prot · GO0961 · 2001-02-06 00:00:00 — har Simp-Lex-enheten inriktatsitt arbete på , men fr.o.m. i årkommer även insatser hos myndigheterna och utred-ningsväsendet att prioriteras, bl.a. genom utbild-ningsinsatser. I arbetet med att förenkla befintligaregler kommer skattelagstiftning, miljölagstiftningoch arbetsrättslagstiftning att prioriteras.Beträffande förenkling av befintlig lagstiftninghar regeringen fattat beslut om en översyn avsemesterlagen ur förenklingssynpunkt.Regeringen har också tillsatt en utredning för attse över de s.k. 3:12-reglerna för fåmansföretag ochför att pröva olika möjligheter att underlätta genera-tionsskiften i företag.Jag kan även nämna att den av regeringen tillsattautredningen för ökad hälsa i arbetsli-vet, som har det överordnade motivet att minska denarbetsrelaterade ohälsan, även har till uppgift att före-slå förenklingar av nuvarande system. Samtliga för-slag som utredningen lämnar kommer dessutom attföregås av en särskild konsekvensanalys för att utrönaförslagens effekter för små företag.Parallellt med denna utredning pågår även en stu-die inom som ska belysa denya anställningsformerna i gränssnittet mellan egen-företagande och anställning, där bl.a. konsekvensernaav de sociala trygghetssystemen kommer att studeras.Den genomförda omstruktureringen av destatliga myndigheter som är viktiga för småföretagensvillkor ska leda till en bättre samordning och en ef-fektivare och tydligare myndighetsstruktur gentemotföretagen och andra intressenter.För att få direktkontakt med ett urval av småföre-tagare har jag en rådgivargrupp, referensgruppen förentreprenörs- och näringslivsutveckling. Gruppenkommer att träffas cirka och skafungera som bollplank i olika frågor. Den ska för-medla kunskaper till om företagar-nas vardag. Några av medlemmarna i referensgrup-pen ska ingå i den arbetsgrupp som kommer att arbetamed regelförenkling ur de små företagens perspektiv.Samtidigt kan vi konstatera att mycket återstår attgöra inom regelförenklingsområdet. Att förbättraförutsättningarna för ett växande näringsliv är enlångsiktig och kontinuerlig process, och jag kommeratt arbeta vidare med dessa frågor.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:576 om SystembolagetsreturburkshanteringMiljöminister har frågat mig vilka åtgärder jagavser vidta för att ålägga Systembolaget att, i likhetmed övrig detaljhandel, ta sitt ansvar för de returför-packningar man saluför.Jag har uppmärksammat ett antalproblem som rör utformningen av producentansvarför olika varugrupper. Regeringen beslutade därförden att tillsätta en särskild utredare föratt göra en bred översyn av producentansvaret samtatt utreda hur garantier för producentansvarets full-följande och funktion ska kunna utformas (dir.2000:28). Enligt utredningsdirektivet ska utredarenbl.a. utvärdera retur- och pantsystemen för alumini-umburkar, PET-flaskor samt returförpackningar avglas för öl och läsk samt regelverken kring dessaprodukter. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag tillregeringen senast den 31 juli 2001.Utredningens arbete får visa om det finns skäl förmig att vidta åtgärder avseende producentansvarensutformning.