prot · GO0962 · 2001-02-07 00:00:00 — Min förhopp-ning är att det nu inte ska ta innanfattigdomsbekämpningen slår igenom i form av or-dentliga skuldavskrivningar.Men det är inte bara på det ekonomiska planetsom vi kunnat se krafter som försämrat folkens liv. Vikan se dem även på det politiska planet.Irak var bundsförvant. USAunderstödde i kriget mot . Resultatet av detkriget blev att mullornas regim stärktes. Folket sam-lade sig - trots förtrycket - bakom regimen till för-svar för nationen. Men så angrep . Detvar ett uppenbart folkrättsbrott. fick FN-mandat för ett angrepp på , ett krigsom kostade hundratusentals irakier livet.Därefter inledde man sanktioner för att hademassförstörelsevapen. Men hur är det med ,, , och andra länder? Harinte dessa länder massförstörelsevapen? Jag skullemer än gärna se falla i , men jaghar svårt att se att det blir han som faller, utan att detblir folket som lider och svälter.Sanktionerna måste få en annan form. Sanktioner-na mot det irakiska folket måste upphävas. Kurderna inorra måste få det skydd de behöver för att kun-na utveckla sitt område som en del av en framtidafederation med Irak.I går hölls val i . Valutgången innebär medstor sannolikhet att palestinierna kommer att drabbasav ett ännu hårdare förtryck än , att en pales-tinsk stat kommer att te sig mer avlägsen än tidigareoch att läget i hela regionen kommer att bli ännu merspänt . tycks vi stå längre ifrån mellan och . Svårastblir det självfallet för den svagare parten i dennakonflikt, den sida som inte har någon stormakt bakomsig, dvs. Följaktligen är det de sombehöver vår solidaritet.Ett område som jag saknade i den utrikespolitiskadeklarationen var . är vanligtvissnabbt ute med att fördöma folkrättsbrott. När detgällde anfall på var man ovanligtlångsam. när en liten ljusning uppenbarat sig iSomalia, så att man där kan få till stånd en regering,kommer nya rapporter om att gått in medmilitära trupper i Somalia.Sverige har gamla och goda kontakter med Etio-pien. Dem borde vi använda för att mana tillett fredligare uppträdande, och vi borde ge ettkraftfullt stöd till dess återuppbyggnad. Vi får integlömma var kriget utspelade sig och att en tredjedelav landet faktiskt totalförstördes.Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag ska inte kommentera diskussio-nen om och här. Vi har möjlighet attkomma till den . Jag skulle vilja ta tag iinledningen av anförande, där han tala-de om vikten av mänskliga rättigheter och om mino-riteter inom EU, i ansökarländerna och i världen därutanför.Vad säger till alla dem som han mö-ter? Jag möter väldigt många som ser EU som detsom ger hopp om att de ska få sina rättigheter förbätt-rade. Det gäller att kunna utöva sin religion, att kunnaleva i den etniska minoritet som man tillhör, att fåutveckla sitt språk och att utveckla sin kulturellaidentitet.Vad säger till de här människorna,som ser EU som sitt stora hopp? Vad säger ni sominte vill släppa in fler i EU och inte vill använda EUsom ett redskap för att förbättra mänskliga rättighe-ter? Säger ni nej till deras stora hopp när de vändersig till er? Jag säger ja när de vänder sig till mig.Anf. 72 () replik:Fru talman! Vi har inte sagt nej till länder som villanmäla sig som kandidater till EU. Låt mig däremotpeka på exemplet . Där begås brott motmänskliga rättigheter . Det begås brott mot minoriteter, t.ex. kurder ochassyrier/syrianer, som drabbas av det för-tryck som utövar.Jag menar att vi inte kan säga att skakomma med i EU. Vi måste se till att respek-terar mänskliga rättigheter och först och främst Kö-penhamnskriterierna. Då är välkommet tillEU.Anf. 73 () replik:Fru talman! undvek min direkta frå-ga. Jag vet att det finns 13 ansökarländer, varav 12finns inne i förhandlingsprocessen medan det tretton-de, , inte har påbörjat förhandlingarna därföratt det landet inte har levt upp till bl.a. Köpen-hamnskriterierna. Det har inte gjort sin hemläxa i dehär frågorna.Det är ett oerhört starkt krav från vår sida att Tur-kiet måste ta tag i de frågorna innan man kan gå vida-re