prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — Man kan inte låta bli att försöka draslutsatser av socialministerns exempel på bankruttalandsting. Jag undrar varför socialministern inte togKalmar läns landsting, där det är socialdemokratisktstyre, 300 miljoner i underskott och väntetidpå galloperationer, vilket är väldigt mycket. Jag troratt vi ska vara väldigt försiktiga när vi talar om detta.Sjukvården har behov, den fungerar inte, och vi skaha en ödmjukhet inför det.Sedan undrar jag vad socialministern och rege-ringen har tänkt göra för att vi ska få behålla denvårdpersonal vi har och för att vi ska få en ordentligplanering av vilka specialiteter som behövs, både påsjuksköterske- och på läkarsidan och även på andrahåll.Jag undrar också: När nu Finsamutvärderingenvar så positiv, varför ska man vara så försiktig frånregeringen med att fortsätta det arbetet?Anf. 174 Socialminister () replik:Fru talman! Anledningen till att jag tog upp dessalandsting och deras ekonomiska underskott är att jagdär inte har sett några ambitiösa försök att komma tillrätta med underskotten. De landsting som jobbar medsina underskott får ganska mycket kritik för detta. Jaghar följt diskussionen i , , och , som brottas med ekonomiska problemoch där politikerna får ta många svåra beslut för attklara sin ekonomi - endera höja intäkterna, dvs.skatterna, alternativt strukturera om för att komma ibalans.Vad jag kritiserade med som ex-empel är att där faktiskt inte förs någon debatt om vadman ska göra med ekonomin. Det var min poäng. Detär inte så att andra landsting saknar ekonomiska pro-blem, men det är faktiskt bara, såvitt jag har förstått, iStockholms läns landsting som det inte förs någondiskussion om hur man ska hantera ekonomin.När det sedan gäller frågan om vad vi ska göra föratt behålla personalen handlar det om att se till attskapa bättre arbetsvillkor. Men det som har sagts inågra tidigare inlägg om att personalen flyr svensksjukvård är faktiskt inte sant. Just nu ökar antaletanställda i svensk sjukvård. Det kommer fler männi-skor som jobbar. Och har jag bara nämnt lands-tingets siffror. Till det ska vi lägga också de privatavårdgivarna, som också ökar.Anf. 175 () re-plik:Fru talman! Ja, men vad gör då den socialdemo-kratiska regeringen för att få en långsiktighet i plane-ringen av utbildningarna? Det saknas ju allmänläkarenågot alldeles otroligt. Det saknas onkologsjukskö-terskor, som vi hörde här. Vi har problem på röntgen-sidan, med geriatriken osv. Vad gör man då?Sedan vill jag ställa den fråga som jag ställde imitt inledningsanförande om att komma till rätta medonödiga läkemedelskostnader. Vad gör regeringen föratt vi ska kunna få provförpackningar, som i sig ävenskulle kunna ge en medicinsk säkerhet såtillvida attdet inte finns en massa medikamenter ute i gardero-berna som man kan låna ut till grannar osv.? Vad görman för att få en lösning på detta? satte viju in medicinerna på sjukhusen. Då serverades de där,och när patienten gick hem visste man att det var rättmedicin.Anf. 176 Socialminister () replik:Fru talman! Vi ökar nu utbildningen av läkaremed 200 platser. Vi ökar utbildningen av sjuksköter-skor med 1 000 platser. Första steget togs förra åretoch togs nästa steg. ökar vi antaletnya platser i sjuksköterskeutbildningen för att mötadet behov som finns.Dessutom har staten tagit över ansvaret för sjuk-sköterskeutbildningen, vilket är viktigt. Staten harfaktiskt redovisat en plan för att öka utbildningen ochse till att vi får ut fler på arbetsmarknaden som ärkompetenta att delta i den svenska vården.När det gäller frågan om provförpackningarkommer vi att redovisa våra synpunkter i läkeme-delspropositionen, där frågan om möjligheten att setill att vi får fler provförpackningar finns upptagen.Anf. 177 () re-plik:Fru talman! Jag läser ett TT-meddelande från den28 september: "Svenskarna dricker alltmer vin, spritoch öl. - - - Konsumtionen är nu den högsta , säger alkoholforskaren . "Jag inser att socialministern inte är