prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — 204 () replik:Fru talman! Jag har tagit del av det nya checksys-temet. De tjänstemän jag har pratat med här i Stock-holm kliar sig i huvudet och tänker: Åh, så hemskt!Ska vi nu börja med ett system till. Man har en bas-meny och sedan har man en à la carte-meny där manfår kryssa för vad man mer vill ha. Då kan vi ocksåställa oss frågan: Vad kommer det att kosta?Cristina Husmark tar upp den undersök-ning som har gjort. Jag kan också upplysaom att det finns en rapport som ochRolf har gjort, där man mer grundläggan-de frågar personalen om ifall de tycker att verksam-heten ska skötas i offentlig eller privat regi. Manfrågar om verksamheten ska konkurrensutsättas. 80 %svarar upplysningsvis nej på den frågan.Anf. 205 () replik:Fru talman! Jag tycker att vi frågar de kommunerdär man har infört checksystem om personerna villsäga nej till möjligheten att välja. Eftersom LenaOlsson hänvisar till kan vi väl ta del avrapporten om försök i , "80+".Där hade man en subventionerad hemtjänst, ochKommunal självt säger att detta är ett lysande exem-pel som man tycker ska införas i hela Sverige.Anf. 206 ():Herr talman! Regeringen har i årets budgetpropo-sition lagt fram ett elvapunktsprogram för ökad hälsai arbetslivet. Det är mycket bra att man vill försökaatt hitta vägar att minska de skenande sjukskrivnings-kostnaderna, som tar en allt större andel av den totalabudgeten. Sjukskrivningarna kostar ungefär 12 miljo-ner kronor . Men när man läst igenom helaelvapunktsprogrammet undrar man om regeringenförstår problemet, för egentligen är det mest snömossom regeringen presenterar. Man får en känsla av endesperation när man läser förslagen, som av ett försökatt lindra underlåtelsesynder . Manhar inte gjort så mycket för atthindra den negativa utvecklingen.Så sent som i går meddelade Riksförsäkringsver-ket, som någon tidigare sade, att sjukskrivningarnafortsätter att öka i rask takt. iår har vi fler sjukskrivna än förraåret, och de långa sjukskrivningarna fortsätter att öka.Antalet som varit sjukskrivna ökademed till juli . Det innebärvidare att alltfler kommer närmare en sjukpensione-ring.Man kan säga att elvapunktsprogrammet fungerarsom skott från höften. Har regeringen tur kan denträffa rätt på något område. Förslagen är spridda, ochdet finns ingenting som håller ihop dem. Har manverkligen förstått komplexiteten i det arbete sommåste till för att få i gång rehabiliteringsarbetet påallvar? Vi ställer oss tveksamma till regeringenskompetens på det här området.Regeringen har trots att sjukförsäkringen blöderutrett och utrett igen utan att komma till skott. Närman äntligen lägger fram förslaget är det tragiskt attse hur tunt det är. En av de utredningar som regering-en faktiskt tog fram och som verkligen var bra varGerhard utredning om en helt ny rehabilite-ringsorganisation och en försäkring, som kom förraåret. Vi läste den och tyckte att komplexiteten mycket väl. Vi har ocksåpresenterat ett förslag som vi tycker är realistiskt ochväl genomtänkt. Vi kristdemokrater undrar varförman inte instämmer i förslagen i . Vi gör det, och hans förslag ingår i vårbudgetmotion.Herr talman! Jag har i 15 av mitt yrkeslivs år ar-betat med rehabilitering och vill ta tillfället i akt attkommentera elvapunktsprogrammet.Punkt 1 handlar om nationella mål för ökad hälsa.Det finns hälsomål angivna i budgetpro-positionen.Punkt 2 gäller trepartssamtal mellan regeringenoch arbetsmarknadens parter med olika informa-tionskampanjer. Det är väl bra. Frågan är bara om desom går sjukskrivna blir mindre sjukskrivna av det.Punkt 3 avser ökat finansieringsansvar för arbets-givarna för att minska sjukfrånvaron. Vidare tar manupp den förlängda sjuklöneperioden för arbetsgivar-na. Detta har mött ett stort motstånd bland mångaremissinstanser, och det är konstigt att regeringen tarupp detta förslag. Det är ett hot mot personer medolika handikapp, som riskerar att slås ut från arbets-marknaden, och mot