prot · GO09113 · 2001-05-17 00:00:00 — Det kan ju skeförsäljningar av statliga företag och annat. Erfaren-heten, som jag redovisade, är att vi de fyra senasteåren på grund av olika omständigheter har överträffatsaldomålen totalt med ett plus på 155 miljarder. Dettamed att vi måste låna till maxtaxan det får vi se.Skulle vi göra det vore det helt ointressant. Under denborgerliga regeringstiden hade vi ju statsfinansiellaproblem, men det har vi inte nu och inte heller införframtiden.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag tror att det senaste som JanBergqvist sade verkligen ger anledning till oro ochunderstryker den oro som försvann här i kammaren . Han hänvisar till de senaste årens statliga bud-getsaldo, men överskotten där beror ju på en lång radolika engångshändelser, t.ex. överföring från AP-fonderna och försäljning av statlig egendom. Menunder detta finns ett underskott, och detta underskottväxer nu . Då säger får väl se om det blir ett underskott. Då måste manta med i diskussionen att ni nu gör ett avsteg från deriktlinjer som har gällt när det gäller Riksbankensutdelning till staten.Det intressanta är att motiven för det här avstegetskiftar på ett sätt som avslöjar ihåligheten i argumen-tationen. anser att vänstermajoritetenbifaller , som yrkar att man skatillföra 40 miljarder från till staten, me-dan anser att man avslår Bengt-OlaRyttars yrkande när man, som vänstermajoriteten gör,tillför 40 miljarder till staten. Skiljelinjen är att ni, istället för som vänstern vill, inte betalar in 40 miljar-der , utan ni delar upp det i två olika poster.Jag skulle gärna vilja att utveckladevari den principiella skillnaden ligger i detta.Jan hävdar lite grann flackande att viförra året diskuterade frågan om förändrade riktlinjeroch att alla var med på att vi skulle diskutera vilkariktlinjer som skulle gälla. Men det intressanta är attdessa riktlinjer formellt sett inte har ändrats. Det ärbara det att ni ändrar dem i praktiken. Det som orsa-kar den stora oron är inte det exakta beloppet 20 mil-jarder eller 40 miljarder, utan det är att ni är öppna fören helt ny princip när det gäller utdelning från Riks-banken till staten, nämligen en godtycklig bedömningi varje enskilt läge. Det är klart att detta måste sesmot bakgrund av det underskott som finns i statensfinanser.Anf. 24 () replik:Fru talman! Det är inte alls någon godtycklig be-dömning. Läs vad som står i betänkandet. Det står attvi räknar med att med 40 miljarder har man åstad-kommit en väl avvägd konsolidering av Riksbankenoch att vi sedan vill att man ska fortsätta med 80-procentsregeln.Man kan föra samma resonemang och rikta sam-ma kritik på det här konspiratoriska sättet när detgäller de 20 miljarderna och säga att man avviker frånprincipen om när man valde 20 %.Vi har gjort en analys i förhållande till övrig kon-solidering som visar att det går att ta 40 miljarder.Därmed räknar vi med att det är väl balanserat ochvälkonsoliderat. Sedan fortsätter vi med 80-procentsregeln. Det är alltså inget konstigt ellermärkvärdigt med detta.När det gäller statsfinanserna och när man räknarmed underskott beror det på vad man tänker sig attgöra med skatterna. Man kan undvika underskott omman vill genom att inte sänka skatterna så mycket.Här finns alltså en valfrihet. Men jag tycker inte attdet vore speciellt konstigt om det skullebli underskott i statsbudgeten . Det kan detmycket väl bli om vi bara har ett rejält sparande i denoffentliga sektorn. Det är ju och andrasom har dragit en orimligt skarp skiljelinje mellanolika delar i den offentliga sektorns sparande.Jag tycker inte alls att man ska dramatisera denhär frågan. Men jag har den mycket bestämda upp-fattningen att om man månar om starka statsfinanserpå lång sikt, då ska man ha en socialdemokratiskpolitik och inte en borgerlig politik.Anf. 25 () replik:Fru talman! När det gäller det senaste kan väl varoch en som studerat regeringens eget bokslut över 90-talet konstatera hur fel det var. Det var ju den