prot · GO0952 · 2001-01-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:52Torsdagen den 18 januariKl. 09.00 - 22.05Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att skulle utgå.2 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 51)Barns och ungdomars möjligheterAnf. 1 ():Fru talman! Barn och ungdomar utgör ingen en-hetlig grupp. De inte bara ser olika ut - de lever iolika miljöer med olika möjligheter och förutsätt-ningar. Så även om barn i allmänhet har det rätt bragäller det dessvärre inte alla barn.Mitt inlägg i denna debatt syftar till att lyfta framde barn som lever i fattigdom - barn som inte får demöjligheter och förutsättningar som borde ges till allabarn. Jag och menar att det är justdessa barn som det nu är dags att lyfta fram.Det har lagts fram en rad rapporter som redovisaratt av barnen i lever ifattigdom. Att uppgifterna varierar så beror på använder olika år som mätbas, men också på definierar fattigdom på olika sätt. Ett mått är attvart sjätte förskolebarn 1997 levde i familjer medinkomster under socialbidragsnormen. Oavsett hurman mäter handlar det faktiskt om ett förfärande stortantal barn.Många av dessa barn lever i familjer som helt el-ler delvis uppbär försörjningsstöd via socialbidrag.Det i sin tur innebär att de inte kommer att få del avden satsning på barnfamiljerna som Socialdemokra-terna, och var överens omi budgetarbetet.När barnbidraget höjs räknas socialbidraget ned.Av barnbidragshöjningen blir det alltså en satsning påalla barnfamiljer utom på dem som har det sämstställt. Så kan vi inte ha det. Naturligtvis måste ocksåde sämst ställda barnfamiljerna få del av barnbidrags-höjningen.Det motargument som hörs i debatten handlar oftaom risken att fastna i socialbidragsberoende om detgår att få en rimlig försörjning inom ramen för soci-albidraget. Man använder någon form av incitament-stänkande.Vad som sägs är att man har lättare att ta sig ut påarbetsmarknaden eller till någon annan försörjningom man tvingas leva fattigt och eländigt. Detta tyckerjag är ett mycket beklagligt argument, särskilt när detär barnen som får betala priset. Det priset betalar depå många olika sätt.I ett kunskapsunderlag för Kommittén mot barn-misshandel skriver så här om viktigabakgrundsfaktorer till bl.a. barnmisshandel: "Blandbakgrundsfaktorerna framstår en svag familjeekono-mi som den faktor, vilken har starkast samband medbarnmisshandel, sexuella övergrepp och mobbning.Ju sämre familjeekonomi ju större är barnens utsatt-het. "Att stärka barnfamiljernas ekonomi är alltså ettbra sätt att också stödja de utsatta barnen. Då får maninte undanta de sämst ställda. Min fråga till statsrådetIngela blir om hon är beredd att verka för attäven de sämst ställda barnfamiljerna - de som leverhelt eller delvis på socialbidrag - också får del avbarnbidragshöjningen. Ska de barnen kanske undan-tas från satsningen på barnfamiljerna?Risken för ett barn att tillhöra ett hushåll som le-ver under socialbidragsnormen har nära nog tredubb-lats . Trots att ekonomin isamhället har förbättrats fort-sätter gruppen av barn som lever i familjer med svagekonomi att öka. De barn som lever i fattigdomhar ofta ensamstående föräldrar. Deras disponiblainkomst minskade med10 % och fortsätter enligt regeringens egna beräk-ningar att minska. En annan stor grupp är barn tillinvandrade föräldrar. Vi vet alltså ganska väl vilkahushåll det handlar om. Vi vet också ganska väl attderas fattigdom förstärks av nedskärningarna i dengenerella välfärden. Medan vi politiker ibland talarom incitament fortsätter dessa barn att leva så år efterår. De lever ibland hela sin barndom i fattigdom, trotsatt föräldrarna gör allt för att prioritera barnen ochhitta andra lösningar.I rapporten skriver och om permanent otill-räcklighet: "Pengarna räcker aldrig, en knapp ekono-mi skapar oro kring räkningar, inköp av mat ochkläder m.m. Det föreligger en permanens i knapphe-ten, det handlar inte om någon tillfällig