i sitt närmande till EU. Men det är en annan sak änatt säga nej till dem som vänder sig till oss, t.ex. kur-der, assyrier/syrianer och andra minoriteter som villha EU som ett redskap för att förbättra sin egen situa-tion när det gäller mänskliga rättigheter och yttrande-frihet.Vad säger till dem? Säger han: Niska vänta. Ni har inte tillträde till EU:s öppna dörr.Anf. 74 () replik:Fru talman! Vi träffar tydligen olika folkgrupper.Jag har träffat många. Kurder, assyrier/syrianer, ar-menier och andra minoriteter i dessa länder har sagtprecis tvärtemot det säger. De säger:Acceptera inte , för landet respekterar intemänskliga rättigheter. accepterar inte kurdis-ka eller assyriska/syrianska som språk i skolan ellerens på gatan. Hur kan ni acceptera att kom-mer med i EU? Hur kan ni acceptera att , somhar ett fascistiskt parti i sin regering, kommer med iEU?De folkgrupper som jag har träffat, kurder och as-syrier/syrianer, säger precis tvärtemot det CarinaHägg säger.Anf. 75 ():Fru talman! omfattas jordbruket fulltut av handelsregelverket i WTO. är det sjätteoch i tillämpningen av jordbruksavtalet frånGATT:s Uruguayrunda. Den innebar sänkning avgränsskydd och interna stöd samt begränsningar avden subventionerade exporten. I praktiken innebärdetta att länderna har vissa maximinivåer att respekte-ra för tullar, interna stöd, subventioneradexportvolym samt budgetmedel till exportbidrag.Alla jordbruk behöver stabila, förutsägbara spel-regler. Handelskrig eller ens bara hot därom skaparosäkerhet och problem. Det är på jordbruksområdetsom det har varit och är svårast att nå fram till skriv-ningar som kan accepteras av samtliga WTO:s 138medlemsländer.OECD har konstaterat att flera medlemsländer pågrund av pressade jordbruksinkomster har tillgripitextra stöd och skydd som inte alltid rimmat väl medden mer långsiktiga inriktningen mot reform. Deåtaganden medlemsländernas regeringar har gjort omatt uppnå en jordbrukspolitisk reform får stå tillbakanär marknaden är pressad.Frågan om sänkta jordbruksstöd är politiskt käns-lig. Ett antal nettoexporterande jordbruksländer somUSA och Cairnsgruppen önskar en snabb och långt-gående liberalisering innebärande slopat exportstödoch avsevärd minskning av gränsskydd samt striktareregler för handelsstörande och produktionsdrivandejordbrukspolitiska stödformer, särskilt prisstöd. EU,, , och vill gå långsamma-re fram vad gäller avreglering och fortsatt liberalise-ring av jordbrukshandeln.Jordbruket anses vara särskilt känsligt förimporttryck utifrån. På kortare sikt kommer dettasäkert att bestå. På lite är det mycket somtalar för det omvända förhållandet, en ökad efterfrå-gan på jordbruksprodukter både internt och externt.En ny förhandlingsomgång inom WTO på jord-bruksområdet måste grunda sig på insikten om attbehoven av livsmedel och andra nyttigheter frånjordbruket ökar. anser att den gemen-samma jordbrukspolitiken bör baseras på att knytajordbrukssektorn närmare marknaden, på att nyttjajordbruket i miljöarbetet samt ge jordbrukarna ökadfrihet och ökat ansvar kombinerat med ekonomisktrygghet. Behovet av att föra jordbruket närmaremarknaden gör sig gällande för att gjuta liv i WTO-processen men även för att underlätta för jordbruketatt leva upp till konsumenternas önskemål och behov.U-länderna måste få tillgång till vår marknad. EUfår inte stoppa lättnader för de fattigaste länderna. Vimåste kunna minska handelssnedvridande stöd samti-digt som vi värnar om miljö, kultur och en livskraftiglandsbygd. Detta skulle gagna som råvaru-och jordbruksexportörer. En dialog mellan i- och för ökad samsyn inför nästa försök att startamillennierundan är nödvändig.För EU:s del finns det inte bara defensiva utanäven offensiva intressen av att åstadkomma ökattillträde för vår export till andra marknader. Detsvenska jordbruket och livsmedelsindustrin torde hagoda möjligheter att exportera mer till marknadermed höga tullskydd som , och USA.WTO-rundan kan bidra till att förbättra svenska ex-portvillkor genom att öppna upp inte minst dessamarknader.Det