direkt gladöver att vara socialminister med sådana rubriker. Viläser också och hör om problem bland ung-domar och droger.Jag får förresten tacka för boken som vi har fått avsocialministern. Där göms inte direkt undan att vi harproblem. Det får vi tacka för.Men problemet är att när detta florerar i samhällettillskapar vi mer vårdbehov än vi över huvud tagetbehöver göra. Vad avser socialministern att göra åtdetta?Jag vet att det snart kommer en proposition om ennationell handlingsplan mot droger, men jag skullevilja veta vad socialministern ämnar föreslå i den ochvad han mer tänker göra utöver förslagen för de tre årsom finns i den här planen.Anf. 178 Socialminister () replik:Fru talman! Jag tycker att frågaär lite märklig. I handen har han uppenbart den hand-lingsplan som har ställt sig bakom. Skriftenär inte något eget påhitt utan en redovisning av denalkoholpolitiska handlingsplanen. Där redovisar vivad som sker.Syftet med denna plan är faktiskt att få ned dentotala konsumtionen. Det är ganska intressant att tadel av de siffror som kommit om ökningen. Det finnsskäl att analysera detta. Det finns många teorier omvad det beror på, i vilken mån det handlar om annankonsumtion som gått över till legal konsumtion. Detfinns också teorier om att den här sommaren varalldeles speciell osv.Vi håller på att analysera detta för att se vad detbetyder. Men vi redovisar i handlingsplanen en radåtgärder som vi ska vidta på det alkoholpolitiskaområdet. Och vi kommer att redovisa motsvarandehandlingsplan när det gäller drogpolitiken i övrigt.Anf. 179 () re-plik:Fru talman! Jag gav i uppdrag till utred-ningstjänsten här i att ta reda på hur mångatrafikolyckor som beror på alkohol eller droger. Avde polisrapporterade olyckorna kan man konstateraatt de är nästan 800 stycken. Det är alltså de som ärrapporterade. Det tycker jag är ganska alarmerande,för mer än hälften handlar om halkolyckor.Nu har vi på våra körskolor ett körprov där halk-körning ingår. Jag undrar om det inte vore vettigt attuppgradera undervisningen på körskolorna om drogeroch alkohol och deras konsekvenser, eftersom vitroligtvis kommer att riskera att ha flera som är på-verkade av dessa på vägarna. Då är det inte bara densom kör som är i riskzonen, utan det är många andra,inte minst barn.Anf. 180 Socialminister () replik:Fru talman! Det är möjligt att det är en god idé attse till att man lägger in noggranna upplysningar ikörskoleutbildningen. Det är väl en idé att överväga,även om jag inte kan ge besked nu om när man kangöra det.Anf. 181 () replik:Fru talman! Sjukvården får sin legitimitet genomatt behandla patienter när de behöver det. Vi har entillväxttakt av privata sjukförsäkringar omåret. Beror det på att människor under de socialde-mokratiska åren uppfattat att de kan lita på sjukvår-den, att de får behandling, att det är, som socialmi-nistern säger, lika villkor och allemansrätt? Jag troratt det är precis tvärtom.Under de senaste åren, , har köernafaktiskt inte som socialministern sade minskat. Vis-serligen är det lite längre än socialministerns fögderi,, men de har ökat med 15 000 personer. Dådiskuterar socialministern ägandeformer, när det äruppenbart att människor som är sjuka behöver fåvård. Är det rätt prioritering? Tror socialministern attmänniskor frågar: Vem äger vårdinrättningen där jagfår bra vård? Eller tror socialministern att de faktisktvill ha vård i första hand?Anf. 182 Socialminister () replik:Fru talman! Ägarfrågan är intressant om den på-verkar möjligheten att upprätthålla en sjukvård pålika villkor. Det är då den är intressant, om vi diskute-rar restriktioner. Jag är alldeles övertygad om att endel av de privatiseringar som har skett har syftat tillatt skapa grund för en privat försäkringsvård.Det visar sig i spåret av privatiseringen av S:t Gö-ran att har rätt att teckna avtal med privataförsäkringsföretag. Det visar sig nu att man i Hel-singborg prövar möjligheten att teckna avtal medförsäkringsbolag för att ge garantier, trots att man intehar