prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — nästanen kvarts miljon, har fängslats och sänts till arbetslä-ger för att omskolas genom tvångsarbete. Det är nå-got som är mycket lite uppmärksammat i vår del avvärlden.Kina är världens dominerande dödsstraffland.Över 1 700 människor dömdes till döden iKina. Vi vet att åtminstone 1 100 av dem verkligenavrättades. Drygt 27 000 personer dödsdömdes under90-talet. Fler än 18 000 avrättades också såvitt känt.Hur stora de verkliga siffrorna är vet ingen.Samtidigt som i EU måste reagera medstor tydlighet mot diktaturen i vi uppmuntra handel som skapar välstånd,öppnar landet för kontakter, underbygger uppbyggna-den av marknadsekonomin och skapar kontakter somkan driva fram krav på demokrati. Det goda exemp-lets makt är stor.Sverige har tyvärr visat för mycket eftergivenhetgenom åren mot . Den taiwanesiske vicepresi-denten nekades inresa i sedantrots att han kom som vetenskapsman och inte sompolitiker. Det är inte acceptabelt. UD försökte attförutse, antecipera, reaktioner. Dessvärre är detfortfarande svårt att glömma statsministerns famösauttalande om stabiliteten i politiken i Kina.Fru talman! har 250 mis-siler riktade mot längs somTaiwan står närmast försvarslös inför. Enligt ameri-kanska uppgifter är antalet missiler ännu större, ca300, och antalet ökar med 50 . Amerikanskasatelliter har också upptäckt en ny missilbas iTaiwans närhet. avser FolkrepublikenKina ha 600 missiler utplacerade längs sundet.Det visar att det är som ensidigt driver upp-rustningen och utgör en destabiliserande faktor iregionen. upprustar trots att styrkeförhållandenaredan är ojämna. har t.ex. 96 operativa ubåtarvarav vissa högteknologiska medan har fyravarav två är . Andra länder har förvissostörre kärnvapenarsenaler än . Men det är Kinasambition som är intressant. Man arbetar aktivt för attskaffa sig ny kapacitet både vad gäller stridsspetsaroch missilteknik.Att verkar för att stoppa upprust-ning och hoten mot grannar är en mycket angelägenuppgift för freden. Att verkar för att rege-ringen i börjar behandla sina medborgare medfull respekt för mänskliga fri- och rättigheter är ocksåen avgörande fråga för den långsiktiga utvecklingen iregionen.Anf. 87 vice talman ():Fru talman! Mänskliga rättigheter är afrikanskarättigheter, de är också asiatiska rättigheter, de äreuropeiska rättigheter och de är amerikanska rättig-heter. De tillhör inte någon regering, de är inte be-gränsade till någon kontinent. De är grundläggandeoch tillhör mänskligheten själv. Det är ett citat frånFN:s generalsekreterare som jag tyckerär en god bakgrund till vår diskussion här i dag.Självklart är ämnet mänskliga rättigheter oerhörtstort och vitt. Vi tänker kanske främst på de individu-ella rättigheterna som medborgare och den personligafriheten och yttrandefriheten. Men jag menar att videfinitivt också måste se till de grundläggande över-levnadskraven, dvs. grundläggande kollektiva krav.Där måste kampen mot fattigdomen, rätten till hälsa,utbildning, bostad, osv. finnas med.Vi vet att mänskliga rättigheter kränks men ocksårespekteras världen över. Ingen världsdel går fri frånanklagelser, allraminst . Där har vi senastupplevt kriget på västra , som återigenblossar upp i . Men också har fåttberättigad kritik.I detta betänkande har vi lyft fram frågor som ta-gits upp i olika motioner. Det är inte heltäckande.Varken jag eller någon annan av oss kan göra enheltäckande beskrivning av situationen runtom i värl-den. har här tidigare för Vänsterpartietsräkning lyft fram några av krav. Detgäller bl.a. det viktiga kravet på ett erkännande av attdet ägt rum ett folkmord på assyrier/syrianer ochkaldéer. På samma sätt har utrikesutskottet i riksda-gen tidigare tagit upp erkännande av folkmordet påarmenier. har också berört den viktiga fråganom sanktionerna mot . Jag ska därför gå in påandra områden.Nyligen besökte utrikesutskottet Sida. Det var för-stås inte första gången. Den här gången uppehöll vioss i väldigt hög utsträckning vid frågan