prot · GO0993 · 2001-04-06 00:00:00 — Omombudsmännen underställdes skulle derasroller kraftigt förstärkas och förtroendet för dem hosallmänheten skulle öka. Detta bör behandlas av denutredning som utreder en sammanslagning avombudsmännen.Herr talman! anser vidare att sam-hället har ett ovillkorligt ansvar för att barn och ungaskyddas från övergrepp och för att de får växa upp ien trygg, utvecklande och värdig miljö. Därför kanmålet inte bara vara att minska mobbning, utan detmåste vara att inte något barn eller någon ung männi-ska ska utsättas för mobbning.Vad som helst kan utlösa mobbning. Det kan varautseende, klädstil, religion eller fel intressen. Det ärviktigt att påpeka att det inte är den som är mobbadsom är avvikande, utan att det är den som mobbar.Skulden får aldrig läggas på den som mobbas. Härmåste vuxenvärlden ta ett stort ansvar. Detta ansvarinnebär att vi måste vara mycket lyhörda, ha ögonenöppna och reagera om vi ser något som vi uppleversom fel.Det kraftfullaste sättet att komma åt mobbningoch våld är att införa nolltolerans i sko-lorna. Att slippa mobbning måste vara en rättighet förvarje ung människa.Dessutom har rasförtryck, förföljelser av minori-teter, trakasserier och misshandel av homosexuellasvårare att få fäste om barn och ungdomar vistas imiljöer fria från våld och nedlåtande sätt att tala.Herr talman! Historiskt sett har arbetslinjens till-lämpning inom svensk politik varit vägledande. Yr-kesrollen eller den position som man har haft på sinarbetsplats har varit grunden för individers möjlighe-ter att påverka sin egen vardag och därigenom ävenmöjligheterna att förverkliga sitt livsprojekt.En av de viktigaste åtgärderna för att minska seg-regeringen i samhället är att öka förutsättningarna fördeltagande i arbetslivet. Detta kan ske genom attinvandrade personer direkt vid mottagandet erhålleren arbetspraktik och i kombination med denna praktikges möjlighet att studera svenska språket.Stora grupper av invandrare fyller funktio-nen som arbetskraftsreserv. Varken privata eller of-fentliga arbetsplatser uppfyller kraven på mångfaldinom arbetslivet. Utanförskap i arbetslivet leder tillekonomiska och sociala problem och känsla avmaktlöshet. Principen om lika behandling av allaindivider och grupper i samhället måste vara ledandeinom det arbetsmarknadspolitiska området.Herr talman! I det här betänkandet finns också ettyrkande med från integrationsmotionfrån allmänna motionstiden. Detta handlar om segre-gation mellan familjer i skilda stadsmiljöer, mellanrika och fattiga, mellan högutbildade och lågutbildadeoch mellan människor boende i stad och på lands-bygd. Det är ett stort samhällsproblem oavsett om dethar etnisk eller kulturell grund.Delade städer och segregerade bostadsområden ärett stort demokratiskt, ekonomiskt och socialt pro-blem. Det är en form av diskriminering om segrega-tionen uppkommer därför att majoritetsbefolkningenhar valt bort människor med lägre inkomster, annanetnisk eller kulturell bakgrund och om det får till följdatt minoriteten ofrivilligt måste bosätta sig i ett visstområde.För att motverka segregation krävs att människorär medvetna om sina rättigheter och skyldigheter.Alla enskilda människor har ett ansvar, och det krävsstatliga, kommunala och lokala insatser för att klaradetta. Den grundläggande åtgärden för att komma tillrätta med segregeringen är att på alla plan och i allasammanhang motverka diskriminering.Till sist, herr talman, står jag givetvis bakom allavåra reservationer, men jag yrkar bifall endast tillreservationerna 3 och 27.Anf. 9 ():Herr talman! liberalerna har tagit deltagit del av en i huvudsak positiv handlingsplan. Jagvill rikta ett tack till statsrådet för hennes per-sonliga och starka engagemang i denna fråga.En kvinna med mörk hy nekas rätt till försäk-ringsersättning efter ett överfall, eftersom hon enligtförsäkringsbolaget fick skylla sig själv om hon varute . Som mörkhyad måste man ju inse kan vara provocerande. En handikappad killesöker jobb som tidningsutdelare, men