prot · GP0944 · 2001-12-10 00:00:00 — Men ävendär har utskottet föreslagit avslag utan några egentli-ga argument, trots att det här förslaget så sent som fick stöd från professor i folkrätt OveBring.Jag vill yrka bifall till reservation 11 under punkt19 och reservation 4 under punkt 8. För tids vinnandevill jag inte yrka något ytterligare bifall, men själv-klart stöder vi samtliga våra reservationer.Anf. 54 () re-plik:Fru talman! Eftersom jag blev direkt apostroferadkanske jag ska säga någonting.Det är ju inte så, bara därför att vi inte är för deförslag som lägger fram, att vi inte är förkonfliktförebyggande arbete. Det finns ju lite olikasätt att arbeta konfliktförebyggande på. Jag är inte såsäker på att byggande av nya institutioner är det mesteffektiva, utan jag tror snarare på att arbeta i de in-stitutioner och organisationer som finns när det gällerden här delen också.Anf. 55 () replik:Fru talman! Problemet är ju att det inte finns någ-ra fungerande institutioner som hanterar de tidigavarningar i olika konfliktområden som vi får. Detfinns early warning systems, men det finns ingennaturlig institution som tar den här informationen ochmed automatik utvecklar konkret konfliktförebyg-gande politik. Jag tror att det är på grund av avsakna-den av sådana institutioner som vi heller aldrig serutvecklandet av konkret konfliktförebyggande politik.Samma sak gäller när diplomatiska ansträngningarhar misslyckats. Då finns det ingenting att sätta införe bombplanen, före de militära angreppen. Det ärväl det som är det stora bekymret. Hade vi haft t.ex.det som beslutade att genomföra engenomförbarhetsstudie om, dvs. en europeisk civilfredskår, ja, då funnes det också ett instrument attanvända sig av efter det att diplomatin har misslyck-ats men före det att vi använder oss av de militäramedlen. Om man konsekvent avslår alla de här för-slagen och inte är beredd att stödja EU-parlamentetsbeslut på den här punkten är jag rädd att vi får se ettupprepande av det vi har sett tidigare, nämligen pas-sivitet fram till dess att kriget är ett faktum. För dåhar vi resurser, då vet vi hur det ska fungera och dåkan vi agera. Men då är det för sent för väldigt mångamänniskor. Detta är en stor brist i utvecklingen avEU:s kris- och konflikthanteringspolitik.Anf. 56 () re-plik:Fru talman! Att det inte mobiliseras resurser närdet gäller förebyggande håller jag helt med om. Detär precis där som viljan saknas. Om medlemsländernai t.ex. EU, FN och vore helt övertygade om attnu ska vi göra det här tror jag att man skulle göra detinom de institutioner som faktiskt finns. Det gäller attutveckla dem. Det här är någonting som är ganskanytt och som är på gång nu: att man ska ta en heltannan och aktiv del i att förebygga konflikter än vadman har gjort tidigare. Då är det naturligtvis viktigtatt se över hur man ska kunna göra det. Men jag ärinte alldeles säker på att nya institutioner i sig är denbästa lösningen.Anf. 57 () replik:Fru talman! Det är helt riktigt: Utvecklingen avEU:s kris- och konflikthanteringspolitik bottnar na-turligtvis i den politiska viljan. Finns det inte en poli-tisk vilja i EU:s medlemsländer att fokusera på kon-fliktförebyggande politik och insatser får vi naturligt-vis också se den politik som utvecklas , nämli-gen en kris- och konflikthanteringspolitik som nästanuteslutande fokuserar på den militära styrkan, demilitära strukturerna och de militära institutionerna.Det är bara att se på förslagen i vårt eget parla-ment om att stödja beslut om engenomförbarhetsstudie av en civil fredsstyrka. Omden svenska avslår det här förslaget - nej,ska inte stödja beslut på denhär punkten - ja, då speglar det bristen på politiskvilja i vårt land. Det är också en brist på politisk viljasom finns i väldigt många andra länder. Det är väl härvi måste börja.Det är här jag inte riktigt får ihop tal för räkning om vikten avkonfliktförebyggande politik med att Centerpartietsamtidigt avslår de konkreta förslag som läggs framhär i riksdag om att utveckla sådan politik.