om biståndoch miljö, och miljö som mänskliga rättigheter. Detvar väldigt viktigt att lyfta fram och se på hur närasammanbunden frågan om miljö och hållbar utveck-ling är med mänskliga rättigheter.Vi har det aktuella exemplet med och detsvenska företaget i . Enligt de rap-porter som inkommit från Amnesty m.fl. förefallerdet som att man uppenbarligen har kränkt mänskligarättigheter, bidragit till att stridigheter har kunnatföras och ökat i intensitet och bidragit till folkför-flyttningar.Det är ingen ny fråga. Det vet vi alla som har in-tresserat oss för ämnet. Det gäller exempelvis KenSaro-Wiwa i , som blev avrättad . Vihar frågan om de stora dammarna runtom i världen.Urrádammen i har orsakat enorma problemför ursprungsbefolkningen, embera-katioindianernam.fl.Vi har ett annat exempel med oljeledningar iTchad och som har varit aktuellt. Där harvärldsbanken med goda minne gått in ochunderstött byggandet av oljeledningar. Pengar har däranvänts direkt till att rusta upp arméer.Jag menar att vi måste fundera vidare på den härfrågan. har i motioner och i andrasammanhang lyft fram exempelvis vik-tiga funktion. Avsaknaden av insyn och parlamenta-riskt deltagande i besluten är uppenbart. Vi vill se enförändring just därför att miljö och hållbar utvecklinghör ihop med mänskliga rättigheter.Fru talman! Jag vill peka på kvinnors och barnsrättigheter. De är fundamentala, och de är allasmänskliga rättigheter. Vi har fortfarande , år2001 hedersmord, stening och exempel på köns-stympning och könshandel. Enbart i säljsungefär 500 000 kvinnor och barn.Vänsterpartiet står tillsammans med andra partierbakom en reservation. Vi tycker att vi i skadriva på om en mot diskriminering avhomosexuella och människor med olika sexuellaläggningar. Tyvärr har majoriteten inte riktigt förståttdet. Det handlar inte om det varinne på tidigare, dvs. om man ska driva frågan så blir nedröstad i FN eller inte. Det handlar om atthitta lämpliga sätt att driva frågan på. Jag beklagar attvi inte har majoritet i den frågan.Inom detta område har det gjorts många framsteg.Ett exempel är krigsförbrytartribunalen i somnu drar krigsförbrytare inför rätta. Där är våldtäktanklagelsen. Det är unikt och ett nytt steg framåt attdet erkänns som krigsförbrytelse.Det finns fler frågor på detta område som bör be-lysas. Aids och hiv är en farsot som framför allt iAfrika drabbar kvinnor, barn och hela befolkningenurskillningslöst. Där finns botemedlen inte för demsom saknar pengar.Vi har fått en proposition från regering-en på det här området som också är viktig. Det gällerILO-konventionen mot skadligt barnarbete. Där kanvi åtminstone någorlunda lägga en grund för interna-tionella bestämmelser om var barn absolut inte böroch ska behöva vara med.En annan generell rättighet gäller de människorsom är funktionshindrade och som står utanförsina rättigheter i många länder. Där måste frågan omstandardreglerna drivas med eftertryck. Detta kanman lyfta fram på olika sätt. Ett gott exempel är hurSverige stöder organisationer i som skavara med och bevaka valet för att se till att just funk-tionshindrade får sina möjligheter att delta i demo-kratiska val tillgodosedda. Det finns fler.På det allmänna området vill jag också peka pådödsstraffet. I betänkandet lyfter vi fram ne-gativa roll. har på olika sätt agerat. Själv-fallet går det inte heller att gå förbi på det härområdet, där dödsstraff utdöms till tusentals männi-skor. Jag tänker också på upprepade kränkningar avmänskliga rättigheter på andra sätt, där falungong ochandra rörelser samt oppositionella har drabbats myck-et hårt.Fru talman! Jag vill också gå in på några enskildaländer och regioner. Ett område som vi har pekat på ibetänkandet är , där de mänskliga rättigheternainte respekteras. Det kommer ständigt nya rapporterom hur man stänger tidningar och om hur hot motoppositionella hör till vardagen. för en kritiskdialog, men vi från och andra frågaross om man inte ibland måste ta till punktsanktioneroch markera tydligt och praktiskt konkret