prot · GP0934 · 2001-11-26 00:00:00 — är det enda muslim-ska land som har ställt upp med militär styrka för attbekämpa terrorismen i , som man säger.Medveten om sin förmånliga sits har i da-garna gått så långt att man har framfört hot om attannektera norra för den händelse att EUskulle anta som medlemsstat.Nu är det att ställa mycket starka och tydligakrav på Turkiet.För det första: Den turkiska regeringen måste rati-ficera ramkonventionen för skydd av nationella mino-riteter, och den turkiska regeringen måste ratificerakonventionen för regionala språk och minoritetersspråk. Det är ett minimum för att över huvud tagetfortsätta att diskutera med att man ansluter sigtill de internationella konventionerna.Dessutom bör den turkiska regeringen redogöraför lösningen av minoritetsfrågorna med en lista överkonkreta åtaganden, bl.a. följande:Samtliga regleringar i den turkiska lagstiftningen,inklusive den turkiska grundlagen, som förbjuder ochförnekar kurdernas identitet ska tas bort.Grundlagen och lagstiftningen ska garantera lan-dets kulturella, språkliga och etniska mångfald, ochalla rättsregler om förbud för kurder att använda sigav sitt modersmål i radio- och TV-sändningar skaupphävas.För det andra: Lagen om undantagstillstånd samtlagen om tillfälliga byvaktssystem i de kurdiska regi-onerna måste upphävas. Befolkningen i de byar sombränts ned eller där befolkningen förflyttats medtvång ska få möjligheter att i trygghet återvända tillsina hem. Man ska också ersättas för ekonomiskaförluster.För det tredje: Förändrade stads-, by- och ort-snamn ska återgå till de ursprungliga. Kurdiska för-äldrar ska ha rätt att ge sina barn kurdiska namn, ochvuxna ska ha rätt att byta till kurdiska namn.För det fjärde: Amnesti måste utfärdas för de per-soner som dömts för eller anklagats för separatism.Förbudet att verka politiskt ska hävas för de personersom är dömda till detta. Samtliga politiska fångar iTurkiet måste frisläppas.För det femte: Dödsstraffet ska avskaffas.Anf. 23 Utrikesminister ():Fru talman! Listan på krav som måsteuppfylla kan ju göras ännu längre än den vi just harhört. Det finns mycket som återstår för för ska uppfylla Köpenhamnskriterierna och därmedpå allvar kunna förhandla om medlemskap i ska vi komma ihåg - och det är viktigtatt framhålla för - att det är klart att vi skullevälkomna ett demokratiskt i EU. Det skulleockså vara bra för EU med ett land med så stor mus-limsk befolkning för det skulle ge bättre mångfald tillEuropa och EU.Det som vi kan se som positivt med att Turkiethar blivit kandidatland i EU - och som i början - är att det har blivit en betydligt öppna-re diskussion om dessa frågor . Jag harflera gånger haft som exempel då jag första gångenmötte den turkiske utrikesministern. Han ville då inteens ta ordet kurd i sin mun eller tala om kurdisk litte-ratur. överlämnade han när han kom till Sve-rige kurdiska böcker som ett exempel på hur kurdiskakan användas som språk i . Han föreslog ock-så i turkisk TV en rätt för radio- och TV-utsändningarpå kurdiska. Det som hände efteråt var att han självhotades av åtal för att han hade föreslagit att kurdiskaskulle användas i radio- och TV-sändningar. Några avde böcker han överlämnade här beslagtogs senare avlokala myndigheter. Det här visar på paradoxen i detturkiska samhället: Det finns säkert ett antal personeroch organisationer som vill demokratisera Turkietoch som vill genomföra rättigheter för kurderna ochge alla samma mänskliga rättigheter. finnsdet en apparat som hårt motsätter sig detta och mot-arbetar reformerna och förbättringarna.Jag tycker att ska fortsätta att agera bådebilateralt gentemot men också inom EU föratt ställa krav på en utveckling av de mänskliga rät-tigheterna. Ord och handling måste stämma överens.Anf. 24 ():Fru talman! Jag instämmer i att vi välkomnar ettdemokratiskt som medlem i EU, men vägendit är oerhört lång. Det är en milslång väg på vilketTurkiet kanske har tagit en meters steg genom deförändringar i lagstiftningen som har genomförts.Då