prot · GP0941 · 2001-12-05 00:00:00 — Problemetmed , , är ju att niegentligen står för en grundtrygghetsmodell, en mo-dell som innebär att vi skulle få en urholkningav legitimiteten, av sammanhållningen, som vi har idet svenska samhället i och med att vi har ett systemsom är generellt och omfattar alla.En grundtrygghetsmodell innebär att vi på siktkommer att ställa oss i en situation där vi får starkagrupper som ställer sig utanför och i stället vill kom-pensera med privata försäkringar. Det är det som ärproblemet med och politik.Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag beklagar att inte lite bättre till vad jag sade. Jag sade: Själv-klart ska vi ha en grundtrygghet i botten, men ocksåersättning enligt inkomstbortfallsprincipen. Jag sadeockså att för att det ska vara legitimitet för att ta utkostnaden, som vi gör i socialförsäkringen i deavgifter som ändå betalas in, är det viktigt att detfinns en del som man får ersättning för enligt justinkomstbortfallsprincipen. Men det vi vill är ändå atthöja golvet. Vi menar att vi har alldeles för mångamänniskor som är utslagna som är i behov avsamhällets hjälp genom socialtjänst. Hade vi engrundtrygghet i botten skulle vi inte behöva ha denhär ordningen att man kryssar sig fram mellan olikasystem för att klara sin livsförsörjning. Det är där vivill ha grundtryggheten. Men vi har aldrig sagt att viinte vill ha en inkomstbortfallsprincip. läsa på lite bättre beträffande vad vi tycker.Anf. 35 () replik:Fru talman! Jag bara lyssnar på vad BirgittaCarlsson säger, och jag kan också läsa innantill imotionerna. och har jugrundtrygghetsmodellen som den viktiga principennär det gäller socialförsäkringarnas utbyggnad. OchBirgitta upprepar nu detta med en grund-trygghetsmodell.Sedan kanske man ska få möjlighet att köpa för-säkringar, men det är någonting helt annat än att ståför en modell som är generell, som omfattar alla ochsom ger en standardtrygghet i enlighet med den in-komstbortfallsprincip som vi har. Det är oerhört vik-tigt, och det är en av grundbultarna som vi har i detsvenska socialförsäkringssystemet och som också harvisat sig vara så oerhört framgångsrikt när det gälleratt utjämna mellan grupper, över livet och som ocksåstår sig oerhört bra i alla jämförelser som vi kan görai ett internationellt perspektiv. Det är någonting somvi ska vara väldigt rädda om.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska börja med att instämma i so-cialförsäkringsutskottets ordförande och kommentarer till debatten. Den här debat-ten speglar ju ett perspektiv på den snabba förändringsom sker i samhället. Både den offentliga och denprivata arbetsmarknaden har utsatts för ett starktförändringstryck, främst som en följd av förändringari omvärlden. De effekter som vi nu ser av arbetslivetsomvandling är ett högt uppdrivet tempo, ökade kravpå flexibilitet hos arbetskraften och ökad belastningoch stress för väldigt många. Detta är viktiga faktorerbakom den kraftiga ökningen av långtidssjukskriv-ningarna.Som flera har lyft fram i denna debatt är antaletsjukskrivningar större än någonsin och kostnadernaalldeles för höga, sett främst ur ett mänskligt per-spektiv men också sett ur ett ekonomiskt perspektiv.Den demografiska utvecklingen under de kommandeårtiondena leder till att antalet människor i för-värvsaktiv ålder minskar. börjar de storakullarna med 40-talister att gå i pension, och det finnsen överhängande risk för att vi går emot en situationmed arbetskraftsbrist. Ställda inför ett sådant fram-tidsscenario är det viktigare än någonsin att storagrupper inte ställs utanför arbetsmarknaden, oavsettskäl.Mot denna bakgrund har regeringen inlett ett om-fattande arbete för att bryta den negativa utveckling-en. Målet är att fler människor ska ges förutsättningaratt förbli eller återgå i arbete. Vi måste i större ut-sträckning än ta vara på den individuella arbets-förmågan. Var och en ska kunna delta i arbetslivetefter sin förmåga. Och vi behöver effektivare före-byggande insatser så att arbetsförhållandena