småföretagare.Punkten 4 syftar till metodutveckling av arbets-miljöarbetet med 10 miljoner till företagshälsovården.Men inom denna har man privata företag. Före-tagshälsovården avreglerades , ochinom den tar man fram olika rehabilite-ringsmetoder för kundens behov. Använd i stället de10 miljonerna till att informera arbetsgivarna om hurbra man kan använda företagshälsovården!Punkt 5 gäller hälsobokslut för offentliga arbets-givare. Det är inte dåligt, men det tar tid att arbetafram sådana system. Jag har själv på min tidigarearbetsplats utanför jobbat med detta. Dettar tid att utbilda personalen, och vill man se snabbaeffekter i form av minskade sjukförsäkringskostnaderär det kanske inte i första hand detta som man skajobba med. Dessutom finns det regler om detta i ar-betsmiljölagstiftningen . Alla arbetsgivareska sammanställa och analysera statistik som harbäring på personalens hälsa.Punkten 6 tar upp försök hos några stora offentli-ga arbetsgivare för att minska sjukfrånvaron; me-todutveckling i projektform. Det är inte dåligt, meningenting sägs om inriktning eller tidsperspektiv förgenomförande av förslagen.Punkten 7 syftar till förnyelse av socialförsäk-ringsadministrationens rehabiliteringsarbete. Mantycker att ska bli snabbare på attmotverka långa sjukskrivningar. Vi har sagtatt man måste ge mer resurser till detta, men inteförrän har det kanske givits lite mer resurser tillkassorna för att de ska klara utvecklingen på området.Vi lägger fram ett mycket mer heltäckande förslag tillhur man ska kunna utveckla försäkringskassornasarbete.I punkten 8 anges att alla arbetsgivare måsteskicka in en rehabiliteringsutredning och att ett utlå-tande från företagshälsovården ska medfölja. Iblandär det faktiskt obehövligt att skicka in en rehabilite-ringsutredning. Att det för någon som har brutit benetmen som redan är i jobb när utredningen ska skrivasdessutom ska behöva betalas till företagshälsovårdenför ett utlåtande låter märkligt. Det som man föreslårär helt enkelt trams. Dessutom har försäkringskassor-na inte tid att läsa alla rehabiliteringsut-redningar. Hur ska de kunna hinna med det bättrenästa år?Punkten 9 gäller en översyn av hur man sjukskri-ver i olika landsändar och av om läkarna behöver stödav annan kompetens för sjukskrivningen. Ja, det ärkanske bra, men hur får vi med denna översyn snabbtned antalet sjukskrivningar?Punkten 10 syftar till mer forskning och statistik.Det är också bra, men hur minskar det snabbt detökande antalet sjukskrivningar?Punkt 11, sist men inte minst, innehåller rege-ringens eget förslag om kejsarens nya kläder i bud-getpropositionen: 9 miljarder till primärvården och3,7 miljarder till att kapa vårdköer. På Landstingsför-bundets hemsida kan man läsa hur landstingen medalla olika indragningar från staten, bl.a. momsindrag-ningar, kommer fram till ±0 kr i tillskott för det häråret och t.o.m. kommer fram till ett negativt resultatnästa år, trots de här pengarna. Om dessa pengar skaspecialdestineras måste man alltså skära ned på annanvård. Vad är det för vård? Eller vadföreslår regeringen?Ja, summan av kardemumman är att det inte finnsmycket kött på det stolta elvapunktsprogrammet. Detfinns inget helhetstänkande om vart detta ska leda ochom hur snabbt man ska kunna se effekter av försla-gen.Herr talman! Vi kristdemokrater önskar ett svar påvarför regeringen inte kan anta det förslag som vilägger fram på ohälsoområdet i enlighet med GerhardLarssons utredning från . Ett stort antalremissinstanser tyckte att förslaget var bra, och dettycker också vi. Vi föreslår därför i budgeten en heltny rehabiliteringsförsäkring, där man skapar en sepa-rat fond för sjukskrivningskostnaderna.I förslaget finns en röd tråd, ett helhetspaket somär en grund att bygga på både när det gäller utveck-ling av personalen och när det gäller snabba bespa-ringseffekter. Det bygger på en samordnare via enoffentlig försäkringsgivare, på kompetensuppbyggnadoch på ett ekonomiskt hållbart system där alla delarsolidariskt