får inte chansatt pröva på jobbet. Den som har ben som inte funge-rar får tydligen inte visa vad hans eller hennes händerkan utföra. Statliga vägrade att hyra utlokaler till romernas frikyrkliga församling. Vad kanvi då kräva av privata arbetsgivare eller hyresvärdarnär diskriminering förekommer också inom det of-fentliga?Sverige utvisar asylsökande medhomosexuell läggning till obehagliga regimer, medrisk för att dessa personer går en livsfarlig framtid tillmötes.Ett annat exempel på diskriminering, mer institu-tionaliserad, är asylprocessen. Varför ska inte asylsö-kande ha möjlighet till rättslig prövning av sin sak ien rättssäker process i riktiga domstolar utan tvingasvända sig till och den av alla ifråga-satta - av nästan alla, menar jag?Häromdagen fick vi dessutom höra om en för-hoppningsvis inte så frekvent men ändå existerandemyndighetskultur på : Att luraasylsökande i fällor så att polisen kan gripa dem ochslänga ut dessa människor. Glädjande nog vill jagnotera att jag har sett betydande civilkurage och le-darskap hos den ställföreträdande generaldirektörenför , som tydligt bett om ursäkt of-fentligt. Diskriminering förekommer således frånsåväl enskilda beslutsfattare som myndigheter, före-tag och organisationer. sker det medvetet menganska ofta också omedvetet.Idén om alla människors lika värde är en bärandetanke för liberalismen. liberalerna kämparför att förverkliga denna tanke i praktiken. Diskrimi-nering och särbehandling av grupper som tillhör mi-noriteter, exempelvis invandrare, kan därför inteaccepteras. Att slipa diskrimineras är en mänskligrättighet.Frågan är då hur skyddet mot diskriminering skautformas. I en demokrati är det självklart att allamänniskor ska behandlas lika. Staten får inte genomlagar eller rättstillämpning missgynna medborgareeller andra människor på grund av exempelvis etniskidentitet. Det innebär att jag också måstevisa respekt för mångfalden. Likabehandling behöverju inte betyda att det ska vara exakt lika för alla. Mankan ta det här med mångfald inom skolväsendet ellerinom vård och omsorg som exempel. Människor ärolika och har därför rätt att mötas med respekt för sinperson.Hur långt ska då förbudet mot att diskriminerasträcka sig? Vi menar att förbudet mot att diskrimine-ra även måste gälla mellan arbetsgivare och anställdasamt i rättsförhållandet mellan exempelvis privataföretag och kunder. Ta det här med restauranger somuppenbart delar upp människor. Att de gör det bero-ende på om de är coola eller inte coola kan man välleva med. Det drabbar alla lika. Men man delar ocksåupp mellan mörkhyade och etniska svenskar. Enenskild individ som faller offer för diskrimineringmåste alltid kunna få upprättelse i domstol.Intoleransen och rasismen eller främlingsfientlig-heten är livsåskådningar som i kontrast till liberalis-men tar avstånd från tanken om alla människors likavärde. Diskriminering kan förekomma med rasistiskamotiv men också utan några som helst onda avsikter,som jag sade. Medan diskriminering är en handlingsom kan förbjudas och motverkas genom sanktionerkan ideologiska avarter som dem jag var inne på intebekämpas med hjälp av samma metoder. Det här harvi tidigare hört andra exempel på, och regeringenredovisar goda tankar om värdegrund i skolan, opini-onsbildning etc.En annan principiellt viktig fråga är om staten ge-nom lagstiftning ska kunna ålägga offentliga organoch privata företag och organisationer att vid exem-pelvis anställningar och utnämningar särbehandlapersoner ur en viss förfördelad grupp för att kompen-sera denna som kollektiv. Detta kan ske på olika sätt.Ett sätt är att ställa olika krav på olika individer ochgrupper. Vi menar dock att den formen av positivsärbehandling riskerar att leda till en ny diskrimine-ring eftersom inte alla människor då behandlas lika,vilket strider mot den liberala människosynen. Åtgär-der av detta slag riskerar att öka spänningen mellangrupper i samhället som är alldeles försegregerade. De skulle dessutom leda till orättvisamellan