måste vi fråga oss hur vi kommer framåt. Hurkan vi få att inse att respekt för mänskligarättigheter och demokratiska rättigheter inte är någotsom ska genomföras för att uppnå fördelar i förhål-lande till andra nationer eller till den europeiskaunionen, utan att det är en hederssak för civiliseradenationer att uppfylla rättigheter för minoriteter, attuppfylla politiska rättigheter för vem som så vill attarbeta politiskt på sitt eget språk och med sitt egetspråk som grund för sin propaganda?Utrikesministern menar, trots allt, att den kandi-datstatus som har fått har inneburit förbätt-ringar och större möjligheter att ställa krav på Turki-et. Den rapport som jag i min interpellation hänvisartill från Amnesty inbegriper t.ex. meningen: "Listanöver tortyroffer är oändlig och inbegriper även kvin-nor och barn." Detta skriver Amnesty i sin rapport.Det är tydligt att bekännelser som framtvingasunder tortyr används som bevis under rättegångar.När det gäller situationen för den mindre minoritetenassyrier/syrianer och kaldéer är det fortfarande så attde inte har rätt att återvända, och i många fall vågarde inte återvända till av rädsla för repressaliereller i värsta fall fängslanden.Situationen har inte bara inte förändrats utan hart.o.m. Den Amnestyrapport som ladesfram innefattar inte lika grova ochklara skrivningar om förekomsten av tortyr i Turkiet.På vilket sätt har status som kandidatland letttill att situationen har förbättrats? Utrikesministernsäger att det förs en öppen diskussion i det turkiskasamhället, och hon tar som exempel att den turkiskeutrikesministern överlämnar kurdiska böcker. Menför människor som lever och verkar i , somarbetar för minoriteters rättigheter, som arbetar fördemokratiska och politiska rättigheter, är det nogmycket svårt att se någon som helst ljusning så härlångt. Därför kvarstår kraven, som ett minimum, attutrikesministern, likväl som EU:s representanter, börtala klarspråk. Först och främst bör man säga att ing-en som helst rabatt på kraven om att uppfylla Köpen-hamnskriterierna kommer någonsin att erbjudas Tur-kiet alldeles oavsett landets viktiga geopolitiska läge.Man ska också ställa sig bakom de kortsiktiga kravjag räknade upp som ett minimum för attuppfylla innan ens diskussioner om en s.k. screeningkan påbörjas. Det är inga konstiga krav. Det är myck-et kortsiktiga politiska kriterier som kan öppna för endialog i det turkiska samhället mellan minoriteter ochden turkiska regimen. På håller jag medutrikesministern om att det finns oerhört många flerkrav som måste uppfylla innan det kan blimeningsfullt att gå in i diskussioner om Turkietsmedlemskap i den europeiska unionen.Anf. 25 Utrikesminister ():Fru talman! Jag håller fullständigt med att det är självklart att inte ska få någotslags rabatt på de krav vi ställer på därför attlandet anser sig vara en viktig militärmakt i dettaläge. Det är fullständigt självklart. De krafter somgärna hade velat se en sådan utveckling i harockså blivit mycket besvikna på den diskussion somhar varit inom EU. Där har de sett att det inte bara harvarit utan i princip alla EU:s medlemsstatersom har haft samma utgångspunkt. måste upp-fylla krav på mänskliga rättigheter och internationellaförpliktelser. De konventioner som tog upptidigare är viktiga, men det handlar självklart ocksåom att se till att verkligen genomföra dem.Ett av de stora problemen är här det som LarsOhly tar upp, nämligen tortyren. Jag tror dock inte attförekomsten av tortyr har förvärrats eller ökat i Tur-kiet, utan att det snarare är fråga om att kunskapernahar förbättrats. Det tror jag beror på - trots de fort-satta övergreppen, trots alla de problem som finnskvar - en öppnare debatt och större möjligheter attöppet få kunskap om vad som sker. Det är ändå förstasteget mot att sedan se en reell förbättring.Vi kan också se att det stora flertalet av alla de or-ganisationer - även kurdiska organisationer - somverkar i säger att om inte hade fåttkandidatlandsstatus i EU som landetfick det