på de ekonomiska bördorna, men också påde vinster som kan uppnås i systemet. Det finns alltsåincitament. Arbetsgivarna behöver stöd och inte mo-ralkakor och pålagor i rehabiliteringsarbetet. Medindividen i centrum kan vi också ge stöd i stället föratt som ha ett sjukförsäkringssystem som intekan hjälpa individen tillbaka till arbetet.Anf. 207 ():Herr talman! O, så fantastiskt tomt här är! Jag skaibland titta på och . I övrigt är här nästan alldeles tomt. Men jaggör ändå ett försök.Vi har mer och mer kommit in påett ämne som är oerhört intressant och spännande ochsom innehåller mycket av dynamik och pengar. Mendet är så svårt att många håller frågorna ifrån sig. Sjukförsäk-ring, föräldraförsäkring och pensioner är mycketstarkt knutna till inkomst. Målen har för varje bud-getproposition mer och mer inriktats på att stärkaarbetslinjen, även om man kan utläsa attsocialförsäkringarna är en viktig del av den generellavälfärdspolitiken, som syftar till att minska klyftor,luckra upp gränser mellan olika samhällsgrupper ochfungera som en sammanhållande kraft i samhället.Man glömmer eller döljer att generella insatser ochinkomstkopplade insatser inte är samma saker.I tider av arbetslöshet är det svårt för många attöver huvud taget ta sig in på arbetsmarknaden ochdärmed få tillgång till trygghetssystemen. Den starkainriktningen på förvärvsarbete och inkomst gör attmånga människor faller utanför eller mellan stolarna idet s.k. generella välfärdssystemet som ibland ocksåkallas solidariskt. Arbetslösa t.ex. diskrimineras,studenter, föräldralediga, projektanställda, personermed sociala problem; alla som är utan stadig inkomstoch är beroende av regelbundenhet i inkomst. Detspelar stor roll när inkomsten uppbars, längden påuppehåll från inkomst m.m. menar attmålet för socialförsäkringarna bör vara att ingenlämnas utanför. Rättigheten till trygghet ska baseraspå att vi är medlemmar i samhället, inte på vår posi-tion i arbetslivet.Jag tänker i det här ämnet hålla mig till gruppenstuderande. Många pratade varmt om skolan på för-middagen. Jag tror att vill vara en nation somhåller även högre utbildning högt, som vill att viutbildar bra lärare till våra barn och ungdomar, kvali-ficerad personal i hälso- och sjukvården, duktigasocialarbetare, bra tekniker och ingenjörer, poliser,åklagare och domare med mycket kunskap ochmånga fler. Jo, jag hör ibland att det sägs att det härär viktigt, men inte tillräckligt ofta och inte tillräck-ligt högt. Är det inte så värst noga med utbildning?Det verkar nästan så . Studerande är nämligenen grupp som starkt diskrimineras vad gäller bl.a.socialförsäkringarna. De faller utanför och mellanstolarna. Vill vi ha studerande egentligen?Jag skulle kunna säga till ungdomar så här: Det ärnågra saker du ska akta dig för i . Akta dig föratt studera. Akta dig extra noga om du villha barn. Och akta dig alldeles extra noga om du ärkvinna och föder barn. Akta dig för att forska, aktadig för att forska om du är kvinna och akta dig väldigtnoga om du är kvinna och vill forska och habarn. Då är du illa ute. Och akta dig om du inte frånbörjan av studierna exakt vet vad du vill skaffa digför yrke, för du har inte så många terminer på dig.Och du kommer inte att ha just någonstans att bomedan du studerar heller.Det vore grymt att säga så, och dumt också. Mengenom att säga de här sakerna till mig själv manar jagmig att strida för studenternas sak.Många har i den här kammaren talat om vikten avatt föda barn. Genom att socialförsäkringen är såstarkt knuten till arbetslinjen och till inkomst är detvanskligt för studerande att skaffa barn; vanskligtekonomiskt, och vanskligt att bli sjuk också, och detär ju rätt svårt att styra. De studenter som har ett re-gelbundet arbete vid sidan av studierna - det är inteså väldigt vanligt - får samma sjukersättning somgäller för förvärvsarbetande. Men för extraknäckandestudenter är sjukpenning bara en teoretisk möjlighet.De som jobbar här och där har mycketsvårt att samla