grupper som kan vara diskriminerade påsamma gång. Alltså motsätter sig libera-lerna kvotering av personer från minoriteter.Den svenska rättsordningen vilar på principen omalla människors lika värde och allas likhet inför la-gen. Enligt grundlagen får lagstiftningen inte innebä-ra att någon medborgare missgynnas för att hon medhänsyn till sin hudfärg eller sitt etniska ursprungtillhör en minoritet. regleras skyddet mot dis-kriminering civilrättsligt, och den viktigaste sanktio-nen är skadestånd. Här gäller fyra olika lagar beroen-de på om diskriminering sker på grund av etnisk till-hörighet, sexuell läggning, kön eller funktionshinder.Vår mångfald av ombudsmän bevakar att lagarnaefterlevs.Lagarna omfattar både direkt och indirekt diskri-minering oavsett om det finns diskriminerande avsikthos t.ex. arbetsgivare eller inte. Uppdelningen påolika lagar försvårar dock i onödan för arbetsgivareoch andra att följa reglerna. Det gäller inte minstsmåföretagare med små resurser. Även den som villkomma till rätta med diskriminering möter därmed enväl komplicerad lagstiftning.Utanför arbetslivet finns det förbud mot olagadiskriminering i . Enligt denna bestäm-melse är det straffbart för en näringsidkare att i sinverksamhet diskriminera någon, på grund av hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelse ellerhomosexuell läggning, genom att inte gå dem tillmötes på de villkor som näringsidkaren tillämpar iförhållande till andra.Bevissvårigheterna här är ju uppenbara. Jag varnyligen i kontakt med ett av största försäk-ringsbolag för att diskutera att många restaurangäga-re, varav många är människor med invandrarbak-grund, inte kan få försäkringar. Det brinner så ofta,sägs det. Då diskuterar man det här med dem, och desäger att det är försäkringsmässiga grunder. Det brin-ner ofta. Vi måste ha höga eller tacka nej tillkunden.Så tar man en diskussion om detta. Det gäller na-turligtvis även uraffärer, klockmakare, sådana somsäljer dyra klockor. De är ofta s.k. etniska svenskar.De har i rättvisans namn - jag ska inte säga att det ärglädjande - också svårt att få försäkringar. Så får manjobba vidare. Men att många människor uppfattar sigsom diskriminerade kan jag förstå. Hur som helstomfattar bestämmelserna i inte diskrimi-nering på grund av kön eller handikapp. Det kantyvärr uppfattas som att vi härifrån värderar olikaformer av särbehandling på olika sätt.Herr talman! Jag ser att min talartid börjar ta slut.Folkpartiet har i sin motion redovisat en hel del av deåsikter och tankar som vi har och som vi vill förafram.Om jag får någon sekund till vill jag avslutnings-vis bara säga att min kollega här kommed några fullständigt obegripliga och oförklarligautfall - om man inte står helt fastkedjad i en gammal-kommunistisk sörja. Han kopplar ihop högerextremakrafter med vanliga högerkrafter som tydligen är förmarknadsekonomi. Han ställer marknadsvärde motmänniskovärde. Vårt nuvarande pensionssystem medfonder och sådant är tydligen något som då kränkermänniskovärdet, för det bygger på marknadsvärdet.Jag vore glad om i en replik kundeutveckla sina synpunkter på andra högerkrafter ochsäga om dessa inkluderar några här i kammaren somarbetar för frihandel och marknadsekonomi.Anf. 10 () replik:Herr talman! Låt mig börja med att notera att mi-na anföranden och deras innehåll väljer jag och inteJohan . Vi kan vid andra tillfällen föra enpolitisk diskussion om vad högerkrafterna betyderoch om vilket problem det faktiskt innebär för männi-skovärdet att vad som helst kan köpas och säljas förpengar, också människors arbete och människors liv.Men min fråga rör en annan sak. Jag har i dagensbetänkande noterat att inte har några in-vändningar mot de satsningar som regeringen har föravsikt att genomföra som drar i opinionsbildanderiktning när det gäller dessa frågor. Min ganska grun-da kunskap - det må erkännas - om liberalismensäger mig ändå att liberalismen är en av de ideologiersom vill stärka individens integritet just i fråga om attstaten inte ska lägga sig i