prot · GO09125 · 2001-06-14 00:00:00 — Ja, alla blir juäldre som går, men förändringen är att detblir fler i de övre åldersgrupperna och färre som är inormalt yrkesaktiv ålder. Den tid som vi arbetar blirkortare och kortare.Vad handlar det då om? Jo, det handlar om att setill att fler människor vill, kan och orkar arbeta meroch tycker att det lönar sig och är mödan värt. Dethandlar både om att få fler att vilja arbeta mer och omatt få fler att kunna komma tillbaka till ett arbetslivfrån arbetslöshet och sjukskrivning.Vidare har vi den sociala segregationen. Väldigtmånga människor som är invandrare bor i utsattaförorter och har ett enormt utanförskap visavi detsamhälle som vi andra lever i. Det handlar inte baraom arbetslöshet utan också om ett totalt utanförskap.Agne har tidigare här mycket vältaligtpratat om den regionala segregationen.Till sist skulle jag vilja lyfta fram den utmaningsom ligger i att verkligen se till att vi får ett jämställtsamhälle där kvinnor och män kan vara bara männi-skor och leva och verka på lika villkor efter sina egnaförutsättningar.Bosse har härciterat . Men jag tror inte att han visste attdet var det han gjorde när han sade att det måste lönasig att arbeta. Jag skulle särskilt vilja lyfta fram ettannat av välkända teman, nämligen attvi måste vårda de välståndsbildande krafterna. Det ärbara den privata sektorn som kan vara skattebas.Offentlig sektor kan aldrig finansiera sig själv. Därförär det så viktigt för oss liberaler, som har höga ambi-tioner inom välfärdspolitikens område, att se till attvårda de välståndsbildande krafterna. Välstånd måsteskapas innan det kan fördelas. Det tror jag är en san-ning som man skulle behöva fundera mycket mer påinom det styrande blocket.Svensk ekonomi är i mycket stort behov av sys-temreformer. Vårt budgetalternativ innehåller åttasådana, och de handlar väldigt mycket om att minskakonjunkturkänsligheten, öka växtkraften, öka utbudetav arbetskraft, öka antalet företagare, pressa ned dehöga svenska priser som vi ser när vi går tillaffären samt hålla inflationen nere.Det djupare syftet med det är dock inte de här sa-kerna, utan det handlar om att ge människor nya möj-ligheter. Långtidsarbetslösa ska få jobb och själv-känsla och kunna försörja sig själva. Idérika männi-skor ska våga ta språnget och veta att om jag lyckasfinns det någonting där för mig, någonting annat änden vanliga svenska jantelagen som säger: Kom intehär och tro att du är någonting!Stressade och utbrända människor måste hitta till-baka till hälsa och framtidstro. Det måste finnas möj-ligheter att på olika sätt komma tillbaka till yrkesli-vet. Människor måste få större marginaler och mindremarginaleffekter; detta för att få mer ekonomisk var-dagsmakt och mer makt att bestämma hur man självvill ha det.Detta med att ge människor nya möjligheter ochatt ge människor makt över sin vardag är så att sägadet djupare syftet med den ekonomiska politiken. Dåbehövs det systemreformer, inte bara ett plottrandemellan anslagen under utgiftsområden. Vi skisserar ivårt förslag många sådana reformer.Det handlar om en skattereform som gör att detlönar sig att arbeta, spara och ta risker. Den styrandesidan har egentligen ingen inriktning på skattepoliti-ken.Det handlar om att sänka marginalskatter ochmarginaleffekter, i både höga och låga inkomstlägen.Fastighetsskatten behöver jag kanske inte uppbådamer tid för. Det spelar nästan ingen roll var man finnsi när det gäller de besked som kom fram påvårkanten då man hade hoppats på en blomstertid. Istället sitter man där med beskeden. Vad fick ni?46 % i fastighetsskattehöjning satt mina grannarhemma och förfasade sig över. De ville att jag skulleförklara hur det kunde komma sig att man helt plöts-ligt skulle betala mer i fastighetsskatt när manhar så mycket andra utgifter att försöka klara av.Det behövs en företagarreform som gör att vi fårett bättre företagsklimat i så att stora företagtycker att är ett bra ställe att verka i och agerautifrån men också så