prot · GP0926 · 2001-11-14 00:00:00 — Till dess att ett nytt förslag föreligger till-styrker vi dock ändringen i socialtjänstlagen i frågaom att dela inkomsterna - det är ändå en bit på vägen.Jag yrkar bifall till denna reservation.Fru talman! Varför är det då en kostnad, ett pro-blem eller ett irritationsmoment när äldre vill flytta?Ja, egentligen tror jag inte att det handlar om någonsvilja att tvinga människor eller göra dem ont. Dethandlar om hela systemets utformning, som omöjlig-gör ett smidigt sätt att klara ekonomin för kommu-nerna och valfriheten för äldre och funktionshindradesåväl som för personalen och att tillåta en mångfaldinom äldreomsorgen.I dag förlorar många kommuner ekonomiskt ompersoner med omsorgsbehov flyttar in till en kom-mun, medan andra vinner på det. Det kan faktiskt gåså långt att en kommun inte känner samma glädje i attsatsa på högre kvalitet eller bättre serviceutbud - justdärför att detta kan locka äldre människor att flyttatill en kommun. Kvalitet lönar sig alltså inte alltid.Dagens äldreomsorg kännetecknas av föga valfri-het, ett kollektivistiskt tänkande, brist på variationoch nyskapande och en ökad kostnad för äldreomsor-gen, som oroar kommunerna mycket.Fru talman! Vi vill, utöver vad vi i debatter ochmotioner framhållit om behovet av högreförbehållsbelopp och en rimlig avgiftsnivå, samtidigtgenomföra en grundläggande förnyelse av äldreom-sorgen och ta bort de begränsningar som hindrar äldrefrån att välja omsorgsgivare och därmed möjlighet attflytta över kommungränserna i hela landet.Med en statligt finansierad äldrepeng, vars storlekavgörs av omsorgsbehovet, visar vi respekt för äldresönskemål som vårdbehövande välkomnasdit de flyttar eller till den vårdgivare de valt, dåkommunen inte längre belastas med en extra kostnad.Med vårt förslag kan man flytta till ett boende nä-ra sina barn, till någon plats som man längtar till,kanske till sommarstugan någon vecka. Eller varförinte göra som det stod i ett av de senaste numren avPRO-tidningen, som de gör i , bygga äldrebo-ende i , vilket man kan välja för kortare ellerlängre tid efter biståndsbedömning? Sol och värmekan stärka både kropp och själ. Vågar vänsterpartier-na ge svenskarna samma möjlighet? Vi vill och vivågar!Avgifterna ska bli enhetliga, precis som när vi gårtill doktorn och sjukgymnasten eller betalar vår medi-cin. De synpunkter som framfördes till utskottet frånSvenska kommunförbundet visar också tydligt på allade administrativa oklarheter och fallgropar som lättuppstår när man arbetar efter en inkomstrelateradtaxa. Om något visar väl detta påpekande hur rätt vihar i vår strävan att införa enhetliga avgifter.Tillsynen av vård och omsorg ska, till skillnadfrån , ligga på ett fristående kvalitetsinstitut. Ensammanslagning av de två lagarna socialtjänstlagenoch hälso- och sjukvårdslagen ska garantera en långtbättre tillsyn än den vi har i dag.Fru talman! Om Socialdemokraterna stödda påVänsterpartiet fortsatt får styra är jag allvar-ligt oroad för att regleringarna kommer att fortsättaatt öka och valfriheten begränsas.Vår motion heter Oberoende, självbestämmandeoch trygghet i stället för vanmakt och förmynderi. Detär det senare - vanmakt och förmynderi - som kom-mer att inträffa om regeringen inte är beredd att nu påallvar börja diskutera äldres fri- och rättigheter, ocksåför dem som är i behov av vård och omsorg. Dethandlar annars om diskriminering och förmyndar-mentalitet.Vi ser att ändringen i socialtjänstlagen vad gällerrätt att flytta inte har lett till någon ökad välvilja hoskommunerna, just på grund av det finansiella system-ets utformning.Andelen avslagsbeslut ökade mellan 1998 och2000 . Problemet är återigen kommunernasekonomi och stora skillnader i biståndsbeslut. Dettaleder till en ojämlik vård för dem som är mest utsatta.