prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — att regeringen avser att ta initiativ tillett utvecklingsarbete i samband med arbetet mednyckeltal för den högre utbildningen, för att bl.a.undersöka hur resurser för distansutbildning ska be-räknas kommande år.Min följdfråga är då vilken inriktning som utbild-ningsministern menar att detta utvecklingsarbete skaha för att främja distansutbildningen, som vi båda tvåär så överens om har en så oerhörd stor betydelse förregionalpolitiken.Anf. 114 Utbildningsminister ():Fru talman! När vi nu bildar ett nytt svenskt nätu-niversitet har vi valt att avsätta rejält medresurser för högskolor så att de kan anmäla sitt intres-se att delta i att erbjuda utbildning via det svenskanätuniversitetet. Det innebär att ersättningen blirriktigt hög per student för att också kunna bedriva ettutvecklingsarbete. Att bedriva utbildning på nätet ochpå distans kräver andra metoder och nytänkande föratt det ska bli bra kvalitet.Detta gör vi nu som en första insats. Under tidenarbetar vi med hur det långsiktiga systemet ska se ut.Det vill vi återkomma till. Det är därför vi ber myn-digheterna att ta fram ett bra underlag, så att vi kanforma ett bra och långsiktigt system för nätuniversi-tetet.Detta resulterar i att vi får mer utbildning via nätettill fler orter i landet och med en hög kvalitet ochpedagogisk förnyelse i innehållet i utbildningarna.VäxelkursenAnf. 115 ():Fru talman! Jag har en fråga till handelsministern.Under två år har vi sett att kronan har kraftigt för-svagats. Det betyder inte bara att vi svenskar blirfattigare i förhållande till omvärlden utan också attsvenska företag nu reas ut till utländska företagsupp-köpare.Jag har noterat att handelsministern i medierna haruttalat att han beklagar att kronan stärks. Jag undrarom handelsministern står fast vid att han anser att densvenska ekonomin gynnas av en svag krona. Vidareundrar jag om detta är en uppfattning som delas avregeringen som helhet och om handelsministern avseratt vidta åtgärder mot det faktum att kronan nu stärksnågot.Anf. 116 Statsrådet ():Fru talman! Den tiden är förbi när vi, åtminstonefrån regeringens sida, vidtog åtgärder för att sätta enviss valutakurs.Jag har gjort en kommentar. När statistiken komsom visade att vi hade ett rekordstort överskott i utri-keshandeln - det har aldrig varit så stortunder min tid som handelsminister, och det kanskefortsätter att växa - tyckte jag att det var rimligt attpåpeka att det kan ha berott på att svensk industriskonkurrenskraft har dragit fördel av att kronan harvarit gynnsam för dem . Jag konstate-rade också att i ett läge när den internationella kon-junkturen har stoppat tvärt, när påett alla de tre stora ekonomierna i världen- , och - har minus i sin pro-duktionsutveckling - BNP minskar - lind-ras effekterna på arbetsmarknaden och arbetslösheteni , på produktionen i svensk industri, av att visamtidigt har haft förändringen i växelkursen.Det är den effekt som är nu av den växelkurs somhar varit . Därmed har jag inte sagt att vilångsiktigt är gynnad av en svag växelkurs. Det är i själva verket inte min åsikt. Just nu harvi haft en stark fördel av att inte ha varit bundna avnågon gammaldags rigid valutapolitik - som vi var engång i tiden.Jag tänker fortsätta att påpeka detta, likväl somjag påpekade att det var en styrka för attväxelkursen var stark när vi hade överhettnings-problem och höjde räntan. Det kylde nedpå motsvarande sätt. Det var tur. Jag tycker att det härvar tur också, även om det är tvärs emot ordens valörnär man pratar om en stark och svag valuta.Anf. 117 ():Fru talman! Jag ber att få tacka handelsministernför svaret. Jag kan inte tolka det annat än att hanfaktiskt inte ser en svag valuta som en fördel, åt-minstone inte i ett längre perspektiv. Jag utgår från atthandelsministern framöver kommer att agera för attde strukturella åtgärder som krävs för att få en stärk-ning av den svenska valutan kommer till stånd.Anf. 118 Statsrådet ():Fru talman! Jag försäkrar