att små företag kan startas, dri-vas och växa. När vi har ett avtagande företagandeoch en stor utflyttning av storföretag tycker jag att detborde vara en mycket allvarlig larmklocka, men vi seri stort sett ingenting av detta från de styrandes sida.Det behövs en socialförsäkringsreform. Vi pekarpå många olika problem i det nuvarande systemet. Igrunden behöver socialförsäkringarna reformeras,och jag måste säga att det är väldigt trist att det inteens på den punkten finns något gehör från vänstersi-dan. Det behövs en rejäl socialförsäkringsreform. Tillatt börja med behöver tilltron till försäkringarna åter-upprättas på så sätt att den del av inkomsten somfaktiskt är försäkrad höjs. Det måste finnas ett bättresamband mellan de avgifter man betalar och de för-måner man får. Därför har vi föreslagit ett återstäl-lande till av inkomsten även för dem med litehögre inkomster redan nu meddetsamma och att manåterställer änkepensionerna.Det behövs en kunskaps- och bildningsreform. Ärdet någonting som handlar om att vårda de välstånds-bildande krafterna och om att ge var och en av oss,inte bara dem som har det väl förspänt, goda förut-sättningar att bygga sin egen framtid så är det enskola som ger alla barn chansen genom att satsa påkunskap.Mycket har nämnts om en infrastrukturreform. Jagkan personligen bara vittna om hur man varje morgonsitter med hjärtat i halsgropen på med allastoppsignaler för att det är ett sådant tryck att ta sigöver den s.k. getingmidjan. Detta är någonting somlamslår den här innerstaden, och infrastrukturproble-men är stora över hela landet.Det behövs en globaliseringsreform så att vi pa-rallellt med globaliseringen av handeln också globali-serar solidariteten.Det behövs en arbetsmarknadsreform för en bättrefungerande arbetsmarknad. Framför allt gäller detarbetsmarknadspolitiken, som ju inte fungerar somdet är , det är alldeles uppenbart. Vi vill ha radi-kala förändringar på det området.Det behövs en jämställdhetsreform. Ett mer jäm-ställt arbetsliv är också ett av de bästa sätten att få fartpå tillväxten, att se till att vi kan använda hela be-folkningens skaparkraft, kunskap och kompetens ochse till att kvinnor får samma möjligheter som mäntraditionellt alltid har haft. Vi kommer aldrig att kun-na bekämpa de orättvisa lönerna så länge man låser inen så stor del av kvinnorna och en så stor del av eko-nomin i stela former i den offentliga sektorn. I värl-dens mest jämställda land ökar löneskillnaderna. Dettycker jag är ett bra betyg på hur mycket politikenhandlar om skryt och retorik och på hur lite denhandlar om konkreta förändringar.Herr talman! Majoriteten har en del ganska intres-santa invändningar mot vårt budgetalternativ. Detkokar egentligen ned till att de inte tycker att vårabesparingar är tillräckligt varaktiga, dessa 2,5 + 5miljarder. Det är i en budget på över 800 miljarder.Det är med andra ord man invänder mot. Då villjag bara påpeka, trots att min talartid går, att det ärsamma belopp som vår budgeteringsmarginal är stör-re än er med. Skulle vi tillämpa samma budgete-ringsmarginal som ni faller alltså era invändningarplatt till marken.Dessutom visar nutidshistorien att ni på punkt ef-ter punkt kommer traskande. Det kan man visa påarbetsmarknadspolitikens område. Det gäller också delokala investeringsprogrammen och många andraexempel. Man behöver bara gå ett eller tillbakaså ser man att era förslag kommer något halvår ellernågot år efter våra. Har ni inte större invändningar änså mot vårt budgetförslag tycker jag att det verkartråkigt att ni har lagt fram ert eget.Herr talman! Som jag har försökt skissera står vinu inför mycket stora utmaningar. Vi har mångaproblem, och vi har stora utmaningar att ta tag i. Detär uppenbart att det krävs en ny regering för att detriktigt ska hända något. Ytterst handlar det här om attge enskilda människor nya möjligheter och makt isina egna liv. Jag yrkar bifall till reservation 1 ochreservation 10.Anf. 5 ():Herr talman! inledde den härdebatten med att