social-demokratiska utgiftspolitiken - deterkänner dagens regering själv - som lade grundenför problemet. Sedan svängde det uppåt 1993, och detvar vad jag vet inte under socialdemokratisk rege-ringstid. Men låt oss lämna den frågan därhän, därföratt den tillhör ert normala propagandatal. Den intres-santa frågan är ju den som vi talar om här i dag.Bergqvist hävdar nu att den princip som liggerfast och som ska följas är att man ska ha en utdelningpå till staten och till konsolidering. Det ärbara det att detta ska vi göra undantag ochnästa år. Eftersom alla vet hur det här har kommit till,bidrar ni till att urholka varje uns av förtroende förden principen. Alla vet ju att det är vänstern inom ochutanför ert parti som har drivit fram detta. Alla vet juatt det här ärendet inte var berett och planlagt. Full-mäktige hade gjort en analys och kommit fram tilldessa 20 miljarder. För att sedan hantera de internaslitningarna inom vänsterkoalitionen sade ordföran-den vid ett sammanträde att man tänkte lägga på 20miljarder till och sedan följa upp det med en analys.Någon sådan analys finns inte med här, och det harinte kommit något nytt . Alla vet ju detta.Det allvarliga, fru talman, är inte den exakta stor-leken på det belopp som diskuteras, utan det är attni öppnar vägen för en principlöshet när det gälleravkastningspolitiken, och det kommer att urholkaRiksbankens förtroende.Jag vill ställa följande fråga till inte att det på något vis påverkarRiksbankens förtroende, handlingskraft och oberoen-de att man på det här viset godtyckligt ökar på utdel-ningen av det egna kapitalet?Anf. 26 () replik:Fru talman! Det kan naturligtvis påverka både ut-landets uppfattning och diskussionen i omman lämnar sådana felaktiga beskrivningar av vadsom har skett som här gör. Mansäger att det inte finns någon analys, attdetta bara är tillyxat och tillkommet för att man skulleförebygga vissa motsättningar osv. Men det stämmerinte.Det här bygger på en ärlig och gedigen analys,och vi har kommit till denna slutsats, det vill jagunderstryka. Och sedan kan ni hålla på så mycket nivill. Men det är ett sätt att tunna ut debatten. Gå in isakfrågorna i stället, läs vad det står i betänkandet ochavfärda det inte som att vi ljuger eller att det inte ärvåra avsikter! Det står tydligt vilka principer som vivill att man ska hålla sig till.Sedan var snabb med att avfär-da historieskrivningen efter att han själv med ut-gångspunkt i politiska propaganda hadetalat om hur det verkligen gick till. Jag vill be GunnarHökmark att slå upp memoarer där dettydligt framgår att de borgerliga partierna inte klaradeatt driva både konjunkturpolitik och strukturpolitik påsamma gång. Hon erkände detta väldigt tydligt.Dessutom kanske kan erinra sigatt dåvarande statsministern våren 1992sade att det inte var någon bankkris i , utandet var kanske lite småproblem i den statliga banken,men i övrigt fanns det inga problem.Fru talman! Har man en sådan bakgrund ska mannog tala lite försiktigare om vad som har hänt, Gun-nar Hökmark.(forts. 8 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 27 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund.Vid denna frågestund medverkar från regeringenstatsrådet , utbildningsminister , statsrådet , statsrådetBritta Lejon och justitieminister besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor som berör hennes ämnesområde.Övriga statsråd besvarar frågor var och en inom sittämnesområde.Den lokala demokratinAnf. 28 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att ställa enfråga till demokratiministern. har i uppdrag att utreda mycket av detsom har utretts tidigare i andra utredningar. I dagarnahar demokratiministern gett denna kommitté tilläggs-direktiv för att utreda om det inte bör bli svårare förkommunerna att fatta beslut i vissa frågor som t.ex.försäljning av kommunala bostäder.Med tanke på att kommittén, såvitt jag förstår, re-dan i sin behandling har sagt nej till detta en gång,måste frågan till ministern bli: Tycker ministern attdet är rimligt att på detta sätt ge pekpinnar till enkommitté när kommitténs arbete går emot ministernsåsikter?Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Den övergripande uppgiften förKommundemokratikommittén är att hitta vägar för attfördjupa den lokala demokratin. Från regeringenssida har vi pekat ut ett antal områden som särskiltviktiga, dels att underlätta för människor att varaförtroendevalda, dels att försöka bryta snedrekryte-ringen till politiken och underlätta för de individersom är alldeles för lite företrädda bland de poli-tiska beslutsfattarna att vara med och fatta beslut.Undanröjandet av hinder för att funktionshindradeska kunna delta i samhällsdebatten är ett annat områ-de. Det finns en del hinder för funktionshindra-de att utöva sina demokratiska rättigheter. Framförallt handlar det om att öka människornas möjlighetertill insyn och påverkan på den lokala demokratin.Dit hör också att vi måste fundera över om de nu-varande formerna för beslut om frågor av mycket storvikt för kommuninvånarna är de rätta . Geskommunfullmäktige tillräckligt med tid för dessaviktiga beslut? Är kraven på beredningsunderlagtillräckliga? Har medborgarnas insyn och deltagandetillräckliga förutsättningar i dessa viktiga frågeställ-ningar?De här uppdragen, de här frågeställningarna, dethär medskicket finns redan i ursprungsdirektiven tillKommundemokratikommittén.Anf. 30 ():Fru talman! Demokratiministern hann ju inte sva-ra direkt på frågeställningen. Men det var en väl be-skriven önskan om att stärka den lokala demokratin iteoretiska termer.Jag måste ställa följdfrågan till ministern: Hur trorministern att det påverkar människors vilja att pålokal nivå faktiskt engagera sig i den lokala politikennär regering och riksdag så i detalj vill styra kommu-nerna? Ministern lägger faktiskt ständigt fram förslagsom går stick i stäv med det ministern beskrev tidiga-re. Man inskränker i stället den lokala demokratinsmöjligheter att fatta egna beslut.Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska försöka fortsätta där jag slu-tade, och sedan ska jag återkomma till de följdfrågorsom har ställt.Det ursprungliga uppdraget för handlade alltså om ett ökat fokus påden lokala demokratin. Men frågan är också om vi ifrågor av väldigt stor vikt för kommuninvånarna harde rätta formerna för dessa beslut . En öppenfrågeställning.Tilläggsdirektiven har kommit till framför allt,skulle jag våga påstå, därför att ett av regeringenssamarbetspartier har velat understryka vikten av dettasista tydligare än det var utformat i de ursprungligadirektiven.Åsa säger att kommittén redan harsagt nej, och påstår att jag, och rege-ringen också antar jag, lägger fram ett antal förslagdär vi detaljreglerar kommunerna och antyder att detskulle ha negativ påverkan på människors förutsätt-ningar och vilja att vara lokalt förtroendevalda.Det kommittén har sagt eller inte sagt har jag ing-en aning om . Jag har inte fått något betänkandefrån den . Jag vill självfallet att de förutsätt-ningslöst tittar närmare på de här frågorna. Och jaghävdar motsatsen mot vad hävdar.Vi arbetar på alla sätt och vis för att öka möjligheter-na för den lokala demokratin att blomstra, inte för attsnärja in den och göra det svårare.CancerforskningenAnf. 32 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern. Det gäller en sak som vi har diskuterat tidiga-re, men jag tycker att det finns all anledning att ta uppden igen.Cancerforskningen i har drabbats av ettpåslag på administrationskostnaderna pluslokalkostnader. tar staten in delar av de pengarsom givarna, våra svenska medborgare, har skänkt tillden här forskningen.Vi har tidigare kunnat säga att varje krona oav-kortad gick till forskning. Det var ett mycket viktigtskäl för människor då de skulle ge pengar till dennaforskning.Regeringen och majoriteten i har be-slutat om det här påslaget. Det betyder att 50 miljonergår till statskassan i stället för till forskning om can-cer.Jag hade likaså väckt en motion om en