prot · GO0980 · 2001-03-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:80Torsdagen den 15 marsKl. 12.00 - 12.5914.00 - 15.02Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 9 mars.2 § Utökning av antalet extra suppleanter i EU-nämndenValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, tillstyrkt att antalet supple-anter i skulle utökas från 28 till 29.Kammaren medgav denna utökning.3 § Val av extra suppleant i EU-nämndenFöretogs val av extra suppleant i EU-nämnden.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i EU-nämndenHarald ()4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:305Till riksdagenInterpellation 2000/01:305 av () hemvärnets rekrytering.Interpellationen kommer att besvaras den 27 mars2001.Skälet till dröjsmålet är att försvarsministern intekunnat finna en debattdag som passar både honomoch interpellanten.Stockholm den 12 mars 2001FörsvarsdepartementetBjörn uppdragIngvar ÅkessonExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:287Till riksdagenInterpellation 2000/01:287 av omden kommunala självstyrelsen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 april 2001.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 6 mars 2001JustitiedepartementetBritta LejonInterpellation 2000/01:314Till riksdagenInterpellation 2000/01:314 av av miljöfarliga batterier.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 april 2001.Skälet till dröjsmålet är bl.a. tjänsteresor, plenifrivecka i samt utlandsresa.Stockholm den 13 mars 2001MiljödepartementetKjell LarssonEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschef5 § Svar på interpellation 2000/01:286 om ur-sprungsmärkning för livsmedelAnf. 1 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat justitieministernvilka åtgärder han avser att vidta för att öka männi-skors möjlighet att handla bra mat genom förändring-ar av ursprungsmärkningen samt för att förbättramöjligheterna att ta miljöhänsyn vid offentlig upp-handling. Interpellationen har överlämnats till mig.I dag finns obligatorisk ursprungsmärkning förnötkött. Förädlade produkter som innehåller andraingredienser utöver nötkött omfattas inte av reglerna.Däremot finns inget hinder att märka dessa produktermed ursprung, under förutsättning att märkningeninte är vilseledande för konsumenten. För andraköttslag än nötkött finns en frivilligbranschöverenskommelse om ursprungsmärkning.Nötkött omfattades tidigare av denna överenskom-melse.Jag anser att konsumenten har rätt till märkta pro-dukter för att kunna göra ett medvetet val. Därförbjöd jag in företrädare för köttbranschen till Jord-bruksdepartementet för att diskutera vad vi kundegöra för att förbättra konsumenternas förtroende förkött. Jag fick då svaret från branschen att man påbör-jat ett arbete för en större öppenhet och ökade möj-ligheter för konsumenterna att välja efter produktensursprung. Diskussionerna ska resultera i "etiska rikt-linjer för livsmedelsbranschen". Detta ser jag som ettmycket positivt initiativ.Jag tror att det finns stora fördelar med att bran-schen frivilligt märker produkterna tydligare. Enobligatorisk ursprungsmärkning av beredda köttpro-dukter vore att gå ett steg för långt. Det finns inomgällande regelverk för märkning av livsmedel ettrelativt stort utrymme att förbättra märkningen ochinformationen till konsumenterna om varans ur-sprung.Att införa en utökad obligatorisk ursprungsmärk-ning på nationell nivå är en åtgärd som måste notifie-ras till . Eftersom detta med störstasannolikhet skulle uppfattas som en inskränkning avprincipen om den inre marknaden och varornas friarörlighet, skulle kommissionen med största sannolik-het avvisa en sådan begäran. En obligatorisk ur-sprungsmärkning skulle av länder utanför EU kunnauppfattas som ett tekniskt handelshinder.Märkning debatteras ofta i olika handelsforum,såsom WTO, utifrån just denna aspekt. Jag är överty-gad om att branschen på frivillig väg kan möta kon-sumenternas krav. Märkning