europeiska jordbrukets rädsla för ökad libera-lisering av regelverket är överdriven. Vi ska natur-ligtvis utveckla nya regler så att större hänsyn tas tillfolkhälsa, djurskydd och jordbrukets mångsidigasamhällsnytta. Detta gynnar områden där jordbruketär småskaligt och landskapet värdefullt ur miljö- ochkultursynpunkt.De regioner där jordbruksnäringen har svårt attmöta de nya kraven måste ges ökad möjlighet attutveckla nya näringar. Exempelvis kan EU stödja enutveckling av olika former av upplevelse-, kunskaps-,informations- och tjänsteproduktion på landsbygden.Likaså är en köpkraftig efterfrågan på livsmedel påvärldsmarknaden en långt säkrare garanti för ett lång-siktigt lönsamt jordbruk i än sköra politiskastödsystem.Sverige bör verka för att EU i de kommandeWTO-förhandlingarna slår vakt om den europeiskamodellen för jordbruket och driver att den fortsattaliberaliseringen beaktar värdet av jordbrukets multi-funktionalitet. Det går att värna den europeiska mo-dellen av jordbruk parallellt med att EU sänker sitttullskydd mot omvärlden.Anf. 76 ():Fru talman! Utrikesdeklarationen inleddes medmeningen "alla människor är födda fria, lika i värdeoch rättigheter". På ett finare sätt kan man inte inledaett anförande. Jag vill gärna upprepa det här.Fru talman! Jag och min kollega riksdagsledamo-ten avser att resa ned till isydöstra för att övervaka rättegången den 22februari. Det är en fråga som vi har fått vid mångatillfällen sedan vi kom hem, då vi övervakade förstadelen av rättegången . Jag kan nu här deklare-ra att vi kommer att följa upp arbetet och gå alla demtill mötes som har önskat en uppföljning av vår resaoch övervakning av rättegången i säkerhetsdomstoleni Diyarbakir.Den präst som var föremål för rättegång före juloch också blir det heter . Han är syrisk-ortodox präst. Han hade relaterat urminnet och vad tidigare generationer hade förmedlattill honom om vad som skedde i mellan 1915och 1918, under de s.k. svärdens år. Han lär ha sagtungefär följande: För att vi var en och etniskminoritet mördades vårt folk. Vidare ska han ha sagttill besökare i sin kyrka, , att han är en reli-giös ledare och att han talar sanning. Som präst kanhan inte göra annat än tala sanning.Den gången han talade om de frågorna besöktejournalister kyrkan och lyssnade på honom. De publi-cerade i den turkiska tidningen artiklar somföljdes upp av andra medier såväl inom som utomTurkiet. Det ledde till att prästen kom att gripas i sinkyrka i . Han förhördes och har undermellanliggande tid varit försatt på fri fot, först i av-vaktan på rättegång och sedan från första delen avrättegången till andra delen, som vi avser att observe-ra.Fru talman! I det förslag till partnerskap som pre-senterades föreslog ett antal prioriteringar som berör om-rådena mänskliga rättigheter och demokrati. Densvenska regeringen har också sagt att man kommer attverka för att den turkiska regeringen ska ta till sig deprioriteringarna.Följande förslag från kommissionen är i dettasammanhang av särskilt intresse:· avskaffa legala hinder som förhindrar turkiskamedborgare att använda modersmål i TV- och ra-diosändningar,· förbättra situationen i sydöstra i syfte attöka ekonomiska, sociala och kulturella möjlighe-ter för alla medborgare,· garantera att alla individer kan utöva sina mänsk-liga rättigheter utan diskriminering,· avskaffa undantagstillståndet i sydöstra ,· avskaffa lagar om förhindrar utövandet av kultu-rella rättigheter för alla medborgare oavsett ur-sprung, även inom utbildningsområdet.Assyrier/syrianer och andra minoriteter hör till degrupper som har mest att vinna på att partnerskapetsprioriteringar genomförs och att vi är tydliga i dessafrågor. De har mycket att vinna på ett EU-medlemskap. Men vi kan inte ge avkall på de kravsom jag har relaterat som gäller EU-kommissionensprioriteringar och andra deklarationer och andra kravsom vi har som gäller Turkiet.Det är viktigt att vi tar upp dem i bilaterala rela-tioner i EU-sammanhang och att vi också stimulerartill ett ökat utbyte av kontakter på olika