hade det förmodligen blivit en ännu störrebacklash när det gäller mänskliga rättigheter. Det vardärför ett viktigt första steg som de vill att vi skautnyttja för att driva frågan om mänskliga rättigheter- för att se ett demokratiskt Turkiet.Anf. 26 ():Fru talman! Jag välkomnar utrikesministerns svar.Jag tycker att det är tydligt. Jag tror att de skillnadersom jag har försökt att lyfta fram handlar mer omnyanser än om skilda åsikter i sak. Det är naturligtvisbra.Däremot är jag tveksam till den strategi som inne-bär att man flyttar tillbaka försvarslinjenför när man ska kunna ställa krav. var densvenska officiella linjen - även EU:s linje - att kan-didatlandsstatus skulle uppnås först när hadeuppfyllt grundläggande kriterier. Sedan ändradesdetta och det sades att detta var ett medel för att fåTurkiet att uppnå de grundläggande kriterier somKöpenhamnsöverenskommelsen talar om.Jag är rädd för att denna försvarslinje flyttas yt-terligare bakåt. Det får inte ske. Man måste tala omvar gränsen går. har fått status som kandidat-land på grund av att vi inser vikten av att ett demo-kratiskt närmar sig övriga och gärnapå sikt också blir medlem. Men vi kommer inte att pånågot sätt rabattera kraven när det gäller mänskligarättigheter och demokrati. De kvarstår oförändrade.Turkiet har bollen. Det är som ska upp-fylla kraven. Det är ingen annan som kommer attflytta på sig eller ändra kraven på grund av att Turkietönskar så. Det måste klargöras.Anf. 27 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tror att både och EU harvarit tydliga i fråga om att framföra att måsteuppfylla Köpenhamnskriterierna innan de ens kanbörja förhandla om medlemskap i var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2001/02:82 om USA:sspecialdomstolarAnf. 28 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vad jag av-ser att göra för att förhindra att andra länder skaffarsig extraterritoriella rättigheter i , vad jagavser att göra inom EU för att förhindra att EU-länderna påtvingas andra länders extraterritoriellarättigheter, vad jag avser att göra för att klargöra förBushadministrationen att den i internationell skalahotar människors demokratiska rättigheter och rätts-säkerhet, vad jag och regeringen avser att göra för attskydda svenska demokratiska fri- och rättigheter motinskränkningar påtvingade av stormakters inrättandeav ståndrätter på andra länders territorium ellereventuellt på beskickningar i andra länder samt tillsist vad jag avser att göra för att intensifiera arbetetatt tillsammans med andra länder förmå att deltai arbetet med den internationella brottmålsdomstolen.Låt mig börja med att säga att arbetet med att be-kämpa internationell terrorism har högsta prioritet. Idetta arbete samarbetar vi med alla länder, och natur-ligtvis i mycket stor utsträckning med , som juutsatts för det värsta dådet i terrorismens blodigahistoria. får detta arbete inte medföra att viger avkall på det som vi ytterst vill försvara, nämligendemokratin, de mänskliga rättigheterna och det öppnasamhället.Vi stöder givetvis Bushadministrationens ambi-tion att ställa de ansvariga inför rätta, vilket angivitssom ett mål redan från första dag. Vi förutsätter ocksåatt detta kommer att ske i enlighet med folkrätten ochmed full respekt för mänskliga rättigheter. Densvenska regeringen påpekar detta i kontakterna medden amerikanska regeringen, närhelst det är påkallat.Alla länder har vissa extraterritoriella rättigheteravseende lagstiftning och dömande. ochandra stater har t.ex. rätt att lagstifta mot och dömaöver krigsförbrytelser, folkmord och brott motmänskligheten, liksom i stor utsträckning mot terro-ristbrott, oavsett var dessa brott ägt rum. tordedärför ha jurisdiktion över de mål som kan tänkas bliaktuella inför en amerikansk militärdomstol.Däremot är det i princip aldrig tillåtet att upprättadomstolar på främmande mark utan tillåtelse, och inteheller att gripa personer på en annan stats territoriumutan tillåtelse. Den principen kommer givet-vis att hävda