och intebara genom en dialog.Det är svårt att dra fram det vä-sentliga i situationen i . Men andra, t.ex. Yvon-ne , kommer att beröra situationen vid destora sjöarna och som är mycket allvarlig.Man lider av konsekvenserna avfolkmorden i och . Situationen iZimbabwe är också oerhört allvarlig. Det finns ocksåett land som är nytt på den kartan, vilket smärtarmånga av oss, nämligen . Övergreppen påZanzibar mot oppositionella är mycket allvarligahändelser, som har föregåtts av andra bud tidigare.Det är inga nyheter, men intensiteten i övergreppenhar ökat. Här finns det starka förhoppningar frånsvensk sida och från EU. Vi måste driva på och se tillatt man i , där man i övrigt har uppnåttmycket när det gäller mänskliga rättigheter, fred,stabilitet och bidrag till grannländernas säkerhet, skakomma till rätta med problemen och acceptera attoppositionen har rättigheter.Jag vill också peka på , även omGunilla kommer in på det senare och lyfterfram ytterligare frågor. Från har viefterlyst att regeringen tydligt och klart driver fråganinom EU. Den måste komma upp på dagordningenutifrån det självklara perspektivet att vi står bakomFN:s ansträngningar att få en folkomröstning tillstånd.Också i har stora omvälvningar ägt rum.Det är stora förbättringar som har skett vad gällerSydkorea och , som andra har varit inne påhär. Det gäller också i viss mån och Indonesi-en.Det som många av oss är intresserade av är ÖstraTimor. och andra har varit innepå hur folkomröstningen, som utlöste massakrer mensom nu har gått över i förberedelser till demokratiskaval , . Vi ser hur svåra de härförberedelserna är. Man tycker kanske att det går förhastigt. FN har kanske inte klarat sin uppgift att ledalandet i en övergångsregering så väl. Det finns up-penbara problem. Där måste delta och under-stödja arbetet för demokrati och mänskliga rättighe-ter.Latinamerika har också genomgått enorma för-ändringar. I , och har det svens-ka biståndet varit koncentrerat på mänskliga rättig-heter och demokrati. är ett land där vi harstarkt bistånd - inte bara på området MR och demo-krati utan också för annat. Där finns klara problem,men det är viktigt att finns med och bevakaroch försöker påverka på detta område.Jag vill naturligtvis också beröra , därman i har förberett en rapport.Den kommer upp under kommissionens arbete nu iGenève. FN:s kommissionär för mänskliga rättighe-ter, , har i en lång rapport belyst deenorma problem som finns vad gäller respekten förmänskliga rättigheter i . Hon pekar på in-ternflyktingar, fortsatta massakrer och övergrepp ochpå hur indianer och svarta drabbats mycket hårt, menockså på hur regeringen inte kan sätta stopp för pa-ramilitära grupper och inte kan garantera den egnabefolkningen säkerhet. På motsvarande sätt respekte-rar inte gerillan internationella överenskommelser ommänskliga rättigheter.Rapporten är väldigt allvarlig. Jag tror att mångafrån enskilda organisationer i och i Sverigehoppas på att den ska leda inte bara till ett ordföran-deuttalande, utan till en resolution i Genève.I sammanhanget finns också i betänkandet och ivår motion om frågan om Plan Colombia.Många av oss som studerat frågan är oerhört negati-va. Vi är inte negativa till att försöka komma till rättamed de enorma narkotikaproblem som finns i landet,men till att denna plan i huvudsak är en militär planmed starkt stöd från . De pengar man satsar gårtill till militär upprustning. Det är knappast denhjälp som och folk behö-ver,utan det är till en förhandlad fredlig lösning somman behöver hjälp.Den strategi vi efterlyser som ska utarbetas av densvenska regeringen måste gå ut på ett klart samarbetemed enskilda organisationer i , men också iSverige där det finns många som är intresserade avdetta område. Jag och många med mig hoppas på ettstarkt svenskt fortsatt bidrag till fredsprocessen ochatt förra årets seminarium här i kanföljas upp av fler inbjudningar där är pådri-vande.Till slut, fru talman, vill jag konstatera att vi imångt och mycket från utskottet sida är