prot · GO0994 · 2001-04-17 00:00:00 — Vi är så hyggliga vi vänsterpar-tister att vi säger att det är okej att man får kompen-sation, man får tillbaka momsen.Så långt kunde väl allt vara gott och väl. Men nuska jag berätta något som inte alla här i kammarenkänner till. Det är nu det börjar bli krångligt. Statennöjer sig inte med att ta in momsen från städfirmanoch sedan betala tillbaka den till kommunen. Nej då.Staten tar dessutom ut en avgift av kommunerna föratt kommunerna ska få tillbaka sin moms. Avgiftenfrån kommunerna ska vara lika stor som återbetal-ningen. Det är ett Rundgångs-Sverige.Men det är inte nog med det. Det kommer mer,som man brukar säga. som man införde denhär avgiften höjde man statsbidragen till kommuner-na, så att de skulle ha råd att betala avgiften. 23 mil-jarder höjde man, en engångshöjning. Tala om rund-gång! kunde inte ha gjort det bättre i Lor-rysketcherna. Ni vet, han kommer in med sin nyauppfinning och man säger till honom: Varför ska duha en avgift för att få tillbaka pengarna och sedan etthöjt statsbidrag för att få tillbaka pengarna? Kan viinte ta bort alla de här strömmarna? Då brukar repli-ken vara: Tänkte inte på det. Nej, han tänkte inte pådet.Men systemet är inte neutralt längre, för nu ökarde här avgifterna så att de snart är uppe i 30 miljarder.Det är många som undrar: Vart har Perssonpengarnatagit vägen? Alla har hört talas om dem. Det är nästansom en religiös liknelse, man ser dem inte ute i verk-samheterna, men de finns ändå. Det tror jag kan varaen av förklaringarna. De har helt enkelt gått till Lud-vika. Perssonpengarna for till och där har destannat. Det är därför kommunkontosystemet måstebort.Och det är inte nog med detta. Det är också så omfördelar mellan kommunerna. Stockholmskommun som "entreprenerar" och privatiserar sombara den tar ut mycket från systemet. Men avgiften ärlika för alla kommuner, per capita, per huvud, allabetalar samma, kollektivt, solidariskt. Så det rödaNorberg får slanta in mellan 10 och 15 miljoner varjeår till det här systemet, och i Stockholmtar ut ungefär 500 miljoner mer än han betalar in, hansom brukar klaga på att han får betala så mycket iskatteutjämning till Bergslagen. Men han får skatte-utjämning från Bergslagen också, från det röda Nor-berg, där Vänstern styr med och ävenSocialdemokraternas hjälp. Därför ska kommunkon-tosystemet bort, herr talman.Nu är min talartid slut, herr talman. Men ni bor-gerliga, berätta om notan! Berätta om alla era bespa-ringar! Det är de besparingarna som gör att de intekan säga ja ens till några av våra reformer , förde ska spara mycket mer på utgifterna så att de kansänka skatterna. De ska helt enkelt ta bort de nyaklassklyftorna genom att ta tillbaka de gamla klas-sklyftorna.Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag tänkte bara påminna om att vi faktiskt har tid på oss ända fram tillden för att lägga fram ett helt paket. Jag förståratt ni är väldigt angelägna om att få redapå exakt allting, eftersom vi ser hur våra förslag åter-används året därpå. Men vi kan lugna er, ni har ändålite tid på er till september då ni kan ta våra bespa-ringar och föra in dem som era egna. Jag tror att detkommer att ordna sig på den punkten, hade egentligen bara tänkt begära replik föratt informera om en mycket funda-mental fråga när det gäller änkepensionerna. Det ärsjälvklart att frågan om återställandet av änkepensio-nerna inte ligger i pensionsöverenskommelsen. Dettaskulle enkelt kunna bevisas av det faktum att hade delegat där hade besparingarna