cancer-utredning. Sex partier hade ställt upp på den. Det varbara två som reserverade sig och jag blev verkligenförvånad över det.För närvarande pågår en cancerkongress i Italien.Det är, fru talman, väldigt svårt att begränsa sig ien sådan här fråga som allmänheten vet så lite om,men borde veta så mycket om.Anf. 33 Utbildningsminister ():Fru talman! tar upp ettmycket viktigt forskningsområde, forskningen kringcancerns gåta och hur vi kan lösa den. Då ska vi hasom utgångspunkt att tillhör världens allrafrämsta forskarnationer inom det medicinska områ-det. Vi ger stora bidrag till den kunskap som skapas ivärlden för att lösa många av våra folksjukdomar.Våra universitet har väldigt många olika fi-nansiärer, nästan uteslutande statliga, men också endel privata. Det är väldigt viktigt när vi har finansiä-rer utifrån som finansierar forskning inom universi-tetet att de får betala de kostnader som finns förknip-pade med den forskningen. Annars måste universite-ten ta av sina pengar för fri forskning som de självabeslutar över för att fylla igen hålen efter det externaforskningsfinansiärer bestämmer över.Det dras inte in några som helst pengar till någonstatskassa. Det blir så att universiteten inte behöveranvända sina fria forskningsmedel i samma utsträck-ning som förr för att fylla igen hålen efter externafinansiärer. Det är en viktig princip, som det ocksåfinns starkt stöd för ute i forskarsamhället.Cancerforskningen som forskningsområde är väl-digt centralt.Anf. 34 TALMANNEN:Det är väldigt många som anmält sig för att ställafrågor . Därför tvingas jag vara mycket strängmed talartiden. Jag hoppas att alla inser att det är tillnytta och glädje för oss alla.Anf. 35 ():Fru talman! Det är rätt att vi tillhör en av världensfrämsta nationer när det gäller cancerforskning. Ris-ken är att vi inte gör det . Forskarna hotarlämna på grund av den urgröpning av fors-karresurserna som sker på cancerområdet.Vid den kongress som pågår i har fram-kommit att , och ökat bidragen,ökat möjligheterna att få avdrag till cancerforskning-en och förutskickat att vi måste få en ny cancerutred-ning.Sveriges regering och riksdag säger nej till de bi-drag som ges direkt. Man säger nej till cancerutred-ning. Är inte utbildningsministern orolig för att viinte längre ska vara den främsta nationen på cancer-forskningens område, att vi inte längre ska kunnabehålla våra forskare? Målsättningen är ju färre sjuka,att kunna hjälpa dem som drabbas av cancersjukdo-mar och se till att vi inte behöver lägga ned ännustörre resurser på sjukvårdsområdet än vi måste göra ivilket fall som helst.Anf. 36 Utbildningsminister ():Fru talman! Regeringens, och också ,ambition är glasklar: ska vara en ledandeforskningsnation i världen, så också på medicinskforskning. Vi satsar en fjärdedel av våra samladeforskningsresurser just på medicinsk forskning, ochdet är det som förklarar varför är så framstå-ende i ett globalt perspektiv.Riksdagen har också sagt väldigt tydligt att närriksdagen ger pengar till universitet för fri forskningsom forskarna själva beslutar över ska de pengarnainte användas till att fylla igen hål som orsakas avandra finansiärer, som inte fullt ut betalar de kostna-der som är förknippade med forskningen. Också detär en ganska rimlig princip från . Ingapengar kommer att fylla igen hål i statskassan, utande kommer att användas till forskning, t.ex. till denangelägna forskningen kring cancerns gåta.Tull- och polisverksamheten i NorrbottenAnf. 