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:577 om miljövänlig hante-ring av soporMiljöminister har frågat mig vilka åtgärder jagavser vidta för att få en mer miljövänlig hantering avsopor.Ett flertal åtgärder har vidtagits de senaste årenför att styra avfallsflödena till bättre omhändertagan-den, bl.a. genom en skatt på avfall som började gällaförra året, sorteringskrav samt förbud mot att depone-ra brännbart avfall och förbud mot att de-ponera organiskt avfall från 2005.Man kan ännu inte överskåda effekterna av de be-slutade åtgärderna fullt ut. Tyvärr finns det docktecken på att en alltför ensidig utbyggnad av avfalls-förbränning sker på bekostnad av biologiska behand-lingsmetoder och materialåtervinning. Regeringen hardärför givit i uppdrag attredovisa en handlingsplan för att uppnå ett ekologiskthållbart omhändertagande av avfall. I uppdraget ingårbl.a. att utreda om det behövs en förändring av styr-medlen. I årets budgetproposition har regeringenuppmärksammat riskerna med en ökad förbränning avosorterat avfall och menat att det är angeläget att följaupp och utvärdera hur systemet med avfallsbeskatt-ning fungerar, när detta har varit i kraft en tid.Jag anser att det är viktigt att få till stånd en ba-lanserad användning av olika behandlingsmetoder föravfall. uppdrag samt utvärderingenav avfallsskatten får visa om det finns skäl för mig attvidta ytterligare åtgärder.den 29 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:578Fråga 2000/01:578 av ()om E 20 - sträckan mellan och kommer att besvaras den 1 februari 2001.Stockholm den 29 januari 2001Enligt uppdragDag EkmanExpeditionschefden 1 februariSvar på fråga 2000/01:578 om E 20 - sträckanmellan och AlingsåsNäringsminister har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att snabbt bygga om vägE 20 . Bakgrunden till frågan är demånga olyckor som inträffat på vägsträckan under desenaste åren. har även framhållitatt en minimistandard bör utarbetas för de högtrafike-rade Europavägarna och att de sträckor som liggerunder den byggs ut med förtur.Jag delar uppfattning attsäkerheten på 20 mellan och Vårgårdabehöver förbättras. Stora insatser har redan gjortseller är planerade att genomföras på andra delar avE 20, men sträckan inte kunnat prioriteras i förhållande till allade angelägna objekt som ingår i den nu gällandenationella planen för vägtransportsystemet, som rege-ringen fastställde . Tack vare regeringenskraftfulla prioritering av trafiksäkerhetsinsatser ochdet elva-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet somjag tagit initiativ till har säkerhetshöjande åtgärderändå kunnat komma i gång på denna farligavägsträcka, trots att den inte ingår i den nationellaplanen.I den kommande planeringsomgången, som skafölja efter regeringens infrastrukturproposition,kommer åtgärdsbehoven i det nationella stamvägnätetatt prövas på nytt. Eftersom vägsträckan är hårt olycksdrabbad förutsätter jag att dendå kommer att genomgå en mycket noggrann bedöm-ning.Vägplanering utgår från en avvägning av till-gängliga resurser mot flera olika mål. En av Vägver-kets uppgifter är att för varje objekt pröva vilkenstandard som är motiverad av trafikförhållandena ochav andra omständigheter. Jag tror därför inte att enminimistandard skulle leda till ett bättre slutresultat.Det finns andra sätt att höja trafiksäkerheten, t.ex.genom separering av trafik i olika riktningar, om-byggnad av korsningar och rensning av sidoområden.För att få ett trafiksäkert vägnät måste även billiga,kostnadseffektiva åtgärder vidtas som förbättrar envägs trafiksäkerhet utan att den därmed blir ombyggdtill motorväg.den 2 februariSvar på fråga 2000/01:579 om foderfiskeJordbruksminister har frågat miljöminister om miljöministern avser agera i fråga omfiske efter foderfisk i är arbetet fördelat så attdet ankommer på mig att svara på frågan.Det svenska fisket ska bedrivas på ett ekologiskthållbart sätt. En hållbar förvaltning utgår från ettförsiktigt nyttjande av fiskbeståndet. Fisket i bedrivs också inom ramen för de totala tillåtnafångstmängder som fastställs av Fiskerikommissionenför . Besluten föregås av rådgivning frånInternationella havsforskningsrådet. Inför för årliga möte beslutadesom