ocharbetsmiljön och inte ger upphov till sjukdom ellerarbetsskada. Och det krävs en väl fungerande rehabi-litering och naturligtvis också effektiva försäkrings-system, så att ett snabbt tillfrisknande och en återgångtill arbete blir möjligt.Ett antal utredningar initierade av regeringen hargett oss en hel del kunskaper. Och vi vet att det serolika ut mellan olika branscher och sektorer. Vi vetockså att kvinnor har en högre sjukfrånvaro änmän. Och vi vet att det finns skillnader i de geogra-fiska regionerna.Förutom detta visar rapporter och utredningar attmänniskors upplevda möjligheter till kontroll ocheget handlingsutrymme i arbetslivet är av mycket storbetydelse för sjukfrånvaron. Och precis som BirgittaCarlsson framhöll har detta beskrivits av professoremeritus , bl.a. i en som harspelat en stor roll i diskussionen inom EU:s med-lemsländer.Den stressrelaterade ohälsan har ökat dramatisktunder , och det har också påverkat våregen administration, socialförsäkringsadministratio-nen, bl.a. därför att allmänhetens önskemål om snabboch bra handläggning och snabbt och gott bemötandeställer stora krav på vår personal och att den ökadearbetsbördan sliter på vår egen personals hälsa ocharbetsmiljö. Denna situation måste mötas på lite olikasätt, naturligtvis med resurser men också ett gott ocheffektivt utnyttjande av våra resurser, användande avny teknik. Regeringen kommer t.ex. attbesluta om den s.k. 24-timmarsmyndigheten för för-äldraförsäkringen. Regelförändringar, förenklingar,kompetensstöd och en del andra insatser, t.ex. en merkoncentrerad handläggning av vissa ärendeslag, ärandra insatser.De olika utredningarna som har arbetat under se-nare år har inte bara undersökt orsakerna till det för-sämrade hälsoläget. De har också kommit med en radkonkreta förslag till hur utvecklingen ska kunna bry-tas. Regeringen har med utgångspunkt i dessa förslagi budgeten lagt fram ett elvapunktsprogram.Jag har precis som många av er haft möjlighet att iolika omgångar arbeta med att minskaden arbetsrelaterade ohälsan. Det program som rege-ringen nu förelägger och som en majoritetställer sig bakom har ett mer samlat angreppssätt äntidigare, och det känns väldigt tillfredsställande attkunna notera det. Det är enligt min uppfattning detsom kommer att avgöra om vi blir framgångsrikaockså i ett längre perspektiv.När jag läser de borgerliga motionerna har de ettgemensamt, nämligen att man i dessa motioner räknarhem budgetvinster innan man har sett effekter av deinsatser som man själv föreslår. Och det tycker jagkänns lite oroväckande. Regeringen gör en annanbudgetbedömning men vidtar i praktiken en rad åt-gärder. Inom ramen för elvapunktsprogrammet harregeringen redan startat det trepartssamtal med ar-betsmarknadens parter som vi bedriver. Syftet är attregeringen tillsammans med arbetsmarknadens parterska få fram en samsyn och ta initiativ och vidta åtgär-der på olika nivåer för att åstadkomma en ökad med-vetenhet men också en förnyelse av arbetsmiljöarbe-tet direkt på arbetsplatserna.Det som känns väldigt glädjande är att det finnsen sådan samsyn också där när det gäller betydelsenav konkreta insatser. Dessa samtal kommer att fort-sätta , och är det mening-en att vi ska ha en gemensam dagordning för en hand-fast arbetsplan för ökad hälsa.Arbetet med att formulera de övergripande målentar sikte på att fler personer ska vara i arbete, och detarbetet kommer också att redovisas under våren.Utvecklingsarbetet med en förnyelse av hur manska arbeta med den arbetslivsinriktade rehabilitering-en, ungefär det som fråga-de efter, kommer också i gång . Och detska successivt omfatta samtliga försäkringskassor.Vi har också pekat på en fråga som har varit uppei debatten, nämligen att en hel del av de långa sjuk-skrivningarna är knutna till anställda i den offentligaverksamheten, det som vi kallar för välfärdstjänster-na. Därför aviserar regeringen särskilda försök hosnågra av de offentliga arbetsgivarna i syfte att minskasjukfrånvaron. Det kommer också att finnas en delutvecklingsarbete