med ursprung är enkonkurrensfördel. Det ska understrykas att det finns företag som frivilligt anger ursprunget förråvaran på etiketten, vilket ger oroliga konsumentervalmöjlighet.Märkning är aldrig gratis. Det blir naturligtvis islutändan konsumenten som betalar för märkningen.Därför menar jag att frivillig märkning blir mer flexi-bel, eftersom den i högre grad styrs av konsumenter-nas efterfrågan. En omfattande dokumentation ochmärkning med ursprung ned till gårdsnivå blir natur-ligtvis mer kostsam men bör finnas i den utsträckningkonsumenterna efterfrågar en sådan.Livsmedelsverkets generella märkningsregler sä-ger att märkning inte får vara vilseledande. Vid ut-formande av ett frivilligt system är detta en viktigaspekt. T.ex. får ursprungsmärkning av köttråvaraninte ge intrycket att de andra ingredienserna harsamma ursprung. Definitionen av ursprung kan ocksåbli svår; djuret kan vara fött, uppfött och slaktat påolika ställen.Den s.k. ovalen är ett kontrollmärke som garante-rar att produkten tillverkats i en anläggning som ärgodkänd ur hygiensynpunkt. Märket är en EU-standard. Om det i ovalmärket är angivet Sverigeinnebär detta att varan tillverkats i , inte attursprungslandet för råvarorna är . Det ärmycket olyckligt om detta märke förväxlas med råva-rans ursprung.Sverige är självförsörjande på nötkött till75 %. Detta innebär att vi måste importera kött,främst från andra medlemsstater, för att täcka vårtbehov. Jag vill understryka att det är säkert att ätakött, oavsett köttets ursprung. Prioner har aldrig påvi-sats i kött, bara i riskdelarna på djuret, och dessakommer inte ut i livsmedelskedjan.Det nötkött som levereras till skolbespisningaretc. ska vara märkt på samma sätt som det kött somlevereras till livsmedelsbutiker för att förpackas ochsäljas. Halvfabrikat med nötkött som ingrediens vilkalevereras till skolbespisningar behöver inte märkas,men det finns å andra sidan inget hinder för detta sålänge märkningen inte är vilseledande. Det finnssåledes en möjlighet för inköpsansvariga vid skolbe-spisningen att ställa krav på leverantörerna om märk-ning även av halvfabrikat. Personalen i skolbespis-ningen kan alltså informera om köttets ursprung dåeleverna ställer frågan. Motsvarande resonemanggäller även för köttslag där obligatoriska krav påursprungsmärkning inte finns.Precis som anser jag att det vore bra attkunna ta miljöhänsyn vid upphandling. Det finnsregler för detta på gemenskapsnivå. Vad som är möj-ligt enligt dessa regler är inte helt enkelt att reda ut.Kommissionen ska presentera ett tolk-ningsmeddelande avseende miljökrav vid offentligupphandling. Genom meddelandet kommer det attklargöras hur miljökrav kan ställas.Redan nu kan man dock anse det klart att det ärmöjligt att vid offentlig upphandling ställa precisera-de kvalitetskrav på varan. Dessutom medger lagen attupphandlaren ställer krav på att varorna producerats ienlighet med en EG-standard. Detta gör det möjligtatt ställa krav på att t.ex. livsmedel ska ha produceratsekologiskt, eftersom EU:s förordning om ekologiskproduktion jämställs med en EG-standard. Det ärdäremot inte möjligt att specifikt ange en viss miljö-märkning, t.ex. Svanen eller Bra Miljöval. Reglernaär föremål för mer eller mindre strikta tolkningar.Anf. 2 ():Herr talman, ministern och kära åhörare! Allakonsumenter har rätt till sunda och säkra livsmedel.Så långt tror jag att alla politiska partier är överens.När människor handlar mat till sina barn, till sinaföräldrar eller till sig själva vill de snabbt och enkeltkunna läsa sig till vad de faktiskt köper - var varan ärproducerad eller tillverkad och vad den innehåller.Den person som handlar kött vill kunna se vardjuret är uppfött och med vilka metoder, var det ärslaktat och var det är styckat. Om jag går och handlarkorv eller andra charkuterier eller hel- eller halvfabri-kat, vill jag kunna läsa mig till var varan är gjord ochvad den innehåller.I dag finns ett märkningssystem