en stegvis sänkning av kvoterna med pågrundval av den biologiska rådgivningen, för bl.a. silloch skarpsill. Detta i syfte att bygga upp beståndentill en biologiskt säker och hållbar nivå.Det är efterfrågan på marknaden som avgör omfångsterna går till humankonsumtion. Den sill ochskarpsill som inte får avsättning för direkt konsum-tion säljs i stället som högvärdigt proteinfoder. Dettaanvänds i livsmedelsproduktionen bl.a. till uppföd-ning av lax och andra djur. Det är i och för sig viktigtatt komma ihåg att ett sådant fiske kan, lika lite somett konsumtionsfiske i samma omfattning, i sig inteskada bestånden så länge fisket sker inom biologisktsäkra gränser. Ur ekonomisk synpunkt är det emel-lertid mer lönande för fiskarna att sälja fångsten tillhumankonsumtion om efterfrågan finns. Jag vill ock-så i detta sammanhang framhålla att fiske efter skarp-sill för foderändamål är, till skillnad mot vad du an-ger, tillåtet i Östersjön.Inte desto mindre kan det finnas anledning att yt-terligare studera det omfattande foderfiskets effekter iolika avseenden. har därför fått i upp-drag att analysera det småskaliga kustfisket ur biolo-gisk, ekonomisk och regionalpolitisk synvinkel. Ver-ket ska därvid bl.a. överväga effekterna av det fiskeefter sill och skarpsill som utnyttjas för foderändamål.den 30 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:580Fråga 2000/01:580 av (m) om be-handlingen av utlänningsärenden.Frågan kommer att besvaras torsdagen den 1 feb-ruari 2001.Stockholm den 29 januari 2001Maj-Inger Klingvallden 1 februariSvar på fråga 2000/01:580 om behandlingen avutlänningsärendenStatsrådet har frågat mig om jag avser över-föra instans- och processordningen i utlänningsären-den till förvaltningsdomstolar.Jag vill inledningsvis poängtera att utgångspunk-ten för såväl NIPU:s som den interdepartementalaarbetsgruppens arbete har varit att förstärka rättssä-kerheten och effektiviteten i asylprocessen. Vad somhar varit föremål för utredning är bl.a. att undersökahur instans- och processordningen i utlännings- ochmedborgarskapsärenden skulle kunna förändras föratt nå dessa mål.Jag vill här också hänvisa till det svar jag tidigarelämnat på en fråga från om , 1999/2000:1217, där jag bl.a. redo-gjorde för bakgrunden till varför alternativet med enspecialdomstol utreddes av den interdepartementalaarbetsgruppen efter det att NIPU lämnat sitt betän-kande.Efter att remissvar angående arbetsgruppens för-slag om inrättande av en specialdomstol som överin-stans för utlänningsärenden inkom under hösten2000, gjordes en sammanställning av remissvaren.Remissopinionen var, liksom efter betänkande, splittrad. Arbetsgruppensförslag om specialdomstol förordades av flera re-missinstanser, bl.a. av de flesta domstolarna, medanflera andra tunga remissinstanser förordade NIPU:sförslag, dvs. att förvaltningsdomstolarna ska ansvaraför överprövning av beslut i utlännings- och medbor-garskapsärenden.I båda förslagen föreslås att prövningen i överin-stans av dessa ärenden förs över till domstol. Vidareföreslås att en tvåpartsprocess med möjlighet tillmuntlig förhandling ska kunna tillämpas i utlän-ningsärenden. Det är således stora förändringar attvänta i substans oavsett vilken av de två föreslagnalösningarna som väljs.I ljuset av NIPU:s och den interdepartementalaarbetsgruppens förslag samt de remissyttranden sominkommit, bereds frågan i Regerings-kansliet för att finna en lösning som uppfyller de kravsom ställdes i direktiven för ovannämnda utredningar.