och forskning i anslutning till dessaförsök. Jag räknar med att beslut om dem kommer attkomma före årsskiftet.Vi har också beskrivit att vi måste förbättra kun-skaperna om sjukskrivningar och sjukskrivningspro-cessen, kunskaper om orsaker och samband. Och detfinns behov av en mer utvecklad forskning och litebättre statistik. Därför kommer vi att inrätta en per-manent fristående grupp för analys och bevakning avhälsa och ohälsa i arbetslivet, och den kommer attetableras snarast.Berit Andnor tog upp frågan om sjukskrivnings-processen. Regeringen lägger stor vikt vid frågan omhuruvida sjukskrivning är en medicinskt bra metod.Och vi kommer att ta initiativ till att detta ska grans-kas och analyseras, så att passiviserande och skadligasjukskrivningar försvinner och ersätts med bättrevägar för den enskilde tillbaka till arbete.Inom ramen för handlingsplanen finns därutöverden överenskommelse som träffades iår mellan staten och landstingen om ökad tillgänglig-het till vård och behandling.En viktig utgångspunkt i hela detta resonemang ärnaturligtvis den legitimitet som människor ska kännatill socialförsäkringarna och till sjukförsäkringen.Och jag delar uppfattning som honframförde här i sitt replikskifte med är ju ingen tvekan om att ett höjt tak i sjukförsäk-ringen och i socialförsäkringarna är av oerhört storbetydelse för legitimiteten i hela systemet.Fru talman! Utskottet har gjort bedömningen attdet tillkännagivande om finansiell samverkan somantogs borde utvecklas till att också om-fatta . Jag delar denuppfattningen. Det är min avsikt att återkomma tillfrågan under våren.Jag beklagar att det inte gick att fullfölja överens-kommelsen från med , och . Men den tolkning som manhar gjort om att starta upp över hela landet med 10 %av anslaget delas inte av regeringen. Det är en tolk-ning som får stå för de övriga parterna. Regeringenlade fram ett förslag om att starta på ett sådant sätt attdet gick att räkna hem effekterna och inte starta på ettsätt som gjorde att man kanske kullkastade hela sys-temet.Nu fick jag , precis som Bo Kön-berg anade eller hade läst sig till, en första föredrag-ning grundad på den slutrapport som ,och har genomfört. Det man kan säga är att för-söksverksamhetens styrka enligt slutrapporten harlegat i möjligheten till en formell politisk samordningmed gemensamt beslutsfattande och att den finansi-ella samordningen gällt mellan de olika fyra. Precissom utskottet har påpekat lyfte man fram värdet avsamverkan med just Arbetsmarknadsmyndigheten.Genom att denna samverkan huvudsakligen harriktats till medborgare med särskilda behov av samla-de åtgärder och genom att medel för ersättningar somsjukpenning och socialbidrag har kunnat användas föraktiva insatser visar rapporten på kvalitetsfördelar förden enskilde.Bo Könberg frågar i sitt inlägg om jag kan redovi-sa stora effekter på en minskad sjukskrivning. Det ärtveksamt om man kan redovisa några stora effekter påen minskad sjukpenning. Däremot är det ingen tvekanom att det innebär stora kvalitetsförbättringar för denenskilde individen. Jag menar nog att de tendenser minskning av socialbidrag och sjukskrivningar ärtillräckliga, men det viktiga är kvaliteten för denenskilde och att den enskilde snabbt kommer i kon-takt med de olika myndigheterna och de olika resurs-personerna.Man kan konstatera att det är viktigt för helhetenatt det finns ett väl fungerande rehabiliteringssystemoch att samtliga samverkansparter satsar tid och re-surser och bidrar till det gemensamma ändamålet.Fru talman! Jag vill lyfta fram ett perspek-tiv som inte får gömmas undan när vi diskuterar ohäl-sa, sjukkostnadsutvecklingen och ohälsa knuten justtill arbetslivet. Det är att vi vet att skillnader i hälsatill stor del är beroende av utbildningsnivå, ekono-misk standard och omständigheter i livet i övrigt.Sven-Erik lyfte fram att vi vet att skill-nader i hälsa till stor del är klassbunden. Det är enfråga om klass och kön. Det viktigaste medlet i kam-pen för ökad hälsa är därför en övergripande politiksom syftar