 — Jag skulle vilja ställa min fråga tillstatsrådet och TV kunde vi för några dagar sedanse hur en s.k. expert uttalade sig om att det fannssvenska vapen i . Jag skulle vilja frågaPagrotsky om detta stämmer och om det har före-kommit någon vapenexport till . 36 Statsrådet ():Fru talman! Det förekom tidningsuppgifter om attvapen från - från , närmare bestämt- hade hittats i ett vapenförråd som påstods tillhöraUsama . Det hade publicerats fotografierfrån detta vapenförråd, som skulle innehålla ett vapensom jag tror heter AT6 - en pansarbrytande tingest avnågot slag. Det blev rejält rabalder om detta därför attmånga upprördes över att säljer vapen tillUsama bin Ladin.Jag kan lugna genom att berättaatt man vid en närmare analys av bilden - man tittadegenom förstoringsglas - såg att det var ett helt annatvapen som tillverkas någon helt annanstans än i Karl-skoga. Det var inte ens ett svenskt vapen.Inga som helst belägg har nått oss, i alla fall, föratt det finns svenska vapen i ägoeller hos i . Det kan inteuteslutas att vapen kan komma på villovägar ochhamna där till slut, men några sådana tecken har viännu inte sett.Anf. 37 ():Fru talman! Jag frågade också om det någon gånghar förekommit export till . 38 Statsrådet ():Fru talman! Det har det absolut inte gjort. Detsom skulle kunna komma i fråga är att svenska vapenhamnar på villovägar genom smuggling. Det kantänkas att vapen som har licenstillverkats någon an-nanstans innan dessa frågor reglerades i lag i Sverige- det var sedan eller närmare bestämt1983 - har kommit bort. Vi har sett exempel på dettidigare. Men vad gäller har vi ännu intekunnat se någonting av detta slag.Vi måste konstatera att det som har stått i tidning-arna har varit vad som brukar kallasför en anka. Jag kan härmed dementera det som skri-vits. Några svenska vapen i de vapengömmor somman nu har fotograferat har vi inte kunnat spåra, trotsmycket intensiva försök att identifiera den utrustningsom finns på bilderna.Gemensamma nordiska professurerAnf. 39 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet i hans egenskap av minister förnordiskt samarbete.Vi får en ny organisation inom vidnästa årsskifte, dvs. Det ären grupp som vi kallar för vismansgruppen som hartagit fram förslag till ny organisation. Svensk repre-sentant i den gruppen har varit statsrådet förslag till ny organisation har man ocksåtagit fram ett förslag som jag tycker låter intressant,nämligen om att man ska inrätta gemensamma nor-diska professurer. De skulle finnas i samtliga nordis-ka länder och syssla med gemensamma nordiskafrågor och också forskning. De kallas i vismansrap-porten för Margaretaprofessurer. Det syftar på drott-ning , som enade i slutet på 1300-talet.Jag skulle vilja fråga samarbetsministern om hanhar tittat på dessa förslag och om han i så fall tyckeratt det är bra förslag som bör genomföras.Anf. 40 ():Fru talman! Låt mig först säga om vismansgrup-pens rapport att det var en stor mängd förslag somhandlar om hur det parlamentariska samarbetet ska reformeras. Det är en fråga somregeringarna av tradition håller sig borta ifrån ochöverlämnar åt parlamentarikerna från de olika länder-na att bestämma om gemensamt.Vad gäller det speciella förslaget om gemensam-ma nordiska professurer är det ganska enkelt för migsom minister för nordiskt samarbete att säga att allanya, pigga och djärva förslag som lyfter fram detgemensamt nordiska - den nordiska identiteten, möj-ligheterna till samarbete och gemensam forskning,t.ex. - har mitt stöd.Hur det sedan ska prioriteras i budgetsamman-hang och hur det ska vägas mot andra anspråk kan jaginte säga. Då måste våra forskningsansvariga ha ettord med i laget. De har kanske en del annat att invän-da. Men för min del är saken ganska enkel; ju mersådant desto bättre.Anf. 41 ():Fru talman! Jag tackar för det positiva svaret. Jagär också mycket positivt inställd till dessa professu-rer. Jag vet att statsrådet, liksom vi andra, tycker attdet behövs lite mer av praktiska beslut inom . Det är för mycket prat och för lite resultat.Här får man nu ett resultat som kan vara till nyttaoch glädje för många studerande och forskare i Nor-den. Jag ser fram emot att det kommeratt inrättas den här typen av professurer i våra nordis-ka länder.Situationen i AfghanistanAnf. 