vad man ska tycka ochtänka.Min fråga till handlar därför omden här typen av åsiktskampanjer, som Folkpartietdessutom vill utveckla till andra ideologier. KännerJohan och möjligen igen dentypen av tänkande från några andra stater i världen,som i vanliga fall brukar kritiseras häftigt av såvälJohan som mig? Det gäller att man faktisktlägger sig i vad människor ska tycka och tänka.Anf. 11 () replik:Herr talman! Självklart står det frittatt säga vad han vill, och det är jag väldigt tacksamför. Det är alldeles för många människor i den härvärlden som inte får yttra vad de vill, och de brukar iregel höra hemma i de delar av världen där man till-lämpar ett system som kallas kommunism. brukar med stor kärlek säga att han självtillhör kommunisterna. Det är en ideologi som harförtryckt människor och som ändåhar glömts bort. Många människor kan bli förfördaöver tanken på detta, som till en början ser ganskavackert ut men som i sin praktiska tillämpning över-allt på denna jord alltid har lett till förtryck och elän-de. Människors stora tillkortakommanden där är juabsurda.Jag tycker alltså att det finns poänger med att manarbetar aktivt med opinionsbildning inte bara motavartsideologier som nazism etc. utan även på denandra s.k. kanten och framför allt i ett historiskt per-spektiv. Därmed inte sagt att inte görett väldigt gott arbete . Men han hämtar näringur en historia som är allt annat än snövit.Herr talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillFolkpartiet liberalernas reservationer 10, 15 och 17.Anf. 12 () replik:Herr talman! Det vore förstås intressant om JohanPersson kunde ge kammaren och migexempel på tillfällen eller uttalanden från min ellernågon aktiv nu levande vänsterpartists sida där viförsvarar de brott mot mänskligheten som har begåttsi kommunismens namn. Den historien är något somåtminstone jag gärna och ofta kritiserar. Som parti harockså varit föregångare när det gälleratt gräva i vårt eget förflutna och låta oberoende fors-kare reda ut vad partiet har haft för missgärningartidigare. Och har vi tagit oss vidare i vår utveck-ling.Frågan är ganska viktig, . Det para-doxala inträffar ju uppenbarligen att det är den väns-ter som ofta kritiseras av för att vilja läggasig i och tala om för människor vad de ska tycka ochtänka som här försvarar människors rätt att självabilda sig uppfattningar om dessa frågor. JohanPehrson och däremot sluter inte bara uppbakom regeringens opinionsbildande åsiktskampan-jer, utan vill också utveckla dem till att omfatta ännufler ideologier. Det märkvärdiga är att liberalismenhär ställer sig på den sida som vill använda staten -och det är det som är det väsentliga - som instrumentför att tala om för människor vad de ska tycka ochtänka. Det är paradoxalt, men det är inte särskilt över-raskande.Anf. 13 () replik:Herr talman! Staten har ett ansvar för utbildnings-väsende osv. Det är jätteviktigt att vi har skolböckersom tar upp alla möjliga politiska dimensioner. Mennär man drar de historiska rötterna är det viktigt får lära sig sanningen och veta vad som har hänt.Kalle har säkert aldrig försvarat mass-mord - det hade varit häpnadsväckande. Däremotbekänner du dig till en ideologi som i sin praktiskatillämpning har lett till massmord. Det ärenastående att inte kan dra en annanslutsats av detta.Anf. 14 ():Herr talman! Kammarkamrater!Statsrådet - som jag är så glad är här!Vi välkomnar den här handlingsplanen. Här finnsidéer som de gröna har drivit . Detgäller t.ex. frågan om att utreda möjligheten att sam-ordna lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivetoch att utöka den till fler samhällsområden. På mångapunkter vill vi gå längre än regeringen, och i vissaståndpunkter skiljer vi oss åt.Integrationspolitiken borde genomsyra alla de-partement och myndigheter. Ett särskilt verk kanskekan motverka det syftet. Organisatoriskt har integra-tionsenheten inom regeringen flyttats från Kulturde-partement till . Men integrationär varken bara en kulturfråga eller en arbetsmark-nadsfråga.Flera