prot · GO0983 · 2001-03-21 00:00:00 — Jag har full förståelse för att man kankomma fram till olika uppfattningar i samma parti.Det händer då och då också hos oss, och det är hellerinte så väldigt ovanligt. Vad jag ville ha klargjort ärvad som är linje.Jag har suttit och talat med . Vihar inte bara flyttat in sexköpslagen i brottsbalkenutan dessutom utvidgat den. Om någon annan betalarför att en person ska ha sex med en prostituerad skadet också täckas. Det gäller bl.a. svensexor och lik-nande som man kan tänka sig. Ska det också omfattasav sexköpslagen?Likadant är det med stamkunder. Det har varit endiskussion om lagen bara ska gälla tillfällig sexuellförbindelse. I full enighet - och där är Folkpartietmed - täpper vi till ett par luckor som vi har upplevtfinns i sexköpslagen.Därför undrade jag vad som är linje.Om egentligen vill upphäva den linjenförstår jag inte varför man i utredningen gick in föratt täppa till luckor i lagen och därmed skärpa denytterligare.Anf. 67 () replik:Fru talman! har naturligtvisfull rätt att undra. Men det är inte utan att jag undrarlite över varför undrar när hanfaktiskt har haft möjlighet att tillgodogöra sig Folk-partiets linje i den här frågan.Anf. 68 (mp):Fru talman! Det gäller livstidsstraffet. säger att han är bestämd om att livtidsstraffetska vara kvar så länge vi inte har något som är bättre.Det fanns nu möjligheter för den utredning somändå initierats att få ett längre mandat för att kunnautreda om det finns bättre möjligheter. De som finns är inte bra. Det tycker man samlat inom krimi-nalvården.Då är min fråga: Varför inte utreda andra alterna-tiv?Anf. 69 ():Fru talman! Det gör vi också. Vi ser nu bl.a. överpåföljden rättsspykiatrisk vård. De hundra som nusitter på våra anstalter på livstid borde kanske i deallra flesta fall i stället ha haft rättspsykiatrisk be-handling och en annan påföljd, men de sitter där.Några av dessa personer är faktiskt ganska farliga.Man kan inte bara avveckla livstidsstraffet rakt uppoch ned utan att ha en lösning för de personerna.Någon sådan finns inte. har idebatten inte heller angett någon sådan lösning, såvittjag har förstått.Anf. 70 (mp):Fru talman! Jo, , jag har sagt attjag vill ha tidsbestämda straff. Det är detta som ärhuvudpunkten. Det vill ni inte lämna utrymme för attundersöka.Sedan vet jag att den andra kommittén också utre-der de psykiskt störda. Det skulle då vara bra med tvåutredningar, en som får direktiv om tidsbestämdastraff och den andra som utreder vad man ska göramed psykiskt störda.Det skulle kunna bli ett samlat förslag som kom-mer tillbaka till . Det är därför jag efterlyserett nytt direktiv och tycker att det är synd att fråganom tidsbestämning inte finns i direktivet.Anf. 71 ():Fru talman! Problemet är att det finns de som äransvariga för sina handlingar och alltså inte psykisktsjuka som ändå begår väldigt allvarliga brott.Det gäller även om vi dömer dem till ett långtfängelsestraff. Jag vet inte vad tänkersig. Så är det väl i . Det är ivarje fall i storleksordningen 20-25 år.Det finns faktiskt människor som är livsfarliga församhället också efter det att de har suttit så passlänge. Frågan är hur vi ska ta hand om de människor-na. Där finns ingen lösning än så länge, inte ens medtidsbestämda straff.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 16 §. )13 § Särskild utlänningskontrollFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU15särskild utlänningskontroll (skr. 2000/01:51)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 16 §. )14 § Allmänna motioner om inkomstskattm.