aldrig skett.Anf. 35 ():Herr talman! Jag tror att de flesta som har följtden här debatten kan konstatera att att göra detta till någon sorts allmän frågestundhar misslyckats. Den har i stället blottlagt den enormaavgrund av åsiktsskillnader när det gäller inriktningenav politiken som finns mellan de tre samverkandepartierna. Det vi har sett här är en total splittringi väldigt stora och fundamentala frågor.Lars tycker jag ändå är den som harcivilkurage att blottlägga detta och ställa frågor tillregeringen. Han försöker piska på om Simplexgrup-pen och allt möjligt annat, och finansministern svararmed att ställa frågor till oppositionen.Sanningen är, som vi har varit inne på tidigare, attden internationella högkonjunktur som harburit de goda offentliga finanserna håller nu på attavmattas. Vi har en kivande och trätande samarbets-grupp av partier där samarbetet nu alltmer tydligtknakar i fogarna. Här har vi som ärmissnöjt med vårpropositionen. Man talar om småfö-retagarna som måste få sina krav tillgodosedda.Bäckström har ett flertal gånger talat om infrastruk-tur. Taken i socialförsäkringssystemet lyfts fram. Vihar hört om diskrepansen mellan vårpropositionenoch och debattar-tikel i Dagens Nyheter.Sedan är det . Här har vi fått lyssna tillYvonne Ruwaida, som gör en fullständigt famösliknelse mellan offentlig sjukvård och privat sjuk-vård. Hon försöker bortförklara möjligheten till pro-duktivitetsutveckling. Jag rekommenderar YvonneRuwaida att studera hur det gick till i Trabantfabrikeni - hur lång väntetiden var, hur mil-jövänliga produkterna var - jämfört med Volkswa-genfabriken i , ett privat alternativ. Funde-ra lite grann på detta.Men detta är inte det värsta, herr talman. Detvärsta är att när säger detta sågarhon av den gren hon själv har byggt upphela resonemanget om arbetstidsförkortning på. Mil-jöpartiet har tidigare framhållit hur det går med ar-betstidsförkortningen. har efterlystbesked från finansministern. underkänner hon attdet kan finnas produktivitetsförbättringar som skullekunna leda till en arbetstidsförkortning.Det är naturligtvis en röra för den arme finansmi-nistern när han ska försöka regera landet med stöd avdessa partier. Jag förstår att han vill ägna så mycketsom möjligt av tiden åt att ställa frågor till oppositio-nen. Han har också fått en del svar.Herr talman! Det är ändå så att läget är allvarligt.Vi har oerhört konjunkturkänsliga finanser. När detnu går nedåt kommer de offentliga finanserna attförsämras i rask takt. Vi har den högsta arbetslöshe-ten någonsin när vi går ut ur en högkonjunktur, och vihar högre statsskuld den härgången när vi går in i en lågkonjunktur. be-höver nu en ny och handlingskraftig regering som haren ideologi som gör att det går att få i gång de lång-siktiga tillväxtskapande krafterna.Anf. 36 ():Herr talman! Mycket ska man höra i en debattsom denna. Frågan är om inte priset är när vi får hörafrån att det faktum att småhusägar-na betalar mer skatt än , trots finansmi-nisterns personliga löfte att så inte ska ske, är en regi-onalpolitisk reform. Det gör mig minst sagt häpen.Man kan fundera över vad som har kommit ut avdebatten. Regionalpolitiken ligger för fäfot. Det görsingenting åt fastighetsskatten och situationen försmåhusägarna, trots löften. Utgiftstaken är låsta på det området. Rege-ringen föreslår en ökning om omåret. Det ger väg per kommun.Barnfamiljerna får äntligen en förändring vad gällergrundnivån i föräldraförsäkringen. Men eftersomregeringen vägrar att göra något systematiskt av dettaäts