42 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Kriget i har på många olika sätt engage-rat oss väldigt hårt. verkar det ändå som att detskulle gå mot sitt slut. Vi har alla under senare tidgenom massmedierna fått ta del av den både råhetoch grymhet som rådde innan bombningarna börjadeoch som också råder när det gäller de som verkaratt vara krigets förlorare.Det sägs i kvällspressen att mellan 3 000 och30 000 talibaner och deras vänner är inringade i norraAfghanistan. De har fått fler chanser att kapitulera,men de har vägrat.Min fråga till statsministern är då: Hur ställer sigregeringen till den situation som har uppkommit?Protesterar regeringen genom FN eller på något annatsätt mot de eventuella blodbad som vi nu kanskekommer att få bevittna? Eller vilken lösning ser rege-ringen på det här på många sätt mycket svåra proble-met?Anf. 43 Statsminister ():Fru talman! Det är en ohyggligt svår fråga som fruViklund ställer. Jag kan inte tala om vad som bör skei den akuta situationen. Jag kan uttrycka önskemåloch förhoppningar om att dessa talibaner måtte geupp och överlämna sig och att den sida som då ärsegrande i den militära konflikten iakttar folkrättensregler om hur man behandlar människor som är fång-ar. Det är vad vi kan uttrycka och naturligtvis ocksåuttrycker i olika sammanhang.Sedan är det inte så alldeles säkert att de som nuär inringade får ge upp. Det kan mycket väl vara såatt den kodex som de arbetar efter innebär att anting-en dö eller segra. Då är det svårt, särskilt utifrån, attha någon som helst inverkan på detta.Våra huvudsakliga ansträngningar kommer fram-över, precis som de har gjort , att syftatill att bygga upp landet, att stödja humanitärt och attverka för mänskliga fri- och rättigheter. Men denakuta militära konflikten har vi små möjligheter attpåverka.Anf. 44 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag uppleveratt statsministern har samma oro och ängslan som jagtror att många i har inför denna svårasituation och inför vad som ska hända.Jag fick inte riktigt klart för mig om den svenskaregeringen genom sina kontakter direkt i FN ocksåpåverkar situation genom den kanalen och på olikasätt försöker att verka för att det ska bli ett så lindrigtslut som möjligt på det här kriget.Anf. 45 Statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att det är särskilt kontro-versiellt att agera på ett sådant sätt som frågeställarenefterlyser. Vi gör det naturligtvis till den verkan dethava må. Jag är övertygad om att också harsamma intresse. Ingen kan önska att - när väl detmilitära faktumet är etablerat, som ju självförsvaretsyftade till - det ska ske en blodsspillan som är onö-digt och omotiverat stötande. Jag är övertygad om attalla demokratiska regimer står bakom en sådan an-strängning.Om det sedan är möjligt, det vet vi inte. Det ärinte så givet, som jag sade tidigare, att talibanerna harsamma värdeskala som vi och att det som gäller fördem som är inringade är samma typ av reaktion somden som vi i kammaren känner. Det handlar om män-niskor, livsöden, liv och de ska naturligtvis så långtsom möjligt sparas för att dessa människor återigenska få chansen att leva i frihet och värdighet. Detsistnämnda är man på väg att uppnå i Afghanistan.Det är ett land som blir allt friare. Värdigheten kopp-las naturligtvis till friheten, men den förutsätter ocksåett fast humanitärt stöd. Där ska vi göra vår avgöran-de insats och sedan i alla sammanhang trycka på i denriktning som efterfrågar.RattfylleriAnf. 