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Allmän miljö- och naturvårdFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU1Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop.2001/02:1 delvis).Anf. 58 ():Fru talman! Jag ber inledningsvis att få yrka bifalltill reservation 2 som är fogad till betänkandet.Vårt budgetförslag finns angivet och redovisat idet särskilda yttrandet. Innehållet i detta budgetför-slag bygger på minskade statliga utgifter, sänktaskatter och avregleringar. Orsaken till detta är att vivill uppnå en ekonomisk, social och kulturell tillväxt,en tillväxt som också innebär större möjligheter attuppnå en miljömässig hållbarhet. Om vi för en eko-nomisk politik i sin helhet som innebär att vi kanstärka företagen får det också till effekt att starkaföretag kan göra miljösatsningar, satsningar som ärbra för både den yttre och den inre miljön. Sammasak gäller starka familjer. Om familjerna får bättreekonomiska förutsättningar har de större möjligheteratt göra riktiga miljöval när det gäller investeringar ihushållsmaskiner, möjligheten att byta till en mil-jövänligare bil osv.Alltså: Om man för en bättre ekonomisk politikhelhetsmässigt kan det också få positiva miljöeffekteri stort i samhället utan att man direkt redovisar dettapå det ena eller andra miljökontot.Jag återgår sedan till utgiftsområde 20. I reserva-tion 2, som jag yrkat bifall till, tar vi upp frågan omstorskalig havsbaserad vindkraftsutbyggnad. Vad visäger i reservationen är att vi anser att man måstegöra mycket noggranna undersökningar och utred-ningar när det gäller effekten av denna form av stor-skalig vindkraftsutbyggnad innan man satsar på den.Det gäller effekter för den biologiska mångfalden,effekter för fisket osv. Vi måste se till att vi får etthållbarhetsrekvisit när det gäller denna form av in-vesteringar, så att vi inte gör ohållbara framtida ener-giinvesteringar. Det är detta som är meningen i reser-vation 2.I reservation 4, som vi har lagt fram tillsammansmed kd, tar vi upp frågan om kommunernas möjlig-heter när det gäller självbestämmande beträffandeparkering av miljöbilar. Vi tycker inte att vi ska hacentrala regler som omöjliggör för kommunerna attfatta miljömässigt bra beslut. Det är det som ligger ireservation 4. Jag avstår från att yrka bifall till den,inte därför att jag anser den mindre viktig utan bero-ende vi har att ta hänsyn till i kammaren.Jag vill sedan lite grann kommentera våra avvi-kande anslagsposter inom ramen för utgiftsområde20.När det gäller sanering av förorenade områden fö-reslår vi en något lägre ökningstakt än vad regeringenhar föreslagit i budgetpropositionen. Orsaken tilldetta är att vi tycker att regeringens kraftiga ökning ärväldigt dåligt underbyggd. Vi tycker att riksdageninte bara ska vara ett anslagsorgan. Vi måste ocksåkunna påverka innehållet. Vi måste veta vad somdöljer sig bakom regeringens önskan när det gälleranslag.Från vår sida kräver vi ingående information tillriksdagen i den här frågan. Vi vet i och för sig attbehovet är stort när det gäller att återställa förorenadeområden. anser vi att måste få enbättre och mer konkret information i den här frågan,gärna i form av en särskild proposition eller på annatsätt.Tydligen är regeringen också oklar när det gällerfrågans vidd och innehåll, för man har gett SGU iuppdrag att utreda den här frågan i vissa samman-hang. Det tyder på att inte heller regeringen är särskiltsäker på vidden av frågan som sådan. Innan manbegär ett stort särskilt anslag tycker vi att man ocksåbättre ska kunna konkretisera och precisera innehålleti kravet. Det är till nytta inte bara för regering ochriksdag utan också när det gäller informationen tillsvenska folket och andra som är berörda.När det gäller åtgärder för den biologiska mång-falden har vi ett annorlunda förslag. Vi anser att manska införa en fond för bevarande av biologisk mång-fald. Då kanske vän av ordning ställer sig frågan:Varför vill ha en ganska stor fond förbevarande av biologisk mångfald? Vi