avlossa ett mycket stort antal frågor.Han hade knappt hunnit ställa frågorna förrän hansjälv svarade på dem - eller så talade han om attsocialdemokraterna nog inte skulle kunna svara pådem, i varje fall inte på ett sätt som skulle tillfreds-ställa . Det är inte särskilt lätt att fåtill stånd en konstruktiv debatt om man har en sådanuppläggning på det hela.Jag tänkte, framför allt när jag hörde på GunnarHökmark och : Tänk om det här på läkta-ren hade suttit ett antal bankekonomer och andraekonomer som har i uppgift att analysera Sverigesekonomi och presentera rapporter om konjunkturut-vecklingen och den svenska ekonomin i övrigt. Hadede känt igen sig i den beskrivning som ochOdell gjorde? Även om många av dem säkerligen harborgerliga värderingar och röstar på era partier trorjag att de skulle ha haft mycket svårt att känna igendenna beskrivning. De skulle ha sett att den skiljer sigväldigt mycket jämfört med den beskrivning som depresenterar i olika bankrapporter, konjunkturrapporteroch andra analyser. Det blir en väldigt konstig debattnär man skruvar upp tonläget på det sätt som Hök-mark och gjorde.Om jag däremot får säga något positivt tycker jagsom motsats till detta att höll en balan-serad ton. Jag utgår från att också hennes folkpartis-tiska anhängare tyckte att det var ett bra anförandebåde sakligt och ideologiskt. Däremot är jag intealldeles säker på att alla som sympatiserar med Mo-deraterna och tyckte att det var braeftersom de skruvade upp tonläget och överdrev pådet fantastiska sätt och svartmålade på det sätt som degjorde.Jag känner mig föranlåten att så här i början sägaatt skatten är ett pris som vi får betala för att kunnaleva i ett gott och civiliserat samhälle. Moderaternasalternativ till skatterna är ju nedskärningar, avgifts-höjningar, mer försäkringspremier och ökade klyftor.Vi behöver pengar till välfärden. Ska vi klara solida-riteten mellan generationerna, framför allt när vi kanse framför oss att vi glädjande nog får många mycketgamla människor i , så kommer det att kostapengar. Vi socialdemokrater är helt inställda på att viska klara den solidariteten. Vi ska gemensamt klaraden. Det innebär att vi får räkna med att vi behöver habetydande skatteinkomster i framtiden.Välfärden behöver pengar, men välfärd är inte ba-ra pengar. hör till de länder som har denabsolut lägsta spädbarnsdödligheten i världen. Detrika har dubbelt så hög spädbarnsdödlighet trotsatt man per invånare har minst lika stora läkarresursersom vi. Vad beror det då på att så många barn dör iUSA? En viktig förklaring är den ojämna fördelning-en av välståndet och att den amerikanska hälso- ochsjukvården inte är till för alla på samma sätt som denär i Sverige.Ett av de vanligaste slagorden i svensk politik äratt inte har världen bästa välfärd. Jag frågadeBo Lundgren: Vilket annat land vill ni hålla upp somföredöme för välfärden? För en gångs skull svaradehan på den frågan och sade kanske är ettsådant exempel.Jag ska gärna erkänna att det finns en hel del somär bra i . Men nog säger det en del om mode-raterna om de lockas att se som ett föredö-me, trots att har fler fattiga och en ojämnarefördelning av välståndet, trots att liggerchockerande långt efter när det gäller jämställdheten,trots att har högre spädbarnsdödlighet ochtrots att har använt sig av gästarbetare ochtillfällig arbetskraft på ett sätt som vi aldrig skulleacceptera i Sverige.Vi ska också veta att när FN presenterar sina mät-ningar av den mänskliga utvecklingen i olika länder,då hamnar ofta långt efter oss.Jag tycker att människor som har varit med om attbygga upp kan vara stoltaöver sitt verk. Vårt land har gjort en storslagen resafrån det gamla gistna Fattigsverige till informations-teknikens och mångfaldens Välfärdssverige. Men vikan naturligtvis inte nöja oss med hur ser ut idag.Låt mig hålla fram sju politiska uppgifter som visocialdemokrater tycker är helt centrala för framtiden.För det första måste besegra arbetslöshe-ten, och vi ska göra det så rejält att