År 2000 ökade 82 av landets kommuner sinakostnader med på grund av ennettoinflyttning av äldre med omsorgsbehov, samti-digt som 95 kommuner minskade sina kostnader med72 på grund av utflyttning av äldremed omsorgsbehov.Vi kan därför konstatera att summorna stämmerganska väl överens, också med tanke på en budget omtotalt . Valfriheten kostar alltsåinte många kronor. Vad är det då som hindrar politi-kerna att rösta för förslaget att ge människan, indivi-den dess fri- och rättigheter? Varför tveka?Anf. 15 ():Fru talman! Med all respekt för det kommunalasjälvstyret, kan man lätt konstatera att de avgifter somäldre och handikappade betalar för vård, boendeoch service visar oerhört stora variationer mellankommunerna. I några fall kan man också konstateraatt avgifterna ligger på orimligt höga nivåer. Omäldre eller handikappade råkar bo på den ena ellerandra sidan av en kommungräns kan det rimligtvisinte få innebära så stora avgiftsskillnader som fallet äri dag - skillnader som gör att den enskildes livsvill-kor blir väsentligt annorlunda och ojämlika.Det gäller inte bara avgifterna utan också i höggrad nivån på det s.k. förbehållsbeloppet, dvs. demedel som man garanteras ha kvar till personligautgifter sedan avgifterna betalts.Den nuvarande situationen har inneburit och in-nebär orättvisor beroende på var man bor och ocksåproblem för många vårdtagare att få den egna eko-nomin att gå ihop. Vi kristdemokrater har motionsvä-gen krävt en översyn och en förändring av både av-gifter och förbehållsbelopp. Ett förslag har aviseratsfrån regeringen tidigare, men dröjt. När det nu kom-mer är det efterlängtat och välkommet.Fru talman! Det torde finnas en bred samsyn idenna kammare om att det nu är dags att göra livetbåde rättvisare och lättare att leva för de äldre ochhandikappade som är beroende av kommunernasvård, omsorg och service och som själva får betalavissa egenavgifter för dessa insatser.Men dessvärre har denna efterlängtade proposi-tion stora brister i fråga om tydlighet. Det har intevarit någon alldeles lätt uppgift att motionera i an-slutning till denna proposition. Nivån på såväl avgif-ter som förbehållsbelopp innebär naturligtvis en av-sevärd förbättring av ekonomin för äldre och handi-kappade, men frågan är för hur många och för vilka.Hur blir konsekvenserna för olika personer i olikainkomstlägen? En sådan konsekvensbeskrivning harvi frågat efter från departementet utan resultat.Även om de föreslagna nivåerna som sagt innebärklara förbättringar för många människor vet vi meddetta underlag egentligen inte om förbättringarna ärtillräckliga. Vi vet inte hur de slår mot olika grupper.Vi vet inte vilka effekter de får.Vi kristdemokrater har en ambition att förstärkadetta förslag. Vi tror att det finns mer att göra då detgäller förbehållsbeloppets storlek, men vi saknaregentligen underlag för att precisera ett sådant för-bättringsförslag.Nu sägs det att regeringen ska ge iuppdrag att följa upp och utvärdera konsekvensernaoch effekterna av reformen, och den översynen skagälla både kommunernas taxesystem och den enskil-des situation.Det är väl bra, och dessutom tydligen alldelesnödvändigt, med tanke på den diffusa bild man får ipropositionen och betänkandet. Men hade det intevarit bättre att lägga ned lite mer kraft på detta redaninnan förslaget slutkonstruerades?Vi har i vår första reservation tillstyrkt delar avregeringens förslag, men vill avvakta med att bedömarimligheten av nivåerna på förbehållsbeloppet, fram-för allt. Både enskilda och kommuner kommer att fåproblem att tolka regler och lagar. Det är betecknandeatt , som har varit väldigtdjupt involverat i denna process både genom för-handlingar om finansieringsprincipen och genom ettremissyttrande, ändå har så många kvarstående frå-getecken. presente-rade förbundet en lista på nio frågor som man upp-levde oklara och som man ber att krävaSocialdepartementet på förtydligande av.Fru talman! Jag ser inte anledning att ta uppKommunförbundets nio frågor här i kammaren, menser ändå dess brev till socialutskottet som en företeel-se som stärker oss kristdemokrater i vår kritik avpropositionens brister.Enligt regeringens förslag ska kommunerna juste-ra förbehållsbeloppet med hänsyn till den