föreslår att viska satsa i ett ingångsskede för bil-dande av denna fond.Orsakerna är framför allt två. Först och främst hardet visat sig att budgetmedel till bevarande av biolo-gisk mångfald ofta har varit en budgetregleringspost.Det är inte särskilt bra om vi ska se bevarandet lång-siktigt. Om vi i stället kan få en fond innebär det attvi kan få en bättre långsiktighet i bevarandearbetet.Den andra viktiga faktorn är att den här fondenskulle vara öppen också för donationer. Det skulleinnebära att vi skulle kunna få in ytterligare medel tilldenna fond och därmed också i olika sammanhangstärka intresset för och bredden i bevarandefrågan.Det är därför som vi faktiskt föreslår en ganska kraf-tig ökning i förhållande till budgetförslaget när detgäller bevarande av biologisk mångfald. Vi har enannan struktur som vi tror skulle vara gynnsam närdet gäller långsiktigheten i frågan.Vi vill också peka på att vi i stället för att lösa inmark i större utsträckning ska teckna avtal med mark-ägare för bevarande. Det kan gälla arrendeavtal ellerpå annat sätt för att på så vis kunna utnyttja medlenpå ett bättre sätt och även kunna få till stånd ett un-derhåll av viktiga områden på ett smidigare och ef-fektivare sätt. Om markägarna själva genom avtalmed staten via länsstyrelserna skulle kunna vara medoch arbeta i de här områdena skulle man vinna dubblaeffekter. Man skulle slippa lösa in mark samtidigtsom markägarna skulle få ett positivt uppdrag attuppfylla när det gäller att vidmakthålla värdefullaområden på detta vis.I två frågor, dels information i klimatfrågan, delsklimatinvesteringar, är vi negativa. När det gäller denklimatinformation som regeringen föreslår i proposi-tionen menar vi att det faktiskt är en informationsfrå-ga som ska ligga på sektorsmyndigheterna utan betalar sektorsmyndigheterna för särskild klima-tinformation. Om sektorsmyndigheterna ska ha betaltför att man informerar om klimat är det klart att deolika sektorsansvariga kommer och säger: Vi skagivetvis också ha betalt för att vi informerar om bio-logisk mångfald, för att vi informerar om farligakemikalier eller liknande. Vi menar att informationenska ligga på sektorsansvaret.Det här är också någonting som regeringen självpekar på i skrivelsen till Hållbara Sverige.Där tar man upp den här frågan på s. 15 och pekar påde olika sektorernas ansvar när det gäller miljöinfor-mation och annat. Då säger vi att man inte ska ha ettsärskilt anslag för klimatinformation.När det gäller klimatinvesteringar är vi också kri-tiska, därför att vi menar att även på den punkten skadet ligga inom sektorsmyndigheternas ansvar att setill att man gör vettiga klimatinvesteringar. I annatfall kan det här faktiskt få en motsatt effekt. Det in-nebär att man ligger lågt och väntar på att få statligapengar i stället för att se till att göra positiva investe-ringar. Vi menar att det inte finns någon anledning attinföra ett nytt statligt anslag för klimatinvesteringar.Däremot har vi sagt att vi är beredda att avsätta endel av de pengarna för att stimulera framtagandet avmiljövänlig teknik, därför att vi vet att en miljövänligteknik är positiv sett till bredden över hela vårt sam-hälle. Det gäller såväl klimatinvesteringar som andramiljöinvesteringar.Fru talman! I och med detta ber jag än en gång attfå yrka bifall till reservation nr 2.Anf. 59 ():Fru talman! Jag ber direkt att få yrka bifall till re-servation 7, så att jag inte glömmer det.Vi ska nu debattera utgiftsområde 20. Kristdemo-kraterna har där lite besparingar. har rege-ringen ökat ganska mycket på en del poster. Vi ökarockså våra medel, men med betydligt mindre än rege-ringen.Vi har lagt ut en generell anslagsbesparing på allamyndigheter för att vi inser och anser att t.ex. kom-munerna och landstingen behöver betydligt merpengar, och inom samma ram som regeringen försö-ker vi få ihop en budget som även tillgodoser detbehovet. Därför har vi lagt ut denna besparing.När det gäller det här området är det inte fråga omnågon exakt matematisk