att jag inte tänker ageraför att växelkursen ska bli vare sig det ena eller detandra. Vi ska ha en penningpolitik som är inriktad påatt behålla den svenska inflationen på en låg nivå. Omdet leder till den ena eller den andra växelkursen kandiskuteras akademiskt - om det är bra eller dåligt, kuleller trist. Men det är, enligt min uppfattning, inte detpolitiken ska vara inriktad på.Vi ska fortsätta att vidta de strukturella åtgärder-na. Vi ska fortsätta att stärka svensk industri. Vi skafortsätta att ge pengar till så att hankan bygga ut forskning och utbildning, så att vi kanbygga ut den högteknologiska industrin och ta för ossi framtidens globaliserade ekonomi. Då tror jag att vikan enas om att det kommer att vara till fördel förSverige att bygga ut högskolor även ute i bygderna.Låt mig också säga att i den första frågan förekomen kommentar om rea på svenska företag.Jag konstaterar att svenska företag köper i utlan-det, och utländska företag köper i . De ärungefär i balans. varbåda två noll. är båda två väldigt höga. Tidning-arna väljer att skriva om trafiken i ena riktningen,men det finns faktiskt en trafik i båda riktningarna.Jag besökte i går ett svenskt företag som ingensvensk tidning har skrivit om - i alla fall inte DagensIndustri - där de faktiskt har tagit hem produktionfrån . Det var företaget iSvenljunga. De har tre fabriker; en i , en iDanmark och en i . De lägger ned i och tarhem hela produktionen till och . Detär en typ av nyhet som vi kan finna mensom just nu inte har högkonjunktur bland nyheterna.Så har vi t.ex. den lilla rara observationen att fas-tighetsmarknaden i förändras av att Ikeabygger ett nytt huvudkontor för hela världen. Kon-cernhuvudkontoret flyttar hem till . Hurmånga av er har sett det? Ingen, gissar jag. Men så-dant pågår . Jag tror inte att valutakursernahar någon betydelse alls. De svänger upp och ned.Detta är långsiktiga effekter som tar sig uttryck.Dioxin i fiskAnf. 119 ():Fru talman! Jag har en fråga till . Jag hade först tänkt ställa en allmänpolitiskfråga, men det var ett svar som till som förbryllade mig så jagfår ställa en mer specifik jordbruksministerfråga.Det gäller fiske och dioxin. Påståendet från sida att beslutet att kräva ett undan-tag som gör det möjligt att sälja fisk med för högadioxinhalter till svenska konsumenter självfallet ärfattat ur ett folkhälsoperspektiv gör mig förbryllad.Tillåt mig tvivla.Hur kan det vara viktigt för folkhälsan att svenskakonsumenter får tillgång till fisk med höga halter avett starkt verkande gift, som man vet ger upphov tillcancer, nervskador och fosterskador?Anf. 120 Jordbruksminister ():Fru talman! Den frågan borde ställa till de experter som hanterar den. Det ärdem jag har tillfrågat, och det är det svaret jag har fåttav dem. Jag sade just i svaret att värdet av att äta denhär fisken - i begränsad omfattning, kanske jag skatillägga - överstiger risken. Det är det råd jag har fåttfrån , , Miljöme-dicinska enheten på osv.Anf. 121 ():Fru talman! Det finns uppenbarligen experter ochexperter. Jag utgår från att de dioxingränser som harsatts i EU inte är något påhitt från folk i allmänhet,utan att de också vilar på expertutlåtanden.För mig måste det rimligen vara hälsosammare attäta fisk som inte har dioxinhalter som överstiger dehär gränsvärdena än att äta fisk som har halter somöverstiger gränsvärdena. Det finns ju annan fisk atttillgå än just den här giftiga fisken.Det blir egendomligt att svenska konsumenter förfolkhälsans skull ska kunna äta fisk som anses förgiftig för att vi ska tillåtas exportera den till andraEU-länder.Anf. 122 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan bara upprepa det jag har sagttvå gånger tidigare. Experterna är eniga. Jag har re-dovisat detta för partierna vid två hearingar och i . Alla partier utom står bakomdet här. De experter jag har frågat har just sagt attvärdet av att äta den här feta fisken överstiger risken.Det har jag lutat mig mot när vi har förhandlat i Brys-sel, och förhandlingarna gick bra.Hälsofarliga bekämpningsmedelAnf. 