46 ():Fru talman! Jag har en fråga till har ökat i trafiken. Polisen konstate-rar fler fall trots att man har mindre resurser för attövervaka nykterheten på våra vägar. kannämnas som exempel. Antalet misstänkta rattfylle-rister steg 1999 från 444 till 605 , trots attdet gjordes färre utandningstester.Riksdagen har beslutat om nollvisionen, och jagvet att den också besjälar regeringen. Etappmålet fråni fjol, maximalt 400 döda i trafiken, uppnåddes inte.Tvärtom ökade antalet omkomna. I den nyligenframlagda infrastrukturpropositionen vidhålls mål-sättningen om att man ska halvera antalet trafikdödatill maximalt 2007.En stor andel av de dödsolyckor som sker i trafi-ken är alkholrelaterade, det visar under-sökning. Både NTF och MHF har krävt införande avalkolås först för alla skolskjutsar, sedan för övrigyrkestrafik och för personbilar. Jagundrar hur näringsministern ställer sig till detta för-slag.Anf. 47 Näringsminister ():Fru talman! Det är framför allt tre faktorer sompåverkar människor i trafiken. Det är alkohol, att mankör för fort och att man somnar bakom ratten. Sedanpåverkar också självfallet sådant som har att göramed infrastrukturen.När det gäller frågan om alkohol har det i tre länpå försök införts alkohollås. Om man har kört medalkohol i kroppen kan man på det sättet få behålla sittkörkort och få fortsätta att köra. ska det införas påförsök i alla län. Det tycker jag är ett bra sätt att börjapå för att komma åt rattfylleri.Anf. 48 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Vi vet attyrkestrafiken ökar i omfång. Den ökar ännu mer änpersonbilstrafiken. Eftersom möjligheterna att över-leva en kollision med ett tungt fordon är ganska be-gränsade är det väsentligt att föraren av det tungafordonet är nykter. Via undersökningar vet vi atthetsen och konkurrensen åkerierna emellan gör att -särskilt när det gäller en del av de utländska chauffö-rerna, tyvärr - så inte är fallet. Denna potentiella riskmåste vi också göra någonting åt.Detta gäller faktiskt också järnvägen. Olyckan iBorlänge hade inte skett om det hade funnits alkolås iloket. Jag undrar om näringsministern kan tänka sigalkolås även i yrkestrafiken.Anf. 49 Näringsminister ():Fru talman! Det är många stora åkare, både inomtaxi och inom tyngre trafik, som frivilligt har införtalkohollås. Det förs också en diskussion om Banver-ket. Jag delar uppfattningen att där alkohollås i förstahand ska införas är inom yrkestrafiken. Men det på-går nu en process på frivillig bas som jag tycker att viska stimulera.När det gäller dödsolyckor och svårt skadade i tra-fiken måste man ändå konstatera att det har varit enframgångssaga här i . Under de senaste de-cennierna har trafiken mer än fördubblats. Det finnsmer än dubbelt så många bilar och antalet döda harmer än halverats.Under de senaste åren har det skett en oerhörtsnabb tillväxt inom trafikområdet. Trots detta har viändå lyckats ganska väl med att minska antalet döda-de och skadade i trafiken. Det är långt ifrån bra, menvi har ändå lyckats relativt väl. Vi ligger i topp i värl-den när det gäller minst antal dödade och svårt ska-dade i trafiken.Svenskt rättsväsendeAnf. 50 (mp):Fru talman! Min fråga riktar sig till om manipulation av polisens bevis-material vid rättegången mot , somblev träffad av polisens skott i , är oerhörtallvarlig.Göteborgshändelserna har skapat en grogrund förmisstänksamhet, och förtroendet för rättsväsendet harblivit allvarligt skadat. De ungdomar som deltog iaktiviteterna måste få bevis för atträttsväsendet kritiskt granskas, men inte av rättsvä-sendets egna aktörer som på grund av sin yrkesställ-ning är parter i målet.Anser inte statsministern att det är dags att en obe-roende grupp av jurister och andra sakkunniga till-sätts, fristående från polis- och åklagarväsendet, föratt vända på varje sten i denna allvarliga fråga?Anf. 51 Statsminister ():Fru talman! Jag vet ännu inte vad som är sant ochfalskt i de påståenden som har fällts den senaste tiden.Mitt förtroende för svenskt rättsväsende är stort.Riksåklagaren har tagit över undersökningen. Detfinns ingen som helst anledning för mig att misstrohans förmåga att finna ut om det har begåtts någonmanipulation eller inte. Att i det här läget gå ut ochsäga att nu ska vi bortse från den utredning som