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2000/01:SkU14Allmänna motioner om inkomstskatt m.m.Anf. 72 ():Fru talman! Hur ska inkomstskattepolitiken ut-formas? Intresset för svaret på den frågan är stort. Detkan man märka om man följer den allmänna debatten.Man kan också se det genom det stora antal motionersom väckts här i under den allmänna mo-tionstiden, och som vi ska diskutera.Jag har inte ambitionen att gå igenom och kom-mentera samtliga dessa motioner eller reservationer,men det finns anledning att använda detta tillfälle tillatt diskutera några allmänna principer och några avde enskildheter som finns med.Skatten bör öka arbetsutbudet. Det tycker jag ären viktig första princip. Den ska stimulera människoratt söka sig ut på arbetsmarknaden. Människor måstesåledes uppleva att det lönar sig att arbeta. Vill manuppnå detta mål, måste man vara beredd att öka denandel som en person får kvar av sin arbetsinsats efterskatt.När det gäller låg- och medelinkomsttagare har vibl.a. föreslagit att de första man tjänar skavara skattebefriade. Därigenom blir det naturligtvisavsevärt lättare för många att kunna leva på sinainkomster utan att känna att man är beroende av poli-tiker i sin ekonomiska vardag.Personligen tycker jag att det borde vara okontro-versiellt att ha en sådan uppfattning. Men så är dettyvärr inte. Svenska låg- och medelinkomsttagarebetalar fortfarande världens högsta skatter. Ett uttryckför det är att det finns en särskild skattereduktion fördem med de lägsta inkomsterna. Det faktum att dennaregel finns är ett kvitto på att regeringentycker att skatten är för hög.En ännu tydligare inriktning på att öka arbets-kraftsutbudet har det moderata förslaget att man skakunna göra ett avdrag på sin lön inom ramen för denperiod vi nu talar om , innan man börjar attbetala skatt. av alla heltidsarbetande be-talar statlig inkomstskatt. Det är den tredje punkt jagvill nämna som har att göra med arbetskraftsutbudet.Sänker vi den statliga skatten blir det mer intressantatt skaffa sig en längre utbildning och sedan arbeta iSverige. Tyvärr är det många ungdomar som i daginte fullföljer sina akademiska studier och tar examenpå exempelvis doktorandnivå. ligger långtefter många andra länder i detta avseende. Dagensskattesystem stimulerar inte till utbildning.Fru talman! Det finns också en moralisk dimen-sion i detta. De allra flesta människor vill naturligtviskänna trygghet i vardagen. Man vill också känna är ekonomiskt oberoende. är det faktisktförbehållet de riktigt rika att kunna bära på dennakänsla. Jag vill att alla som har förutsättningar skakunna uppleva ett ekonomisk oberoende från detallmänna. Då kommer det offentliga att kunna kon-centrera sig på att hjälpa dem som har ett verkligtbehov av stöd och som inte kan klara sig av egenkraft.Det är många i dagens som är fattiga ochbidragsberoende. En PM som gjort visar att antalet fattiga enligt detfattigdomsbegrepp som fanns i denna PM år 2000faktiskt var 1 435 000 individer. Denna siffra minskartill cirka hälften om man tar hänsyn till de bidrag somutbetalas. Jag ska erkänna att jag själv blev förvånadnär jag såg hur stora dessa tal var. Det understrykermin tes att alltför många av dem som bor i vårt landär beroende av faktorer utanför den egna ekonomiskakontrollen för sin försörjning. Det är inte rimligt. Ettreformerat inkomstskattesystem kan göra att färre blirbidragsberoende.Det är vanskligt att jämföra skattesystemen i olikaländer, eftersom den typen av jämförelser inte alltidfångar in helheten, men det är likväl helt klart attsvenska löntagare tvingas lämna ifrån sig en väldigtstor del av sina inkomster till skatt jämfört med med-borgare i andra länder. En annan iakttagelse är attflera stora socialdemokratiskt styrda europeiska län-der väljer att sänka sina inkomstskatter under de när-maste åren. Man har lagt fram omfattande planer ochprogram för detta. Den svenska socialdemokratiskaregeringen avviker därmed från dessa länder. Det ärsvårt att motivera för svenska löntagare varför dennaskillnad ska bestå.Fru talman! I det betänkande som vi nu debatterarbehandlas alla de motioner på inkomstskatteområdetsom inte behandlades i samband med höstens budget-behandling. Därför ger reservationerna här inte någonkomplett bild av den moderata skattepolitiken. Vikommer naturligtvis att återkomma i samband medvårpropositionen.Jag vill ta upp några av de enskildheter som finnsmed i betänkandet. Det