123 ():Fru talman! antog vi här i en nykemikaliepolicy om giftfri miljö. På EU-nivå är en nykemikaliestrategi också på gång - inte riktigt lika brasom vår svenska, men ändock.Det som är oroande nu är att trots de här beslutenoch våra kunniga svenska förhandlare i har tre substan-ser som förbjudit kommit upp påEU:s positiva lista gällande bekämpningsmedel. Dåkan det finnas risk för att dessa kommer in i Sverigeigen om någon ansöker om att få använda dessa äm-nen. Det gäller t.ex. ogräsmedlet amitrole, som för-bjöds i på grund av risken förcancer för användarna. räknas det även till ämnensom kan vara reproduktions- och hormonstörande.Då undrar jag: Vad tänker miljöminister göra för att vi inte ska få in dessa medel somvi har förbjudit just därför att de är hälso-farliga och skadliga för både användare, konsumen-ter, och miljö?Anf. 124 Miljöminister ():Fru talman! Jag tillhör inte de skrytsamma, menpå vägnar kan jag skryta med att vi harkommit väldigt långt när det gäller politiken för attersätta vissa bekämpningsmedel med mindre farligabekämpningsmedel. Vi har använt den s.k. substitu-tionsprincipen kopplad till försiktighetsprincipen. Detgör att en hel del av de ämnen som håller på attprövas redan är borta från den svenska marknaden.Nu händer det att prövningen leder till att de härämnena förs upp på en lista över tillåtna ämnen. Detser jag med stor oro på. Jag menar att vi ska göra alltvi kan för att förhindra att de ämnena på nytt kommerin i , delvis därför att det inte stämmer medden kemikaliepolitik som vi drog upp riktlinjer föroch fick EU att ställa upp på under vårt ordförande-skap. Vi menar att politiken mot bekämpningsmedelska underordnas kemikalieprincipen.Vi kommer att göra allt som är möjligt, och kan-ske lite som är omöjligt, för att förhindra att de härämnena kommer in. Till att börja med ska vi ge tydli-ga signaler till fabrikörerna om att dessa bekämp-ningsmedel inte är önskade här.För det andra ska vi kanske samarbeta med lant-arbetarna, för vilka detta är ett arbetsmiljöproblem.Jag har fått väldigt starkt stöd från lantarbetarna närjag har uttryckt den här uppfattningen.För det tredje ska vi inte ändra den svenska lag-stiftningen på området. Det innebär att när myndig-heten, Kemikalieinspektionen, prövar eventuellaansökningar om nya ämnen ska de gå till de principersom gäller. Då blir det nej till de här äm-nena.Anf. 125 ():Fru talman! Jag får tacka miljöministern för sva-ret.Jag vill även skicka med att jordbruksministerMargareta ska jobba på de här frågorna. Jagvet att på EU-nivå är det ibland jordbruksministrarnasom äger frågan.Om det nu skulle vara så när man jobbar för dehär principerna på EU-nivå att någon användare an-söker om att få använda ett ämne, hur tänker då mil-jöministern verka för att stoppa användningen avämnet i ? Finns det någon sådan möjlighetöver huvud taget?Anf. 126 Miljöminister ():Fru talman! Om det kommer en sådan ansökanhar Kemikalieinspektionen samma instruktioner föratt hantera den som de har . De bör alltså säganej till den. Då kan det företag som ansöker vända sigtill EU-maskineriet, och det kan i slutändan leda tillatt frågan kommer upp i domstolen eller kansket.o.m. Vi är beredda att driva den härfrågan ända dithän. Det finns möjligheter att åberopat.ex. olika regionala villkor för att hävda att vi inteska behöva arbeta under de nya godkännanden somnu läggs fram.Vi ska också driva den här frågan i våra kontaktermed kommissionen. skickar jag ett brev till och där vi lägger fram den svenska synen och där vikräver att få stöd för vår vilja att hålla nya, giftigarebekämpningsmedel borta från Sverige.DiamanthandelnAnf. 