som faktiskt lurarkonsumenterna i . Lagstiftningen lägger enplikt på tillverkaren att ange var produktionen ellertillverkningen av halvfabrikatet eller av korven harskett men inte varifrån innehållet kommer.Kött från olika håll med möjligt innehåll av gen-modifiering, innehåll av överdriven antibiotikaan-vändning eller vad det nu är fråga om preciseras inteoch kan mycket väl ingå i en produkt som är märkt:svensktillverkade köttbullar, utan att det är vad kon-sumenten menar med svenska köttullar, t.ex. Detframgår inte om det är genmodifierat. Antibiotikain-formation finns inte. Hormoninformation finns inte.Färgämnen och andra tillsatser redovisas inte fullt ut.Det här är en situation som inte är bra och som jagtror att alla konsumenter vill ha en förändring av.Jordbruksministern har århundradets tillfälle i detrådande debattklimatet i med BSE, mul- ochklövsjuka, salmonella, hormonanvändning, överdri-ven antibiotikaanvändning, osv. Därav har följt enfullt förståelig oro hos konsumenterna. Då finns år-hundradets möjligheter att föreslå ändrade regler pådet här området och ge konsumenterna verklig maktatt välja.Jordbruksministern säger i sitt svar på min inter-pellation att en obligatorisk ursprungsmärkning avberedda köttprodukter vore att gå för långt. Jag tyckerinte alls att det är att gå för långt. Det är ett fullt an-ständigt, fullt möjligt och fullt berättigat krav frånlandets konsumenter, och för den delen från helaEuropas konsumenter.I dag finns från ordförandelandet och jordbruks-ministern inget initiativ på EU-nivå för att få till stånden sådan fullständig och ärlig konsumentupplysning.Det sägs i svaret att det sannolikt skulle uppfattassom en inskränkning av den inre marknaden, och detskulle sannolikt avvisas av kommissionen.Opinionsläget i har förändrats otroligt un-der . Vi har kommit en mycket långväg från det gamla domslutet som t.ex. förbjöd kam-panjen Buy Irish. Det kan inte vara så att märkningblir miljöfientlig, som det är i dagens läge. Vi måsteändra situationen så att märkning av livsmedel tjänarmiljöintressena och konsumenternas intressen.Den inställning man har är därför fullständigtobegriplig för mig. Man vågar inte prova om kom-missionen faktiskt avvisar detta och om WTO avvisardetta. Vi har en situation där många länder harsatt stopp för all livsmedelsimport. Det gäller ,och , för att ta några exempel. Manskulle kanske t.o.m. välkomna en fullständig och ärligkonsumentupplysning.Anf. 3 Jordbruksminister ():Herr talman! Först till det sista. Att ochNorge har satt stopp för köttimport har ingenting medmärkning att göra. Jag har diskuterat det vid ett flertaltillfällen med min norske kollega. Man kan ju intemärka "mul- och klövsjukefri" på köttpaketet. Det varväl inte det som menade. Det går inte attmärka det så. Debatten om stopp för import av EU-kött har ingenting med debatten om märkning attgöra.Jag beklagar att ovalen, för det är väl den som ärupphovet till debatten, har vållat diskussion och attden har vilselett konsumenterna. Jag säger det åter-igen. Det beklagar jag väldigt mycket. har tre ord som jag tycker är väldigt bra förhur en märkning ska utformas. Det ska vara sant,relevant och ej vilseledande.Sant är att det står på ovalen att det är svenskt,dvs. att det är tillverkat i . I det här fallethandlade det om köttbullar som var trillade i Sverige.Det är sant. Frågan är om det är relevant. Det kanman alltid diskutera. Det är en värdefråga. Det kanskeinte är så att konsumenterna är så intresserade av varköttbullarna är trillade någonstans.Däremot är det mer intressant med ej vilseledan-de. Den här ovalen, såsom den har kommit att upp-fattas som konsumentinformation, är vilseledande.Det var också av det skälet som jag kallade sammanbranschen för att den ska göra på ett annat sätt. Dethar den lovat att göra. Jag har också sagt: Låt oss geden så att vi får se om den klarar av det somden har lovat, bl.a. nya etiska riktlinjer för sin märk-ning. Det