överens omde grundläggande frågorna vad gäller mänskligarättigheter. Men det finns också grundläggande skill-nader oss emellan. Där är det viktigt att peka på attenligt oss i så måste man se allt i ettstörre sammanhang när man diskuterar mänskligarättigheter. Jag tänker på krigsmaterielexporten ochdet tidigare ärende som var uppe om ramavtalet. Därdeltar ju också i en krigsmaterielexport somfaktiskt leder till fler krig och ökade konflikter runt-om i världen. Detta måste stoppas. Vi menar också måste se till flyktingsituationen och den huma-nitära flyktingpolitik som blir allt svårare för Sverigeatt föra utifrån bl.a. . Där kan vi intevara eniga med utskottet, och där menar vi att detbredare perspektivet måste finnas med.Fru talman! Jag vill hänvisa till de motioner somVänsterpartiet har på området - ensamt eller tillsam-mans med andra partier. Jag instämmer också i deyrkanden som redan har gjort på reser-vation 4 och 6.Anf. 88 ():Fru talman! har här välframfört majoritetens ståndpunkter. Mitt inlägg blirbegränsat till en enda fråga - dödsstraffet.För är kampen mot dödsstraff en priorite-rad fråga. Jag har tidigare på ett övergripande sätt lyftfram just dödsstraffet. Jag ser ett värde i en uppfölj-ning och i att få en mer heltäckande bild av lägetredovisat här i kammaren.Taiwan utdömer i ökad omfattning dödsstraff vil-ket finns närmare beskrivet i betänkandet.Fru talman! FN:s allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna är grunden förarbetet mot dödsstraff. är en av de tio grun-darna av , som grundadesi . Uppdraget var och är att bidra till Europasutveckling vad gäller demokrati, mänskliga rättighe-ter och rättstrygghet. Kampen mot dödsstraff priorite-ras.I dag har 41 medlemmar. Av dessa ärdet bara och som har kvar döds-straffet. konstitutionsdomstol har beslutatom ett moratorium, och president omvandlade1999 alla dödsdomar till fängelsestraff.Turkiet, som antagits som ansökarland till EU, harkvar dödsstraff i sin lagstiftning och fortsätter utdömadet. Den senaste avrättningen ägde rum . Utta-landen har hörts i positiv riktning för att möta EU:salltmer ökade krav på området. Vi väntar bara på detpraktiska genomförandet. Det räcker inte att säga,man måste också göra.Ukraina däremot förbjöd dödsstraffet i februariförra året. Det var något som vi välkomnade.Ett annat land, , genomför avrättning-ar. Uppgifterna om antalet dödsdomar och avrätt-ningar är svåra att få eftersom de räknas som stats-hemligheter i . Antalen kan vara myckethögre än vad vi vet i dag.Azerbajdzjan, och har av-skaffat dödsstraffet. I finns dödsstraffetkvar, men avrättningar har inte genomförts undersenare år. , , Cypernoch har kvar dödsstraffet endast för militärabrott i fredstid. och tillhör EU:skandidatländer.Fru talman! Om vi lämnar och flyttar osstill ser vi att , och Turkmeni-stan helt har avskaffat dödsstraffet. harinfört ett moratorium och , Tadzjikistanoch har reducerat antalet brott som kanföranleda dödsstraff, vilket får betraktas som någotmycket positivt.Men vi har tyvärr också sett bakslag. Filippinernaåterinförde dödsstraffet , och sedan återinföran-det har 1 400 fångar dömts till döden. Antalet avrätt-ningar är dock avsevärt lägre. Ytterligare ett bakslaghar aviserats. president sade 1999 att lan-det tänker återuppta avrättningarna, men vi får gåtillbaka till 1976 för att finna någon verkställd avrätt-ning. dömde till döden för hädelse. I landet har mer än3 000 personer dömts till döden.Sedan kommer vi till , det land i världen somhar avrättat flest personer. Detta vet vi trots att statis-tiken är ofullständig. avrättade sex män 1998och ytterligare 1 000 personer väntar i dödsceller påsina avrättningar. Jag har sagt att det ökandeantalet dödsdomar i finns i betänkandet. Detär första gången som över huvud taget be-handlas i ett betänkande.Länderna i har antingen avskaffatdödsstraffet i lag eller inte genomfört några avrätt-ningar på många år.Fru talman! President i harsagt att: "Jag kan inte tro att staten, för att värna livoch