37 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nister angående tull- och poli-sverksamhet.I , där vi har av befolk-ningen men täcker mer än en fjärdedel av landets yta,är det inte lätt att få tilldelade resurser att räcka till föratt ha en god polisverksamhet. Det här gäller ocksåför tullen. I vårt län, med landgräns attbevaka, har vi inte fullt 20 man som ska klara denuppgiften. Det säger sig självt att det inte är lätt.När det gäller tullverksamheten är det dessutom såatt en stor del av det som görs i inte räknas ini det underlag som betraktas som samhällsekonomisktlönsamt. Ett narkotikabeslag är i tullmyndigheternasögon mer värt ur samhällsekonomiskt perspektiv änatt rädda ett människoliv.Jag är av den uppfattningen att vi i våra gles-bygdsregioner måste samverka så långt det är möjligtinom de verksamhetsområden som kan ligga näravarandra. Tullen ingår i fjällräddningsorganisationen,och det är ett bra exempel på det. Men det bordeockså innebära att man räknar in det arbetet i under-laget för antalet tjänster.Vad jag skulle vilja fråga ministern gäller att de-partementet, såvitt jag vet, ser över frågan om poli-sverksamhet i glesbygd: Är det möjligt att där äventitta på en samverkan mellan tull och polis?Anf. 38 Justitieminister ():Fru talman! I den utredning som nämns är poli-sens arbetsuppgifter den ena delen. Den andra är hurman ska komma till rätta med de särskilda problemsom finns i glesbygden för polisen. Där finns tankenatt förutsättningslöst pröva om poliser ska kunnautföra en del andra uppdrag och om andra personer,såsom inom räddningstjänsten eller tullen, ska kunnaha vissa polisbefogenheter.Denna utredning pågår, och sådana här saker tasupp och diskuteras där. Vi får avvakta och se slutre-sultatet.Anf. 39 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag hoppas dåatt vi får en positiv utgång av denna utredning.Jag vill ta chansen att fråga en sak till. , som är en samling av kommuner längs gränsäl-ven, har tillskrivit angående attfå samverka med polis på den svenska och den finskasidan. Hur ser justitieministern på det?Anf. 40 Justitieminister ():Fru talman! Jag känner till att det finns ett visstsamarbete och informationsutbyte mellan svensk ochfinsk polis, bl.a. i och i . Vi hargenom Schengen fått utökade möjligheter till t.ex.förföljelse in på respektive område. Polissamarbetetutvecklas inom och inom EU. Detär dock en viktig princip att det är svensk polis somska agera i och finsk polis i till gymnasieskolanAnf. 41 ():Fru talman! visade än engång att verket har missförstått sin uppgift. I en rap-port föreslår man att kunskapskraven luckras upp.Man talar om att skolan överbetonar kunskapsmålet,och man vill tona ned baskunskapskraven.Nu vill jag ge skolministern möjlighet att skjutabollen i öppet mål: Kan skolministern entydigt taavstånd från förslag att sänka förkun-skapskraven till gymnasiet?Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först konstatera att jag harfullt förtroende för rapporter. De har haftett uppdrag från regeringen att följa utveck-lingen när det gäller kravet på att vara godkänd isvenska, matematik och engelska. har de lagt framsin rapport.För närvarande pågår ett stort arbete i fråga omden framtida gymnasieskolan. Framtidens gymnasie-skola, som vi planerar ska förändras, träder i krafttroligen eller 2004. Jag tänker överlämna denhär rapporten till för att beaktasi perspektivet att kommittén också ska föreslå föränd-ringar när det gäller gymnasieskolans framtida pro-gram. Vi vet inte hur programmen kommer att se ut,och vi vet inte hur många program det kommer attfinnas. Då måste den här rapporten tas i beaktande.Anf. 43 ():Fru talman! Jag beklagar i högsta grad att skolmi-nistern inte tog vara på den här möjligheten. Det hadevarit en mycket värdefull signal till Skolsverige attskolministern inte står bakom det här. Att säga har fullt förtroende inte bara för utanockså för dess rapporter är ganska anmärkningsvärt.Jag har läst rapporten, som talar om att skolan över-betonar kunskapsmålen - det är häpnadsväckande -och att det är trist och enformigt att hålla på medbaskunskaper. Det är klart att vi måste skicka signa-len att det är nödvändigt med baskunskaper i skolan.Jag beklagar verkligen att skolministern skickardet här vidare till Gymnasiekommittén.Jag frågar igen: Hur kan skolministern stå bakomatt skriver att kunskapsmålet överbetonas?Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! Jag lämnarden till en utredning för att man ska göra en bedöm-ning av hur man tar ställning till rapporten.Självfallet ska eleverna uppnå de mål vi har sattupp i alla ämnen. Det är inte specifikt för baskunska-perna. Målet för skolan är att eleverna ska nå målen ialla ämnen.Dessutom är läroplanen entydig när det gäller attdet ska finnas en nyfikenhet och lust att lära. Det skainte vara trist och enformigt, som sig i . Självfallet ska vi setill att alla elever lär sig läsa, lär sig skriva och lär sigbehärska den matematik som krävs för att klara dekunskaper som fordras när de kommer till gymnasie-skolan.Sommarjobb i kommunernaAnf. 45 ():Fru talman! Det talas ofta om att vi ska ha en merflexibel arbetsmarknad. SSU har gjort enundersökning och tittat på lönesättningen ute i kom-munerna på sommarjobb för ungdomar mellan 15 och19 år. Det visar sig att snittet ligger på , vilket ären minskning med jämfört med förra året.Jag skulle vilja fråga statsrådet omhon tror att det här på något sätt bidrar till att detkommer att vara lättare att rekrytera kom-petenta ungdomar till viktiga jobb inom skola, vårdoch omsorg, som vi i andra sammanhang pratar om.Eller tror hon att man får den första negativa kontak-ten med kommunen som arbetsgivare och därförväljer andra jobb ?Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inte följt just den här fråge-ställningen som frågar om. Men jagkan allmänt säga att det första mötet med arbetsmark-naden är väldigt viktigt för ungdomar. Självfalletbetyder lönen, men också hur arbetsgivaren bemöteren och hur man upplever hela situationen, väldigtmycket för vilken inställning man får, oavsett om detär en privat eller en offentlig arbetsgivare.Jag hoppas att hela Kommun- och Landstingssve-rige medvetet använder sommarjobben för att visavilka framtidsyrken det är att jobba inom vård, om-sorg och skola. Finns det problem på det området skajag följa det mycket noga.Vi behöver ungdomarnas intresse för att börjajobba inom vård och omsorg, och jag hoppas då attkommunerna utnyttjar sommarjobben till att visa uppde fina jobb som detta är.Anf. 47 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det kan konsta-teras att snittet låg på , men i sämsta fall kundedet gå ned till . Om vi då säger att lönen har enviss betydelse kan det vara en hämsko för fortsattakontakter.Jag är inte så konspiratorisk att jag tror att mangör det här av illvilja, vare sig från fackets sida ellerfrån kommunernas sida. Det handlar om de ekono-miska medel man har. Ju lägre lön man sätter, destofler kan anställas.Den sista frågan är då: Finns det något intressefrån regeringens sida att titta på det här i framtidenoch kanske tillskjuta medel för feriearbete, som tidi-gare gjorts, som möjliggör något rimligare ersättning-ar även till ungdomar?Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Precis som beskrevhar det förr tagits initiativ för att försöka grantera såmånga ungdomar som möjligt jobb . Detfinns gränser för hur staten ska gå inmed resurser när det, som i detta fall, handlar omkommunernas väldigt stora egna behov och intresseav att visa upp sin arbetsmarknad för de unga man hari sin kommun.Men låt mig ta upp det med det statsråd - BjörnRosengren - som har just arbetsmarknadsområdet ochse om han har följt detta eller tänker ta intitiativ påområdet.StorstadsregionernaAnf. 49 ():Fru talman! Min fråga är till statsrådet . Re-geringen säger sig ju prioritera storstadsregionerna.För att visa denna prioritering har man utsett statsrå-det just till storstadsminister.Dessa områden behöver verkligen prioriteras. Detkan alla se som försöker ta sig in i de svenska storstä-derna . Det är viktigt med satsningarpå storstäderna.Det förefaller mig som om statsrådet ska trollamed knäna. Eftersom regeringen inte har tillfört någramedel i vårbudgeten undrar jag hur storstadsministernska lösa trafikproblemen i exempelvis Storstockholm.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska inte fråga hur man bär sig åtför att trolla med knäna. Jag tänker inte göra det ochvet heller inte riktigt hur det går till.