prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — EG var fortfarande ett statsförbund och skulleså förbli. Det skulle inte bli en förbundsstat. Manhänvisade till kravet på enhälliga beslut. Det och vårgrundlag skulle skydda oss. går man mot mer avkvalificerad majoritet. Förändringen har gått snabbt.När regeringen och en stor majoritet av riksdagensledamöter har en "politisk vilja" som kanske leder tillatt vi offrar vårt lands självständighet till förmån fören politisk dröm har de alla chanser att genomföradet, dessvärre.Drömmen man strävar efter har tydligen sina röt-ter i kamp att skapa ett europeiskt imperi-um från till . Makt är en viktig ingredi-ens. Det har dagens debatt vittnat om. Läs protokolletnoggrant!Napoleon misslyckades och andra har misslyckatsefter honom. Men det finns alltid nya politiker somarbetar för samma mål. strävade efter attskapa federala institutioner. Han ville införa ett euro-peiskt lagsystem, baserat på Code Civil. Europaskulle få ett enhetligt mått- och viktsystem, ett ge-mensamt mynt- och penningsystem, en central euro-peisk domstol och en europeisk folkkongress. Är intelikheterna slående?Mycket av det vill uppnå har uppnåttsinom EU. Hur har det gått till? I tysthet med tillämp-ning av de många små stegens tyranni och genom atttillämpa våra grundlagar på gränsen till övertramp.JK:s yttrande angående har redandiskuterats. JK hade allvarliga invändningar. Sådanahar viftats bort.Regeringen har inte varit intresserad av att ut-veckla sin bevisföring. Det är både förvånande ochnonchalant. Jag tycker att utskottet borde ha ägnatmer tid åt det. Frågan brådskar inte. Det är ingenbrådska att godkänna . Det har redan fallit,som det ser ut . Men mot medborgarekräver all anständighet att man verkligen penetrerarfrågan så grundligt som möjligt.I utskottsyttrandet behandlas också EU:s framtids-frågor, det planerade konventet samt folkomröstning-ar om nya förslag. Texten är välvillig. Medborgarnaska delta och informeras. Det är endast dimridåer.Medborgarna ska helst inte konsulteras. Utskottet villinte ha folkomröstningar om nya fördrag. Folket kanju säga nej i folkomröstningar. Även moderaternasom i andra sammanhang varit starka anhängare tillfolkomröstningar tillhör nejsägarna. EU-frågan är välför svår för oss.Frågan gäller dock ställning som suveränstat. Denna fråga är vi nog alla intresserade av. Jag ärövertygad om att vi inte vill överlåta beslutanderättentill en elit som inte så sällan har stora privata favöreratt vinna på centraliseringen av beslut till Bryssel.Här hemma talar man ofta om att EU eller EGfortfarande är en mellanstatlig organisation. Sanning-en är att det inte på en gång kan vara mellanstatligtoch en överstatlig förbundsstat. Det har just kommiten bok som heter som skvader. Skvadern ären hopplös sammanblandning av två olika arter.Belgiska ordförandeskapet är ärligt och har tagitupp frågan om skillnaden mellan EG och EU kanbestå. Om inte ska också försvars- och utrikespoliti-ken handhas av kommissionen och i princip alla be-slut framöver fattas med majoritet.Paris, och blev oerhört upp-rörda. har varit tyst. Så tydligt får inteproblemen formuleras. Några EU-diplomater jämför-de i med det nederländska ordföran-deskapet 1991. Den då radikale holländske ordföran-den kritiserades hårt för att han hadetalat om det som sedan kallades euro och godkändes iMaastrichtavtalet.De som inte vill avskaffa eller kraftigt minskaSveriges självständighet och suveränitet måste dralärdom av det utveckling. Vi börsätta ned foten en gång för alla. Vi bör också se hur vikan utveckla det som är bra i , dvs. samarbeteti mellanstatlig riktning. Vad är det som måste tasbort, och vad måste läggas till? Den debatten börkomma i gång.Människor måste få känna efter hur de vill ha det.Vill vi skapa ett Euroland där vi talar europeiska skavi naturligtvis säga ja till Niceavtalet.De senaste veckorna har det förts en livlig debattom hur olyckligt det är att svenska företag inte längreär svenska. Statsministern, , och från Metall har deklareratatt de vill ta på sig den blågula hatten och att de tän-ker blågult för att värna det svenska näringslivet. Menborde de inte först värna ? Annars har de ingetsvenskt näringsliv att värna om. Är inte det logik ochkonsekvens?Ett nej till innebär, och ska jagta det i klartext,1. ett skydd för små stater, så att vi har tid att tän-ka efter,2. att vi värnar om vår självständighet och demo-krati,3. att vi stoppar en utveckling som kan undermine-ra just vår suveränitet och demokrati,4. att vi tar hänsyn till andra folk, i det här fallettill irländska folkets demokratiska rättigheter.Det tycker jag är väldigt viktigt i detta mångfa-cetterade med sin stolta historia.Vi som fattar beslut här i somriksdagsledamöter måste tänka efter och veta: Vad ärdet vi har lovat våra väljare? Det är faktiskt att taansvar för vårt lands suveränitet och folkets rätt attbestämma, det som vi i högtidliga sammanhang bru-kar kalla demokrati.Jag instämmer i de yrkanden som redan har gjort.Anf. 153 PER ():Fru talman! Jag har inte förberett något anförandetill debatten. Jag hade för avsikt att sätta mig ochlyssna på dem som talade före mig och se vad jagkunde få ut av det. Min personliga inställning ochmitt partis inställning i frågan är väl känd.Vad man finner i en sådan här debatt är att vi talarom samma sak