gäller bl.a. tjänstesektorn.Under den senaste tiden har jag förvånats över attmånga framträdande socialdemokrater å ena sidanuttrycker oro för den bristande konkurrensen inombanksektorn på grund av en stor fusion i den bran-schen. Å andra sidan slår man vakt om monopoleninom sektorerna skola, hälso- och sjukvård m.m.Bär man på tanken att medborgarna gynnas av attdet finns en mångfald i utbudet inom vissa sektorer såbör ju principen rimligen vara densamma i andrasektorer. Men när det gäller tjänstesektorn finns ty-värr en ideologisk spärr som hindrar nytänkande,nyföretagande och tillkomst av nya jobb. Det är be-klagligt.Genom det gemensamma borgerliga förslaget omskattereduktion för hemtjänster är jag övertygad omatt en sådan reform skulle leda till att vi även i Sveri-ge fick en växande tjänstesektor som densvarta sektorn skulle trängas tillbaka. Vi kommerdärför att fortsätta driva opinionen för att påverkaregeringen i detta avseende.Förmånsbeskattningen är ett krångligt kapitel. Enrad motioner tar upp olika problem knutna till förmå-ner i samband med anställning. På en punkt är jagglad över att vi kunnat samla en majoritet för ett till-kännagivande med anledning av bl.a. en moderatmotion. Regeringen får genom dagens riksdagsbesluti uppdrag att lägga fram förslag som gör att de företa-gare som har installations- och distributionsbilar inteska förmånsbeskattas om bilarna används privat iringa omfattning. Med ett sådant klarläggande tror jagatt vi kan komma till rätta med en liten detalj.Det finns också en rad andra problem i sambandmed det här. Regeringen tillsatte 1997 en utredning.Den lade fram sitt betänkande i september 1999.Utredningen innehåller förslag som skulle leda tillförenklingar och förtydligande i flera avseenden. Detgäller bl.a. förmån av motion, avdrag för ökade lev-nadsomkostnader, begreppet tjänsteställe m.m.Ännu har regeringen inte lagt fram något förslagom detta. Det är förvånande eftersom små ändringarsannolikt skulle leda till att irritationen ute på arbets-platserna minskar. Denna irritation i fråga om för-månsbeskattningen tror jag också allmänt sett kanleda till en negativ inställning till skattesystemet.Även av det skälet är det angeläget att åtgärda de härsakerna.Mycket vore vunnet om regeringen återkom medförslag om förenkling inom förmånsbeskattningen.Det blir i längden svårt både för arbetsgivare ocharbetstagare när varje liten enskildhet förmånsbe-skattas. En något högre grad av schablon hade varitönskvärd. när det finns ett utredningsförslag bordedet kunna beredas så att det kommer till riksdagensenare i varje fall.Den rörliga arbetsmarknaden gör att begreppettjänsteställe och reglerna för resor till och från arbetetsamt frågan om dubbel bosättning också behöver sesöver. Skattesystemet ska inte hindra människor frånatt ta ett arbete på annan ort än bostadsorten. Mångamänniskor är specialister på ett annat sätt äntidigare. Individens kompetens behövs på olika håll ilandet och vid olika tider. Den behövs för den delenäven i utlandet. är det inte alltid så attrak-tivt att definitivt avflytta från sin bostadsort. Inteminst för att människor ska kunna bo kvar i de glesa-re delarna av landet är det viktigt att kunna pendla.Till denna kategori frågor hör även avdragsrättenför arbetsrum i bostad. Även i detta avseende behöverreglerna ändras så att de anpassas till dagens arbets-marknad. Om detta finns det en rad förslag från bl.a.oss moderater i det här betänkandetFru talman! Dagens debatt i skattefrågorna fårkanske karaktären av mellanheat inför den ekonomis-ka vårproposition som snart kommer på riksdagensbord. Men det stora antalet motioner visar att skatte-frågorna engagerar många riksdagsledamöter, inteminst från . Detta har i sin tur sin grund idet uppdrag som de har fått från väljarna. Skattefrå-gorna är och kommer fortsatt att vara en mycket vik-tig politisk fråga. Jag har därför anledning att snartåterkomma i denna kammare med fler förslag ochdebattinlägg. Det kan jag hota mina med- och