pågåreller ta bort utredningen från Riksåklagaren och läggaden på en annan grupp av jurister eller utredare, trorjag vore att mycket allvarligt skada det svenska rätts-systemet.Anf. 52 (mp):Fru talman! Jag tycker att det är bra att rättsvä-sendet så snabbt tog initiativ till den undersökningsom nu kommer att göras.Det är inte fråga om misstro mot enskilda indivi-der inom rättsväsendet. Det är just att utredningen skavara opartisk som är en symbolfråga. Den ska vara frifrån partiskhet. Det är oerhört viktigt att detta mo-ment finns med. På grund av att det redan gjorts såmånga ifrågasättanden både gentemot polis och åkla-gare är det viktigt att få människor som inte har nå-gon bindning.Det pågår också en utredning, men den är ju inteklar ännu, som ser över om ett sådant här organ skaskapas för framtiden. har varit drivande idetta. Men just med tanke på hur det hela har ut-vecklats tycker jag att just detta med opartiskhet ärangeläget i detta fall.Anf. 53 Statsminister ():Fru talman! När det handlar om den här typen avfrågeställningar, som ytterst berör förtroendet förrättsväsendet, tror jag att vi som är beslutsfattareskulle begå ett väldigt misstag om vi - när rättsvä-sendet självt tar tag i en sådan här situation och gördet, som säger, kraftfullt och snabbt- skulle säga: Nej, vi har inte förtroende för er för-måga att göra den här granskningen. Ni är inte nogopartiska.Om vi skulle fälla ett sådant yttrande, ta ett sådantsteg, tror jag att vi skulle hamna på ett sluttande plan.Jag vill därför bestämt varna för den typen av hante-ring i det här läget. Jag har förtroende för Riksåklaga-rens förmåga att hantera situationen.Arbetsgivaravgiften i kommuner och landstingAnf. 54 ():Fru talman! Jag har en fråga om förslaget att sän-ka arbetsgivaravgifterna i kommuner och landsting.Visst är det vackert att regeringen nu äntligen harinsett att sänkta arbetsgivaravgifter skapar jobb. Mendet jag vänder mig emot är det orättvisa i att det ärinom offentlig verksamhet på så stark bekostnad avprivat. Inget av stödpartierna verkar ju så förtjust idetta.Jag hade tänkt ställa frågan till ,men kanske kan svara, i egenskap avansvarig för både partiet och regeringen, eller nä-ringsministern eller kommunministern. Min fråga ärpå vilket sätt regeringen anser det vara rättvist attkommunerna får anställa billigare änprivata företag.Anf. 55 Statsminister ():Fru talman! Det är ett allmänt stöd till kommun-sektorn, som är i ett trängt läge. Jag tror inte att sär-skilt många har undgått att följa den debatt som pågårruntomkring i landet, där väldigt många kommunernahar svårt med sin ekonomi. Det här är ett stöd för dennyrekrytering som kommunerna ju ändå kommer attgenomföra. Den nyrekryteringen bör då ske i en tiddå vi har en avmattning på arbetsmarknaden.Jag tycker inte att det är stötande på något sätt.Jag ser det inte som en fråga om konkurrens medprivat sektor. Jag ser det som ett uttryck för en viljaatt tillföra den gemensamma sektorn resurser så att viklarar en bra situation i vård, skola och omsorg. Detär vad det handlar om. Allt annat resonemang ärsvårbegripligt. För mig ter det sig dessutom litemärkligt att de partier som kallar sig för samar-betspartier på det här sättet ger underlag för Modera-ternas frågeställningar.Anf. 56 ():Fru talman! Tack för svaret.Visst är det så att många kommuner har svårt medekonomin. Som redan flera talare här har sagt finnsdet också företag som har svårt med ekonomin.Min fråga berör just konkurrenssynpunkten. Detär ju väl känt, vilket också har nämnts här, att arbets-lösheten faktiskt ökar. Om det nu är så att åtgärdersom arbetsgivaravgiftssänkningar stimulerar syssel-sättningen, skulle de då inte behövas också i privataföretag?Jag ifrågasätter konkurrens- och rättviseaspektenhär.Anf. 57 Statsminister ():Fru talman! Vi ser på detta på fullständigt olikasätt, jag och frågeställaren. Det här är inte en frågaom konkurrens mellan privat och offentlig sektor. Detär fråga om vårt välfärdssamhälles största utmaning,nämligen