straffa den som dödar, i sin tur ska döda. Döds-straffet är lika omänskligt som det brott som föranle-der det. "blev 1863 det första land i världen somavskaffade dödsstraffet för alla brott. Många andralatinamerikanska länder var också tidigt ute medbeslut. Släpar efter gör , , Mexikooch som fortfarande har kvar dödsstraffet förbrott i krigstid.Om man lämnar fastlandet och tar sig ut i den ka-ribiska övärlden finner man att många fortfarande harkvar dödsstraffet och att det dessutom finns en ten-dens att utdömandet ökar. Utvecklingen på Trinidadoch är beklaglig, liksom den på . Ber-muda har gått mot den här strömmen och avskaffatdödsstraffet . På har också positivaställningstaganden gjorts.I har 38 delstater samt den federala nivånkvar dödsstraffet i sin lagstiftning. Högsta domstolenhar även slagit fast att det inte strider mot författning-en att avrätta förståndshandikappade, men Nebraskaoch elva andra delstater har delstatslagar som förbju-der avrättningar av förståndshandikappade. Antaletavrättningar i ökar . Ca 3 600 fångarväntar i dödsceller på sina avrättningar.Fru talman! Jag ska säga något om Mellanösternoch i det här sammanhanget. har isin lagstiftning avskaffat dödsstraffet med undantagför vissa brott i krigstid. Den palestinska myndighe-ten har infört dödsstraff. , och Saudiarabienär de länder i regionen som avrättat flest personer. IEgypten har man dödsstraff kvar för narkotikahandel,mord och terrorism.Fru talman! var det första land i Afrikasom avskaffade dödsstraffet. Under senare århar president lovat att några avrättningarinte ska genomföras i landet. Sammantaget har i dagett femtontal länder i i lag eller i praktikenavskaffat dödsstraffet. Bland de länder som har kvardödsstraffet är det land som avrättarflest.Jag ska avsluta mitt anförande med en dyster sta-tistik. Jag ska säga något om de avrättningar som ärkända av Amnesty enligt den senaste statistiken. Det har inte kommit någon statistik förår 2000 ännu.Så här ser statistiken för ut: Afghanistan13 avrättade, 1, 16, 6,2, 100-tals, 165,Yemen 35, 12, 1 077, 100,13, 3, 13, Palestinska myndig-heten 1, 13. har ettmoratorium, som jag tidigare sade, men avrättningarhar rapporterats från . Dessa 13 fall är iTjetjenien. 103 avrättningar, Singapore11, flera. Jag har inte fått några närmareuppgifter än så. 2 avrättningar, 2avrättningar, 24, 16, ochTobago 10, 28, 98, 6, Viet-nam 8, 29.Där var den dystra statistiken slut.När man tittar på detta i sin helhet ser vi att dettrots allt har skett väldigt stora framsteg i synen pådödsstraff, tillämpningen av dödsstraff och attityder-na i största allmänhet. Det finns framgångar och detfinns bakslag. Men det känns ändå att det arbete somvi ibland inte ser några konkreta resultat av är tillnytta på sikt.Jag ska bara göra ett tillägg till något som JanErik sade i sitt anförande. Han berörde detarbete som görs när det gäller en kartläggning avMR-frågorna här i landet. Jag delar hans uppfattningatt det är väldigt viktigt att vi här i kammaren harmöjlighet att delta i det fortsatta arbetet. Regeringenhar gjort en kartläggning som finns att tillgå. Menprecis som tycker jag att det är väldigtviktigt att vi i har möjlighet att påverka detfortsatta arbetet framöver.Sedan kan jag inte låta bli att göra en annankommentar. Det är någonting som har slagit mig närjag har suttit här och lyssnat på debatten under dagen.Jag hade en interpellationsdebatt som be-handlade mänskliga rättigheter i det forna Sovjet-unionen kontra de kontakter som har varit gentemotSverige. Jag tänker på de s.k. kirunasvenskarna. Jaghade en debatt med företrädare för häri kammaren. Den omsorg om mänskliga rättigheterbakåt i historien som man kan ibland kan höra fråntalarstolen här omfattar inte det som man själv harvarit en del av. Den omfattar inte den egna historien.Jag tycker att man alltid ska börja med att titta på sigsjälv. Jag hoppas att och kommer att hjälpa till att reda ut den egnahistorien och gå till botten med kirunasvenskarnasöde och , ,ansvar i de här