förmodligen stora delar av den lilla höjningen uppav kombinationen av reglerna för socialbidrag ochhöjda skatter. Det enda rejäla vore att sänka skattenordentligt för låginkomsttagare. De arbetslösa fårsämre rättigheter eftersom de bör komma in i aktivi-tetsgarantin, inte skall. Företagarna får inga förbätt-ringar alls. Polisen har inte berörts. Det finns merapengar till polisen, men inte mer än att det betalardelar av de lån som polisen i sin helhet har på framti-da anslag. Vi står mitt i historiens dyraste vårbruk.Skatterna på diesel gick upp med vid års-skiftet. I stället för att ta bort detta - som både fi-nansminister, jordbruksminister och statsminister harlovat - finns ingenting med.De reformer som finns går på tvärs mot de re-kommendationer som finns i bilagan, där alla tidigaremisstag räknas upp. Förmodligen kommer denstatsskuld vi har, som är dubbelt så hög som i börjanav 90-talet, att öka. Det ser vi redan av det försiktigaprognosalternativet här. Ska det sedan lånas till vä-garna kommer det att sluta i ett eländes moras - trotsatt vi har ett så bra utgångsläge. Det är bekymmer-samt minst sagt. För alla dem som har fått vara medoch ta smällen av förra omgångens misstag, undrarman vad det är som man har lärt sig.Jag har i den här debatten berört en del effekter avSocialdemokraternas nycentralism, liksom oförmåganatt komma till rätta med regionala och sociala klyftor.Men det finns en annan ideologisk skiljelinje mellanCentern och socialdemokratin som har accentueratsde . Det handlar om tron på den enskildamänniskans förmåga och vilja att fatta beslut om sitteget liv, att människor kan vilja ha trygghet ochsjälvbestämmande i vardagen, inte bara ställas införvalet att om man vill ha trygghet köpa en viss modell.Det gäller subventionerad barnomsorg; vill du ha detfår du lämna dina barn på dagis. Vill du ha höjt för-månsbelopp för äldre får du det om du bor på institu-tion, inte om du vill bo kvar hemma. Vill du ha chanstill en ny lägenhet kan du välja endast en tvårummarepå . Vill du gå till doktorn finns baralandstingets läkare. Vill du ha dina barn i skola finnsbara kommunala skolor. Bostadstilläggen når inte allapensionärer.På område efter område minskas mångfalden, för-följs mångfalden eller tillåts inte mångfalden. Påområde efter område ifrågasätts människors möjlig-heter till självbestämmande i vardagen.Herr talman! Vi kommer att väcka en ekonomiskmotion där vi ger svar på alla frågor och vår lösningpå hur man ska ge utrymme för livskraft, livskvalitetoch självbestämmande.Anf. 37 ():Herr talman! Den här vårbudgeten har ett nyttomslag men ett gammalt innehåll. Den här vårbud-geten innehåller ett bokslut över tiden som har gått,men den innehåller inga slutsatser. Vi har fått se attregeringen inte längre anser att det var Bildt ochWibble som raserade statsfinanserna hastigt och lus-tigt, men i debatten låter det som om fi-nansministern ändå tror att det var som gjordedet alldeles själv. Vad har ni lärt er av analysen avhistorien?Vad har ni lärt er av historien? Det tog ochmycket socialdemokratiskt motstånd att få ned destora bostadssubventionerna. Er slutsats av det ,när det äntligen inte är bostadssubventioner som ärgökungen i budgeten, är att införa nya byggsubven-tioner. Frågan är om ni har lärt er någonting överhuvud taget.Vi har ett utgångsläge som på sitt sätt är bra, mensom på sitt sätt ställer mycket stora krav på fortsattreformarbete. Utmaningarna är stora. Internationalise-ringen är fantastisk, men den kräver att vi gör storaförändringar på