svacka utanom att år leva under ekonomisk stress medsmå eller inga förhoppningar om någon positiv för-ändring. "I denna knapphetens permanens lever alltså andel av barn. Vilka möjligheter har de?Vi vet ganska väl vad vi måste göra för att förbättraderas livssituation, och vi vet vilka hushåll det hand-lar om. Först ska vi se till att även dessa barn får delav barnbidragshöjningen, för där går på något sättskammens gräns. Men det handlar också om att höjaunderhållsstödet och om att se över bostadsbidragenför att stärka de sämst ställda barnfamiljernas ekono-mi. Det handlar också om golv, nivåer och tak i degenerella försäkringssystemen, så att alla dessa barninte ska behöva framleva sin barndom i knapphetensboningar.Fru talman! Det finns också andra grupper av barnsom behöver lyftas fram. Det handlar om barn medfunktionshinder. Man kan konstatera att de inte alltidfår den jämlika behandling och det extra stöd de be-höver för att inte bli diskriminerade i förhållande tillandra barn.Det handlar om flyktingbarn, och särskilt ommottagandet av ensamkommande asylsökande barn.Mottagandet är bristfälligt. Det gäller också de barnsom finns på flyktingförläggningar och som intealltid har samma rätt och möjlighet att delta i t.ex.förskolans verksamhet som andra barn.Det handlar också om att flickor måste synliggö-ras och få samma villkor som pojkar. Även barn harkön. Den könsmaktsordning som finns i vuxenvärl-den drabbar också barn. Pojkarna beskrivs ofta somnorm och flickorna som avvikande eller annorlunda.Det finns fortfarande uppenbara orättvisor. Detmest använda exemplet är att pojkidrotter fortfarandefår mycket mer resurser än flickidrotter. Men detfinns också andra mönster som behöver synliggörasoch åtgärdas.Vi måste börja arbeta med samma metoder när detgäller barn och ungdomar som vi har använt blandvuxna för att öka jämställdheten mellan flickor ochpojkar, dvs. arbeta med könsuppdelad statistik. Iblandmåste vi också använda lagstiftning, t.ex. när detgäller sexuella trakasserier i skolan, precis som vi hargjort i arbetslivet.Fru talman! För att minska klyftorna och kommatill rätta med de ojämlika villkoren för olika grupperav barn måste det till ekonomiska satsningar. Väns-terpartiet menar att detta ska vara en prioriterad poli-tisk fråga under det närmaste året. kan inte,och ska inte, vara ett land som är bra för barn i all-mänhet om man lämnar hundratusentalsbarn i knapphetens boningar.Anf. 2 () replik:Fru talman! Som vanligt ingår bådei regeringsunderlaget och i oppositionen. Man bordekänna sig trygg när säger: Vi vet vadvi ska göra.Jag tycker inte att det verkar så, därför att ni hargenomfört förändringar i bostadsbidragets utform-ning, i barntillägget och i svuxa, för att nämna någraexempel, som har medverkat till att alla de här barn-familjerna lever i fattigdom.Jag skulle vilja fråga vad hon sä-ger till familjer som lever under existensminimum närde undrar varför de inte får del av de 5,6 miljardersom ni just har beslutat om att satsa på maxtaxere-formen.Anf. 3 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt att Vänsterpar-tiet, tillsammans med regeringen, står bakom denbudget som finns. Det är också alldeles riktigt attVänsterpartiet avser att fortsätta det här samarbetet.Och jag har här presenterat några av de frågor som viprioriterar att tillsammans med regeringen driva ige-nom för att säkerställa att villkoren för de sämst ställ-da barnen blir bättre.Ett förslag som vi har lagt fram tillsammans medregeringen och gäller satsningen på för-skolan. Och det gäller den s.k. maxtaxereformen - jagförstår att det är den som åsyftar.Det här innebär att vår principiella uppfattning äratt förskolan ska vara avgiftsfri. Detta kommeratt vara bra för alla barn i och även för derasföräldrar.Anf. 4 () replik:Fru talman! vet, som sagt, vad somär bra för alla familjer, de som vill och de som intevill ha barnomsorg. Men den maxtaxere-form som införs nu - och det är inga