med kraft för egen del, och vi har allanledning att utgå från att även andra EU-stater harsamma inställning.Dessa förbud är dock inte utan undantag. I Afgha-nistan pågår en internationell väpnad konflikt, ettkrig, och i detta är en av parterna. Under enväpnad konflikt har en part t.ex. rätt att ta krigsfångaroch att ställa dem inför rätta, inklusive under vissaomständigheter i domstolar som upprättas på de krig-förandes territorium. Rättegångar mot krigsfångarmåste ske i enlighet med den tredje Genèvekonven-tionen och med de mänskliga rättigheterna,särskilt artikel 14 i FN:s konvention om medborgerli-ga och politiska rättigheter.I presidentens militärorder om de militära dom-stolarna är inte alla detaljer angivna. Det finns docken del oroande drag, och beslutet har också mött starkkritik från många mänskliga rättighetsorganisationer.Militärdomstolar är inte förbjudna i sig, men de måsteenligt nämnda konvention om medborgerligaoch politiska rättigheter vara oavhängiga och opartis-ka samt inrättade enligt lag. Det faktum att de ameri-kanska specialdomstolarna kommer att tillämpa hem-liga förfaranden är inte i sig nödvändigtvis förbjudet,men måste kunna motiveras bl.a. utifrån den natio-nella säkerheten. Sedvanliga regler om bevisningensstyrka och möjligheter att granska bevisning måstesjälvklart gälla. Vidare måste den tilltalade också harätt att överklaga. Självfallet får det inte heller före-komma någon diskriminering i dessa avseenden.Till sist, vad gäller den , kan jag försäkra att den svens-ka regeringen gör allt som står i dess makt för attförsöka påverka . Under det svenska ordförande-skapet antog EU en gemensam ståndpunkt om inter-nationella brottmålsdomstolen och genomförde tvådémarcher i . Jag skrev själv en debattar-tikel i i denna fråga. Vi fortsätterfrån svensk sida att vara drivande inom EU-kretsen idetta arbete. Den amerikanska kongressen har tyvärrnyligen antagit en lagstiftning som kommer att för-svåra amerikansk medverkan i förberedelserna infördomstolens upprättande.Den amerikanska kritiken har gått ut på att rätts-säkerheten inte skulle vara garanterad i den interna-tionella brottmålsdomstolen. delar inte dennauppfattning. Det är den uppfatt-ning att alla åtalades mänskliga rättigheter ska re-spekteras, alltid och inför alla domstolar.Anf. 29 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret, som dock är en uppvisning i hurman förmildrar argumentationen mot pågåen-de förändring av rättssystemet i den påstådda kampenmot terrorismen.Detta är inte en juridisk fråga. Detta är i högstagrad en politisk fråga.Detta handlar om ett synsätt där det är viktigt attutrikesministern mycket tydligare än i sitt interpella-tionssvar tar ställning för rättssäkerheten och mot allade inskränkningar som vi nu ser inte bara i utanockså i andra länder över hela världen.Därför ska man inte i den här diskussionen mildrakritiken mot Bushadministrationen genom att påmin-na om vikten av kampen mot terrorismen - den är viöverens om. Men låt inte Bushadministrationen få ettytterligare argument mot inskränkningar av rättsligaprinciper, som vi anser inte kan inskrän-kas med hänvisning till kampen mot terrorismen.Man bör givetvis inte heller i ett sådant interpel-lationssvar stödja Bushadministrationens ambition attställa de ansvariga inför rätta. Det är självklart - dethandlar inte heller min interpellation om. Den handlarom rättssäkerhet och om de inskränkningar av rätts-säkerheten som vi ser . Det är också oerhört miltatt förutsätta att detta kommer att ske i enlighet medfolkrätten och med full respekt för mänskliga rättig-heter, när hela min interpellation handlar om ett ex-empel på att denna respekt saknas.I sitter ca 1 000 personer fängslade ianslutning till de terroristbrott som skedde den 11september. 