vetenskap, utan saker ochting kan göras både billigare och effektivare, ochändå kan man få samma effekt och nytta av det. Där-för har vi lagt fram förslaget att man ska handlägganaturreservat och skyddsområden som naturvårdsför-rättning. Det ger ett enklare och snabbare förfarandetill lägre kostnad. Det är ett sätt att få lägre kostnadför miljöövervakning och åtgärder för biologiskmångfald.Sedan konstaterar regeringen själv att kommuner-na inte ligger tillräckligt långt framme när det gälleratt uppnå miljömålet för förorenad mark och saneringav sådan. Den kostnad som man nu anser att vidta-gandet av de här åtgärderna betingar blir antagligenlägre under . Vi menar att vihar en väl avvägd budget i förhållande till de kravsom vi har på utfallet av budgeten.När man läser budgeten ställer man sig lite frågor.Vi har en reservation, nr 1, som handlar om grushus-hållningsplaner. Utskottet är väl i stort positivt ochdelar själva tankegångarna. Men man hänvisar tillfrivilliga överenskommelser med branschen när detgäller att skydda vatten- och grusåsar. Man hänvisartill att skatten på grus har hjälpt till att bevara resur-sen naturgrus. Men vi menar att vattenresursen är såoerhört grundläggande för det mänskliga livet att detinte räcker. Det går för långsamt. Det måste gå forta-re.Vi menar att det behövs bindande överenskom-melser mellan stat och vederbörande organ. Vi menaratt det behövs planer för hur man gör detta, bådenationellt och regionalt. Det har talats om detta länge,åtminstone i 10 år.Jag var i . Den staden intogs avryska trupper under . Man ville haden som fästning för att ha sina trupper där. För att fåbort lokalbefolkningen bombade man vattentornet.När de inte hade någon vattenförsörjning kunde deinte vara kvar i staden. Ett effektivt sätt är att förstöravattenförsörjningen. Det är oerhört grundläggande attförsörjningen av dricksvatten fungerar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i fråga omviltskada. Regeringen framför i budgetpropositionenatt andelen medel till det förebyggande arbetet beträf-fande viltskador ska öka. avsätts 33 miljonerkronor för att ersätta viltskador. Då tas som exempelatt använda laxfällor för att slippa behöva ersättaskador av säl. Men om mer medel ska avsättas förförebyggande ändamål och inte lika mycket medel föratt ersätta viltskador, innebär det att det under enperiod kommer att bli en dubbel kostnad. Det går inteatt vänta på att den ena kostnaden ska minska innanden andra kostnaden uppstår. blir deten större kostnad. Det är självklart att vi ska arbetaförebyggande. har många gångermotionerat om selektiva fångstmedel och att det skafinnas laxfällor som gör att sälen inte kommer åt attgöra skador. På så sätt slipper vi skadeersättningarna.Som nämndes här har vi en reservation om miljö-anpassade bilar tillsammans med . Ut-skottet säger - som påpekades här - att det hör tillden kommunala självständigheten att fatta beslut omatt inte ta ut parkeringsavgift för miljövänliga fordon.Men som vi förstår gäller detta endast så länge det rörsig om handikappade, näringsidkare och boende inomområdet. För dem kan kommunen bestämma att inteta ut parkeringsavgifter. Där gäller den kommunalasjälvstyrelsen, men den gäller inte i fråga om avgifts-befrielse för dem som kör miljövänliga bilar. Därbehövs nya förordningar som kommer uppifrån.Vi har också ett särskilt yttrande som gäller miljö-forskning. Vi kritiserar handläggningen av anslag tillden långsiktiga forskningen. Vi har som utgångs-punkt utanför Lyse-kil. Där bedrivs sådan forskning som Naturvårdsver-kets forskningsmedel ska gå till. De ska gå till effek-tiva insatser för miljön, till forskning om miljötoxi-kologi och miljömedicin, till forskning kring främ-mande organismer som sker vid Tjärnölaboratoriet -som hör till - liksom till samt till styrmedel ochklimatåtgärder.Kristineberg är ett exempel på den miljötoxikolo-giska forskningen och bedrivandet av arbetet medmiljömålen. tillhör det inte miljö- och jordbruks-utskottets område att