enskildesfördyrade levnadsomkostnader när de inte ryms inomramen för vad minimibeloppet ska täcka. Här vill vipåpeka att många äldre drabbas av höga tandvårds-kostnader. Vi framför också i detta sammanhang -det har vi sagt tidigare och i andra sammanhang - attett system med högkostnadsskydd för tandvård börutredas. Målet måste vara ett högkostnadsskydd sominkluderar alla vårdkostnader. Frågan är i allra högstagrad relevant också i detta sammanhang, när vi dis-kuterar förbehållsbelopp för äldre och handikappade ikommunen.Fru talman! Jag står självfallet bakom våra reser-vationer i betänkandet, men yrkar här bifall till reser-vation 1 och till den gemensamma reservationen 5.Anf. 16 ():Fru talman! anser, i likhet med vadsom framförs i propositionen, att möjligheterna föräldre och funktionshindrade att leva ett tryggt ochoberoende liv i hög grad beror på de enskilda perso-nernas ekonomiska situation. Många av dem har detekonomiskt kärvt , bl.a. på grund av åtstram-ningar som gjorts och en politik som förts som intelyckats ta tillräcklig hänsyn till ekonomiskt utsattagrupper. Livsvillkoren och de ekonomiska förutsätt-ningarna för äldre och funktionshindrade måste för-bättras. Det rör sig om många insatser vad gällerskatter och ekonomisk trygghet, men även avgifter.För är det viktigt att slå fast att ingenpensionär ska behöva leva på försörjningsstöd. Orim-ligheter i kommunala avgifter måste ses över ochjusteras, och ett skäligt förbehållsbelopp ska finnas.Centerpartiet säger således ja till rimliga avgifterinom äldre- och handikappomsorgen. Vi säger ja tillde resurser som regeringen vill tillföra kommunpåsenför ändamålet. Vi säger ja på principiella grunder tillatt kommunerna - inte staten - ska besluta om resur-sernas användning och avgifternas utformning.Centerpartiet delar Svenska Kommunförbundetsoch flertalet kommuners kritik av lagstiftning ochdiktat gällande hur kommunerna ska utforma sinaavgifter. Det finns risk för schablonmässig tillämp-ning, och förslagen är avsteg från principen om denkommunala självbestämmanderätten.Vi anser att vi kan och ska nå ett vettigt och rim-ligt avgiftssystem utan att ställa kommunerna underövervakning med lagstiftning som maktmedel.Pensionärernas ekonomiska situation kan och börockså förbättras på annat sätt än genom avgiftssys-temet. förslag till nytt inkomstskatte-system innebär bl.a. att alla skattepliktiga fr.o.m.2003 får en skatterabatt på . Eftersom pen-sionärerna , när det nya pensionssystemetbörjar gälla, kommer att betala skatt precis som lön-tagare kommer alla pensionärer att få behålla ett stör-re konsumtionsutrymme för att disponera för avgiftereller annat eget val.För 2002 föreslår vi ett höjt pensionstillskott. Detkommer låginkomstpensionärerna till del redan nästaår. sammantagna förslag för de äldresekonomi omfattar alla, även dem som bor i eget bo-ende, och ger mest till dem som behöver det bäst.Fru talman! Om man bortser från ,som i sitt särskilda yttrande markerar att de kör etteget race med statlig äldrepeng, gäller den principi-ella skillnaden i avgiftsfrågan mellan Centerpartietoch övriga partier egentligen en sak: vilka som skafatta besluten i avgiftsfrågor.Från har vi förtroende för kommun-politikerna, och de ska ha rätt att besluta om sinakommunala avgifter. En centralstyrd och i lag regle-rad maxtaxa och ett centralt fastställt förbehållsbe-lopp strider enligt vår uppfattning mot den kommu-nala självstyrelseprincipen, vilket intekan acceptera.Vi har inom samrått med flertalet avvåra 53 kommunstyrelseordförande runtom i landet.De säger tydligt att de är beredda att ta ansvar fullt utför dessa frågor, likväl som andra. Statliga pekpinnaroch lagstiftning uppskattas inte. Jag tror att flertaletkommunpolitiker över partigränserna har liknandeåsikter.Centerpartiet tror på och vill värna och utveckla -inte försvåra eller reducera - den kommunala demo-kratin. De lokala samtalen mellan förtroendevalda isocialnämnder och omsorgsnämnder och represen-tanter för pensionärs- och