127 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-rikesminister närmar oss julen. Kärleksgåvor i kanvara diamanter, och jag skulle vilja fråga angåendeillegal diamanthandel. Det har kommit en rapport frånFN när det gäller den illegala diamanthandeln i An-gola, och vi vet att en stor del av den illegala dia-manthandeln finansierar krig. ger humanitärtbistånd till många av de länder som har diamantbryt-ning och gruvor.Min fråga till är: Hur avser Sverigeatt agera i EU när det gäller just certifiering av dia-manter?Anf. 128 Utrikesminister ():Fru talman! Vi har agerat inom både EU och FNför att komma åt olika typer av finansiering av de krigsom vi ser i . Diamanthandeln är en av dem. Vivet att flera, inte bara olika grupper utan också regi-mer, kan vara inblandade när det gäller illegala dia-manter. Därför finns det med i det program för före-byggande av konflikter som vi i EU har tagit fram närdet gäller . Det finns också med i det kontinu-erliga EU-arbetet, där vi arbetar med regionala kon-flikter.Det är en svår fråga, och det kommer säkert att talång tid innan vi ser resultat. Men det är alltför van-ligt att vi ser att illegala diamanter förvandlas tillillegala vapen i handeln. Det är därför viktigt att vifortsätter att se till att vi kan hantera en så viktigfråga.Anf. 129 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag tror för egen delatt det är viktigt att , som aldrig har haft kolo-nistater, agerar i det här och är väldigt tydlig. Jag varnere i , och pågick en konferens omKimberleyprocessen.Min vädjan till utrikesministern är att man arbetarpå i EU och trycker på just de stater som har mycketdiamanthandel, och trycker på särskilt när det gällerKimberleyprocessen. Det finns en möjlighet attgöra certifieringar så att man vet precis varifrån dia-manterna kommer.Anf. 130 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan bara ta rådet med mig tillbakatill det fortsatta arbetet och garantera att vi redanarbetar mycket med det här.BiodrivmedelAnf. 131 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministerKjell har presenterat ett parförslag till nya direktiv som ska stimulera biodrivme-del för fordonsdrift.När definierar biodrivmedelutgår man från råvaran för drivmedlet. Det finns ingetresonemang om tillförd energi i alla led i produktio-nen. Det finns inte heller något resonemang om sam-lade nettoeffekter av utsläpp av växthusgaser frånproduktion och användning av biodrivmedel.Här i används begreppet koldioxid-neutrala drivmedel i årets budgetproposition. Koldi-oxid i neutrala drivmedel ska inte längre beläggasmed koldioxidskatt.Koldioxidneutrala drivmedel fokuserar på att desamlade utsläppen av växthusgaser från hela produk-tionskedjan för drivmedlet ska vara så låga som möj-ligt. Det är alltså fråga om ett annat synsätt.Målet är att åstadkomma reella minskningar avfossil koldioxid och växthusgaser till atmosfären ochinte att stödja det europeiska jordbruket på ett nyttsätt.Vad avser ministern göra för att styra över EU:sföreslagna definition av biodrivmedel till någontingmer hållbart för miljön som tar hänsyn till livscykel-perspektivet för produkter?Anf. 132 Miljöminister ():Fru talman! pekade på att detfinns en skillnad mellan den svenska synen på det häroch den syn som verkar kunna växa fram inom EU.Vi kommer naturligtvis i våra diskussioner om denhär frågan och andra frågor att utgå ifrån den svenskabedömningen.Begreppet koldioxidneutralitet är ju intressant idet här sammanhanget. Det pekar på precis det somdet handlar om, nämligen att främja de drivmedelsom inte bidrar med ökade koldioxidutsläpp till at-mosfären. Det följer nästan som en definitionsfrågaatt de då ska vara befriade från koldioxidskatt.Anf. 133 ():Fru talman! Det är säkert bra om kan gåföre och visa att vi har begreppen klara för oss innanprocessen i EU har gått för långt. Det här med livscy-kelperspektiv är någonting som vi då absolut måstetrycka på.Men jag undrar hur långt det svenska försöket tilldefinition av koldioxidneutrala drivmedel har nått.Har diskussionens startat med EU om hur eventuellaundantag ska konstrueras?Anf. 134 Miljöminister ():Fru talman! Jag är inte rätt person att ge en exaktbeskrivning av var i processen man befinner sig. Denhär frågan ligger ju inte inom mitt ansvarsområde iEU utan inom en av mina kollegers områden. För attfå svar på den här specifika frågan föreslår jag attIngegerd Saarinen riktar en skriftlig fråga till veder-börande.StamcellsforskningenAnf. 