organisationer som arbetar mot främlingsfi-entlighet har påpekat att regeringens satsningar påområdet haft kortsiktig karaktär. Resurser har tillde-lats olika projekt, och man har saknat permanentastrukturer som kan möjliggöra ett långsiktigt arbete.Diskriminering behöver inte ha sin grund i främ-lingsfientlighet eller homofobi, utan kan också beropå okunskap och fördomar. Många människor dis-kriminerar omedvetet. Ofta beter vi oss slentrianmäs-sigt och utan att reflektera. Arbetet mot denna doldaoch vardagsmässiga främlingsfientlighet måste ocksåprioriteras. Det är den formen av diskriminering somär grogrund för den öppna och synliga främlingsfi-entligheten.1996 lämnade in en motion om attutmönstra ordet ras från den svenska lagstiftningeneftersom det inte finns något vetenskapligt stöd för attdela upp människor i raser. antog motio-nen, och en utredning kommer med förslag på hurdetta kan göras. Vi vill att det arbetet fortskrider ochpåskyndas.När jag läste motionen i samband med skrivelsenkom jag att tänka på en händelse . Jag var lågstadielärare i då. I en boki samhällskunskap - det hette inte så då, men det vardet som det handlade om - fanns det en sida där detstod: Jorden befolkning delas in i fyra raser; den vita,den svarta, den gula och den röda. Jag var alldelesnyutexaminerad, så det var väl med lite darrandehand som jag lät barnen stryka ett stort streck överden sidan. Sedan berättade jag om hur tokigt dettavar, och att man inte kunde dela in folk på det härsättet. Då skulle man lika gärna ha kunnat tala omlånga, korta eller vad som helst. Jag hoppas och und-rar om detta var något som satte i gång några tankarhos de här barnen, som är i 50-årsåldern.Nu vill jag komplettera med lite mer konkreta för-slag. Det är därför jag skriver motioner - jag tyckerom att vara konkret. Jag skiljer nu inte på skrivelsenoch handlingsplanen, utan tar dem i ett.Enligt regeringen är det som skautöva tillsyn över huruvida högskolorna och univer-siteten lever upp till diskrimineringslagarna. Studen-ternas rättsskydd kommer inte att kunna stärkas på såvis. Vi skulle önska att tillsynen i stället utövades aven mer självständig instans - kanske med liknandeställning som en ombudsman har.Jag ska också nämna något om polisen. Det måstefinnas fler kreativa förslag för att motverka diskrimi-nering på polisområdet än att rekrytera personer medinvandrarbakgrund till polisutbildningen. Alla männi-skor bär på fördomar, även personer med invandrar-bakgrund. Man kan därför inte anta att en person medinvandrarbakgrund inte är fördomsfull på ett främ-lingsfientligt och diskriminerande sätt. Polisen bordesatsa ordentligt på utbildning, och på att motverkaden mobbning som förekommer inom Polishögsko-lan. Man bör även ha återkommande diskussionsmö-ten där teman som människors lika värde tas upp.Rekryteringen av poliser måste utgå från ett säkertsystem där personer med bakgrund i främlingsfientli-ga sammanhang och organisationer finns med.Vaktbolagen har växtenormt. Enskilda som har anmält ordningsvakter förövergrepp har hamnat i underläge irättsprocessen. Vakterna gör ofta en motanmälan.Kanske skulle man också här ha en oberoende instansför att granska anmälningar mot ordningsvakter.Framför allt borde man se till att vakternas utbildningi konflikthantering blir bättre.Statliga myndigheter ska upprättahandlingsplaner för att främja etnisk mångfald påarbetsplatsen samt motverka alla former av diskrimi-nering. Tyvärr framgår det inte i handlingsplanen hurdetta arbete ska följas upp och utvärderas. I likhetmed vad som gäller för jämställdhetsplaner bör ar-betsplatser med fler än tio anställda ta fram mång-faldsplaner. Det kravet bör införas i lagen.Så har vi skolan. Ett av de viktigaste målen i sko-lan är att förankra grundläggande demokratiska vär-deringar om människors lika värde. Men skolan foku-serar ofta mer på läroplanens konkreta mål, som t.ex.