till att minska inkomstklyftorna i samhäl-let. Precis som sade måste manockså ge den enskilde makt över sin egen situation,inte minst på arbetsplatsen.Vi har i en lång erfarenhet av generellvälfärd. Vi vet att om man verkligen vill bekämpafattigdom, ojämlikhet och ohälsa gör vi det bäst ge-nom insatser för fler och bättre jobb, men vi gör detockså genom omfördelning av resurser mellan grup-per, över livet och från resursstarka till fattiga. Vi gördet genom skattesystemet och genom transfererings-systemet. En hög generell välfärd för alla ger ocksådet bästa resultatet för de individer som har detsämsta utgångsläget, dvs. att en politik som bara gertill de mest utsatta skapar spänning och klyftor i sam-hället.Regeringens budgetförslag, fru talman, syftar tillatt öka rättvisan och att komma åt skillnader i hälsa.Då finns det ingen enkel genväg, utan vi måste arbetapå fler områden , och det är det som finnsredovisat i regeringens förslag.Anf. 37 BO () replik:Fru talman! Även med välvilligt lyssnande till detsom statsrådet har föredragit kan man inte höra att detgav något intryck av att det var speciellt mycket dy-namik och handlingskraft från regeringen under desnart 60 månader som har gått sedan sjukskrivningar-na började rusa i höjden . Det var enmina reflexioner när jag lyssnade.En annan var att påminna mig om att det är19 dagar, om jag räknar rätt, tills jultomtekommer, får vi hoppas. Det var före det somriksdagen skulle fatta ett beslut enligt uppgörelsenmed regeringen om att tillåta finansiell samordning. Idenna slutna krets kan jag väl avslöja att det i slut-skedet av förhandlingarna var mycket intensiva dis-kussioner om vad det hela skulle heta. Regeringentyckte att "finansiell samordning" lät för mycket somett förslag som andra hade fört fram. Men det slutademed att det i uppgörelsen står "finansiell samord-ning".Nu vet alla att det inte blir en sådan uppgörelse.Skälet har beskrivits av mig och antyddes av statsrå-det, nämligen att socialdemokraternas bedömning varhelt annorlunda än de tre andra partiernas bedömningav vad man hade kommit överens om. I konkretaordalag slutade det hela med att regeringen ansåg attnär man skulle genomföra finansiell samordning vardet lagom att föreslå de tre andra partierna en tjugon-dedel av den nivå som hade funnits i de lyckade för-söken, dvs. runt ½ % av kostnaderna i stället för etttak på bortemot . Jag överlåter åt lyssnarna attbedöma vilken part som hade den mest korrekta be-dömningen av överenskommelsen.Jag har en fråga eller möjligen två. Den ena är attjag är mycket intresserad av att veta om statsrådetdelar beskrivning i talarstolen avatt beställningen till regeringen innebär att det kom-mer att vara fritt fram lokalt att bestämma nivån påhur mycket pengar man petar in i försöken. På någotannat sätt kunde jag inte tolka . Hävdasdet något annat ska jag med nöje läsa protokollet imorgon.Frågan är mycket enkel och klar. Delar statsrådetsocialförsäkringsutskottets ordförandens bedömningatt det som beställs och som förstås ska levererasunder är regler som gör att man lokalt fårbestämma omfattningen?Anf. 38 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Vi är oeniga om tolkningen av över-enskommelsen - det är helt uppenbart. Det finnsingenting i den första uppgörelse som gjordes förraåret i anslutning till hälso- och sjukvårdsplanen somanvisar någon som helst ekonomisk ram, inte ,inte ½, inte 5, inte . Det finns ingenting sådant,utan uppgörelsen grundar sig på att regeringen skulleåterkomma med ett förslag som skulle gälla helalandet och som skulle gälla alla kassors möjlighet attsamverka med landstingen och med kommunerna närdet gäller socialbidrag. Det fanns inte med någontingom eller annat. Skälettill just det senare var att detta skulle kunna föras inefteråt vid ett nästa steg.Regeringen har gjort tolkningen att ska man vändapå en så stor skuta ska man göra det så att man vet attdet går åt rätt håll. Därför lade vi fram ett förslag om200 miljoner med avstäm-ning för att kunna öka därefter. Det