det kan bli arbeteåt alla. ska vi ha halverat socialbidragsbero-endet, och ska sysselsättningsgraden vara uppe i80 % - internationellt sett en mycket hög nivå.För det andra ska vi satsa på det goda arbetet. Vimåste göra oss av med de dåliga arbetsmiljöerna. Detduger inte med arbetsplatser där många människorblir utslitna, utbrända och arbetsskadade. Det är dagsför flera goda reformer i arbetslivet.För det tredje ska fortsätta att ta stora stegin i kunskapssamhället. Vi ska se till att våra barn fårbästa tänkbara skola och att alla får en chans att varamed om det livslånga lärandet.För det fjärde ska vi värna välfärden och vi skautveckla den så att alla, inte bara några, kan få vårdoch omsorg efter behov. När det blir alltfler äldremänniskor och alltfler mycket gamla människorskärps kraven på en stabil finansiering av välfärdenoch på en stark solidaritet mellan generationerna. Dåär det gott att veta att vi har ett bättre system för fi-nansiering av välfärden än vad man har i lågskatte-länderna. Det som folk där slipper att betala i skatt fårde betala dyrt i sjukvårdskostnader, skolavgifter,försäkringspremier och annat. Sådana privata systemär ofta kusligt orättvisa, oekonomiska och orationella.För det femte ska vi göra till ett före-gångsland i omställningen till ett miljövänligt ochhållbart samhälle. Därför måste vi fortsätta att gå frånett avloppssamhälle till ett kretsloppssamhälle. Vimåste få kampen för en rik natur och en giftfri miljöatt gå hand i hand med kampen för arbete, välfärd ochrättvisa.För det sjätte ska vi försöka att få en så frisk ochlevande demokrati att alla kan känna sig delaktiga. Vimåste bryta våldet och vanmakten och ge oss på utan-förskapet och rotlösheten som fick breda ut sig iskuggan av arbetslösheten och den ekonomiska kri-sen.För det sjunde måste vi se att vi är en del av enenda värld. Solidariteten får inte göra halt vid na-tionsgränsen. Vi får aldrig stå likgiltiga inför fattig-dom och förtryck i vår omvärld.I september kommer att ha ettmöte om världens viktigaste framtidsfråga. Dethandlar om barnen och deras utsatta situation. Det ärbarnen som drabbas värst av fattigdom och förtryck.Det är barnen som drabbas värst av krig, sjukdomaroch miljöförstöring.Sverige hör till de fyra länder som klarar FN:s bi-ståndsmål. Men vi får inte nöja oss med det, utan vimåste fortsätta att driva på, inte minst för barnensskull.Jag tycker att det är glädjande att det i riksdagenfinns ett brett stöd för ökat svenskt bistånd. Men detfinns ett orosmoln. Om det blir en moderatledd rege-ring efter nästa val, som signalera-de, då kommer det ledande regeringspartiet att viljadra ned på biståndet med i för-hållande till andra partier.Vi vet inte riktigt hur mycket de andra bor-gerliga partierna ger efter om det blir en högerrege-ring. Men liksom under förra borgerliga regeringenfår vi nog räkna med att politik kommeratt märkas på de flesta områden.Jag ska ta några exempel. vill år2004 skära ned de statliga utgifterna för hälso- ochsjukvård och social omsorg med drygt 5 miljarderkronor. Man vill skära ned anslaget för ekonomisktrygghet vid sjukdom med drygt 24 miljarder kronor.Man vill alltså skära ned med 14 miljarder mer ännågot annat borgerligt parti. Man vill skära ned påkulturanslagen med drygt 1 ½ miljarder. Man villskära ned på regionalpolitiken, , medöver 1 miljard. Man vill sänka nivån på det allmännastatsbidraget till kommunerna med 14 miljarder.Till detta kommer att vill minskastatens inkomster dramatiskt genom skattesänkningarsom kraftigt ökar klyftorna i det svenska samhället.