in de arbetsgivarintyg om förvärvsar-betets omfattning som begär, ochdet krävs en relativt regelbunden inkomst som skauppgå till ett visst belopp. Man kan inte heller somstuderande vara halvt sjukskriven.Vår statsminister sade här att ga-rantinivåerna i föräldrapenningen har höjts ordentligt.Det var att ta i. Visserligen har varit medoch bidragit till att höja de här nivåerna, nu från 60 krtill och till , mendet är alldeles för lite. Dessutom går det inte att över-föra garantibeloppet mellan föräldrarna.Gränsen för att få bostadsbidrag är , och rät-ten till tilläggslån förbehålls den som är fyllda 25.Bidragsdelen av studiemedlen är pensionsgrundande,men så lite blir det att studenterna riskerar att förloramycket jämfört med dem som förvärvsarbetar.Så summa summarum: Som det nu är rimmar dets.k. trygghetssystemet för studenterna väldigt illa medsolidarisk generell trygghet och illa med samhälletsinriktning på alltmer livslångt lärande.Sveriges Förenade Studentkårer har en idé. Mankallar den för kompetenslinjen. Kompetenslinjeninnebär att studier ska ge rätt till samtliga socialför-säkringsförmåner. Eftersom man tror att medveten-heten om studentgruppers svaga situation i socialför-säkringssystemet är relativt låg vill maninte låsa sig vid något konkret förslag på hur studen-ters rätt till socialförsäkringsförmåner bör vara utfor-mad. Ett stort antal konstruktioner är tänkbara. Tan-ken är smaklig; man jämför studerandet med för-värvsarbete. Framför allt vill studenterna ha fram enheltäckande utredning kring studenternas situation, enutredning som berör allt: socialförsäkringar, bostäder,socialbidrag m.m. I riksdag och regering hör ju stude-rande till så många olika utskott och departement:socialförsäkringsutskottet, socialutskottet, utbild-ningsutskottet, bostadsutskottet, näringsutskottet,, ochNäringsdepartementet bl.a.Göran påpekade hur otroligt fint det soci-ala försäkringssystemet är och att det inte får förstö-ras, men sade i samma andetag att det inte får kosta.Jag vill fortsätta att strida för studenterna tills vi harett system där ingen faller mellan stolarna. Vi kanåtminstone börja med att heltäckande se över studen-ternas hela situation.Anf. 208 ():Herr talman! Precis som flera har varitinne på är det en mycket allvarlig utveckling vi serinom ohälsoområdet. Ökningen av de långtidssjukafortsätter. Över hundra tusen har varit sjukskrivna iöver . Kostnaderna rakar i höjden och trängernaturligtvis ut utrymme för andra insatser.Det krävs en strategi för hälsa i arbetslivet. De ut-redningar som vi har tillsatt visar mycket tydligt atten stor del av den ohälsa som vi nu ser är relaterad tillarbetsplatserna. Det krävs ett helhetsgrepp. Det krävsen sammanhållen strategisk satsning för förbättradearbetsvillkor och hälsa i hela arbetslivet. Det krävskraftfulla åtgärder, det krävs ett mycket brett spekt-rum av åtgärder och det krävs förslag inom flera olikasektorer.Vi har tillsatt en särskild arbetsgrupp med företrä-dare för tre olika departement: ,och . Vihar en särskild utredare som kommer att läggafram en slutrapport i slutet av detta år som kommeratt bli ytterligare ett steg på det elvapunktsprogramsom vi har presenterat i budgetpropositionen.Det handlar om att angripa orsakerna till denohälsa vi ser. Det handlar om att göra någonting åtproblemen. Det handlar om att förebygga ohälsa iarbetslivet. Det handlar om möjlighet till snabb åter-gång till arbetsplatsen, och det handlar om att förbätt-ra enskildas välfärd.Det handlar också om att få människor att stannakvar på arbetsmarknaden och att bereda arbets-handikappade arbete. Det är nödvändigt, därför att vimåste se till att ha ett stort arbetskraftsutbud, och detär som vi alla vet så oerhört viktigt för att kunna setill att vi har en ökad tillväxt och för att vi ska kunnaklara av att även leva i ett välfärdssam-hälle.Det elvapunktsprogram som vi har presenterat hari en del fall avvisats helt från en del partier, i annatfall bemötts relativt positivt