135 PER ():Fru talman! Stamcellsforskning i allmänhet ochstamcellsforskning i kombination med somatisk kär-növerföring i synnerhet kan revolutionera medicinskforskning och terapi.Det var därför mycket bra att Vetenskapsrådetsstyrelse antog etiska riktlinjer som innebarett ja till embryonal stamcellsforskning. Dessutomsade man att det var försvarbart att skapa embryongenom somatisk kärnöverföring för att få tillgång tillstamceller. Kärnöverföring kan dock inte tillåtas förnärvarande på grund av rättsläget.Min fråga till forskningsministern är då: Hur servi på den politiska sidan till att man så snabbt sommöjligt får klarhet i rättsläget och fattar de beslut sombehövs för att den här forskningen ska kunna bedrivaspå ett rättssäkert sätt i , som vi sertill att stänga dörren för reproduktiv kloning?Anf. 136 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag ärväldigt nöjd med arbete med ensådan här svår fråga som handlar dels om de godamöjligheter som forskningen ger oss att bota mycketsvåra folksjukdomar, dels om mycket svåra etiskaöverväganden.Vetenskapsrådet, som är grundforskningens hög-borg, bildades . Man har verkligentagit den här uppgiften på största allvar. Man harbedrivit ett folkbildningsarbete, stimulerat diskussio-nen och man har tagit god tid på sig. Det har gjort attkunskaperna kring det som de flesta inte kände till förett år sedan, stamcellsforskning, är mycket merspridda i än i många andra länder.Jag är också imponerad över att Vetenskapsrådethar lyckats att göra en avvägning mellan de svåraetiska övervägandena och den möjlighet som forsk-ningen ger.Man säger från att den stamcells-forskning som bedrivs bör fortsätta att bedrivas.Den innehåller etiska svåra frågeställningar, men medde stora möjligheter som finns bör det vara en forsk-ningsinriktning som får stöd även i fortsättningen.Det är riktigt, och det är också min uppfattning.Sedan säger man att kommer det kan-ske att bli möjligt att göra s.k. somatisk kärnöverfö-ring. Det innebär att möjligheterna att bota svårasjukdomar skulle bli större. Men innan man överhuvud taget överväger att ta ett sådant steg måste detfinnas en lagstiftning som gör att vi alla kan kännaoss trygga för att detta inte öppnar för en utvecklingsom människor mycket starkt motsätter sig.Det är det budskap som regeringen fick från , och då började vi att bereda frågan.Det finns anledning att se över och modernisera deord, benämningar och definitioner som finns i vårlagstiftning för att stänga igen och täppa till de möj-ligheter som kan finnas till missbruk innan vi återigentar upp en etisk diskussion om den somatiska kär-növerföringen.Vår grundforskningsmyndighet har gjort ettmycket bra arbete. Det är ett folkbildningsarbete somvi kan lära oss av inför framtiden.Anf. 137 PER ():Fru talman! Tack för svaret. Jag är mycket nöjdmed det och med arbete.Vad gjorde var att man bolladeöver frågan till oss på den politiska sidan. Det är dåviktigt att detta går fort och att det går till på ett rätts-säkert sätt.Det är inte längre fråga om att denna kärnöverfö-ring kommer att ske . Det har redan gjortssådan försök i . Det kommer inte att ta särskiltmånga veckor eller månader innan svenska forskareansöker om att få göra den här typen av försök.Det är därför viktigt att vi - speciellt som vi är le-dande på stamcellsforskning - politiker gör ett antalkloka saker så att det på ett rättssäkert sätt kan bedri-vas etisk forskning i på stamceller och ävenpå kärnöverföring.Anf. 138 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tror att det finns en ganska bredsamsyn i om huvuddragen i synen på denhär forskningsinriktningen. Vårt parti har ifrågasattdenna inriktning, men efter folkbildningsprocessenhar vi sagt att det finns väldigt viktiga värden i den.Däremot har vi inte någon stor samsyn när det gällerVetenskapsrådet.En av