hemmaplan.Sedan är det den demografiska utmaningen. Detär fantastiskt att folk blir äldre, men det kräver att virustar välfärdssystemen på ett helt annat sätt.Utmaningen finns i jämställdhetsfrågan, att kvin-nor och män ska ha samma möjligheter. Det betyderinte att allting ska bli likadant eller att ni - finansmi-nistern har ställt sig längst bak i kammaren - skabestämma hur kvinnorna ska ha det, utan kvinnornaska få mer makt i sina egna liv.Integrationspolitiken är en jättestor utmaning. Hurska bli ett land för alla som bor här, inte baraför dem som är rika, vita, friska, medelålders män?För att vi ska kunna rusta för en långsik-tigt uthållig tillväxt, måste man vårda de välstånds-bildande krafterna. Bara den privata sektorn är enskattebas som kan finansiera den offentliga sektorn.Då är det ganska patetiskt att det enda som det stårom hur det ska gå till är att den s.k. Simplexgruppenska fortsätta att arbeta. Vi har redan förut frågat omden över huvud taget har börjat arbeta eller om denmöjligen är död, om den är en papegoja som sover,eller om den över huvud taget ska få någon semester.Detta är regeringens enda förslag på det området.Vi liberaler, som har höga ambitioner på välfärds-området, kan inte utlova några gigantiska skattesänk-ningar. Vi måste också vara de som ligger allra främstnär det gäller att se till att det privata näringslivet fårgoda möjligheter till växtkraft och att det som betalasmed gemensamma medel fungerar på ett sådant sättatt vi verkligen får valuta för våra skattepengar.Ett sätt att se till att detta fungerar är att släppaloss den stora kvinnokraft som finns i den offentligasektorn. Kvinnor är också människor, men fler. Ochkvinnor kan bestämma själva. Kvinnor kan göramycket mer än vad någonsin tror.Vi har sett att ni i budgeten inte har något förslagpå socialförsäkringsreform. Kanske vill ni göra någotåt taken. Ni har ingen skattereform. Kanske ska nigöra något åt egenavgifterna. Ni har ingen reform avarbetstid och arbetsmarknad. Ni föreslår 700 miljonertill nya arbetsförmedlare och ny organisation på Ar-betsmarknadsverket.Detta, mina vänner, är inte det som kommer attleda in i en bättre framtid. Vi folkpartisterkommer att lägga fram ett sådant förslag den 2 maj.Det handlar om att människor själva ska få bestämmamer i sina egna liv.Anf. 38 ():Herr talman! Jag skulle vilja se körabuss i . Det är nämligen detsom skulle krävas om man skulle ha produktivi-tetsökningar på sedan man började medbusstransporter i Sverige.Jag säger inte att man inte kan få produktivi-tetsökningar i alla branscher. Men i många branscherinom den offentliga sektorn, inom vård och omsorgoch inom kollektivtrafiken, finns det en gräns för hurmycket produktivitetsökning man genom ett trollslag,nämligen privatiseringar, kan få till stånd. Genomprivatiseringar kan man inte få detta.Däremot visar det sig att om man genomför en ar-betstidsförkortning inom vård och omsorg blir färremänniskor sjukskrivna och utbrända. Det som händeri dag är att när fler blir sjukskrivna och utbrända blirdet en ökad press på den personal som finns kvar, ochdå blir fler av dem sjukskrivna och utbrända. Det ärden onda cirkel vi har . Den går att bryta genomen arbetstidsförkortning. Men då måste också fleranställas inom vård och omsorg. Det är vi medvetnaom. I andra branscher har man ett större utrymme förproduktivitetsökningar. Men det har man inte påsamma sätt inom vård och omsorg. Det tror jag ändåatt och är medvetnaom. Annars kanske kan byta yrke och blibussförare och visa att det