från en del håll. Man harsökt kompletteringar. Men det finns också de somsöker de enkla lösningarna på den mycket komplexaproblematik vi ser, och det har jag kanske mindrerespekt för.Först och främst handlar det om att skapa natio-nella mål för en ökad hälsa i arbetslivet. Det här äroerhört viktigt. Vi har gjort det inom andra politikom-råden, och vi vet hur oerhört effektivt det är för att setill att skapa ett sammanhållet arbete på många olikanivåer inom arbetslivet. Jag tror att det är en mycketkonstruktiv väg att gå, och ska det naturligtvis varaså att parterna på arbetsmarknaden ska medverka i detarbetet.Det för mig till nästa punkt, som handlar om tre-partssamtalen. Det är oerhört viktigt, därför att vi vetatt den ohälsa som vi nu ser har sin grund i hur ar-betsplatserna fungerar. Det handlar om makt, infly-tande, organisation, ledning och arbetsmiljö. Ska dethär få effekt krävs det naturligtvis att vi har parternamed oss i det arbetet.När det gäller den tredje punkten om de ekono-miska drivkrafterna anvisar vi en tänkbar idé, och detär den förlängda sjuklöneperioden. Men det kan na-turligtvis finnas andra förslag. Själva idén bakomdetta är att de arbetsgivare som förmår ha en låg sjuk-frånvaro också ska premieras. Sjukförsäkringen be-talas genom sjukförsäkringsavgiften, och i dagdelar alla lika på den kostnaden. Med ett större an-svar, som är relaterat till ohälsan, skulle det innebäraatt de arbetsgivare som klarar av ohälsan på sinaarbetsplatser fick en lägre avgift för sjukförsäkringen.Den fjärde punkten handlar om att utveckla ar-betsmiljöarbetet. Det handlar om företagshälsovår-den. Till skillnad från jag och flera med mig att företagshälsovårdeninte fungerar särskilt bra . Det handlar alltså omatt utveckla metodiken, att satsa ännu mer på före-tagshälsovården, att få företagshälsovården att göradet den ska göra, nämligen ta del i hur det fungerarute på arbetsplatserna. Det handlar om att satsamycket mer när det gäller skyddsombuden och derasutbildning. Hälsoboksluten är jätteviktiga för att visapå hur kostnaderna ser ut för ohälsan. Det är oerhörtviktigt att kunna visa upp de kostnaderna.Den sjätte punkten handlar om hur vi inom denoffentliga sektorn genom olika försöksverksamhetska hitta de rätta metoderna och de insatser som krävsför att komma till rätta med ohälsan inom den offent-liga sektorn. Det är oerhört viktigt. Det finns ett stortintresse och ett stort engagemang för att delta i dettaarbete.Den sjunde punkten handlar om förnyelse av re-habiliteringsarbetet. Det handlar om att sätta indivi-den i centrum, att se till att få en individanpassadrehabilitering och att få en tidig insats. Det handlarockså om att ha en enhetlig metodik i handläggningenpå våra försäkringskassor. Det krävs ett mycket bättresamarbete mellan försäkringskassorna och arbetsför-medlingarna. Det handlar också om nya effektivaformer för hela sjukskrivningsprocessen.Det leder mig också till den punkt som handlarjust om sjukskrivningsprocessen, som tidigare var inne på. Det är mycket som talar föratt det som tog upp också ska in-rymmas i det arbete som återstår inom den punkten.Den åttonde punkten handlar om hur vi inom denbefintliga lagstiftningen ska kunna göra justeringarsom underlättar handläggningen och förbättrar effek-tiviteten inom område. Det hand-lar t.ex. om den fördjupade bedömningen efter den28:e dagen, som naturligtvis borde kunna rationalise-ras. Det är klart att det inte är vettigt att upprätta re-habiliteringsplaner om man vet att återgången tillarbetet är helt beroende av att benet läker ihop omman har brutit benet - då ska man naturligtvis inteupprätta några rehabiliteringsplaner. Det handlar omatt resurserna används och insatserna görs där de ärav stor betydelse.Statistiken behöver förbättras, och vi behöver merforskning inom det här området.Sammantaget, tillsammans med den elfte punktenom förbättrad tillgänglighet inom vården, tror jag attvi lägger en bra grund för ett gemensamt arbete inomdet