fram-går också helt riktigt av den motion som Könbergm.fl. Vi är oeniga om tolkningen. Om detre partierna därefter har samordnat sig kring en tolk-ning om är det upp till de tre partierna.När det gäller frågan om fritt fram för den lokalanivån att avgöra hur mycket man vill sätta in i ensamverkan är det självklart att regering och riksdagmåste avgöra nivån på de statliga anslagen, hurmycket det ska vara lokalt. Däremot är det helt upptill kommuner och landsting och andra att avgöra hurmycket de vill föra in, men det viktiga är att var ochen av parterna samverkar. Jag vill understryka det jagsade i min inledning att kärnfrågan i slutrapporten äratt det finns en politisk ledning lokalt för att det skafungera bra.Anf. 39 BO () replik:Fru talman! Jag kan inte uppfatta svaret, om ifallman skulle få avgöra frågan lokalt eller inte, på annatsätt än att statsrådet har en annan uppfattning än ut-skottets ordförande. Hon sade för sedan skulle avgöra detta lokalt, och det är ju det somhar begärts. Statsrådet är den som ska ta emot dennabeställning, den som ska utföra jobbet och den somska leverera förslaget till denna riksdag innan vårenär slut. Hon säger nu att det är självklart att det ärregeringen och statsmakten som ska bestämma det.Jag har en viss sympati för ett inslag i det somstatsrådet säger. Det var därför som vi i de gamlaförsöken lade in ett tak. Det skulle inte vara högre än10 %. har uppenbarligen uttalat sig förupp till . Då kan jag tala om för alla som villlyssna att om den som beställer en sak och den somska utföra jobbet har helt olika uppfattningar ominnehållet, då kommer det att bli problem.Det gör ju inte mig, inte och inte väl-jarna så mycket om det blir oenighet mellan social-demokratiska talesmän, men det är oerhört oroväck-ande för kampen mot sjukdom och för ett bättre an-vändande av skattepengar att de två ledande aktörernahar helt olika uppfattning på den här punkten.Till sist när det gäller vad uppgörelsen innebareller inte innebar: framförde vi detsom vi tyckte var självklart, att det som fanns med iFinsamförsöken och som låg bakom uppgörelsenockså skulle gälla när det hela blev nationellt. Under8-9 månader ifrågasattes inte detta av regeringen.Anf. 40 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Det är som kommer attfatta beslut om på vilket sätt en samordning mellanolika aktörer ska ske, eftersom regeringen ska kommatillbaka till . Jag deklarerade riksdagensuppfattning, som jag hade tolkat den, att man är rättangelägen om att själv avgöra på vilket sätt de anslagsom man fattar beslut om ska användas. Jag har utgåttfrån en sådan ordning, och jag har också uppfattatBerit Andnors inlägg på det sättet. Jag har inte haftnågon anledning att uppfatta det på det viset som BoKönberg uppfattade det.Bo Könberg hänvisade till diskussionen som för-des . Det träffades en uppgörelseförra året. Den uppgörelsen reglerar inte en endakrona vare sig uppåt eller nedåt. Den uppgörelsenreglerar att vi inom ramen för ett anslag ska åter-komma till . Det har regeringen gjort, mendet dög inte åt de tre partierna. Jag respekterar det.Man har en annan uppfattning, och så kan det varaefter en uppgörelse.Nu har utskottsmajoriteten lagt fram ett förslagsom jag tycker är alldeles utmärkt. Det grundar sigfrämst på de slutrapporter som behandlar de olikaSocsamförsöken, den finansiella samordningen ochsom utvärderar Finsam. Det är detta som kommer attutgöra underlag för regeringens arbete innan vi kom-mer tillbaka till riksdagen.Anf. 41 () replik:Fru talman! Först vill jag säga att jag uppskattaratt statsrådet finns med när sådana härviktiga ärenden diskuteras i kammaren.Sedan kan jag inte låta bli att ta upp den fråga somjag diskuterade med om att höja taket isocialförsäkringarna. Det som vi i vill äratt höja golvet.Berit Andnor säger att vi inte vill ha det enligt in-komstbortfallsprincipen, men det är fel. Den obligato-riska inkomstbortfallsförsäkringen betalar vi ju soli-dariskt, precis på samma sätt som . Men detviktiga är att det i botten