800 av dem är inte namngivna. Vi vet intevar de finns eller vad de är anklagade för.Jag måste bekymrat fråga mig: Är det så att ame-rikanska konservativa republikaner talar ett tydligareklarspråk om Bushadministrationens inskränkningaroch rättssäkerheten än vad utrikesministergör?Man kan i alla fall få det intrycket när man läsert.ex. i , som kallarBushadministrationens beslut om att inrätta militär-domstolar kängururätt. Han är så tydlig i sitt av-ståndstagande från detta - lika tydlig som han är i sittavståndstagande från terrorismen. Det ska medges attWilliam Safire och jag minsann inte är överens om dekrigsinsatser som sker i , men hanmenar att detta är en avgörande nyordning.I skriver AndersForsberg att vad nu har uppnått ärnågot som "vare sig , , korsi-kansk nationalism eller och lyckades ", nämligen att få rätts-samhället att inskränkas i panik.I en ledare skriver att vimåste stoppa militärdiktaturens etablering i väst.I Svenska Dagbladet skriverThomas : "Är vi på väg att gå i terroris-ternas fälla? - - - I en rad länder pressas nu lagarigenom i snabb takt som begränsar grundläggandefriheter. Genom offentliga uttalanden utpekas enskil-da, organisationer och företag som misstänkta utanövertygande bevisning. "Fru talman! Jag kräver ett klarare avståndstagandefrån alla dessa exempel på inskränkningar av rättsligaprinciper som sker i den påstådda kampen motterrorismen.Anf. 30 Utrikesminister ():Fru talman! Den stöddeUSA:s rätt till självförsvar när det gällde terroristat-tackerna. Det innebär inte att vi därmed stöder mili-tärdomstolar och alla de andra åtgärder som vi kan sekommer i spåren av terroristattackerna och efter detmilitära självförsvaret.Det finns mycket att kritisera förslaget om mili-tärdomstolar för. Om läser med andra ögonkan han nog också se i svaret att vi inte alls är till-freds med förslaget om militärdomstolar.Det har fått här är inte ett debattartikel-svar, utan ett svar om vilka rättsregler som gäller ifråga om militärdomstolar. Vi vet ännu väldigt lite,och det vi har fått reda på har varit väldigt vagt ikonturerna. Men vi har också talat om att vi är oroligaför det.Självklart måste vi värna rättssäkerheten. Själv-klart måste vi värna rättssamhället. Om vi ska försva-ra de gemensamma värden vi har - om vi ska försvarademokratin och det öppna samhället - måste det skemed principer som just garanterar rättssäkerheten ochdet internationella regelsystemet.Anf. 31 ():Fru talman! Andra länder har redan tagit ,eller rättare sagt president , beslut om att inrättamilitärdomstolar som intäkt för att själva agera. IEgypten åtalades 94 civila vid en militärdomstol den18 november. Anklagelsen gäller att de har länkar tillislamistiska militärgrupper. Ett flertal av de som haråtalats har sagt att de torterades medan de hölls isole-rade på statssäkerhetsunderrättelsetjänstens fångan-stalt. Där förekommer, enligt Amnesty, ofta tortyroch misshandel.Den egyptiska underrättelsetjänsten är också en avde underrättelsetjänster som har varit mest aktiv isamarbete med sedan terroristdåden. Internatio-nellt samarbete har lett till 360 fängslade i 50 länderpå initiativ av och CIA. har varitmycket hjälpsamt och mycket aktivt i sitt samarbetemed CIA.Detta är exempel på att ett land som systematisktkränker mänskliga rättigheter och går emot rättsligaprinciper nu tar beslut som intäkt för att självagera i sin kamp mot inhemsk opposition.Frågan måste ställas om vi är beredda att kastagrundläggande krav på rättssäkerhet överbord i sam-ma hastiga takt som nya terrorlagar kommer till.Svaret på den frågan måste vara nej. Det finns ingen-ting som tjänar som argument för sådana inskränk-ningar. Tvärtom är det ett sätt att gå terroristerna tillmötes.Vi är överens om att de hotar det öppna och de-mokratiska samhället. Men låter vi åtgärder för attbekämpa terrorismen gå i precis den riktning somterroristerna har velat har vi fallit i en klassisk fälla.Då har vi inte stått upp för försvaret för demokratinoch rättssäkerheten, och det kommer att slå tillbakamycket hårt.William Safire, som jag tidigare citerade, sägerockså i sin artikel i att presidentBush i en orwellsk vändning kallar denna sovjetinspi-rerade rättsordning för schyst och rättvis.Det är