handikapporganisationer ärviktiga. Det är där man kan föra diskussioner om delokala förutsättningarna. Det är där man kan föradiskussioner om hur det ser ut i just vår bygd, i justvår kommun och i de allra flesta fallen komma framtill rimliga och vettiga lösningar.När socialdemokraterna drev igenom en annanmaxtaxa, inom barnomsorgen, gjorde de en poäng avatt det finns en, om än teoretisk, frihet för kommu-nerna att säga nej. När det gäller den maxtaxa vi i dagdiskuterar föreslås en ren lagstiftning, vilket ju fak-tiskt strider mot det kommunala självstyret i ännuhögre grad, och jag måste erkänna att jag känner miglite ensam om att försvara den kommunala självsty-relsen i dagens debatt.Socialdemokraterna och förvånarmig inte längre. gäller stopplagar, nu gäller max-taxor, nu gäller specialdestinerade bidrag och nugäller lagstiftning. Detta är ett centralistiskt uppifrån-perspektiv, och det tilltar. Vi centerpartister vill istället se ett decentralistiskt underifrånperspektiv. Vårdemokratisyn skiljer sig, tyvärr, alltmer. Centraldiri-gerade avgifter rimmar självfallet också illa, tyckerjag, med tal om delaktighet, betydelsenav den lokala nivån osv.Moderaterna, mig en aning. Jag har en stilla och mycketförsiktig undran till representanterna för de tre parti-erna. Vad är den principiella skillnaden på maxtaxor-na när det gäller barn respektive äldre? Vad skiljernär det gäller just synen på den kommunala självsty-relsen? I det ena fallet är det ett starkt argument, ochdet är vi överens om, men helt plötsligt är det intenågot argument, och det har jag väldigt svårt att för-stå. Tilltror ni inte kommunerna att klara av att be-sluta om avgifter helt plötsligt, och har ni inte förtro-ende för de folkvalda i kommunerna? Man kan jufaktiskt uppfatta det så.Fru talman! Jag och vill medverkatill bättre livsvillkor och bättre ekonomiska förutsätt-ningar för pensionärer och funktionshindrade. Somjag sagt innebär vårt inkomstskatteförslag ett ekono-miskt lyft, störst till dem som bäst behöver det. Cen-terpartiet säger ja till rimliga avgifter och ett skäligtförbehållsbelopp. Ingen pensionär ska behöva begäraförsörjningsstöd. Utrymme för lokala variationer ochlokala prioriteringar inom rimliga gränser måste fåfinnas.Centerpartiet tillför kommunerna pengar, i detkorta perspektivet motsvarande regeringen, för attklara förbättringarna. tillför vi mer, framförallt genom vårt inkomstskatteförslag som främst gerpensionärer och andra med låga inkomster mer kvar iplånboken. Man klarar sig bättre själv, och kommu-nen slipper kostnader för förbehållsbelopp. Dessutombreddas kommunernas skattebas, vilket ger mer re-surser att använda till t.ex. vård och omsorg, eller vadman i kommunen finner angeläget att prioritera.Centerpartiets kommunpolitiker är beredda att taansvar för sina egna kommunala avgifter och därmedta ansvar för de kommunala verksamheterna fullt ut.Jag anser att vi ska ge dem och övriga kommunpoliti-ker runtom i landet det förtroendet.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till re-servation nr 3, men står självfallet även bakom reser-vation nr 2.Anf. 17 () replik:Fru talman! frågar vad det ärför principiellt med vårt ställningstagande om enstatligt finansierad äldrepeng. Det är precis sammaprincip som vi har när det gäller barnomsorgspeng,skolpeng osv. att där det är lämpligt i stället ge mak-ten och möjligheterna till dem som vet och kan bättre.Äldre vet bättre hur de vill ha det än kommunpoliti-kerna , likaväl som föräldrarna vetbättre vad som är bäst för barnen. Sätt i stället maktenoch möjligheterna så nära människorna som möjligt.Det är vårt principiella ställningstagande.Sedan säger också att mode-raterna kör sitt eget race, och hänvisar till att han harvarit ute och pratat med ett antal kommunstyrelseord-förande i landet som tycker det är jättebra med kom-munalt självstyre. Det kan jag förstå, när man frågardem! Jag skulle vilja fråga : Hurmånga människor har ni frågat om de vill ha maktenoch möjligheterna i stället för att överlåta dem tillkommunpolitikerna?Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Det första handlar om ett eget race ochdet som anges i det särskilda yttrandet, makten tillmänniskorna. Jag har viss sympati för det. Men det ärju inte det som reserverar sig för. Mantalar om lite allmänt yvigt vad det är man vill, menman har ingen reservation, utan man står i stort settbakom - det sade också idebatten - att man över kommunpolitikernas huvudenska fatta beslut som talar om hur man ska fastställaavgifter i de egna kommunerna. Det är det som vi pratar om, och det finns ingen reservation frånModeraterna i den delen.Sedan kan man ju liksom ha lite dis-kussioner och samtal och ha visioner, och jag tyckeratt det ligger en hel del i det, att ge makten till enskil-da grupper. Men handlar det om: Ska kommuner-na ha förtroendevalda i kommunerna till att ta beslutom sina avgifter eller inte? Och där tolkar jag nu attmoderaterna tycker att de inte ska ha det. Där skiljersig våra uppfattningar, och där skiljer också, tyckerjag i konsekvensens namn och på något märkligt sätt,synen när det gäller barn och äldre. Jag har precissamma argument när vi pratar maxtaxa inom barnom-sorgen, nämligen att det är kommunerna som måstefå besluta. Precis samma argument, t.o.m. med störrestyrka, kan man använda principiellt när vi pratar omdessa avgifter.Anf. 19 () replik:Fru talman! talar ofta om småskaligalösningar, alternativa verksamheter, lösningar förlandsbygden osv. Jag har därför svårt att förstå Cen-terpartiets absoluta ställning när det gäller att säga nejtill en valfrihet över gränser. Vi pratar omavgiftssystemet, men det hänger faktiskt ihop medförslaget om en statlig äldrepeng där man kan få väljalösningar. Det finns många små kommuner som intehar någon möjlighet att skapa alternativ och mång-fald, där man i stället skulle kunna ge människormöjligheter att kunna få flytta över kommungränsereller vart man vill i landet dit man känner att man harbehov av att flytta.Det förvånar mig lite grand att så tillden milda grad värnar det kommunala självstyret inte ser till individens önskemål och behov istället. Jag skulle vilja att förkla-rade lite grand varför man har tagit ställning så starkt.Sedan skulle jag också vilja att förklarade lite grand: Han säger ja till pengarnafrån staten som den här reformen ska kosta, om jaghar förstått det rätt, men vill sedan att kommunernasjälva ska avgöra. Hur kommer det då att bli närKenneth åker hem till ? Jag harnämligen roat mig med att titta lite på hur avgifternaser ut inom kommunerna i , och där ligger deväldigt högt. Kommer därmed människor ute i kom-munerna i att kunna räkna med att få sammalåga avgift som den som vi här beslutar om ?Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Jag tror att inte riktigt hörde vad jag sade. Jag sade attvi är mycket väl beredda från att varamed och diskutera valfrihetsreformen att lägga övermakten till människorna i högre utsträckning. Vi ärmycket gärna med och diskuterar det, så det behöverinte ifrågasätta.Det är dock inte detta som frågan gäller i dag.Återigen: Vi är på väg att fatta ett beslut som innebäratt man med lagens hjälp avskaffar kommunernas rättatt själva fullt ut ta beslut om sina avgifter. Modera-terna har i och med att de inte reserverat sig på denhär punkten ställt sig bakom detta.Vi säger ja till pengarna, och vi vill faktiskt tillfö-ra mera pengar till kommunpåsen att användas på detsätt som kommunerna själva finner lämpligt. Jag kanlova att vi påverkar allt vad vi kan - och jag utgårfrån att gör detsamma -för att de förtroendevalda ska få kunskap om ochinsikt i hur viktigt det är med rimliga avgifter, någotsom de allra flesta kommuner också har.I de fall där det förekommer avarter - det kan detgöra på något ställe - ska vi med all kraft försökapåverka dessa med hjälp av rekommendationer frånKommunförbundet och med hjälp av Socialstyrelsensråd och anvisningar och uppföljningar. Ytterst är detväljarna som i val ska ge sin dom, om det inte