tycker jag är bra. Jag vänder mig lite grannmot att allt ska läggas i politikernas knä. Vi måsteockså kunna lita på branschen i vissa sammanhang.Lena Ek säger att jag inte har tagit något enda ini-tiativ. Jag vill påminna om att det var jag som toginitiativet till nötköttsmärkning . Dåblev det inte särskilt väl mottaget i , i eller i ministerrådet. Men , sena-re, är det en sanning. Det visar naturligtvis att opini-onsläget har förändrats. Men det visar också att detinte är enkelt att göra en sådan märkning.Vi har inte en fullständig märkning av helt nöt-kött, styckningsdetaljer eller köttfärs i hela EU.Man var inte mogen för det. Man hade inte det spår-ningssystemet på sina djur, dvs. på sina kor, tjuraroch stutar, som vi har i . Vi kunde gå före. Detsystem som i hela EU träder i kraft den 1 januari2002 kunde vi fatta beslut om i redan den 15september därför att vi låg före. Det tycker jag ärväldigt bra. Det var ett svenskt initiativ.Detta visar också att det inte är så enkelt att barastå upp och kräva obligatorisk märkning eftersomländerna är olika, och länderna har kommit olikalångt. Detta är ett område som är föremål för gemen-skapspolitik, dvs. länderna måste gå i samma takt,och vi måste göra det gemensamt. Det är inom ramenför den gemensamma jordbrukspolitiken.Lena Ek tar upp frågan om hormoner. Det finnsinte hormoner i europeiskt kött. Det hoppas jag att viär överens om att vi heller inte ska ha. Är det köttfrån något EU-land är det också hormonfritt.Anf. 4 ():Herr talman! Det finns ett hormonförbud i . Men det importeras också en mängd kött ochberedda produkter från länder som inte har hormon-förbud. Detta är för konsumenten fullständigt omöj-ligt att veta om man inte har en ärlig och sanningsen-lig konsumentupplysning på förpackningen. Det ärfullständigt omöjligt för konsumenten att veta detta.Eftersom detta område nu är föremål för gemen-skapspolitik finns det i rådande opinionsläge, om manverkligen vill, en möjlighet att driva dessa frågor påett annat sätt för att just pressa utvecklingen framåtmot en ärlig, sanningsenlig och fullständig konsu-mentupplysning vad gäller också beredda köttpro-dukter.Jag kan inte förstå att man inte vågar prova denvägen. Precis som säger har opi-nionsläget i världen förändrats när det gäller dessafrågor. Bara har det ändrats otroligtmycket. Det är heller inte tekniskt omöjligt. Vartendadjur i EU har ett plastmärke i örat. Det försgårdsjournaler på varenda gård om hur det ska se ut.Det är också föremål för utveckling runtom i deolika länderna. I och med att vi har gått före i Sverigeoch visat att det är möjligt innebär det också att mankan ta upp diskussioner runtom i att fullföljaspårningen som är så viktig när det gäller smittskydd.Om man inte har hunnit lika långt i teknik i deolika länderna i gemenskapen eller ute i världen ärdet också en konsumentupplysning som är viktig förden som handlar. Det finns många föräldrar, mångamänniskor i skolbespisningar och på ålderdomshemsom vill vara säkra på vad de handlar. De kan de baravara om det finns en ursprungsmärkning på det hela.Köper jag kött från ett visst land vet jag att man därinte har hunnit lika långt som i . Den konsu-mentupplysningen är otroligt viktig för den enskildeoch blir allt viktigare.I går debatterades här i kammaren betänkandenr 12 från miljö- och jordbruksutskottet om livsme-delskontroll och genteknik. Då fördes debatten omfullständig, sanningsenlig och ärlig konsumentupp-lysning. De yrkanden som fanns där blev nedröstadeav majoriteten med socialdemokraterna i täten. Jagtycker att det är beklagligt ur konsumentsynpunkt attdet blev så.Sverige som ordförandeland har en historiskchans, århundradets chans, att driva på debatten omkonsumentupplysning och märkning i rätt riktning.Det är synd att man inte tar det här tillfället till varaordentligt.På samma sätt handlar det om att man måste kun-na ställa krav när man handlar varor, när man gör denoffentliga