småpengar utan5,6 miljarder - kommer inte de här fattiga familjerna,som talar om, till del. Om de harkommunal barnomsorg har de redan en nivå somligger under det lägsta taket. Vad svarar de familjerna när hon är ute och träffar dem ilandet?Anf. 5 () replik:Fru talman! Om man tar del av alla de ganska väl-skrivna rapporter som har kommit ombarns villkor ser man att det visar sig att just generellvälfärd är det som lyfter de grupper och de barn somhar det sämst ställt. Att se till att även förskolan påsikt blir avgiftsfri - det här kommer att ta tid, ochmaxtaxan är enbart ett första steg - är en del i dengenerella välfärden.Det vore helt främmande för attt.ex. diskutera att införa avgifter i skolan; jag vet attdet kanske inte är lika främmande för Kristdemokra-terna. Skolan ska vara avgiftsfri och en del av dengenerella välfärden. Och vi ska nå dithän också närdet gäller förskolan. Det ska vara möjligt för alla attha sina barn i förskolan. Det är en del av den gene-rella välfärden. Det här med maxtaxereformen är ettbra steg. Det gynnar alla barn, även de sämst ställda.Anf. 6 () replik:Fru talman! har rapporter omfattigdomsfällan duggat tätt. Det gäller särskilt förbarnfamiljer och alldeles särskilt för ensamma mam-mor eller ensamma föräldrar över huvud taget.Det har visat sig att det, precis som , finns en korrelation, ett samband, mellanvåld i hemmet och fattigdom. Det har visat sig att detfinns ett samband mellan aborter och fattigdom. 30 %av aborterna hänförs till ekonomiska omständigheter.Det finns ett samband mellan barns hälsa och fattig-dom. Det finns också ett samband mellan barns pres-tationer och vidare studieutveckling och fattigdom.Nu kan vi konstatera att , som ingåri regeringsunderlaget, har haft fem tillfällen underdenna period att lägga fram budgetförslag eller andrapåverkande förslag som hade kunnat höja lägstanivåni föräldraförsäkringen. Man har valt att inte göra det.Det har kommit en proposition - motionstiden harännu inte utgått; den utgår - om för-äldraförsäkring och föräldraledighet. Det handlar omatt ge föräldrar möjlighet att dela den lägsta ersätt-ningen, , i åtta delar. Men man harockså valt att inte höja den lägsta nivån.Anf. 7 () replik:Fru talman! Det är ju sant som säger attvi har en rad rapporter som visar att de nedskärningari de generella systemen som gjordes under början av90-talet har medverkat till att en rad barnfamiljer haråkt ned under fattigdomsstrecket. och LenaEks parti var en del av det underlag som genomfördede försämringarna. Det är alldeles sant.Vad som har hänt är att det har ge-nomförts en kraftig satsning när det gäller att återska-pa arbetstillfällen i . Det är mycket bra. Detgör att många barnfamiljer har fått bättre förut-sättningar. Vad vi kan konstatera nu är att det finnsgrupper kvar, och då är den politiska uppgiften attfokusera på dessa grupper, enligt Vänsterpartietsuppfattning. Det här innebär också att Vänsterpartietär ett parti som vill se över också de lägsta nivåerna iföräldraförsäkringen.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag kan konstatera att Vänsterpartietspartiledare, , ofta säger att Vänster-partiet är ett parti som tar ansvar och som var medoch räddade ur den katastrofala ekonomiskasituationen. Jag var inte med , och jag vetinte heller om var det, men partiled-ningen i var i alla fall med då. Det kanman konstatera.Skillnaden är att vi under de här sista fem tillfäl-lena, när det har lagts fram vårproposition eller bud-getförslag, har försökt förbättra barnfamiljernas situ-ation genom att göra mer än att öka barnbidraget med100 kr som man vet försvinner för en del därför attdet motverkas av andra system.Om menar allvar med att man villhöja lägstanivån i föräldraförsäkringen ska man läm-na in ett motionsförslag före somhandlar om precis det.Anf. 9 () replik:Fru talman! Man kan alltid diskutera historia, ochdet finns också olika historieskrivningar. Jag har suttiti . Jag vet att varmed och