går.Sysselsättningen i ökar, och det är posi-tivt. Den ökar främst inom den privata sektorn. Närden borgerliga oppositionen pratar låter det som omvi inte har någon tillväxt i och som om före-tagen inte har bra villkor. Hur kommer det sig då attvi ser en ökad sysselsättning inom den privata sek-torn? Det är ju vad vi ser i dag.Däremot oroas jag av att vi fortsatt ser en diskri-minering. Vi ser en skillnad mellan kvinnor och män.Vi ser en diskriminering av människor med utländskbakgrund. Skulle vi göra som vill - ochsom de andra borgerliga partierna verkar hålla medom - och införa ett liknande system som man har iUSA skulle det förmodligen leda till att vi fick flermänniskor som har ett arbete men som är fattiga.I har av löntagarna löner under fattig-domsstrecket. Den stora majoriteten av dem är kvin-nor. av de ensamstående kvinnorna med barn iUSA - i det som är modelland, någotsom de andra borgerliga partierna hakar på - leverunder fattigdomsstrecket. Det är kvinnor som har ettarbete, så vi får en ökad sysselsättning. Men vi måstefå det på ett sätt som gör att vi har en jämställdhet, attmänniskor kan leva på sin lön.När det gäller diskriminering gör vi nu i den härbudgeten en del insatser som är viktiga. Vi inför t.ex.något som heter regional diskrimineringsombudsmanpå ett antal ställen i landet. Jag tror att det är en insatssom kan betyda mycket, även om det är lite pengar.Vi måste arbeta mycket mer med att motarbeta dis-kriminering. ger vi också pengar tillNUTEK för företagsrådgivning åt invandrare menockså för att kunna fortsätta med den framgångsrikaföretagsrådgivning åt kvinnor som man har haft ochsom speciellt har gynnat kvinnor i glesbygd.Det finns en hel del i som fortfarande ärdåligt och som kan bli bättre. Men jag blir ändå upp-rörd när jag hör de borgerliga partiernas svartmålningav den svenska ekonomin och de svenska företagarna.Vi ser en utveckling i som är positiv påmånga olika sätt. Vi har ett ganska gott välstånd iSverige, ett ganska bra trygghetssystem. Jag skullevilja förändra det lite grann.Vi har också satsningar på utbildning. Det somKarin inte gillade, att vi tidigare hade pengartill , har bidragit till att vi har kunnatöka arbetskraftsutbudet. Människor som har behövtvidareutbildning har kunnat få det. Här är Sverigeunikt. Det är därför ändå har kunnat stå sigganska bra och öka sysselsättningen under den hög-konjunktur som har varit.Det som oroar mig, och det framgår också i bud-geten där det nu finns gröna nyckeltal, är att vi har enfortsatt ökande miljöskuld. Vi har t.ex. ökande kol-dioxidutsläpp. Det har vi därför att vi har en godtillväxt och inte har lyckats göra tillräckligtmycket på miljösidan. Här behöver vi en fortsattskatteväxling. Det är en skatteväxling vi vill ha, inteen skattehöjning, så att det blir mer ekonomiskt lön-samt att förändra energisystemen, att förändra trans-portsystemen. Det är nödvändigt.Sedan vill jag uttrycka en besvikelse över mångakommun- och landstingspolitiker. Vi införde i denförra budgeten en halvering av kollektivtrafikmom-sen. Det var för att gynna kollektivtrafiken. Det harockså gynnat glesbygden i . Problemet var attmånga kommun- och landstingspolitiker använde depengarna till annan verksamhet än till att utvecklakollektivtrafiken. Och det är synd. Men det är en delav det kommunala självstyre vi har. Här måste vifortsätta sätta press så att man ser till att utvecklakollektivtrafiken i glesbygden.