en stor generationsväxling i skolan, därmånga lärare kommer att gå i pension, i vården, därsjuksköterskor, undersköterskor och läkare går i pen-sion.I ett läge då det finns arbetskraft att rekrytera sektor som är avgörande för framtid villvi ge ett extra stöd i en konjunkturnedgång till kom-munerna för att göra så. Det gör vi med stolthet, ochdet gör vi med glädje.Så fort man förvirrar debatten och börjar att talaom att det skulle vara konkurrens mellan privat ochoffentlig sektor, då har man missat hela poängen medden här insatsen. Men det kan ju bero på att vi harolika utgångspunkter när vi ser på den gemensammasektorn och dess roll i det svenska samhället.Företagsnedläggelser i SöderhamnAnf. 58 ():Fru talman! Jag har en fråga till antingen statsmi-nistern eller näringsministern.För sedan blev väl-digt uppmärksammad, med all rätt, i samband medvarsel i telekomindustrin och eventuell flyttning avföretag. Som jag har uppfattat det tänker regeringengå in och stödja och hjälpa kommunen i den upp-komna hände ungefär samma sak iSöderhamns kommun. Varsel har lagts i telekomin-dustrin, som om de genomförs kommer att ge en ökadarbetslöshet från till , och det är ett all-varligt problem för . Jag trorinte att kommunen kommer att anställa folk i offent-lig sektorn, även om man får stöd till det.Frågan är om regeringen har funderat över Söder-hamns kommuns situation och om man tänker signågot stöd och någon hjälp till kommunen.Anf. 59 Näringsminister ():Fru talman! Om jag får börja med ,kan vi konstatera att där försvann 1 500-1 600 jobbunder en väldigt . Där har vi vidtagitspeciella åtgärder.Jag vill också säga att vi har fattat ett beslut i re-geringen om att försöka få fram var någonstans de härvarslen kommer, och jag tror att det kommer flervarsel. Det uppdraget har AMS fått.AMS har också fått ett annat uppdrag. Det är attnär det händer något ska man agera väldigt snabbt,anlita de mest kvalificerade arbetsförmedlarna ochsamla resurser mellan andra myndigheter, t.ex. NU-TEK och AMS samt självklart kommunen och detnäringsliv som finns där. Det kommer också att ske iSöderhamn. Det ska ske på alla ställen där den härtypen av varsel uppkommer.Söderhamn är också, för att använda ett ord somjag använde i trafikpolitiken, en framgångssaga. Sö-derhamn var ju en av de kommuner som hade väldigtstora problem . Sedan skapade vi tillsammans en fantastisk till-växt för . har det hänt något som ärmycket mindre, och det tror jag att vi också ska kun-na hantera.Anf. 60 ():Fru talman! Det håller jag med om. Det är ett väl-digt framgångsrikt exempel, som har fått en heldel sorgkanter. Om varslen genomförs fördubblasarbetslösheten.I den regionalpolitiska propositionen föreslår re-geringen att man ska tillsätta två delegationer, en förinre och en för Bergslagen, som ska stöttaoch hjälpa kommuner med strukturella problem.Jag ställer då följdfrågan om ministern kan tänkasig att delegationerna får ta hand om ett större antalkommuner, om man kan tillföra kommuner till dele-gationsarbetet.Anf. 61 Näringsminister ():Fru talman! Det är tre delegationer. Men jag troratt vi ska hantera med de generella meto-der som vi nu har tagit ställning till.Sedan vill jag säga att det här alltid är allvarligt.Man kan inte ställa mot ochSöderhamn mot eller . Vi måstebedöma det här generellt lika och ge samma möjlig-heter. Men vi måste använda olikaåtgärder.Pendlarbidrag till arbetslösaAnf. 62 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till näringsmi-nister . Regeringen föreslår i denregionalpolitiska propositionen ett pendlingsbidragtill arbetslösa på försök. Det tycker jag är ett mycketbra förslag. Min fråga är: Hur ska det här utformas?