här området som kommer att fortsätta och ha singrund i den rapport som kommer att lämna islutet av detta år.Anf. 209 () replik:Herr talman! säger att det är ettkraftfullt och sammanhållet program, och min frågaär: Hur snabbt räknar regeringen med att få effekt ochse en vändning i sjukskrivningskostnaderna, som nuhar skenat ? Det är det ena.Det andra är sjuklöneperioden. den delen men ansåg att det inte var rim-ligt, därför att det fanns risker med just personer somhar kroniska sjukdomar osv. Varför vill ni inte gå påGerhard förslag?Anf. 210 () replik:Herr talman! En del av de insatser som vi föreslårtar det naturligtvis lite tid att få fullt genomslag för.Det är vi fullt på det klara med. En del förslag i dethär elvapunktsprogrammet kommer naturligtvis att haen snabbare effekt. Men det som är viktigt är att se tillhelheten, att ta helhetsgreppet, att se komplexiteten ide svårigheter som vi ser på arbetsplatserna ochnär det gäller ohälsoarbetet. Man ska inte göra det förenkelt för sig, som en del av de partier som finns idenna riksdag vill göra.När det handlar om sjuklöneperioden har vi lyftupp den som oerhört viktig, därför att det krävs eko-nomiska drivkrafter, tror jag, för att få de rätta inci-tamenten ute på arbetsplatserna och få arbetsgivarnaatt vidta de åtgärder som krävs.När det gäller det kristdemokratiska alternativetgör man det oerhört enkelt för sig. Det är fler karens-dagar, förändrade beräkningar när det gäller SGI ochrehabiliteringsförsäkring. Sedan är det punkt och slutför Kristdemokraterna.Anf. 211 () replik:Herr talman! Jag måste verkligen opponera migmot att det är ett enkelt förslag. Den rehabiliterings-försäkring som har lagt ett förslagom är ett mycket mer kraftfullt instrument än det niföreslår i de här elva spridda punkterna.När det gäller sjuklöneperioden såg i sin utredning att det var bättre med den härförsäkringen, där man fonderar sjukförsäkringsavgif-ten. Där tar alla ett solidariskt ansvar för att kostna-derna går upp eller ned. Det finns ett gemensamtincitament, men det slår inte på den enskilde indivi-den, som riskerar att drabbas om han t.ex. har enkronisk sjukdom. Det tycker jag att Socialdemokra-terna borde vara medvetna om.Anf. 212 () replik:Herr talman! utredning är en deli det arbete som just nu pågår och som äransvarig för. Hans ansvar är att lägga fram en hand-lingsplan för ett friskare arbetsliv. Den rapportenkommer i slutet av detta år. Det är en slutrapport, ochden inrymmer en rad av de olika förslag som bl.a.Gerhard har tagit fram, men också isin sjukförsäkringsutredning. Detta är ett helhets-grepp.Detta är ett elvapunktsprogram, som verkligen sertill att göra något åt problemen och att gå till rotenmed de problem vi ser inom arbetslivet . Detbygger på de mångas medverkan, och det bygger påett brett spektrum av åtgärder. Det kräver insatser påflera olika nivåer, och det kräver en nära samverkanmellan parterna på arbetsmarknaden. Det är bara såsom vi verkligen kan göra någonting åt ohälsan iarbetslivet.Anf. 213 ():Herr talman! Jag hade för några veckor sedanmöjlighet att på plats studera den amerikanska rättig-hetslagstiftningen för funktionshindrade, -Americans with Disabilities Act. Under fyra dagarträffade jag företrädare för centrala, delstatliga ochlokala myndigheter, intresseorganisationer, politikeroch enskilda som arbetar med integrationsfrågorna iett mycket brett perspektiv.När man besöker slås man av skillnaden isynen på den enskildes rättigheter mot vad som ärvanligt i . Det finns mycket i den amerikanskarättstraditionen och, inte minst, det amerikanska rätts-systemet som skiljer sig från och som vi intevill importera. Men det finns också, inte minst när detgäller civil rights-lagstiftningen, mycket mer som vihar att lära och som vi skulle kunna översätta tillsvenska förhållanden.När det gäller handikappolitiken i råderdet en stor samstämmighet om den allmänna, över-gripande inriktningen på hur tillgänglighetsfrågornaska bedrivas i vårt land.