tog aktiv del i budgetsaneringen när detgällde att genomföra en rad skattehöjningar för attminska budgetunderskottet. Jag vet att Centerpartietsedan var med och genomförde en rad nedskärningari de generella systemen. Men nog om detta.När det gäller föräldraförsäkringen tror jag att detär oändligt viktigt att vi gör en rad saker. En viktigåtgärd är att höja de lägsta nivåerna, eftersom väldigtmånga lever på garantibeloppet. Hur ska man då gåtill väga? Ja, man kan väcka en motion, men det kanockså vara en fråga som driver i för-handlingar med Socialdemokraterna. Det finns näm-ligen en gemensam syn mellan , och när det gäller just attsäkerställa de ekonomiska villkoren för de sämstställda familjerna. Sedan får man väl diskutera i vil-ken takt och ordning man gör det.Anf. 10 (m):Fru talman! talade om behovet avatt lyfta fram grupper av barn. Det är faktiskt en rik-tigt ideologisk start på den här debatten. Från moderatsida vill vi i stället betona nödvändigheten av att lyftafram och se varje enskilt barn.Det är en härlig rubrik som man har valt för denhär delen av allmänpolitiska debatt,"Barns och ungdomars möjligheter". Lite grann andasdet att se det ljuva i livets alla möjligheter och tro pådem, som bara barn brukar kunna. Jag tror att deflesta av oss känner barn som ska bli astronauter ochprinsessor, barn som ska stoppa alla världens krig ochrädda miljön. Jag bor tillsammans med en liten pojkesom ser fram emot när han blir stor och får "en egentant".Just nyfikenheten och tilltron till möjligheterna ilivet är något som jag önskar att alla barn fick ut-veckla och behålla. Men verkligheten är inte ens här iSverige riktigt så ljus.Det är därför vi har skolor. Skolan är den vikti-gaste institution vi har skapat för att ge barn och ung-domar möjligheter, sådana möjligheter som mångaannars skulle sakna. Att alla barn ges chansen atttillägna sig rejäla kunskaper och får stöd och förebil-der för att utvecklas till ansvarskännande samhälls-medborgare måste vara en av politikens viktigasteuppgifter.Men så är det inte i socialdemokraternas värld.För andra året i rad uteblir skolministern från den härdebatten. Man måste fråga sig vad det är som gör attskolan är viktig för arbetarrörelsen. Vad ärdet ni har tappat när ni har lämnat ambitionerna omskolan som hävstång över klassgränser och socialabrister? Jag är övertygad om att många av den all-männa folkskolans förgrundsgestalter skulle bli förfä-rade om de märkte att det viktiga är välutbildade lärare i skolan, utan att allmänt öka vuxen-tätheten.Det ligger väldigt goda skäl bakom att riksdagensedan länge bestämt att alla barn ska gå igrundskolan. Det är en plikt för föräldrar att skickasina barn till skolan, och verksamheten omgärdas avstatliga mål, regler och krav. Därutöver kommer att vimer eller mindre utgår från att alla barn också ska gåvidare i gymnasiet.Men verksamheten som den ser ut uppfyllerinte rimliga krav på resultat och kvalitet. Tusentalselever lämnar skolan med otillräckliga kunskaper,slås ut redan i sin ungdom. Många utsätts för mobb-ning, och det är direkt pinsamt att kommuner ochskolor ska behöva kritiseras av eller t.o.m.dras inför domstol därför att barn farit illa.Det här accepteras inte längre av elever, föräldraroch andra. De som kan ser sig om efter en bättreskola, en del skolkar. Men friskolorna är få och demvill regeringen helst motarbeta.Risken med att inte göra någonting åt problemen iskolan är att människor inte bara tappar tilltron tillpolitiken, utan också till skolan och bildningen. An-nat blir viktigare. får vi rapporter om attföräldrar begär ledigt för semesterresor och allt möj-ligt annat, alternativt bara låter barnen stanna hemmanär det passar. Det här är en för barnen mycket all-varlig om än ganska logisk utveckling. Risken är attbarn inte får den grundutbildning och de möjlighetersom skolan syftar till att ge dem.Vi moderater vill värna skolan som och en stimulerande miljö förvarje barns