privatiserat utan bara bolagiserat. Jag vill inte haen sådan utveckling.Hela den här föreställningen om att utvecklingenav de privata försäkringarna är så fantastisk är enmedial bluff. sade de privata försäkringsbo-lagen att skulle komma att öka från då40 000 till en halv miljon försäkringar. är manuppe i 120 000 ungefär. Det är i själva verket ettmisslyckande.Anf. 183 () replik:Fru talman! Jag tror att det för människor är vä-sentligast att de får vård, inte vem som äger. Ingensom driver vård kan göra det på ett sådant sätt attpatienterna blir missnöjda. Man kan absolut inte göradet med vinst. Man kan inte sälja rutten frukt någonlängre tid utan att bli utslagen. Det väsentliga är attmänniskor kan få vård, att man ökar vårdutbudet.Det är som explosionen har skett,när man sett att socialdemokraterna inte kan mötabehovet. Det var ungefär 70 000 . Detvar 120 000 . Den senaste siffran jag såg var145 000 försäkringar. Det visar att nu tror man intelängre att man kan få vård. Ni har haft på er ochni har inte lyckats möta människors vårdbehov. Kö-erna har vuxit.Anf. 184 Socialminister () replik:Fru talman! Av 120 000 försäkrade har ungefär entiondel en sådan försäkring som betyder att man fårvård. Det är 10 000. Det ska jämföras med 26 miljo-ner läkarbesök i svensk sjukvård , 85 000läkarbesök . Det ska jämföras med att dethandlar om miljoner människor som får vård i denslutna sjukvården . Det är högst marginellaförändringar som har skett. De flesta människor vetom att det finns en vård att tillgå.Jag är emot privata försäkringar, inte för att män-niskor får vård, utan därför att det inte ges vård pålika villkor och alla inte har samma chans. Det ärdärför jag är emot dem.Anf. 185 ():Fru talman! Vi har talat rätt mycket om köer ivården och tillgänglighet. Det finns skäl till det.Sjukvården är en stor del av människors välfärd.Men i det socialdemokratiska får lång-tidssjukskrivningar och sjukpensioneringar alltmerersätta vård. Verkligheten för den vårdbehövande ärkärv. Väntan heter vår arvedel, skulle man kunnatravestera. Då sjukvård är en sådan väsentlig del avvår välfärd kan det ha ett intresse att jämföra det somsocialministern har sagt och den socialdemokratiskavälfärdsrapporten med verkligheten.Rapporten har förord av socialministern, och iförordet skriver han: "Vi har i stället velat visa på ettannorlunda synsätt där den enskilda individen sätts icentrum utan att vårt gemensamma åtagande blirmindre." Det låter det, fru talman, men låt oss se hurdet i själva verket förhåller sig.I rapporten kan man läsa en hel del tänkvärda sa-ker - kanske mest tänkvärda för dem som har skrivitden. Man skriver bl.a.: "Socialdemokraternas idé omen gemensam välfärd handlar om att alla människorskall ha samma frihet i de vägval som livets skiftenerbjuder." Man säger vidare: "Där människor kännerdelaktighet och ser sammanhang ökar människorslivskvalitet. "Det är nog så sant, fru talman! Men vilken frihet,vilken delaktighet vid sitt vägval i livets skiften upp-levde den unga högskolestuderande västmanländskakvinnan som väntade på att få en hörapparat?Efter att ha väntat i månader får hon beskedet attdet ska dröja ytterligare månader. Hon hör allt sämreoch får svårt att hänga med i samtal. Hon klarar tillslut inte att följa med i undervisningen. Det slutarmed att hon tvingas avbryta sina studier och får sjuk-skriva sig - för att hon inte kan få en hörapparat ut-provad.Man kan då fråga sig hur stor samhällets förlust äroch framför allt hur stor den personliga förlusten är -som är allra viktigast.I sin rapport skriver den socialdemokratiska väl-färdsgruppen: "Alla skall ha en möjlighet att utbildasig, arbeta, röra sig i samhället, få bestämma sin var-dag, att göra sin röst hörd och bli lyssnad på, ha närarelationer." Det är ett hån mot denna kvinna och tu-sentals andra som står i denna vårdkö.Fru talman! Enskilda människors öden i social-demokraternas Vårdsverige är uttryck för många årsmonopolistiskt politikerstyrd sjukvård. Därför visardessa