motde-battörer med. Jag vill sluta med att yrka bifall tillreservation 1 under punkt 1.Anf. 73 ():Fru talman! För många låginkomsttagare är det såatt de ena dagen utsättas för en så hög inkomstskattatt de måste stå med mössan i hand ochsöka bidrag av det offentliga. Denna rundgång främ-jar varken ekonomiskt oberoende eller personligtansvarstagande och måste brytas. I budgetar-betet framförde vi kristdemokrater ettflertal förslag som minskar inkomstskatten - inteminst för dem med de lägsta inkomster.Vi ska nu behandla förslag på inte mindre än 28olika områden som på ett eller annat sätt också berörinkomstbeskattningen. Sånär som på ett litet områdesom rör bilförmån avstyrker majoriteten samtligaförslag. Det är synd för här finns många angelägnaförslag som bl.a. skulle ge familjer och enskilda enstörre möjlighet att få kontroll över sin ekonomiskasituation och att påverka sin vardag.Det gäller t.ex. det förslag som vi tillsammansmed , driver omrätt till avdrag för olika typer av barnomsorg, privatsåsom offentlig, per barn och år.Tillsammans med vårt förslag om ett barnomsorgs-konto skulle det öka familjernas valfrihet väsentligtoch ge utrymme för flexibla lösningar. Kombinatio-nen av barnomsorgskonto och avdragsrätt gör t.ex. för en egen kostnad av perbarn kan betala barnomsorg för 50 000 kr.Det gäller också avdrag för resor till och från job-bet som enligt bör tillåtas redanfrån , vilket skulle innebära att resekostnaderpå ytterligare blir avdragsgilla jämfört meddagens system. Förslaget ska ses som ett stöd förpersoner i glesbygd och andra som av en eller annananledning inte har möjlighet att utnyttja kollektivaalternativ till bilen. Vi vill också att man i avdragetska kunna inkludera resor till och från barnomsorg,vilket är en åtgärd som åtminstone för några familjerskulle minska skillnaden i kostnad mellan olika barn-omsorgsalternativ och på så vis öka valfriheten ochmöjligheten att påverka vardagens utseende.Fru talman! Vårt förslag om sänkt skatt inom vis-sa delar av tjänstesektorn som vi också driver till-sammans med , ytterligare ett förslag som skulle ge en ökad valfri-het för hushållen - en valfrihet som är förbe-hållen dem med en mycket tjock plånbok eller demsom kan tänka sig att köpa dessa tjänster svart.Enligt vår mening måste vi nu börja göra oss avmed de höga skattekilarna inom tjänstesektorn. Da-gens skattesystem förhindrar tillväxt i sektorer där detfinns både ett utbud och en efterfrågan, t.ex. tjänste-sektorn för hushållstjänster. Det här vill vi göra ge-nom att ge rätt till skattereduktion när man köper intjänster till hushållen.Vi föreslår att en skattereduktion på införsnär det gäller privatpersoners betalning för hushåll-stjänster som utförs i det egna hemmet, upp till25 per år.Inte minst skulle lägre kostnader för hushåll-stjänster få betydelse för småbarnsföräldrar som i dagofta har en orimlig arbetsbelastning. Också jämställd-heten skulle gynnas. har kvinnorna hu-vudansvaret för hemmen och utför merparten av detoavlönade arbetet. Dagens skatteregler hindrar kvin-nor från att såväl erbjuda sitt kunnande på en vitmarknad som köpa sig servicetjänster vitt.Genom de höga skattekilarna är den vita markna-den för hushållstjänster i stort sett obefintligmedan svartjobben inom sektorn är mycket omfattan-de. En växande svart sektor innebär att fler och flerskolas in i att både sälja och köpa svart - en trendsom kan vara svår att bryta och som undergräver detetiska medvetandet och respekten för vårt skattesys-tem, våra gemensamma lagar och rättssamhället istort. Det innebär också att de som jobbar svart stårutan en stor del av de sociala skyddsnät som vi anserär mer eller mindre självklara, vilket i sin tur natur-ligtvis innebär en otrygghet för dem som mer ellermindre känner sig tvingade att jobba svart, inte sällanlågutbildade kvinnor.Det är synd att majoriteten visar en så liten förstå-else för de problem som de höga skattekilarna inomtjänstesektorn leder till.Låt mig avslutningsvis, fru