personliga utveckling och kunskapsväxt.Skolan måste moderniseras som arbetsplats. Det finnsett intellektuellt förfall på många håll som gör attskolan tappar sitt anseende och sin förmåga att intres-sera och motivera eleverna. Obehöriga lärare kan intekonkurrera med Hjärnkontoret på TV eller ett häftigtdataspel. Det behövs ett lyft som lockar de allra duk-tigaste att välja lärarutbildning och att arbeta somlärare.IT är så mycket mer än datorer och grundutbild-ning för lärare. Det handlar om erkänsla och frihet förpedagogisk professionalism, om stimulans att arbetamer systematiskt med elevernas förmåga till kritiskgranskning.En aktuell fråga borde vara bristen på böcker, omvi ska ha ett barnperspektiv. Vet barnministern vadböckerna får kosta per elev i dagens grundskola? I enskola där vi anslår per plats blir detinte mer än lite till böcker. Det är denverkligheten som leder till den torftighet och tafflig-het som återigen belyser i en serie artik-lar i Aftonbladet.Barn behöver böcker, för att läsa och för att lära.Särskilt viktiga är riktiga och bra böcker när lärar-krafterna tryter. Läsande är en i demokra-tin, långt viktigare än allmänna värdegrundsprojekt.Läsande barn och ungdomar utvecklar förmåga atttänka själva och skaffar sig erfarenheter långt utöverden påtagliga vardagen. De får insikt om att männi-skor tänker olika och värdet av det. Men det kräveratt man kan läsa, att man förstår och kan bruka ordenlångt bättre än väldigt många barn i i dagkan.Fru talman! Vi ska inte underskatta barns ochungdomars förmåga att lära. Vi ska inte underskattaderas initiativförmåga och deras kreativitet. Vi fårinte förtröttas i tron på vuxna som förebilder ochgränssättare. Men det behövs ett aktivt arbete för enbättre skola, en skola som ser och tar vara på varjebarns unika möjligheter. Därför är det bra att vi harfått många nya och profilerade skolor som utmanardet invanda och traditionella. Skolmonopolet hämmarde viktiga bildningsidealen och uppgiften att öka ochsprida kunskaper till alla.Låt mig därför till slut bara fråga barnministern:Vilka konkreta förslag har den socialdemokratiskaregeringen för att säkra varje barns möjligheter ochrätt till en bra utbildning? Listan på kommande pro-positioner är mycket torftig när det gäller skolområ-det, barnens arbetsplats, trots att debatten, ,revisorer, och många andra visat attförändringar verkligen behövs. Vad är det ni egentli-gen väntar på?Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattningatt utbildning och skola är väldigt bra. Jag delar ocksåuppfattningen att det är väldigt bra att familjer ochbarn kan välja skola, att man om det inte fungerar i enskola kan byta. Men jag kan ändå inte låta bli attfråga om hon aldrig har sett mobbning ien friskola.Anf. 12 (m) replik:Fru talman! Dessvärre förekommer mobbningöverallt, t.o.m. i kan jag tänka mig att detförekommer. Sådan är människan. Det bildas gruppe-ringar, kotterier och annat.Problemet är att vi behöver ett modernt ledarskapi alla typer av organisationer. Det må vara arbetsplat-ser eller skolor. Tyvärr finns det fler kommunalaskolor i och därmed får de en större del avmobbningen. Men jag tror säkert att det förekommerockså i fristående skolor.Däremot vet vi att det är många barn - sådanasom har mobbats utan att någontingriktigt har hänt - som väljer att byta skola och upp-täcker att de i en annan miljö får spela en annan rolloch att det då fungerar bättre.Men mobbning förekommer överallt och måstebekämpas överallt. När jag säger skolan menar jagalla skolor, inte bara de kommunala.Anf. 13 () replik:Fru talman! Det var ett klargörande besked. Jagtycker också att det viktiga är att även barnfamiljersom har en dålig ekonomi har möjlighet att välja ivardagslivet och har självbestämmande över sin egensituation.Det finns en grupp till som vi lämnar åt sitt öde iskolan. Det är de unga invandrarflickor som iblandtas ur skolan tidigt av föräldrarna, innan de har slutatnian, därför att