orsakerna till att vi har haft en så bra dis-kussion och fått en så seriös prövning är att har alla vetenskapsområden inom sig. Härhar humanister, jurister, medicinare och naturvetaredeltagit i en diskussion tillsammans med människorsom inte har någon bakgrund i forskningsvärlden. Dethar varit allmänföreträdare som bevakar väldigt cent-rala intressen.Per vill ju stycka upp myndigheten och åter-igen specialisera den till en medicinsk myndighet.Det vore olyckligt.Vi kommer att möta etiska diskussioner mångagånger framöver där vi på bredden, inom olika veten-skapsområden, måste få åsikter att brytas för att viriktigt ska förstå.När det gäller själva sakfrågan är det ett riktigtpåpekande som gör, att lagstiftning-en måste ses över. Enligt en lag , som riks-dagen då fattade beslut om, är det absolut förbjudetatt i en kvinnas kropp införa ett manipulerat befruktatägg. Problemet är att utvecklingen av den här tekni-ken går rasande snabbt. T.o.m. termen befruktat äggkan ifrågasättas om det täcker in allt som skulle kun-na vara teoretiskt möjligt.Innan man över huvud taget diskuterar ytterligaresteg måste man se till att det finns en lagstiftning somgör att vi alla kan känna oss trygga och säkra och attdet inte är en tokig process som startas.Men jag ser framför allt mycket fina möjlighetermed denna forskningsinriktning. Det är ett områdedär ligger i den absoluta världstoppen. Detfinns anledning för oss att vara väldigt stolta över vårtforskningssystem, vårt forskarsamhälle och vår för-måga att föra en bra diskussion om viktiga och svårafrågor.NicefördragetAnf. 139 ():Fru talman! ska vi här i riksda-gen rösta om det s.k. , ett ganska stortsteg mot ett fördjupat EU-samarbete där somnation avstår mera makt till olika centrala EU-organ.Jag skulle vilja rikta min fråga till utrikesminis-tern.I ett enda EU-land, , har en folkomröstninggenomförts för att avgöra om landet skulle säga jaeller nej till . Det ledde till att irländar-na sade nej tack till . Därmedborde fördraget ha fallit eftersom en fördragsändringenligt EU:s egna regler kräver enighet av samtligaländer. Men i och de övriga EU-ländernafortsätter ratificeringsprocessen som om ingenting harhänt. Tanken är väl att när alla andra har sagt ja, skaäven irländarna pressas till att acceptera fördraget i enny folkomröstning.Det bjuder mig emot att så här förejul ställa elaka frågor, men denna fråga måste ändåställas till utrikesministern. Har utrikesministernnågra goda råd till den irländska regeringen om hurman så snabbt och elegant som möjligt ska kunnakringgå en folkomröstning som gav ett så entydigtbesked?Anf. 140 Utrikesminister ():Fru talman! Jag är övertygad om att den irländskaregeringen liksom det irländska parlamentet och deirländska politikerna själva vill hantera sin situationpå . De har också uttryckligen deklarerat attefter den folkomröstning som enbart en tredjedel avbefolkningen deltog i och där det enbart skilde unge-fär 75 000 röster mellan blocken vill de ta en ny dis-kussion om EU och innan de har en nyfolkomröstning.Tycker man att det nationella parlamentet och dennationella debatten ska väga tungt, då tycker jag attdet ska få göra det också på . Jag tycker att viska respektera de irländska representanternas önskanoch inte förutsäga att hela ska falla pågrund av omröstningen på Irland.Anf. 141 ():Fru talman! Jag är inte säker på att svenska folketbegriper att när en folkomröstning ger ett visst resul-tat börjar man att diskutera valdeltagandet, hur myck-et som skilde mellan ja och nej osv., och så manipule-rar man på olika sätt för att kunna ompröva den.Det är ju lite problem med legitimiteten för i . Tror utrikesministern att den härtypen av hantering där man inte accepterar utan såuppenbart försöker kringgå utslaget i en folkomröst-ning stärker förtroendet för processen? I så fall får viväl ompröva våra egna val till , somockså har bara en tredjedels deltagande.Anf. 142 Utrikesminister ():Fru talman! Det är ingen som kommer att kringgåett slutligt beslut på .