ämneskunskaperna, än på de övergripande. Anled-ningen är att det är svårt att konkret arbeta med de-mokratifrågor. Projekten om värdegrunden, som Ut-bildningsdepartementet drivit, har just visat den svå-righeten. Diskussionerna blev abstrakta, och värde-förankringen hos eleverna misslyckades. De läraresom är ansvariga för värdegrundsprojektet i sinaskolor måste få resurser och tid för att fullfölja sittuppdrag.Regeringen föreslår att man ska utreda möjlighe-terna till en generell lagstiftning mot diskrimineringsom omfattar alla eller flertalet diskrimineringsgrun-der och samhällsområden. Vår ståndpunkt är att ensamordning kommer att effektivisera tillämpningenav diskrimineringslagstiftningen och vi vill att ämnetska påskyndas. har redan tagit ställningtill att hets mot homosexuella ska kriminaliseras. Vitycker att det är sorgligt att det ännu inte har införts ilagstiftningen.Regeringen bör uttala att antidiskrimineringsklau-suler inte utgör handelshinder. Vi anser att om Sveri-ge har ratificerat FN:s konventioner mot diskrimine-ring, kan man inte i efterhand säga att ett aktivt arbetemot diskriminering är handelshinder. Det tycker vi attregeringen explicit ska uttala inför FN:s världskonfe-rens mot rasism i i höst.Jag har med tanke på vår tidigare motion om attutmönstra ordet ras medvetet försökt att undvikaanvända ordet rasism. Jag vet inte om jag har lyckats,men jag tror det.Sist vill jag tala om att jag står bakom samtligamina reservationer. Men för tids vinnande yrkar jagbifall till endast reservation 8 under punkt 7 och re-servation 22 under punkt 14.Anf. 15 ():Herr talman! Jag ska nu försöka be-skriva vad som görs och vilka ytterligare strategiersom ska antas för att motverka rasism, främlingsfi-entlighet, homofobi och diskriminering inom så gottsom alla politikområden. Det är förstås en omöjliguppgift, och därför får jag begränsa mig till någraområden.Det finns en tro bland ungdomar om att detgår att påverka samhället. Det är inte förvånande utansnarare ett glädjande konstaterande! Även om dennatro givetvis kunde få vara ännu starkare finns den,och den är äkta. Mer än hälften av alla svenska ung-domar tror att de kan påverka samhället. Det här visarden undersökning bland mer än 7 000 gymnasieeleversom presenterade . Mankonstaterar att det finns ett ökande samhällsengage-mang hos ungdomar och att det är de stora frå-gorna som inbjuder till engagemang och till vilja attvara med och förändra. Det bådar gott. Att nästan allaungdomar, i undersökning, någongång skriver på en namninsamling visar att det finnsen tro på att man själv genom egen aktiv handling kanvara med och påverka i det stora.Hälften av tjejerna i undersökningen och avkillarna kan tänka sig att gå med i ett politiskt parti.När allt kommer omkring är det kanske inte så illaställt med det politiska intresset. I den allmänna de-batten och genom presentationer av olika undersök-ningar framställs alltsomoftast ungdomar som varan-de helt icke-politiska varelser. Men den bilden ärnågot förenklad, eftersom vi vet att mångaungdomar engagerar sig djupt i olika frågor, inteminst för frågor som handlar om global rättvisa ochinternationell solidaritet mot diskriminering och förmänskliga rättigheter. Det är ungdomar som gårsamman och arrangerar fackeltåg och demonstratio-ner mot rasism och främlingsfientlighet. Visst finnsdet ett engagemang. Vad som gäller är att ta vara påengagemanget och visa att det lönar sig att utöva sittmedborgerliga inflytande.Andra uppgifter i tidningen torde kanske oroamer, t.ex. att av pojkarna kan tänka sig att brukavåld i politiskt syfte. Var fjärde kille i kom-mun tycker att svenskar är bättre än invandrare. Detfinns främlingsfientlighet bland ungdomar ofta base-rad på okunskap och främlingskap.En kille vid namn säger så här i artikeln:"Förut såg man dem bara som bråkar på stan. I daghar man lärt känna invandrare och därför fått en heltannan syn." En annan kille uttrycker sig så här: "Detär väldigt viktigt att samhället pratar om integration.Man måste ha tålamod att förändra." Det är ord somhar bäring på debatten i dag.Utan medborgare, ingen demokrati.