Överläggningen var härmed avslutad.Propositionen bordlades.2 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 3, 4, 5 och 6 april.3 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdeTalmannen anmälde att uppteckningar från sammanträden fredagen den 2 och freda-gen inkommit.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2000/01:114 till utrikesutskottetMotioner2000/01:L8 och L9 till lagutskottet2000/01:Ju19 till justitieutskottet2000/01:So35-So38 till socialutskottet2000/01:L10 till lagutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2000/01:121 Vissa frågor inför den allmänna fastig-hetstaxeringen , m.m.Skrivelser2000/01:101 Årsredovisning för staten 20002000/01:102 Utvecklingen inom den kommunalasektornMotionermed anledning av prop. 2000/01:78 Rätt att arbeta till67 års ålder2000/01:A13 av m.fl. (kd)2000/01:A14 av m.fl. (c)2000/01:A15 av ()2000/01:A16 av m.fl. (m)2000/01:A17 av m.fl. (v)2000/01:A18 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 2000/01:80 Ny socialtjänst-lag m.m.2000/01:So46 av och ()2000/01:So47 av m.fl. (c)2000/01:So48 av de ()2000/01:So49 av och ()2000/01:So50 av m.fl. (fp)2000/01:So51 av m.fl. (m)2000/01:So52 av m.fl. (kd)2000/01:So53 av och Kers-tin-Maria ()med anledning av prop. 2000/01:81 Omskärelse avpojkar2000/01:So39 av ()2000/01:So40 av m.fl. (m)2000/01:So41 av ()2000/01:So42 av och Kerstin-MariaStalin (mp)2000/01:So43 av m.fl. (c)2000/01:So44 av m.fl. (v, s)2000/01:So45 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2000/01:84 upp-dragsverksamhet2000/01:K6 av m.fl. (kd)2000/01:K7 av m.fl. (s)2000/01:K8 av Per m.fl. (m)2000/01:K9 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2000/01:93 konventionoch rekommendation om de värsta formerna avbarnarbete m.m.2000/01:A12 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2000/01:94 Radio och TV iallmänhetens tjänst 2002-20052000/01:Kr1 av m.fl. (m)2000/01:Kr2 av och ()2000/01:Kr3 av ()2000/01:Kr4 av och ()2000/01:Kr5 av m.fl. (s)2000/01:Kr6 av de ()2000/01:Kr7 av m.fl. (fp)2000/01:Kr8 av m.fl. (kd)2000/01:Kr9 av ()2000/01:Kr10 av och ()2000/01:Kr11 av ()2000/01:Kr12 av m.fl. (m)2000/01:Kr13 av och ()med anledning av prop. 2000/01:95 Lag om vägtra-fikregister m.m.2000/01:T11 av de ()2000/01:T12 av m.fl. (m)med anledning av prop. 2000/01:96 Sjukersättningoch aktivitetsersättning i stället för förtidspension2000/01:Sf30 av de ()2000/01:Sf31 av m.fl. (m)2000/01:Sf32 av m.fl. (c)2000/01:Sf33 av m.fl. (fp)2000/01:Sf34 av tredje vice talman m.fl. (kd )2000/01:Sf35 av och ()med anledning av prop. 2000/01:97 Vissa ändringar ialkohollagen2000/01:So54 av ()2000/01:So55 av m.fl. (m)2000/01:So56 av m.fl. (c)2000/01:So57 av och ()2000/01:So58 av och ()2000/01:So59 av m.fl. (fp)2000/01:So60 av m.fl. (v)2000/01:So61 av m.fl. (mp)2000/01:So62 av m.fl. (kd)2000/01:So63 av m.fl. (fp, s, mp)med anledning av prop. 2000/01:107 Bidrag vid kort-tidsstudier och vissa andra studiestödsfrågor2000/01:Ub43 av ()2000/01:Ub44 av m.fl. (m)2000/01:Ub45 av m.fl. (fp)2000/01:Ub46 av m.fl. (c)2000/01:Ub47 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2000/01:108 Åtgärder motinställda huvudförhandlingar i brottmål vid tings-rätterna m.m.2000/01:Ju20 av m.fl. (mp)2000/01:Ju21 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2000/01:111 Skyddet förvissa djur- och växtarter och deras livsmiljöer2000/01:MJ34 av ()2000/01:MJ35 av m.fl. (m)2000/01:MJ36 av m.fl. (c)med anledning av prop. 2000/01:113 Vissa lednings-frågor inom det militära försvaret m.m.2000/01:Fö17 av m.fl. (v)2000/01:Fö18 av ()2000/01:Fö19 av m.fl. (m)2000/01:Fö20 av m.fl. (kd)med anledning av prop.