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:582 om omprioriteringarinom polisväsendetJustitieminister har frågat mig om jag är bereddatt vidta några åtgärder för att säkra att polisen fårtillräckliga resurser för sitt arbete med den ökandeutlandstrafiken i Blekinge.Jag vill inledningsvis understryka att ansvaret förfördelningen av de ekonomiska resurser som ställs tillpolisväsendets förfogande, liksom ansvaret för re-krytering och fördelning av personal, ligger hos Riks-polisstyrelsen. Det ankommer alltså inte på regering-en att fatta några beslut i den typen av frågor, ävenom den styrning som regeringen utövar genom regle-ringsbrevet självfallet är av betydelse i sammanhang-et.Som jag har nämnt är det en angelägenuppgift för polisen att säkerställa att det finns till-räckliga resurser och kompetens för att effektiviseraverksamheten. Bl.a. därför görs nu i enlighet medregeringens förslag i budgetpropositionen den störstasatsningen på rättsväsendet . Polisen fickförra året ett särskilt tillskott på 200 miljoner kronor.I år höjs polisens anslag med 575 miljoner och nästaår med ytterligare . De nya resur-serna ska främst användas till att öka antalet poliserför att utveckla närpolisen, brottsutredningarna ochgränskontrollen.Även frågan om samverkan med andra myndig-heter är av avgörande betydelse för polisens brottsbe-kämpande och brottsutredande verksamhet. Polisen,och har sedan längebedrivit samverkan och samarbete. Rikspolisstyrelsenhar inför operativa anslutning till Schengen-samarbetet arbetat mycketintensivt tillsammans med , och . Ett konkret resultat avdetta arbete är framtagandet av en myndighetsgemen-sam nationell handlingsplan och handbok förSchengenarbetet. Av handlingsplanen framgår ocksåatt myndigheterna på central, regional och lokal nivåska samverka och samarbeta för att bl.a. uppnå störstamöjliga resursutnyttjande.När det gäller samverkan med motsvarande myn-digheter i länderna runt vill jag peka på detaktiva brottsbekämpande samarbete som sedan 1996bedrivs genom Aktionsgruppen mot organiseradbrottslighet i . Detta samarbete skerbl.a. genom informationsutbyte och gemensammakontrollaktioner.Sammanfattningsvis vill jag säga att jag är över-tygad om att resurstillskottet kommer att ge polisvä-sendet möjlighet att utföra sina arbetsuppgifter, bl.a. iett Schengenperspektiv. Beträffande nationell ochinternationell myndighetssamverkan finns det väl fungerande nätverk, särskilt vid Polismyndig-heten i Blekinge.den 29 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:583Fråga 2000/01:583 av () om in-frastruktursatsningar och utsläpp av växthusgaser.Frågan kommer att besvaras den 1 februari 2001.Stockholm den 29 januari 2001Enligt uppdragDag EkmanExpeditionschefden 1 februariSvar på fråga 2000/01:583 om infrastruktursats-ningar och utsläpp av växthusgaserNäringsminister har frågat mig om jag är bereddatt vidta ytterligare åtgärder så att infrastruktursats-ningarna i inte bidrar till en ökning av växt-husgaserna.Det av fastställda etappmålet för ut-släppen av koldioxid från transporter i är attnivån bör ha stabiliserats nivå.Transportsektorn är starkt beroende av fos-sila bränslen. I många EU- och är sek-torn den dominerande källan till koldioxidutsläpp.Utan kraftfulla åtgärder kan man räkna med att ener-gikonsumtionen och koldioxidutsläppen från vägtra-fiken kommer att fortsätta att öka kraftigt.Uppgiften att minska klimatpåverkan från trans-portsektorn är en av de största utmaningarna när detgäller att gå mot ett långsiktigt hållbart transportsys-tem. Det finns en mängd möjliga åtgärder för atteffektivisera transportarbetet och därmed minskakoldioxidutsläppen, t.ex. att utveckla och främjaanvändningen av nya typer av fordon och drivsystemeller genom åtgärder för att påverka människors re-sande och för att minska trafikvolymen. Insatser görsinom alla dessa områden. När