områdenmellan och . Därför ser jag det ocksåsom väldigt positivt att de diskussioner som varitkring generalkonsulatet i till viss delhar skingrats genom att det finns ett utredningsför-slag.Den skrift som som har genomförtutredningen har lämnat heter: Ett svenskt center iIstanbul. Jag tror att Ett svenskt center i kanvara ett redskap i de relationer som jag hoppas att vikan ha i ökad omfattning mellan och Turkiet.Istanbul är en viktig bro mellan två världsdelar ochkommer så att förbli framöver.Fru talman! Assyrier/syrianer har flytt från Turki-et men även från grannländerna , och Syrien.Enligt uppgift bodde mer än 2 miljo-ner assyrier/syrianer i sydöstra . fannsdet över 100 000 kvarboende. Den klart övervägandemerparten av de 60 000 som bor i , de300 000 som lever i , de 60 000 som bor iUSA och de som spritts över ytterligare länder ochvärldsdelar har sina rötter i den sydöstra delen avTurkiet. Kvar i området lever endast ca 2 000och i hela 10 000-15 000 assyrier/syrianer.Staden kallas för assyrier/syrianernas hu-vudstad. Mot den bakgrunden var det intressant att fåmöta och ta upp diskussioner ytterligare en gång medlokala företrädare. Under förra resan talade vi medguvernören i . Vi hade också tillfälle atttala med borgmästaren, som tillhör HADEP-partiet.En del kanske undrar vilka dessa assyrier/syrianeregentligen är. Var har de sitt ursprung, och vad har deför rötter? Assyrier/syrianer eller kaldéer, om manvill använda den benämningen, är samma folk. I Bi-belns översättning står som ordförklaringtill kaldéer: "Vise män, 2, såsom beteckning föri stjärntydarekonsten kunniga män från något av destora kulturländerna öster om . En gammal-testamentlig motsvarighet till dessa vise män, enligtgrundtexten mager, är de kaldéer som omtalas i Dan.- - - Denna senare benämning sammanhänger medatt Kaldéen, d.v.s. , var stjärntydarekons-tens hemland. "I uppslagsboken i min bokhylla hemma står föl-jande: "Kaldéen, benämning på s. , sombeboddes av en semitisk folkstam, kaldéerna. Underderas tid som härskare i , ,blev Kaldéen det vanliga namnet på Babylonien.Kaldéerna var ryktbara stjärn- och teckentydare, var-för kaldée och i komatt beteckna astrolog eller spåman i allmänhet. "Detta är en folkgrupp som har sina rötter i detgamla och . Under deårtusenden som den har funnits har man splittras, ochdet har skett många strider och många samhällsför-ändringar. Men än finns det en spillra av denna folk-grupp kvar i sydöstra . Jag tycker att vi har ettansvar för att se till att den har möjlighet att leva kvari dessa områden. Vi ska också se till den här gruppensmöjligheter att finnas kvar i sina ursprungsområden ide omgivande länderna. Vi måste se sammantaget påassyrier/syrianernas levnadsvillkor i den här delen avvärlden.När vi hade möjlighet att besöka ochde omgivande bygderna kunde vi också se att det varväldigt mycket förfall. Kyrkor hade övertagits påannat sätt. Man hade förvandlat kyrkor till moskéeroch till lagerlokaler. Det var väldigt många frågeteck-en kring det kulturella och kulturarvet, som är viktigtför både och även oss i den omgivande värl-den.Jag stannar där på grund av tidsbrist.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag vill göra ett förtydligande till detsom sade i sitt anförande om den assy-riska prästen . Han har sagt följande:Folkmordet på armenierna 1915-1918 har inte drab-bat bara armenier. Det har också drabbat assyrier ochsyrianer. Det är vad han har sagt. Det är detta somhan har anklagats för. Var är yttrandefriheten i Turki-et, i det land som pläderar för ska kom-ma in i EU?Orsaken till att så många assyrier, syrianer ocharmenier har flytt och finns i grannländerna ärjust detta folkmord. Det har blivit erkänt av Frank-rike, och . Vi har t.o.m. sagt detta iden svenska i vårt MR-betänkande förraåret.Anf. 78 () replik:Fru talman! Det är ingen tvekan om att minorite-ter har haft och fortfarande har svårigheter att utövade rättigheter som vi andra tycker är så oerhört själv-klara. Det handlar om att få yttra sig, att få tala sitteget språk och