enskilda öden så tydligt på kontrasten mellanpratet i rapporten och verkligheten.Man skriver i rapporten: "Vi måste alltid kunnaveta vad vi kan förvänta oss av välfärdspolitiken. Vimåste kunna svara på följande fråga: Vad har jag förrätt att kräva när jag blir sjuk eller när jag är oroligför min hälsa? "Det undrar nog från som berättarföljande: "Jag blir nu bedrövad när jag får stå och sepå när min käre far tar sig genom livet på kryckor. Enutsliten höft smärtar dygnet runt och gör livet till enmardröm. En remiss gav honom beskedet atthan kan vänta sig att få förtur på operation, det villsäga 22 månaders väntetid. Hur många människor gåroch lider på grund av att de inte får den vård de beta-lat för? Är det verkligen meningen att de ska ta sinasparade slantar och betala en operation i ett annatlän?" Detta undrar Nina.Vad är ert svar i verkligheten utanför rapportensfraser? Jo, det är att du inte har något att förvänta digoch du har ingen rätt fast du har betalat skatt. Det ärdet svar ni ger.Fru talman! Om en hälso- och sjukvård på likavillkor skriver man följande: "Här har alla, oavsettekonomisk ställning, rätt till sjukvård på lika villkor. "Vidare skriver man följande: "De som är i behov avspecialistvård skall få det utan dröjsmål. "Men hur är verkligheten?En man från borgerligt styrda landstingfick tack vare vårdgaranti en kranskärl-soperation vid Scandinavian Heart Center vid Carlan-derska sjukhuset i . På samma avdelning lågen man från där, socialdemokraterna skötersjukvården, inne för samma operation. Den fick haninte betald av sitt landsting. Operationen kostadeomkring 130 000. Därtill tillkommer rehabilitering.Mannen från var lyckligt lottad. Han hade enprivat försäkring som täckte kostnaderna.Den sjukvård han har betalat skatt för i hela sittliv kunde inte hjälpa honom att få vård när han välbehövde den, men till skillnad från de flesta männi-skor hade han egna medel. Men ska alla de som pågrund av höga skatter inte har kunnat spara en slanteller inte har haft råd med försäkringspremien inte fåvård ? Detta visar, fru talman, att om man ska fåkomma till specialistvård i socialdemokraternasSverige gäller inga rapportfraser. Nej, då ska manbåde ha råd att betala skatt och ha försäkring. Talaom att ni värnar om lika villkor!Fru talman! tog upp ett - får manverkligen hoppas - oslagbart svenskt rekord i kötidsatt i . En 67-årig kvinna som bedömdes ibehov av snar operation fick beskedet: Väntetid 99månader, dvs. och ett kvartal! Oavsett omlandstinget sedan i ljuset av den negativa publicitetenhar backat , baxnar man.Nu är särskilt intressant - särskilt iljuset av den tidigare diskussionen. Det är präglat avsocialdemokratiskt styre. Dess ekonomi är sådan attbanker inte vill ge kredit. Sjukvård avvecklas över-allt. Om jag har förstått saken rätt tänker socialmi-nistern kandidera för i kommande val. Detär en både fascinerande och ominös tanke: landetshögste ansvarige för sjukvården i den politiska spet-sen för länet med landets sämsta tillgängliga sjukvårdoch sämst skötta ekonomi. Jag hoppas att statsrådetsmål inte är att omstöpa hela sjukvård eftervärmländsk modell. Men vem vet, och det är kanskeinte värt att ta några risker?Fru talman! Rapporten rätt är ett patetisktaktstycke av ett parti som pratar om den enskildes rättmen inte förmår ändra sin grundläggande överhetsat-tityd, inte förmår möta verklighetens utmaningar medhandling utan bara med prat.Vi måste , fru talman, se till att resursernanyttjas bättre än . Resurserna måste användas föratt korta köer, minska antalet långtidssjukskrivningaroch behovet av förtidspensioneringar.Vi har presenterat ett tiopunktsprogram för enbättre sjukvård. Vi vill bl.a. ha en gemensamt finansi-erad obligatorisk hälsoförsäkring, en vårdgaranti ochett ökat utrymme för mångfald och alternativ. Då gårdet att få in konkurrens i vården och vettiga ersätt-ningssystem. Då går det att göra mera för pengarna,och det är något som alla är överens om går att göra.Vi vill att försäkringskassorna ska