upphandlingen för att handla mat till skol-bespisningar, ålderdomshem och sjukhus. Där liggerockså möjligheten att förstärka i miljövänlig riktning.När det gäller att tolka detta håller jag med jord-bruksministern om att regelkomplexet är stort, svår-överskådligt och krångligt. Men här har ordförande-skapet en strategisk roll för att driva på utvecklingenav upphandlingsreglerna. Det förs diskussioner omhur man tolkar möjligheten att handla miljövänligtoch att handla produkter som är fullständigt och ärligtmärkta på ett sådant sätt att konsumentupplysningoch konsumenternas makt gagnas. Det gäller ocksåupphandlingen, på samma sätt som märkningen avlivsmedel. Ordförandeskapets strategiska roll måsteju utnyttjas. har halva tiden gått. är det försent att kunna påverka den här utvecklingen.Anf. 5 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag kan förstå otåligheten. Jag harockså varit, och är, väldigt otålig. Men betänk då attdet har gått jag första gången väckteförslaget om en obligatorisk märkning av nötkött, ochännu är det inte implementerat i alla länder. Det1 införs det en skyldighet för alla länderatt märka helt kött, smådelar av kött och köttfärs fulltut. När det gäller det hela köttet ska det stå var djuretär fött, uppfött och slaktat. Dessutom ska det finnasett referensnummer så att det går att spåra köttet nedtill gårdsnivå.Lena Ek säger att det är enkelt därför att djur hargula lappar i öronen. Det är så att alla kor ska ha det,men detta ska också följas av stalljournaler så att mankan spåra djuret vid slakten. Detta fungerar inte i dag.Det är skälet till att vi ännu inte ens för nötkött harhunnit implementera de regler som jag föreslog 1995.Jag tycker nog att man måste ta ett steg i taget ochse till att detta fungerar. Sedan har vi ju andra djursom inte är märkta, t.ex. grisar. De ska var märkta igrupp så att man kan se hur gruppen förflyttas. Ettannat exempel är får. Ett land som harmånga får, och det är ofta utegångsfår uppe i bergen.Hur ska man veta vems de är och vilken gård de till-hör? Det är oerhört komplicerat. Det låter så enkeltnär står här och säger att det är lätt och attdet bara är att märka dem. Det är inte så lätt att märkaalla djur. Vi tar steg framåt . Det är Sverigesom har tagit initiativet till detta. Glöm inte det!Jag menar att vi ska se till att vi fullt ut uppfyllerde regler som vi har fattat beslut om innan vi beslutarom nya, särskilt med tanke på att vi inte har underlagför de nya reglerna. Då får vi göra det på frivillig vägoch ta det land för land. går före här också,fast på frivillig väg.Ursprungsmärkning är ingen garanti för att manfår reda på om ett djur har blivit uppfött med t.ex.antibiotika i fodret. Frågan är ju hur mycket informa-tion vi ska ha i en deklaration som ska stå på ettganska litet köttpaket. Hur mycket information orkarkonsumenten ta emot? Det är också en fråga. Man fårinte göra det alltför svåröverskådligt för konsumen-terna. Det är inte bara regelverket som är svåröver-skådligt. En lapp på en köttbit kan också bli svåröver-skådlig.Anf. 6 ():Herr talman! Genom en konsekvent märkning avlivsmedel avseende produktionsland, förekomst avgenmodifierade produkter, antibiotika, hormoner,färgämnen och andra tillsatser kan konsumenternasmakt öka. Detta har vi i och Cen-terkvinnorna drivit i bra mycket som ettav våra huvudkrav, och ständigt finns det ett mothåll.I går röstades de här kraven ned här i kammaren.Precis exakt de tydliga kraven på en fullständig ochärlig konsumentupplysning röstades ned.I svaret på min interpellation säger jord-bruksministern: "En obligatorisk ursprungsmärkningav beredda köttprodukter vore att gå ett steg förlångt." I sitt andra svar säger ministern: "Hur mycketinformation orkar konsumenten ta emot? "Det är väl konsumentens ensak. Huvudsaken ärväl att uppgifterna finns så att den som vill kan läsasig till detta. Jag tycker att man inte ska nedvärderamänniskors möjligheter att ta till sig