diskutera hur forskningen ärupplagd, men den nu upplagda forskningspolitikenbygger på att ansöka om projektpengar för forskning.Vi menar att det är helt fel i fråga om långsiktigforskning. Den ska ingå i universitets basanslag så attforskningen är tryggad.Nu har klimatpropositionen lagts fram. Det har juhänvisats till att den ska läggas fram. Det som ärslående är hur mycket som skjuts . Närkommer den riktigt stora propositionen? Då får viåterkomma med våra motioner om miljöbilar. Dethänvisas här till samarbetet med branschen, men vimenar att det behövs mer bestämda besked.Jag ber att få yrka bifall till reservation 7.Anf. 60 ():Fru talman! Låt mig i den här budgetdebattenförst ta upp några övergripande saker för att därefterkomma in på mitt särskilda yttrande och min reserva-tion.Fru talman! Det är av största vikt att påolika sätt engagerar sig i det internationella miljö-samarbetet. Den framskjutna plats som harhaft i miljösammanhang måste fortsättningsvis ut-vecklas. På många håll i världen är det inte längreandra länders militära medel som utgör en hotbild.Det är i stället olika sorters miljöförstöring och rov-drift på knappa resurser som kan skapa såväl mellan-statliga som inomstatliga konflikter.De mest påtagliga globala miljöhoten är klimat-förändringen och uttunningen av ozonskiktet. Vatten-brist är ett annat hot som kan skapa grogrund föruppslitande konflikter. Skogsskövling och jordförstö-ring förstör levnadsrummet för människor, djur ochväxter.Att ta tag utan att arbeta för en lösningpå dessa problem är, enligt min mening, förödande.Hållbar utveckling är en nödvändig förutsättning föratt fred och säkerhet ska bli ett varaktigt tillstånd.Internationellt samarbete är av yttersta vikt för attkomma till rätta med dessa problem. måstespela en aktiv roll i detta samarbete och aktivt arbetamed frågorna i internationella organ som t.ex. EU ochFN. Det är, fru talman, min uppfattning att pådet här området har halkat efter. Vi bör som landskärpa oss.Fru talman! De lokala investeringsprogrammen,de s.k. LIP:arna, har ådragit sig stark kritik - inte barafrån oppositionen i kammaren utan också från t.ex.forskare och Riksrevisionsverket.I årets budget föreslår regeringen till del det somCenterpartiet föreslog . Centerpartietföreslog då att de lokala investeringsprogrammenborde avslutas och i stället ersättas med s.k. klimat-politiska program. Regeringen går på den linjen,med skillnaden att de lokala investeringsprogrammeninte helt avslutas utan finns kvar med starkt reducera-de anslag . Centerkravet om attanvända en del av medlen för LIP till exportfrämjan-de åtgärder av svensk miljöteknik har dock regering-en ännu inte tagit sig till del.Att regeringen har tagit intryck av Centerpartietskritik mot de lokala investeringsprogrammen ochderas inriktning är glädjande. Kritiken mot de lokalainvesteringsprogrammen kvarstår dock, trots de numinskade anslagen. Tre av de bärande skälen tillCenterpartiets kritiska hållning till LIP är att medlensom avsatts inte motsvarar den miljönytta som upp-nås och att många av projekten ska genomföras utanäven statlig finansiering till desamma. Kraven på attgenerera sysselsättning har gjort att de har blivit nå-gon form av arbetsmarknadspolitiska program - där-till väldigt dyra sådana. Programmen bör avslutashelt. Ingångna avtal ska dock självklart uppfyllas i dedelar staten har ett ansvar.Regeringen föreslår i årets budget att de s.k. kli-matpolitiska programmen ska inrättas fr.o.m. den 1juli 2002. förde fram detta förslag redanvåren 2000, och vi välkomnar att regeringen nu hartagit till sig detta. Det lokala klimatarbetet bör dockstimuleras ytterligare jämfört med de medel regering-en avsätter för desamma. Anslagen till klimatpro-grammet bör räknas upp, varför i bud-getsammanhang avsätter mer pengar till detta ända-mål.Vi förutsätter att regeringen i den klimatpolitiskapropositionen närmare belyser hur det klimatpolitiskaprogrammet ska utformas. Så skriver vi, fru talman, ivår budgetmotion. Så blir