talman, uppehålla migvid villkoren för den ideella sektorn. Kristdemokra-terna anser att det som brukar kallas den ideella sek-torn är en viktig del av vårt samhälle och står förvärdefulla insatser inom många områden: ungdoms-verksamhet, hjälpinsatser, kultur. Ja, listan skullekunna göras mycket lång.I många länder finns en utvecklad tradition avskatteavdrag för donationer till ideella föreningar,vilket har möjliggjort satsningar på idrott, forskningoch andra välgörande ändamål. Vi anser att regering-en bör få i uppdrag att utreda hur en sådan avdragsrättskulle kunna införas också i Sverige.Man kan anta att de organisationer som har en godkontakt med sina medlemmar och sympatisörer skullepremieras av ett sådant system och att det skulle ökaföreningslivets och den ideella sektorns livskraft.Vidare föreslår vi i en reservation att de reglersom möjliggör för idrottsrörelsen att utan kost-nader för arbetsgivaravgift och löneskatt ersätta t.ex.ledare med mindre belopp för deras insatser och rät-ten att göra ett schablonavdrag på ,som gäller för idrottssektorn, ska gälla hela den ide-ella sektorn.Fru talman! Vi kristdemokrater står naturligtvisbakom samtliga reservationer i betänkandet, men förtids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation 5 under punkt 3 och reservation 18 underpunkt 16.Jag vill för tydlighetens skull också meddela attkristdemokraterna kommer att avstå vid en eventuellvotering om skattepolitikens inriktning under punkt 1.Våra förslag på det här området presenterades ochavgjordes , vilket vi också redogör för iett särskilt yttrande.Anf. 74 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas mo-tioner om inkomstbeskattning - enskilda och andra -som inte behandlades under höstens budgetbehand-ling. Därav följer att det i stor utsträckning är frågormer eller mindre av detaljkaraktär som tas upp tillbehandling.Jag tänker trots detta ägna mitt anförande åt någraför oss i väsentliga principiella fråge-ställningar på skatteområdet.Efter en framgångsrik sanering av den svenskaekonomin - tog aktiv delbåde i regeringsmedverkan och iregeringssamarbete -har förutsättningarna för att åstadkomma välbehövli-ga skattesänkningar ökat väsentligt. Det saknas hellerinte förslag eller krav på skattesänkningar av olikaslag.Det är ofta en blandning av stort och smått. Detfinns t.ex. förslag om sänkta inkomstskatter, om änmed olika inriktning. Det gäller sänkt moms på skid-liftar, höjda reseavdrag, sänkta kapitalskatter, slopadskatt på veteranbilar m.m.Moderaterna väljer att lägga fram förslag omskattesänkningar över i stort sett hela skalan; detgäller stort som smått. och Miljöpartietär i detta hänseende motpolen med en stark restrikti-vitet mot skattesänkningar.Centerpartiets inriktning är att skattetrycket skasänkas. Men vi kommer inte att medverka till skatte-sänkningar av en omfattning som innebär att vi riske-rar att på nytt tappa balansen i våra gemensammafinanser. Vi ska inte behöva uppleva ett nytt 90-tal.Vår inriktning är att man ska koncentrera skatte-sänkningarna till tre viktiga huvudområden: Sänkfastighetsskatten! Sänk arbetsgivaravgiften för fram-för allt småföretagen, och sänk inkomstskatten när detgäller låga och normala inkomstlägen!Det ger nämligen enskilda individer och företagmöjlighet att använda sin ökade köpkraft efter skatttill saker som de väljer själva och inte till saker somdenna riksdag vill premiera. Det ökar individenssjälvbestämmande. Det ger också de individer sombäst behöver en ökad köpkraft en förutsättning attåstadkomma det. sänker skatten för demsom behöver det bäst, inte för dem som skriker högst.Det ökar också självbestämmandet för dem som bästbehöver det och inte i första hand för dem som skri-ker högst men som har en hög grad avsjälvbestämmande.Här kan vi urskilja flera skiljelinjer mellan oss åena sidan och andra partier å andra sidan. Det går enskiljelinje mellan t.ex. oss och . Mode-raterna lägger tyngdpunkten i skattesänkningarna hosdem som har hög skattebetalningsförmåga