information ochta det som förevändning för att låta bli att införa reg-ler om en fullständig och ärlig ursprungsmärkningoch konsumentupplysning. Det är att vända på sakenpå ett sätt som ger ett alldeles hårresande resultatmåste jag säga.Faktum kvarstår att ordförandeskapet ger Sverigeårhundradets chans att driva på när det gäller en full-ständig och ärlig ursprungsmärkning av produkter.Det ger som ordförandeland århundradetschans att förbättra upphandlingsreglerna och förtydli-ga detta. Jag kan konstatera att dessa initiativ intefinns i de här sammanhangen därför att ministernsäger att det är att gå ett steg för långt, att konsumen-terna inte kan ta emot informationen och att det ärmöjligt, eller kanske sannolikt, att kommissionenskulle säga nej. Man prövar inte möjligheten.Jag tror att opinionsläget är ett annat . Jagtycker inte att man ska använda kommissionen somett konstgjort hinder för en önskvärd utveckling närdet gäller konsumentupplysning och konsumentmakt.Anf. 7 Jordbruksminister ():Herr talman! räknar upp allt somskulle stå på etiketten. Det är möjligt att det voreväldigt bra, men man måste väl också fråga sig vadkonsumenterna efterfrågar. Det har gjorts undersök-ningar av det. Det visar sig att det som konsumenter-na upplever som väldigt viktigt är ursprungsland. Devill veta var köttet kommer ifrån. Man ska inte hellerunderskatta konsumenternas kunskap om hur djur hardet i jämfört med andra länder, hur det ärmed fodret och antibiotikan i jämfört medandra länder osv.Det var därför som 1995, utan att varaordförandeland, tog initiativ till märkningen av nöt-kött. - det kommer den 1januari 2002 - blir det verklighet. Det visar kanskenågot av svårigheten att göra detta. Det handlar intebara om att det ska stå på en etikett. Det handlar omatt man ska ha ett system som gör att man kan följaköttet från butiken och ända ned på gårdsnivå. Ochdet är inte bara det, utan man ska också på gårdsnivåveta vilket foder som den bonden har utfodrat sinadjur med.Det är inte enkelt att få till stånd ett sådant hel-täckande system i alla länder i EU. har vi börjatmed nötköttet. Jag är säker på att vi om ett antal årkommer att fortsätta med t.ex. griskött. Det är väl detsom ligger närmast till hands - det som kanske är detminst svåra nästa gång.Däremot upplever jag märkningen av lamm- ochfårkött som väldigt svår på grund av att man håller fårpå ett annat sätt än kor. måste man mjölkavarje dag, åtminstone om det är mjölkkor. Fåren krä-ver inte tillsyn på samma sätt.Låt oss nu ge branschen chansen under den härtidsperioden. Sedan får vi se vad som händer när viväl har infört märkningen av nötkött fullt ut.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:278 om gles-bygdsskolornas framtidsmöjligheterAnf. 8 Statsrådet ():Herr talman! har frågat- hur jag avser att verka för att öka skolornas möj-ligheter att lokalt anpassa arbetet för att verka ef-ter egna förutsättningar,- om jag är beredd att stödja moderna inlärnings-metoder för att rädda skolor i glesbygd,- om jag är beredd att lyfta frågan om glesbygds-skolor och göra något för att rädda dessa skolor.Ett av de tyngst vägande skälen för den förändra-de ansvarsfördelningen mellan stat och kommun varatt kommunen själv skulle få förfoga över sin skolor-ganisation. Dialogen kring beslut om små skolorskulle föras mellan kommunpolitikerna och kommu-ninnevånarna. Jag anser fortfarande att detta är detbästa systemet, och jag anser inte att staten ska inter-venera i enskilda fall. Kommunerna vidtar olika åt-gärder för att stödja byskolorna genom att utnyttjalokaler och resurser så väl som möjligt. När man trotsdetta beslutar att lägga ned en skola påverkar detnaturligtvis bygdens fortlevnad.Kostnaderna för en elev i varierarmellan kommuner och kommungrupper. I Pajalakostade 1999 en elev och i Tomelilla37 . En glesbygd har högre kostnader för lära-re, skolmåltider och läromedel beroende på att manhar små skolor och stora avstånd.