frågorna.Anf. 89 ():Fru talman! Jag vill inleda med att säga att jagblev mycket glad, men kanske också förvånad, närjag i betänkandet, som svar på min motion, läste attparlamentarikern är frisläppt. Han är enpolitiker som hållits i fängelse i Moldavi-en utan en fri och rättvis rättegång. har, bl.a. iOSSE, agerat kraftfullt för att just den mannen ochhans tre medfångar i den s.k. Ilascugruppen skulle fåen fri och rättvis rättegång.Eftersom jag är så pass inblandad i den mannenssituation genom bl.a. aktiviteter i OSSE-samman-hang, har jag naturligtvis efterforskat om det verkli-gen stämmer att han är frisläppt. Jag tyckte att jag i såfall borde ha fått reda på det på grund av mitt redannämnda engagemang. Tyvärr måste jag säga att hanfortfarande är fängslad i Tiraspol i Transnistrien iMoldavien, som vi har hört här. Jag kan ock-så meddela att han är parlamentsledamot iMoldavien. Men vid parlamentsvalet i november år2000 valdes han till ledamot i senat. Föreden kandidaturen sade han enligt uppgift upp sittmoldaviska medborgarskap och fick rumänskt med-borgarskap. Han är också medlem av den rumänskadelegationen i parlamentariska försam-ling. Hans olagliga fängslande utan en fri och rättvisrättegång innebär givetvis att han inte kunnat utövade mandat han fått av väljare först i ochsedan i . Han är således fortfarande i fäng-else i . Han har suttit där i snart tio år.Jag skulle ha velat ställa en fråga till utrikesut-skottets socialdemokratiska representant här i dagMarianne , men hon verkar ha gått ut urkammaren. Jag skulle då i stället vilja fråga de övrigaföreträdarna för utrikesutskottet varifrån de har fåttuppgiften att Ilascu skulle vara frisläppt och varfördet påståendet inte varit mera underbyggt i betänkan-det.För mig och många andra är detta en trovärdig-hetsfråga. Kraven i den motion som jag väckt omIlascus situation kvarstår således. Jag inser förstås attdet inte är realistiskt att begära en återremiss, som jagegentligen skulle vilja. I stället ber jag allvarligt ut-skottets ordförande, i skepnad av MarianneJönsson som inte är här, att ge kammaren ett löfteom att utskottet ska hålla sig informerat om ärendetsfortsättning och tillse att gör allt som står idess makt för att och hans grupp ska få enrättvis rättegång, alltså att man inte ska släppa frågan.Fru talman! över till något helt annat. Världenhar genom bl.a. den tekniska och elektroniska ut-vecklingen krympt. Andra människors verklighet harkommit närmare och ibland t.o.m. mycket nära.Jag anser att sådana brott mot mänskliga rättighe-ter som är riktade mot flickor eller kvinnor, oavsett ivilket land som de utförs, indirekt drabbar alla flickoroch kvinnor. De drabbar också dem som råkar bo ivärldens mest jämställda land, dvs. Självklart tarflickorna i vårt land både direkt och indirekt åt sig avmånga länders brott mot flickors eller kvinnorsmänskliga rättigheter. Genom dagliga TV-rapporterfrån olika sammanhang i hela världen både ser ochhör flickan att hon är mindre värd och egentligen intehar någon integritet. Självförtroendet minskar, ochsjälvbilden förvanskas. Pojkarnas syn på flickor på-verkas naturligtvis också.Arbetet med att stärka flickans och kvinnans ställ-ning måste ha hög prioritet oavsett inom vilken kultursom hon är född och var hon bor. Det handlar inteenbart om en människorätts- och jämställdhetsfråga,utan det handlar också om ekonomi och utveckling.Äntligen tycks man börja inse att ett sätt att minskafattigdomen i världen är att höja kvinnans status.Arbetet för mänskliga rättigheter och jämställdhetär oerhört angeläget i såväl internationella som natio-nella sammanhang. Därför är det viktigt att heder-smord, trafficking och annat kvinnoförnedrande lyftsfram i den allmänna debatten och fördöms som brottmot mänskliga rättigheter.Hedersmord är ett vedervärdigt exempel på hurman värderar människor olika, och det är helt emotkristdemokraternas uppfattning om människovärdeoch mänskliga rättigheter. En persons värde varkenkan eller får bestämmas av kön.