finns en grundtrygghet somgäller alla. Vi måste ha uttryckt oss otydligt om BeritAndnor har gjort den tolkningen. Det är inte Center-partiets vilja att man skulle ha privata försäkringarvid sidan om, utan det ska vara solidarisk betalningför alla.Finns det några tankar på att höja golvet?Anf. 42 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Det har tillsatts en utredningsom tittar på den sjukpenninggrundande inkomsten.Utredningen tittar också på samordningstider, på endel frågor som rör studerandes situation och inteminst på föräldraförsäkringen. Skälet till att utredarenhar fått detta uppdrag är att vi har konstaterat att ar-betsmarknaden har förändrats. Många har olika ar-betsgivare och många har korta anställningar. Manbehöver därför se över hela ingången i sjukförsäk-ringen och övriga socialförsäkringar.När det gäller höjning av ersättningen i garanti-delen kommer att ta ställning till garantini-vån i föräldraförsäkringen, och det innebär en höj-ning, ett första steg nu och därefter ytterligare stegframöver.För övrigt är det min uppfattning att ersättnings-nivån i försäkringarna ska grunda sig på beräkningar-na av de inkomster som man har. I det sammanhangetvill jag understryka det som sade om deförslag som har lagts fram av och krist-demokraterna om förändringar av beräkningen av densjukpenninggrundande inkomsten. Det är viktigt inte ändrar på ett sådant sätt att människors möj-lighet att få en rimlig sjukersättning minskar.Anf. 43 () replik:Fru talman! Det känns ju betryggande att man ärpå gång i alla fall. Har man tillsatt en utredning måsteman ha ambitionen att genomföra förändringar. Jagser fram emot att utredningen ska lägga fram förslagsom vi kan ställa upp på.Jag tog upp också en annan fråga i mitt anförande,och den handlade om sjukpenninggrundande inkomstför egenföretagare. Det är ju viktigt att människorvågar satsa på att starta eget. När man bygger upp ettföretag är det ofta rätt stora kostnader förenade meddetta. Det är inte alltid så enkelt att teckna privataförsäkringar i samband med det. Vi tycker att sam-hället också där borde erbjuda en trygghet i botten,även om man inte får så stor inkomst från det egnaföretaget. Man skulle kunna få ha med sig den in-komst som man hade vid tidigare förvärvsarbete.Finns det några möjligheter att regeringen läggerfram förslag om sådana förändringar?Anf. 44 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag är inte beredd att rubba på detsom vi kallar för inkomstbegreppet i våra socialför-säkringar. Inkomstbegreppet är viktigt både när vidiskuterar möjligheten att komma in i försäkringenoch när vi diskuterar takhöjningarna. Men det ärnaturligtvis ytterst angeläget att lösa olika frågor förpersoner som av olika anledningar inte passar in ivarenda del av mallen.Om det ska ske genom ett förändrat inkomstbe-grepp är jag inte beredd att säga ja till, men det ärmöjligt att vi ska låta utredaren titta på om det finnsandra vägar för att se om det är möjligt för egenföre-tagare att få ersättning från sjukförsäkringen från dethan startar företaget fram till dess han kommer upp ien egen inkomst. Det har jag ingen uppfattning omjust , men man kan låta utredaren titta på det.Återigen: Jag är inte beredd att ändra principenom att man ska ha en förvärvsinkomst för att kunna fåersättning från sjukförsäkringen.Anf. 45 () replik:Fru talman! Viss politisk retorik har jag väldigtsvårt för. Det är när den ena parten är god och rättvisoch den andra parten är ond och orättvis och verkli-gen syftar till att vara orättvis. , vi harnu samarbetat kring pensionerna. Hadevi värderat varandra på det sättet hade det aldrig blivitnågot, och statsrådet hade aldrig fått så mycket berömför den här reformen som har utdelats ute i Euro-pa. Jag hoppas att jag slipper att höra sådant i framti-den.Den offentliga sektorn har högre sjukfrånvaro.Det kan bero på demografiska effekter, men det berorsäkerligen också på en mängd andra förhållanden. Vihade i motionen ett lite hårdhjärtat förslag. Vi sade attde får betala själva.