funge-rar i en kommun.Så ser vi på den lokala kommunala demokratin.Anf. 21 () replik:Fru talman! undrar om vikristdemokrater inte tilltror kommunpolitikerna för-måga att lösa de här frågorna på ett bra sätt för äldreoch handikappade. Jag kan väl ärligt erkänna att dethär är en skärningspunkt där vi har två perspektiv:dels den enskildes, dels det kommunala självstyrets.Båda dessa perspektiv är viktiga.Vi kristdemokrater har processat den här fråganväldigt nära vårt kommunpolitiska råd, och den kritiksom vi riktar mot förslaget är densamma somframförs av kommunpolitikerna och som även harkommit till uttryck från sida.Hur ser det ut ute i kommunerna, och hur ser detut för den enskilde? Jag undrar om när han har pratat med sina 53 centerpartistiskakommunstyrelseordförande också har fått en bild avhur det ser ut i deras 53 kommuner. Hur stort är span-net när det gäller avgifter för de äldre, och på vilketsätt har man kunnat åtgärda det inom ramen för detkommunala självstyret?Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Jag konstaterar att kristdemokraternainklusive tillhör en grupp som med lagenshjälp vill fatta beslut om kommunernas avgifter. Detär den slutsats som jag måste dra. Jag tycker att det ärsynd. Det innebär att man inte tror att de av folketlokalt valda kommunpolitikerna klarar denna uppgift.På den punkten skiljer sig våra uppfattningar. Jag trordefinitivt att de klarar uppgiften.När vi för samtal i kommungruppdiskuterar vi hur man har löst frågor på olika ställen.Vi gör jämförelser och är självkritiska om det före-kommer avgifter som sticker ut på ett orimligt sätt. Viförsöker också agera politiskt för ändringar i sådanafall, så att det blir rimliga avgifter och taxor.Men återigen: Svaren måste komma utifrån de lo-kala förutsättningarna, från en dialog mellan kom-munpolitiker, kommuninvånare och företrädare förpensionärs- och handikapporganisationer. Om detnågon gång kan bli "fel" får avgörandet fällas viaKommunförbundet och , via politiskainitiativ och ytterst genom väljarnas dom.Anf. 23 () replik:Fru talman! Vad vi än tror om situationen ute ikommunerna finns det en verklighet som talar sitttydliga språk. "Om det kan bli 'fel'",säger . Ja, om det blirfel drabbas enskilda människor väldigt hårt. ärdet orimliga skillnader mellan avgifterna och ävenmellan förbehållsbeloppens storlek i olika kommuner.Det är inte i första hand ett administrativt problem,utan det är ett mänskligt problem. Människor drabbaspå ett orimligt sätt. Vi måste hantera detta, och jagtycker att vi åtminstone i vårt parti gör det i en bradialog mellan oss riksdagspolitiker och våra kom-munpolitiker.Kenneth frågade vad det är för princi-piell skillnad mellan maxtaxan inom barnomsorgenoch det här förslaget. Jag tycker att det är en mycketstor principiell skillnad. Maxtaxan inom barnomsor-gen är ett förmynderi på familjepolitikens områdesom inte kan ställas i relation till det förslag som vidiskuterar i dag.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Också jag menar att det finns någraenstaka kommuner som inte hanterar det här bra. Dåhar man att välja mellan att gå fram med lagstiftningöver hela landet eller att föra en dialog där man han-terar frågan i samråd mellan rikspolitiker och kom-munpolitiker. Det är precis detta som jag är ute efter.Jag är övertygad om att man klarar detta.Jag har i andra sammanhang fått höra att man inteska svartmåla. Jag har i debatter på andra håll fåtthöra att det är eländigt ställt i många avseenden. Jagtror inte att det finns någon riktigt samlad bild avfärskt datum. Det finns gamlauppgifter som är mycket illavarslande, men det harsedan dessa kom fram hänt väldigt mycket. När jagfrågar säger man att man för när-varande inte har någon samlad bild av hur det ser ut.Den föreställning som sprids om skillnader på upp till130 i dagens läge är helt gripen ur luften.Jag vet också att i proposi-tionsarbetet har erbjudit departementet att ta fram ensamlad bild av dagsläget men att det inte har ansettsvara önskvärt.