hård kritik. Instäm i den, utrikesministern!Instäm i den republikanska konservativa kolumnistenWilliam Safires bedömning av sin egen regeringsåtgärder i kampen mot terrorismen. Det är det minstaman bör kunna kräva av utrikesminister.Hon måste visa att det finns gränser för den alliansmot terrorismen som hon säger att har anslu-tit sig till och som innebär att officiellt hargett sitt stöd för rätt till självförsvar. De grän-serna går vid försvaret för demokratin och vid försva-ret för rättssamhällets principer. Det finns inget ar-gument som vi är beredda att acceptera för att in-skränka dessa rättigheter.Anf. 32 Utrikesminister ():Fru talman! Jag föredrar nog att kritisera förslagetom de amerikanska militärdomstolarna i eget namn istället för i den republikanska högerns namn, efter-som jag i andra sammanhang kan ha väldigt kraftigainvändningar mot hur den republikanska högern serpå rättssamhället.Fru talman! Om hade lyssnat på vad jagsade och läst svaret ordentligt hade han insett attkritiken mot eventuella förslag som urholkar rätts-samhället och mot förslaget om de amerikanska mi-litärdomstolarna finns där.Man ska komma ihåg, , att rättssäkerhetockså är en fråga om just juridik och inte bara ompolitik. Det är därför har fått ett juridisktsvar, som visar gränserna.Vi har också från den sidaväldigt tydligt klargjort att mänskliga rättigheter,rättssäkerhet och folkrättens regler självklart måstegälla också i kampen mot terrorismen. Vi får intebörja urholka viktiga rättsregler, för det - där kan jaginstämma med - vinner inte rättssamhälletpå. Dessutom vinner terroristerna på det opinions-mässigt.Det är ett skäl till att justitieministern och jag harsagt att vi ska ha en gemensam nordisk arbetsgruppsom ska se över rättssäkerheten när det gäller heladetta arbete. Vi har haft en likartad syn på detta iNorden. Vi har likartad lagstiftning i . Vitycker därför att det finns ett särskilt intresse av att vii gemensamt diskuterar dessa frågor. Här harvi också både EU-medlemmar och medlemmar i , som ger oss en bra grund för att diskute-ra rättssäkerheten vidare.Jag är också övertygad om att många EU-länder,om inte alla, kommer att ha samma uppfattning somSverige och dessutom kritisera om man får seförslag som går utöver vad rättssamhället kan god-känna. Vi har sett att det preliminära förslaget ommiltitärdomstolarna har fått stark kritik från ett antalländer runtom , även om vi fortfarande harväldigt få detaljer och vet väldigt lite om reglerna.Vi kan vara oense om rätt till självförsvar,. Däremot kommer vi inte vara oense omvikten av att värna rättssamhället och rättssäkerheten.Anf. 33 ():Fru talman! Det förs också en diskussion i detamerikanska samhället om användandet avtortyr för att få fram uppgifter. Det har än så längeinte lett till något lagförslag, men det finns krafter ikongressen som verkar i den riktningen. Det beslutsom president har tagit innebär att sägersig ha extraterritoriella rättigheter när det gäller attdöma människor i en utsträckning som jag menarstrider både juridiskt och politiskt mot den linje somSverige har haft.Knappast kommer dessa domstolar att döma iSverige. Knappast kommer de att döma i Spanien.Men det finns en stor risk att tar sig rätten attupprätta militärdomstolar i och Afghanistan.Det är domstolar som prövar bevisningen i hemlighet,som förvägrar anklagade en rimlig advokathjälp ochsom t.o.m. förvägrar dem rätten att överklaga.USA:s motstånd mot den framstår som rimligt med hänvisningtill att tar sig sina rättigheter självt och därmedkan ställa det internationella samfundet åt sidan.Utrikesministern säger att hennes kritik bör fram-föras i hennes eget namn och inte i någon konservativrepublikansk kolumnists namn. Jag kanockså förstå att jag kan vara tydligare än vad utrikes-ministern kan vara. Men misstanken finns där. Denuvarande förändringarna inom EU på rättssäkerhe-tens område kan inte fullt ut förklaras om utrikesmi-nistern tar ett kraftfullt avstånd från beslut attinrätta specialdomstolar.