Är det alla grupper som kommer att få ta del av dethär eller är det bara vissa grupper? Kommer det attgälla dag-, vecko- eller månadspendling?Anf. 63 Näringsminister ():Fru talman! Ett bidrag till veckopendling införs påförsök fr.o.m. . Det här bidragetska riktas till arbetslösa som får arbete i regioner medarbetskraftsbrist och som har yrken där arbetslöshetenär hög på hemorten. Bidraget bör avse fri hemresavarannan vecka under sammanlagt högst sex månaderunder en tvåårsperiod. Bidraget ska lämnas till enarbetslös som fått anställning under minst tre måna-der. Utgifterna för stödet beräknas till 20 miljonerkronor , och vi bedömer att detta kan omfatta ca1 000 personer per år.Anf. 64 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Eftersom dethär kommer att gälla fr.o.m. und-rar jag: Kommer det att komma ut några föreskrifterkring det här och vem kommer att handha det?Anf. 65 Näringsminister ():Fru talman! Det kommer att vara en förordning,och den förordningen ligger nu på delning på Rege-ringskansliet och den ska sedan regeringen ta ställ-ning till. Det kommer alltså att i vanlig ordning finnasen förordning som reglerar detta.InrikesflygetAnf. 66 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn . Jag har lagt märke till att i en studie har visat att konkurrensen inominrikesflyget är obefintlig och att denna tendens harförstärkts . Utredningen föreslår bl.a.en översyn av nuvarande marknadsstöd för att stimu-lera introduktionen av nya flygföretag på flygplatser-na. Jag undrar om näringsministern avser att företa ensådan översyn, som då kan leda till ökad konkurrensoch stimulera till att vi får nya flygföretag till flyg-platserna.Anf. 67 Näringsminister ():Fru talman! Vi har fått denna utredning påvårt bord. Jag tog initiativet för . Jagmenar att vi måste se över det här och se vad orsaker-na är till att vi har en så dålig konkurrens när detgäller inrikesflyget. Det har föreslagits en hel delåtgärder. Dem ska jag titta på, och sedan får jag åter-komma. Det är för tidigt för mig att ge ett svar.Men jag kan säga att det finns en del som är an-märkningsvärd. Det gäller det här bonussystemet somman har på inrikesflyget. Det leder till att de storakraftiga, eller om man så vill det stora kraftiga, flyg-bolaget har en väldigt stark konkurrensfördel gente-mot dem som vill konkurrera på vissa linjer. Det är,kan jag säga här i kammaren, något somjag kommer att titta på. Det finns också flera andraåtgärder. Det vill jag återkomma till.Anf. 68 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det som nä-ringsministern nämner kan möjligtvis vara en åtgärd,men det finns kanske också andra bitar som manskulle kunna titta på och som jag gärna skulle viljasända med näringsministern nu när ministern ska seöver det här.Det finns ju något som heter slots. Det är attrakti-va landnings- och starttider på flygplatserna. De för-delas nu på ett sätt som man kan se över. Man kanskekan auktionera ut dem och då öppna upp för andra,mindre flygföretag. En annan möjlighet som jagskulle kunna tänka mig, och som jag vill sända med,är att man kanske skulle överväga att privatisera ettantal flygplatser och då också öka konkurrensenmellan flygplatserna och ta till sig ett antal flygföre-tag.Anf. 69 Näringsminister ():Fru talman! Fördelningen av slots-tider sker oftainternationellt efter ett visst system. Men jag tyckerockså att man ska öppna för att titta på detta.När det sedan gäller frågan om privatisering avflygplatser är oftast vårt problem det omvända. Där vihar höga kostnader, där vi inte har någon konkurrens,har vi också det förhållandet att flygplatserna, ochoftast kommunerna, får bära en väldigt stor kostnad.Därför föreslår vi också i den regionalpolitiska pro-position som här har diskuterats ett speciellt stöd tilldessa flygplatser. Jag tror alltså inte att lösningen äratt privatisera.Livsmedelsproduktionen i u-ländernaAnf. 70 ():Fru talman! Jag har en fråga till handelsministernangående i . Det är ju bra att hän-syn nu tycks tas till önskemål, men fort-farande är det mycket ord och inte så mycket för-pliktelser. Det ska t.ex. inledas förhandlingar om attfasa ut exportsubventionerna för jordbruksprodukter- mot EU:s vilja egentligen - men med förbehållet attresultatet av dessa förhandlingar inte ska föregripasalls, eller att man inte ska förutsäga vad resultatet skabli.