det gäller åtgärder itransportinfrastrukturen visar dock analyser frånSIKA och trafikverken att tänkbara insatser under entioårsperiod endast har liten betydelse för utsläppenav koldioxid.Regeringen förbereder just nu propositioner omklimatpolitiken samt om inriktningen av infrastruk-turåtgärder. Jag vill inte nu föregripa de förslag somkommer att presenteras i dessa propositioner.den 29 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:584Fråga 2000/01:584 av () omomprioriteringar inom tullens verksamhet.Frågan kommer att besvaras den 2 februari 2001.Stockholm den 26 januari 2001Bosse Ringholmden 29 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:585Fråga 2000/01:585 av om ho-mosexuellas situation i EU:s kandidatländer.Frågan kommer att besvaras torsdagen den 1 feb-ruari 2001.Stockholm den 26 januari 2001Anna Lindhden 1 februariSvar på fråga 2000/01:585 om homosexuellas situ-ation i EU:s kandidatländerUtrikesminister har frågat mig vilka konkretainitiativ jag kommer att vidta under det svenska ord-förandeskapet i EU för att garantera att frågor omhomo- och bisexuellas mänskliga rättigheter i kandi-datländerna blir allsidigt belysta i granskningen avuppfyllelsen av Köpenhamnskriterierna.Diskriminering och bestraffning av människor en-bart på grund av deras sexuella läggning står i stridmed den grundläggande principen om alla männi-skors lika värde och rättigheter. En lagstiftning sominnebär diskriminering av homosexuella är självfalletoacceptabel.När det gäller utvidgningsförhandlingarna grun-das MR-bevakningen som ocksåpåpekar på de s.k. Köpenhamnskriterierna som är ettuttryck för EU:s totala MR-politik. Den politikeninkluderar då även den allmänna icke-diskrimineringsprincipen - en princip som är centralnär det gäller respekt för de mänskliga rättigheterna.Homo- och bisexuella personer, som utgör en utsattgrupp, omfattas således också av denna princip ochdå även av Köpenhamnskriterierna.Frågan om de homosexuellas situation är en viktigdel av det politiska Köpenhamnskriteriet för medlem-skap. Grunden för kandidatländernas åtaganden ut-görs av artikel 13 i fördraget. Frågorna om diskrimi-nering tas också upp i EU:s stadga om grundlägganderättigheter som proklamerades vid toppmötet i ,där det slås fast att all diskriminering på basis av bl.a.sexuell läggning ska vara förbjuden.I utvidgningsförhandlingarna har de homosexuel-las situation uppmärksammats. Unionen har i sinaförhandlingspositioner betonat att detta är en viktigdel av det politiska kriteriet och uppmanat kandidat-länderna att uppmärksamma frågan, samt att vidtaåtgärder för att bekämpa diskriminering på grund avsexuell läggning. Kommissionen har tagit upp frågani sina översynsrapporter, t.ex. i fallet därman konstaterar att vissa framsteg har gjorts menframhåller att fortsatta ansträngningar är nödvändiga.Från svensk sida kommer vi att noga följa att kandi-datländerna lever upp till sina åtaganden.Jag har för avsikt att inom regeringen fortsättadiskutera frågan.den 31 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:587Fråga 2000/01:587 av om åtgär-der mot kadmium.Frågan kommer att besvaras den 14 februari 2001.Stockholm den 30 januari 2001Enligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefden 31 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:599Fråga 2000/01:599 av () omkosovoalbaner i serbiska fängelser.Frågan kommer att besvaras fredagen den 9 feb-ruari 2001.Stockholm den 30 januari 2001Anna Lindhden 2 februariMeddelande om svar på fråga 2000/01:605Fråga 2000/01:605 av () ommänskliga rättigheter i Kina.Frågan kommer att besvaras fredagen den 9 feb-ruari 2001.Stockholm den 1 februari 2001Anna LindhInnehållsförteckning