de ska ingå äktenskap eller därför på annat sätt inte alls anser det nödvändigt att defullföljer . Där har vi ändå en skolplikt.I de här sammanhangen tycker jag att det är otro-ligt viktigt att vi uppmärksammar de unga invandrar-flickornas situation, som är hård på väldigt mångasätt. Det är de som får bära bördan avde kulturkrockar som ibland uppstår mellan invand-rarfamiljer och familjer som har funnits i imånga generationer.Anf. 14 (m) replik:Fru talman! Det är självklart att alla ska kunnavälja skola. Det var just det som var basen i den re-formering som den förra borgerliga regeringen gjor-de. Det tycker jag är oerhört centralt.De unga invandrarflickornas situation är ett verk-ligt problem som vi pratar för lite om. Vi harexempel på invandrarflickor som har ryckts ur skolaneller hållits hemma därför att de ska passa småsyskonoch annat. Det är oacceptabelt.Det pinsamma i kråksången när det senast var enmediedebatt om detta var att skolministern inte kändetill vilka regler som gäller för skolplikt och tillrättafö-rande när den bryts. Föräldrar är skyldiga att skickasina barn till skolan och det krävs åtgärder.Men här behövs ett upplysningsarbete. Jag vet attUtbildningsdepartementet och ministrarna har haft endiskussion om detta, men jag är rädd för att det är förlite konkret. Man måste tydliggöra vilka regler somgäller i som man vinner alla föräld-rar, även de med invandrarbakgrund, för den tankesom ligger till grund för detta, nämligen att det ärbarnens rätt och barnens möjligheter som är det cent-rala. Det ska ingen komma ifrån att uppfylla.Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Det låter på som om detöver huvud taget inte sker någonting. Jag har ingenanledning att gå in och diskutera mot det som Beatri-ce har beskrivit av problemen, både bland deminsta barnen och i skolan. Men det pågår ständigt ettarbete med en utveckling av läromedel, användningav övriga läromedel, resurser för läromedel. Underbudgetpropositionen 2000 finns resurser för kompe-tensutveckling av lärare med särskild kompetens ochutveckling av läs- och skrivkunnighet. Det är fel attbeskriva det som att det inte är någon utveckling avskolan.Skollagskommittén ser över styrdokumenten förskolan. vet också att i budgetförslagetför 2001 kommer det ytterligare medel, stora resurser,för utveckling av skolan.Anf. 16 (m) replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt att det pågårmycket i skolor. Det är en omfattande verk-samhet, och mycket är naturligtvis bra. Problemet äratt det är ganska tomt med vad regeringen gör. Detfinns två propositioner för . Den ena rörflyktingbarns, eller om det var asylsökandes barns,skolgång. Det är jättebra. Den andra gäller elevvår-den, och den är också oerhört central.Men det är ett faktum att tusentals och åter tusen-tals elever inte får grundläggande kunskaper, vilkethar kritiserats av revisorer och Skolver-ket. Man tar inte tag i problemen. Det är bra medkompetensutveckling för lärare osv. Men vi har ensituation där av lärarna över huvud taget intehar en utbildning, som pensionsavgångarnaökar. Då krävs det strukturreformer.Det förvånar mig att med de stora bekymren läg-ger man så lite vikt vid detta. Detta är inte bara enresursfråga. Det råder inget tvivel om att skolan be-höver pengar. Det är inte bara en resursfråga därföratt vi vet att pengarna inte används på rätt sätt ochinte kommer till nytta där de gör mest nytta. Det ärinte rektor, lärare, elever och föräldrar som håller ipengarna. Det skapar problem. Det visar också under-sökningar som kammaren har tittat på.Anf. 17 Statsrådet () re-plik:Fru talman! pekar på att detta är verksamhet, och därför pågår det mycket utveck-lingsarbete. Om vi vänder på myntet och tittar påandra sidan, är det fråga om en stor verksamhet ochdärför finns ständigt problem som måste åtgärdas. stor verksamhet finns det många olika nivåer, dvs.inte nivåer i form av hierarkier utan nivåer i form avkommuner och regioner.