fåköpa vård och rehabilitering av offentliga eller andravårdgivare för att stimulera utveckling, mångfald ochför att säkra tillgängligheten. Då påskyndas tillfrisk-nande och återgång till ett normalt liv. Då kan denonda spiralen med fler långtidssjukskrivningar ochförtidspensioneringar brytas, sjukvården utvecklasoch människor få vård när de behöver den.Fru talman! Vi har presenterat vad vi vill. Jag har inte hört ett duggom vad ni vill göra för att förändra förhållandena.Anf. 186 ():Fru talman! Jag har valt att i detta inlägg ta uppfolkhälsofrågor i ett framtidsperspektiv.Vår människokropp har av ut-veckling anpassats för rörelse. Vi är genetiskt lika en stenåldersmänniska, och vårakroppar är helt enkelt byggda för rörelse. Den livsstiloch snabba tekniska utveckling som framför allt haranammats i västvärlden under de senaste 20-30 årenhar förvandlat oss till en stillasittande generation.Vi ser en närmast epidemisk ökning av fet-ma, benskörhet, diabetes och stress bland både barnoch vuxna. Att äta en regelbunden näringsriktig kost,tillsammans med ökad fysisk aktivitet, är otvetydigtde största friskfaktorerna enligt samstämmig forsk-ning.Nack- och ryggbesvär, hjärt-kärlsjukdomar, högtblodtryck och höga blodfetter, depressioner och ång-est, astma och ledbesvär är exempel på sjukdomarsom skulle kunna förebyggas och behandlas medhjälp av ökad fysisk aktivitet i skola och samhälle.Enligt rapporten liv och bättre hälsa frånSBU, ,minskar man risken att dö genomförbättrad kondition i jämförelse med rökstopp somger minskad risk. Att sänka kolesterolvärdet,blodtrycket eller att minska vikten ger en effekt pårespektive 15 %.En beteende- och attitydförändring till ett mer ak-tivt liv är en lång process som innefattar många aktö-rer. Föräldrar, kompisar, arbetsliv, ekonomi, före-ningsliv och samhälle är några faktorer som påverkarvår hälsa. Den egna individen kan naturligtvis påver-ka detta mest av alla. Här har skolan en oerhört viktigroll att spela för ett mer fysiskt aktivt liv och"kroppskunskap" för växande barn och ungdomar.När man bygger hus är en stabil grund A och O.Detta gäller även människokroppens muskler, skelettoch inre organ. Den teoretiska inlärningen förbättrasäven av ökad fysisk aktivitet. Jag har personligenflera och nära exempel på detta.Fru talman! WHO, , m.fl.har påtalat dessa problem och re-kommenderat medlemsländerna att ur ett folkhälso-perspektiv skyndsamt öka den fysiska aktiviteten iskolan, i arbetslivet och . I en motion tillårets riksdag har jag tillsammans med tagit upp de frågor jag har belyst här.Folkhälsokommittén här i landet rapporterade fören tid sedan om det allvarliga läget när det gällerfolkhälsan. I en larmrapport från skolläkare, sjuk-gymnaster och idrottslärare, med stöd av drygt 3 000namnunderskrifter, har man uppmärksammat denökade ohälsan bland våra ungdomar. Det måste varaett gemensamt mål för oss alla, i alla olika funktioneri samhället, i politisk samverkan över blockgränserna,att försöka komma till rätta med och bromsa dennanegativa utveckling. I mitt hemlän pla-nerar vi också för en bred manifestation kring dessautomordentligt viktiga framtidsfrågor för kommandegenerationer.Jag vill nämna några olika vägar att gå för att hej-da den utveckling som jag här har beskrivit. Densnabbaste vägen som når alla som är är att vialagstiftning se till att skolan radikalt ökar minimitidenför idrott och hälsoundervisning. har i dagminst tid för detta i hela . Denna typ av cent-rala beslut motverkar dock den kommunala självsty-relsen och ett underifrånperspektiv. Jag vet att deallra flesta partier är emot den typen av beslut.En andra väg är den möjlighet som kommunernaoch skolledarna har att fatta egna beslutoch förstärka eller öka ämnets omfattning i de lokalaskolplanerna. Det gäller fysiska aktiviteter i vid me-ning. Det handlar inte enbart om idrott utan även omfriluftsdagar och naturupplevelser i olika former. Dethar dock visat sig att ett ytterst fåtal skolor i Sverigehar anammat det.En tredje