Även om de andra borgerliga partierna kan modifieramoderaternas politik en del är ju erfarenheten attmoderat politik får genomslag i en borgerlig regeringmed ökade orättvisor som resultat.Men det är värre än så. driver alla fyra bor-gerliga partier en hårdhänt högerpolitik på ett av deallra känsligaste områdena. De vill slå sönder storadelar av arbetsmarknadspolitiken. På ett sätt är detFolkpartiet som är värst. tyckte att vikunde acceptera budgetförslag för att detvar så obetydlig skillnad gentemot socialdemokrater-nas förslag. Men jag upplever att det är ett socialtmycket bekymmersamt förslag.Folkpartiet vill lägga ned AMS, och man vill attarbetsförmedlingarna ska avknoppas. Den arbetslöseska få ansöka om en omställningspeng. Sedan får hanbäst han kan få hjälp hos jobbkontor, uthyrningsföre-tag eller diverse arbetsförmedlare. Detta kommerobevekligt att drabba långtidsarbetslösa och andraarbetslösa med särskilda behov. Det slår sönder cent-rala delar av den svenska arbetsmarknadspolitiken.Tidigare har alla fyra i sina budgetalternativ använtarbetsmarknadsanslagen som en nästan outsinligkassakista. Ni har finansierat överbud på olika områ-den och plockat väldiga summor just från arbets-marknadspengarna. Men går ni ett steg längre ochvill genomföra ett systemskifte trots att det går utöver enskilda personer som redan befinner sig i ensvår situation. Det har gått så långt att enskilda med-lemmar i protesterar högljutt. De säger:Förslaget väcker häpnad och förstämning. Låt osstvätta bort stämpeln av tummelplats i opportunismensgråmulna dunkel.Även och försö-ker i årets budgetförlsag tillgodoräkna sig dramatiskabesparingar på arbetsmarknadsområdet. Dt går tyvärrut över enskilda människor som starkt behöver detstöd som de kan få tack vare att det finns resurser tillarbetsförmedlingarnas förfogande.Sedan har jag här fått höra att de borgerliga lovarhögre tillväxt. Ja, de har en lång och brokig historiamed braskande löften om högre tillväxt med borgerligpolitik. Men med facit i hand kan vi se att det i ställetblev lägre tillväxt. blevdet i genomsnitt tillväxt. Under perioden1991-1994 blev det inte någon tillväxt alls.Nu gör ni ett nytt försök att lyfta er själva i håret.Men varför skulle vi få högre tillväxt i om viökar klyftorna, om vi försämrar anställningsskyddet,om vi slår sönder arbetsmarknadspolitiken? Vårekonomi fungerar inte så. Ni talar om högre tillväxt,men det blir mest såpbubblor.Sedan har ni också talat här om den svaga kronan.I och för sig är det lite märkligt att marknadskrafter-nas främsta anhängare är så bekymrade över hurmarknaden styr valutakurserna. Men det finns ingetsom tyder på att en borgerlig politik långsiktigt skullege kraft och styrka åt den svenska kronan.Under era i regering, 1991-1994, försvaga-des kronan mot D-marken . Sedan social-demokraterna kom i regeringsställning har kronanstärkts med gentemot valutaunionens start harkronan stärkts i förhållande till euron. I går kostade euron - jag haringa siffror för . Kronan har alltså förstärkts iförhållande till euron.Sedan tycker jag att det är typiskt att det bästaborgerliga receptet att stärka kronan är att avskaffaförmögenhetsskatten och sänka kapitalskatterna. Detär ett förslag som ständigt återkommer som lösningpå alla möjliga problem. Det är ungefär som doktorSloans liniment i vilda västern, som enligt reklamenhjälpte mot alla krämpor. Men jag tror inte att doktorHökmarks liniment är något undermedel för kronan.Av totalt 15 reservationer finns det bara en endasom har samlat alla de borgerliga partierna. Det är ensignal om att ni vill bilda en borgerlig fyrpartirege-ring, men i övrigt är det mesta oklart.Redan i gårdagens debatt om den kommunalaskrivelsen var det tre talare som krävde besked omhur ställer sig till att ändra kompensa-tionsgraden i det kommunala utjämningssystemet.Det är märkligt att detta inte gick att reda ut, trots attflera talare tog upp och ställde frågan.Agne säger nu att är för degrundläggande principerna i utjämningssystemet.Men kvar står att talade för reservation1, och där framgår det ju att ni har skrivit ihop er medpartier som intensivt har arbetat för en sänkning avkompensationsgraden. Ni säger att utjämningssys-temets konstruktion leder till oönskade effekter, bl.a.till följd av kompensationsgradens nivå. Det kan intetolkas på annat sätt än att kompensationsgraden skasänkas. Jag ska ordagrant läsa upp vad som står:"Utjämningssystemets