att över huvud taget få sina mänskligarättigheter och sitt demokratiska inflytande tillgodo-sedda.Det finns en orsak till varför dessa människor harflytt. Det kan ibland vara att de har möjlighet att få enbättre arbetsmarknad och att de har lämnat områdetav ekonomiska skäl. Men huvudsakligen beror det pådet förtryck som de har utsatts för och utsätts för.Vi vet att många har brutalt mördats. hardet i sin tur verkställts av andra minoriteter. Verklig-heten är väldigt komplex. Det är oerhört viktigt att vitar oss an den här frågan. Jag känner att det finns ettgenombrott i den. Vi har dessutom större möjligheternu än någonsin att aktivt driva dessa frågor eftersomvi har en dialog med på ett nytt sätt, eftersomdet är ett ansökarland till EU.Vi ska vara oerhört tydliga. Vi kan inte ge avkallpå våra krav. Men vi har möjligheter till en dialog påett nytt sätt.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag märker att inte näm-ner folkmordet när hon talar om . Det har varitett folkmord. Det blev t.o.m. erkänt av EU. CarinaHäggs socialdemokratiska kolleger i EU-parlamentethar röstat för en resolution att det har varit ett folk-mord på armenierna, assyrierna och syrianerna. Cari-na vill inte ens erkänna att detta har skett. Viskrev om det i MR-betänkandet. harvarit med och skrivit under detta och röstat för det.Generalkonsultatet i har var varit mycketpassivt i ärendet om . Det är tyvärr inteså många svenskar som fått den hjälp som de skulleha fått från den generalkonsul som finns i Istanbul.Hans handlande är under all kritik gentemot vårasvenska medborgare där.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag blir väldigt förbluffad över dendiskussion som tar upp här. När jag ochYilmaz Kerimo var nere i och sedan flögvidare ned till så hade vi med oss general-konsuln. Han var mycket behjälplig både med attarrangera resan och i och med att han personligen varpå plats under rättegången mot prästen . Jag kan alltså inte alls dela den uppfattning somMurad har. Det är möjligt att det beror på heltandra saker. Men jag kan absolut dementera den närdet gäller vår personliga erfarenhet.Angående vad som historiskt har skett så taladejag ju om de s.k. svärdens år i början av 1900-talet.Vi vet också vad vi har skrivit i de dokument somutrikesutskottet har lämnat ifrån sig. Det är ocksåhistoriska fakta, och inga tveksamheter på den punk-ten när det gäller vad som har skett med armeniernaoch assyrier/syrianer. Det gäller naturligtvis ocksåvad som har skett med andra minoriteter. Men jagvalde här att tala om just den orientaliska kyrkan, densyrisk-ortodoxa kyrkan och assyrier/syrianerna. Vikan tala om andra teman längre fram.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Det är intressant att höra att CarinaHägg åker tillbaka för att vara med på rättegången.Det är bra att detta bevakas och att vi visaratt vi slår vakt om de mänskliga rättigheterna i Turki-et. måste uppfylla Köpenhamnskriteriernainnan medlemskapsförhandlingar inleds. Det är vik-tigt att slå fast. Jag hoppas att inte hyser någontvekan på den punkten. Jag lyssnade på en tidigaredebatt här, och det lät nästan lite så. Innan förhand-lingarna inleds så måste de här kriterierna var upp-fyllda.I praktiken har det inte blivit bättre med yttrande-friheten, med öppenheten och med rätten att organise-ra sig osv. Just efter fängelseupproren och det somhar hänt där har det faktiskt blivit värre - och det ärviktigt att vi vet om det och att ni vet om det när niåker dit ned.Jag begärde egentligen ordet för generalkonsulateti . Vi var många som var chockade när vihörde om nedläggningen. Jag vill återkomma i nästareplik till med frågor som gäller generalkon-sulatet.Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag kan lugna det gäller frågan om Köpenhamnskriterierna. Detvar någonting som jag mycket bestämt också fram-förde på de möten jag hade nere i . Detta äroerhört viktigt. Vi förväntar oss att man ska leva upptill Köpenhamnskriterierna och även till andra åta-ganden som man har gjort i andra sammanhang. Detär oerhört viktigt för , och vi tar alla möjlig-heter att understryka och påpeka detta både i Turkietoch i de dialoger som vi har här i . Vi har haftganska många, och kommer att ha ganska mångaframöver.När det gäller fängelseupproret kan jag bara sägaatt jag besökte . Även omdet inte var syftet med vår resa att titta på den delen,fördes naturligtvis en diskussion. Det var en händelseav den dignitet att man naturligtvis följer den när manär i landet. Det fick oerhört mycket utrymme också iturkiska medier och i diskussionen i . Menman såg också att frågor i följdes där nere.Hedersmordsrättegången i relaterades också iTurkiet.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Naturligtvis gjorde den det. Men närdet gäller det som hände i , med övergreppen ifängelserna, så tycker jag att bör agera litemer. Jag har också uppmanat utrikesministern attförsöka skicka ned en oberoende expertdelegationsom kan undersöka förhållandena i fängelserna och ide ensamcellfängelser som man nu håller på att byggaupp.När det gäller generalkonsulatet så förde vi en de-batt om det i budgetdebatten . gersignaler: Vi ska lägga ned generalkonsulatet. Sedan,efter protester, blev det en utredning som ledde. kommer hon tillbaka och säger: Vikanske ska ha ett konsulat i stället. Regeringen harnaturligtvis insett att det var fullständigt fel signalsom man skickade ut, precis som hela oppositionensäger. kommer man tillbaka med ett förslag somär något urvattnat för att rädda ansiktet. Det är väldigtsynd. Denna process har orsakat stor skada i opinio-nen i för dem som vill göra någonting bra ivåra relationer.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag vet att man har kommuniceratmed representanter nere i om det förslag somAnita har lämnat. Naturligtvis måste dettavara någonting man gör under ömsesidiga dialoger.Jag vet att , som är största statmed en fot i och en fot i , fortfarande ären viktig bro mellan de två världsdelarna. harmer än 10 miljoner invånare, och uppges växa medett område ungefär lika stort som . Det äralltså en mycket stor stad, vilket i sig skapar ett in-tresse. Men det är också en viktig stad av andra skäl.Att man ser över ett generalkonsulat och en verk-samhet för att se hur man ska kunna utveckla dentycker jag är positivt. Vem som sedan har skapatdiskussionen kring detta och på vilket sätt tycker jaginte är så intressant att ta in i den här diskussionen.Jag tycker i stället att det är viktigt att vi ser till att detblir en så bra verksamhet som möjligt framöver. Dendiskussionen har vi möjlighet att fördjupa oss i i ut-skottet framöver.Anf. 85 ():Fru talman! Kommunismen är inte borta i helavärlden. En fjärdedel till en femtedelav jordens befolkning lever fortfarande under kom-munistiskt förtryck. Ett av de länder där den finns ärFolkrepubliken . och västvärlden harvarit på tok för eftergivna mot diktaturen . Detfaktum att har en snabb ekonomisk tillväxt ochstor betydelse som framtida handelspartner får intehindra kritik när den är befogad. får inte bedö-mas med annan måttstock än andra länder.Brister i mänskliga rättigheter och militära rust-ningar måste påtalas. är jordens största diktaturoch bryter mot snart sagt varje mänsklig fri- och rät-tighet. Situationen har knappast förbättrats över tid.Det är alldeles uppenbart att den försiktiga dialogenom mänskliga rättigheter med som har förtshittills har misslyckats. har dödsstraff för mer än60 olika brott. Människor avrättas ofta inom baranågra timmar efter domen och kan inte överklaga.Straffen är politiskt styrda och godtyckliga ocherkännanden framtvingas under tortyr. Amnesty re-gistrerade över 1 700 dödsdomar i . Nära1 100 avrättades också. Bara döds-dömdes mer än 27 000 människor i , varav18 000 också dödades - 18 000!Förmodligen är siffrorna grava underskattningar.De verkliga talen är nämligen statshemligheter.Kina genomför också massavrättningar, som oftaläggs in före större händelser som det kinesiska ny-året. Då döms och avrättas människor för brott somannars inte bestraffas med döden.