inte fallet nu när vi har settden klimatpolitiska propositionen, varför vi efterlyseren sådan beskrivning.Det är nödvändigt med en ändrad syn gentemotden syn regering hade när det gäller de lokala investe-ringsprogrammen, de s.k. Jag går över till en av mina s.k. käpp-hästar.Ska fortsätta att vara en drivande och på-drivande kraft och ett föregångsland när det gällerhållbar utveckling är det nödvändigt att vi tar till varaalla goda krafter som finns verksamma i vårt land.Många av de här krafterna finns, fru talman, verk-samma i de ideella organisationerna. Det är dyrt förSverige att låta bli att använda de här organisationer-na. Ersättningen till de ideella krafterna är blygsamjämfört med vad tjänstemän och konsulter kostar -arbetskraft som eljest får anlitas om vi inte ianspråk-tar de ideella krafter som finns i vårt land på ett bättresätt.Anslagen till de ideella organisationer som ärverksamma inom det område vi debatterar böralltså enligt vår mening räknas upp med betydandebelopp.Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga någotmed anledning av min reservation. Att skydda vårahav från negativ miljöpåverkan är av yttersta vikt föratt både nu levande och kommande generationer skaha det bra, få och uppnå välfärd. Haven ger upphovtill arbetstillfällen för många yrkesgrupper samtidigtsom de är en omistlig resurs för de flesta bland oss urrekreationssynvinkel.Att skydda haven är till gagn inte bara för ossmänniskor utan också för alla växter, djur och orga-nismer.Ett tungt ansvar vilar på oss som lever , och detär att ge haven ett fullgott skydd mot negativ mil-jöpåverkan. Miljöproblemen i våra hav är, som såmånga andra miljöproblem, dessutom gränsöverskri-dande.Det arbete som pågår, fru talman, från och länsstyrelsernas sida med att inrättas.k. reservat längs våra kuster skapar emeller-tid en oro som inte är liten utan är betydande, speci-ellt självfallet för de människor som direkt berörs. Deblockerar därtill många framtidsdiskussioner förfiskenäringen och den industri som följer med fiske-näringen. Det är en diskussion som därtill förs i väl-digt många av våra skärgårds- och kustkommuner.Det som behövs, fru talman, är att den planeringsom måste ske runt de här förslagen görs på ett sådantsätt att den väcker en allmän respekt hos människorsom berörs. Enligt vår mening är inte det fallet förnärvarande. Reservatsdiskussioner och eventuellanationalparksförslag får inte genomföras utan enmycket tydlig dialog och överenskommelse med dennäring som mest berörs - detta för att vi ju alla vill attvåra havsresurser ska nyttjas på ett bra sätt, som till-godoser alla behov, även fiskets. Så är inte fallet idag.Jag vill med anledning av det anförda, fru talman,yrka bifall till min reservation nr 3.Anf. 61 ():Fru talman! Det finns en hel del positiva inslag iden här budgetpropositionen. Jag tänker på att vi nuhar miljömålen som utgångspunkt även när vi disku-terar budgeten och när vi diskuterar pengar i miljöpo-litiken och vi kommer att ha miljömålen som ut-gångspunkt framöver i de flesta av våra miljödiskus-sioner. Det är positivt att vi från svensk sida är bered-da att gå före när det gäller kampen mot ett försämratklimat. Det finns andra positiva delar.Det jag känner bekymmer för, fru talman, är atttrots satsningarna och de många vackra orden försäm-ras miljön i många avseenden, och i andra avseendenblir den inte bättre.Jag känner oro för signaler, inte minst i den härkammaren från olika partiers sida, när det gällerstrandskyddet och försämringen av detta.Jag känner oro för den utveckling vi har när detgäller hanteringen av våra sopor. Vi har en kraftigökning av sopförbränningen - en hantering av soporsom skapar mer av giftet dioxin. Vi vet vilka konsek-venser det giftet får på folkhälsan och för vissa nä-ringar, inte minst fiskerinäringen.Jag känner vidare oro för den syn på kalknings-verksamheten som vi har . finns färska rap-porter som visar att vi med sättet att kalka våra mar-ker också hotar visst liv i våra skogsmarker.