nuvarande tekniska kon-struktion leder dock till oönskade effekter, exempel-vis negativa marginaleffekter till följd av de länsvisaskattesatserna och kompensationsgradens nivå. I ettreformerat system måste denna s.k. pomperipossaef-fekt avskaffas - - -. "Min fråga till är: Är formuleringeni reservationen ett misstag, en olycklig formulering,eller är den ett uttryck för en medveten förändring iCenterpartiets uppfattning om utjämningsgraden?Till sist med ett stort tack för gott samarbete tillVänsterpartiet och yrkar jag bifall tillfinansutskottets förslag.Anf. 6 () replik:Herr talman! För att underlätta vid den kommandevoteringen skulle jag först vilja framföra ett yrkandeom bifall till reservation nr 7 i stället för nr 4.När det gäller ordföranden i finansutskottet ochregeringens främste företrädare här är det en sak somslår en som lyssnare, oavsett om man är bankekonompå läktaren eller om man är här i kammaren. Hannämnde inte under hela sitt anförande någonting omdet som är en del av svensk verklighet, ingenting omdet som har diskuterats om hur det kommer sig attvårdköer är långa i socialdemokratiskt styrda län ochkorta i de borgerliga, ingenting om att vi har denhögsta arbetslösheten någonsin i en högkonjunktur,ingenting om att vi har närmare 700 000 människorsom är utan arbete. Det här försvann på någotsätt bara ut ur manuset, ungefär som när orienterarensäger att skiljer det mellan kartan och verkligheten, sågäller kartan. Det är ett mycket dåligt sätt att oriente-ra, och det leder till stora misslyckanden.Saken är att ni har misslyckats, därför att vi går utur en högkonjunktur med den högsta arbetslöshet somvi någonsin har haft och med en regering som inte ensvill tala om den. Under finansutskottets behandling avärendet motarbetade ni t.o.m. att omfattningen avarbetslösheten skulle nämnas i betänkandet.Vi har en situation med en fallande krona. Vi harde förlorat, , mer än 10 %gentemot euron och förlorat gentemot i stort settsamtliga andra valutor, vilket innebär att svenskahushåll förlorar köpkraft. Men inte ett ord om detta.Det är på något sätt inte något bekymmer, därför atthär går man bara efter kartan. höll ett anfö-rande som handlade om de mål han vill ha, men inteom den verklighet som lever i. Det är därförni saknar en politik för att göra de saker som behövs iSverige.Nu ser vi konsekvenserna av er politik, därför attden vikande kronan leder nu till att vi får en högreinflation. har den underliggande inflationen enligtmajmätningen gått . växer infla-tionstrycket, och risken för räntehöjningar stiger. Jagskulle vilja ställa frågan till : Är denrekordhöga arbetslösheten och den stigande inflatio-nen ett uttryck för att ni har misslyckats?Anf. 7 () replik:Herr talman! När man försöker att objektivt be-döma resultatet av den ekonomiska politiken tror jagnog att de positiva sidorna överväger. Vi har kraftigtökat sysselsättningen i , och den öppna ar-betslösheten har halverats. Vi har trotsden internationella avmattningen runtomkring ossfortfarande en bra tillväxt och en god utveckling påarbetsmarknaden.När man lyssnar på låter detungefär som att det är en valutakris som är på gång.Nej, valutakris det hade vi då Hökmarksparti fanns i regeringen. Då registrerade den dåvaran-de borgerliga statsministern ett misslyckande just närdet gällde valutapolitiken.Vi har goda grundvalar i den svenska ekonominsom talar för att den svenska kronan kommer att ståsig bra på . Vi får väl också klara ut att detfaktiskt är så att om vi hade gått med i den1 , hade vår valuta varit svagare änvad den är. kostade en euro vid det tillfället,och i går kostade den . Det är också så, somjag sade, att sedan vi kom i regeringsställning ärkronan starkare mot D-marken.Försöket här att beskriva det hela som att vi har envalutakris är alltså helt felaktigt.Anf. 8 () replik:Herr talman! Först och främst: Hade varitmed i hade den svenska valutan i form av euroni dag varit värd mer än vad kronan är värd.Jan har fel på denna punkt.