väg är en ökad samverkan med idrotts-rörelsen och övrigt föreningsliv både under skoltidoch på gemensam fritid för barn och föräldrar. Sveri-ge har ett väl förgrenat föreningsliv som borde passade allra flesta intressen. Bristen på ledare är dock oftaen begränsande faktor liksom resurser för att ersättadessa ledare.Därför är det enligt min mening nu dags att seöver det statliga aktivitetsstödet så att större resurseravsätts för ledarstöd i olika former. I det samman-hanget är det mycket olyckligt att regeringen i åretsbudget valt att minska stödet till idrottsrörelsen. Detgäller medel till aktivitetsstöd för barn- och ungdom-sidrott på det lokala planet.Slutligen ett minnesvärt citat: Den som inte av-sätter tid för fysisk aktivitet måste i framtidenavsätta tid för sjukdom.Anf. 187 ():Fru talman! har jagoch många andra kunnat se stora reklamaffischer frånSkandia med slogan som: Bli inte förvånad om vårnye rådgivare ber dig att ta av dig skjortan, Räckgärna ut tungan åt vår nya rådgivare. Med dessa affi-scher vill få oss att köpa dess specialistvårds-försäkring som sägs ge tillgång till över 800 specia-listläkare. annonskampanj är unik i sitt slag.Såvitt jag vet har aldrig ett försäkringsbolag tidigaregjort reklam i denna omfattning för sjukvårdsförsäk-ringar. Jag är övertygad om att fler försäkringsbolagkommer att följa efter.Budskapet i annonser är mycket raffine-rat. Det humoristiska anslaget bottnar i något mycketallvarligt, nämligen att alla som söker försäkringenkommer att granskas eller riskbedömas, som försäk-ringsbolagen föredrar att kalla det. Det är alltså intetill doktorn när man behöver vård som man räcker uttungan utan till den som säljer försäkringen.Att köpa en sjukvårdsförsäkring skiljer sig avse-värt från köp av bil-, båt- eller hemförsäkring. Detblev uppenbart när jag av nyfikenhet loggade in migpå hemsida. Ett ofrånkomligt krav för attsöka försäkringen är att jag som kund fyller i en häl-sodeklaration som ska ligga till grund för riskbedöm-ningen.Exempelvis vill veta ifall jag har eller harhaft hjärtsjukdomar, tumörer, snarkproblem, psykiskasjukdomar eller synfel. vågar emellertid inteförlita sig på dessa uppgifter för sin riskbedömningutan begär även att jag ger mitt medgivande tillSkandia som kan inhämta uppgifter från läkare, sjuk-hus och om mig. tar sigockså rätten att lämna vidare dessa uppgifter till sinaåterförsäkringsbolag. Hur bolagen hanterar minapersonuppgifter ifall jag ångrar köpet eller får avslagär oklart.När riskbedömningen är klar, vilket tar ett parveckor, får man en premie att betala. I mitt fall skullejag troligen få betala . Förvå-nansvärt billigt, blev min första reaktion. Jag troddeatt premien skulle ligga i klass med de nivåer som ärvanliga i länder med privatfinansierad vård. Men närjag läste de finstilta försäkringsvillkoren förstod jagvarför premien inte skulle bli högre.Försäkringen ger mig rätt till specialistvård somoperation, eftervård, resor och logi efter det att jaghar fått en remiss till specialistvård från en offentligallmänläkare eller företagsläkare. Det gäller dockunder förutsättning att behovet av vård inte är en följdav sjukdomar eller besvär som jag hade innan försäk-ringen tecknades.Jag får heller inte någon hjälp för akut sjukvårdsom t.ex. benbrott, lunginflammation eller hjärtin-farkt. Det gäller också åldringsvård och sjukdomarsom omfattas av smittskyddslagen, vilken omfattar 40sjukdomar däribland hiv, tbc, hepatit och salmonella.Inte heller får jag hjälp med sjukdom eller olycks-fall som är orsakad av alkohol, sömnmedel eller nar-kotika samt behandling av och komplikationer i sam-band med graviditet, förlossningar, abort eller fertili-tetsundersökning eller vid kosmetisk behandling.Skandias försäkringsvillkor är inte unika. De till-lämpas av alla andra försäkringsbolag i somsäljer sjukvårdsförsäkringar. Villkoren är givetvis ettresultat av ett kommersiellt synsätt som utgår från attrisker ska minimeras och att förutsättningarna förvinst ska maximeras.