medan viprioriterar dem som har minst resurser för sittvardagliga behov. Men den största skiljelinjen gårmellan och de socialistiska partierna, avolika kulörer, som i första hand eftersträvar bidrags-lösningar som låser in människor i bidragsberoendenav olika slag som det kan vara svårt att komma ur. Vieftersträvar i stället inkomstskattesänkningar somfrigör människor från bidragsberoende och som ökarindividens självbestämmande.Fru talman! Under en lång följd av år har skatte-debatten i mångt och mycket handlat om den margi-nalskatteeffekt som uppstår när höginkomsttagare fårökad skatt på en ytterligare intjänad hundralapp. Be-tydligt mindre uppmärksamhet har ägnats åt denmarginaleffekt som uppstår i låga och normala in-komstlägen som en följd dels av högre skatt, dels avminskade bidrag vid en inkomstökning på t.ex. enhundralapp, detta trots att alla med insikt i frågan vetatt marginalskatteeffekten i låga inkomstlägen ärhögre än marginalskatteeffekten i höga inkomstlägen.Ofta återstår eller mindre av en hundralappsinkomstökning i dessa låga inkomstlägen. Det låser inmänniskor i bidragsberoende. Det hämmar tillväxten iekonomin och därmed i uppbyggnaden av samhälletsresurser.Därför är det nu hög tid att göra något åt de pro-blem som de flesta känner till men av allt att dömainte vill eller förmår att göra något åt.Vi har under höstens budgetbehandling lagt framförslag till inkomstskattesänkningar med denna in-riktning. Vi kommer att återkomma med ett än mergenomarbetat förslag med samma inriktning.Vi måste gemensamt se till att arbete lönar sigutan att sänka ersättningsnivåerna i trygghetssystem-en. Och vi måste hjälpas åt att öka självbestämmandetför alla men framför allt för dem som hamnat i olikaformer av bidragsberoende.Fru talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillreservationerna 3 och 7.Anf. 75 ():Fru talman! I denna värld kan inget sägas vara sä-kert utom döden och skatterna. Så sade BenjaminFranklin, och jag tror att det är en reflexion som gäl-ler även i vårt land i denna tid.Dagligen möts vi av nya rapporter, nya prognoseroch nya indikationer på att dessa ständigt goda ochbara bättre och bättre tider möjligen inte var evigautan att vi precis som alltid tidigare lever i envärld där de ekonomiska konjunkturerna går lite uppoch lite ned. Det är nu uppenbart att vi är på väg in ien tid där avmattningen är ett faktum. Då mer ännågonsin blir det viktigt att ägna en hel del energiinom politiken åt det som brukade kallaför att vårda de välståndsbildande krafterna. Välståndär nämligen någonting som måste skapas innan mankan fördela det.Folkpartiet har varit och kommer framförallt i fortsättningen att vara mycket aktivt inom denekonomiska politiken för att driva fram förslag somgör att vi vårdar de välståndsbildande krafterna så attvi kan få ett växande välstånd.För tio år sedan sjösattes med folkpartivarumärkeårhundradets skattereform. Vi vet ju alla att den intehöll ens det århundradet ut - och det var inte såmycket kvar av det. Men har villkoren ivårt land precis som i omvärlden ändrats ganskamycket. Och för att lösa nya uppgifter, rätta till tidi-gare felgrepp och hantera förändringar i vår omvärldoch vardag som vi tidigare inte hanterade anser vi attdet behövs en ny övergripande översyn av skattepoli-tiken. Det behövs en skattereform för ett nytt århund-rade. Det har nämligen hänt en hel del. Och jag tyckeratt vi står inför nya utmaningar som en del förefallerlite handfallna inför.Internationaliseringen river gränserna alltmer. Detär i grunden gott. Det gör att världen växer för män-niskor. Men det betyder också att vi måste hanterabåde skatternas storlek och hur vi utformar dem på ettsätt som gör attraktivt både som företagarna-tion och som nation att bo i. Skattebaser kan ju vararörliga på flera sätt, dels att de helt enkelt fysisktflyttar, dels att de förtvinar eller växer.Den andra utmaningen är att vi ännu tydligare äntidigare går från ett industrisamhälle till ett kunskaps-samhälle.