med olika beteckningar och olikabegrepp. Det som kallas för folkens projekt av före-språkarna för EU blir i stället till elitens projekt föross som är kritiska. Förespråkarnas ökat internatio-nellt samarbete blir för oss maktöverflyttning, över-statlighet och inte ett samarbete mellan självständigastater. När förespråkarna talar om samarbete ochintegration talar vi i stället om en blivande superstat,en fästning med allt högre murar. Kan vi inte kommaöverens om begreppen och använder olika beteck-ningar för olika skeenden blir det väldigt svårt attdiskutera. Det lär vi få leva med.En annan sak som jag tycker är väldigt tråkig äratt vi inte kan komma överens om folkomröstningen iIrland. Det lustiga är att förespråkarna för EU ochframför allt för ratificeringen av hartagit upp frågan om folkomröstningen. Samtidigtsäger man: Självklart ska självt göra bedöm-ningen av folkomröstningen. Det ska inte något annatland göra, och inte heller vi här i . Man kaninte låta bli att säga: Det vara bara en tredjedel, ochdet var bara 75 000 rösters övervikt, men det är klartatt vi inte ska lägga oss i det. Vad talar det för språk?Vad är det för signal till folk och till regering-en på ?Jag menar att vi måste vara oerhört försiktiga närvi i omskrivande ordalag ifrågasätter en folkomröst-ning som enligt deras konstitution är avgörande. Omdet är någon som känner till att man enligt deras kon-stitution kan göra om folkomröstningen om resultatetinte är tillräckligt bra på något sätt så tala gärna omdet. Det känner i varje fall inte jag till.Vi har ett legitimitetsproblem med Nicefördraget.Vi hade ett problem med EU:s framtids-frågor, som vi hastade igenom i det sammansattautskottet. Vi var alla överens om att det gick för fort,men vi hade liksom inget val. Det skulle gå fort föratt det skulle hinnas med. Vi var några som sprattladeoch talade om att det inte får gå till så här. Men vadhjälpte det. Det blev ändå beslut här i riksdagen.Vi har en legitimitetskris som hänger sammanmed att det finns en majoritet i för Niceför-draget medan det enligt opinionsundersökningarnafinns en majoritet av svenska folket som är väldigtkritisk till EU. Vad ger det för signal? Det betyder att vi ska ta människors åsikter påallvar och kanske se att vi här inte alltid själva klararav alla beslut som är viktiga och stora. Vi kanskeborde ha en folkomröstning. Självklart borde vi hadet.Jag förstår verkligen inte hur man kan låta bli,särskilt med tanke på att JK har sagt nej till ratifice-ring. Vi har inte heller använt Lagrådet i ratificering-en.Därmed tog min talartid slut. Jag vill bara yrka bi-fall till reservationen.Anf. 154 (-):Fru talman! I dagens debatt har det inte heltoväntat pratats mycket om huruvida man är för elleremot EU. För egen del vill jag deklarera att jag ifolkomröstningen röstade ja till EU. Med facit i hand,, kan vi notera att den katastrof somnej-sidan sade skulle inträffa inte har inträffat. Jagska vara ärlig och säga att vissa överord från ja-sidan- det är inte svårt att hitta citat - inte heller har mot-svarats av verkligheten.Fru talman! Mitt ja i folkomröstningen baseradespå att , som är en liten nation, inte långsiktigtkan klara sig om man står utanför den europeiskaunionen. Därför måste vi vara med. EU har sammamålsättning som alla andra föreningar eller organisa-tioner: Man gynnar egna medlemmar.Däremot är jag kritisk till det beslut som riksda-gens majoritet med all säkerhet kommer attfatta. I klartext kör vi nämligen över EU:s eget regel-verk.Jag tror att alla ledamöter i riksdag förnågon tid sedan fick en broschyr, utgiven av Utrikes-departementet och . Den heterNicefördraget i korthet. I sammanfattningen på s. 5står det så här: Innan det kan träda i kraft krävs attmedlemsländerna godkänner förslaget enligt sinakonstitutionella bestämmelser.Det har inte skett. Ett medlemsland i EU har integodkänt fördraget. Utrikesministern raljerade i dagöver det låga valdeltagandet på . Men när Sve-rige röstade ja till EU eller när vi valde EU-parlamentariker senast var valdeltagandet inte direktöverväldigande, som andra har refererat till.Kan man ifrågasätta legitimiteten i det ena kan manmed all rätt göra det även i det andra.Jag kan till nöds förstå att man tycker att utvidg-ningen är en så god sak att vi måste köra över EU:seget, av alla medlemsländer godkända, regelverk. Detkan väl vara okej. Men frågan är vem som ska läggaribban om man kommer på tanken att göra så en gångtill. Är det , som EU-länderna enhäl-ligt och unisont har konstruerat, enskilda nationereller majoriteten i EU?Fru talman! Jag kommer att rösta ja. Det är kan-ske bekant att det står ett streck i stället för en parti-beteckning efter mitt namn i listorna. Jag har lovatrösta med så länge jag sitter i ,och jag ska inte svika det löftet. Jag vill ha själv-känslan kvar och lämna med hedern i be-håll, men jag tillåter mig ändå att kritisera detta be-slut. Det följer inte EU:s eget regelverk.Anf. 155 () replik:Fru talman! Jag måste ställa en fråga. Jag kanskemissuppfattade min kollega från . Han sade atthan skulle rösta ja till för att kunnalämna med hedern i behåll. Menar han attjag är ohederlig och att jag inte har hedern i behåll?Anf. 156 (-) replik:Fru talman! Jag kan ha varit otydlig, MargitGennser. Jag menade att den som är ledamot av Sve-riges riksdag har all rätt i världen att agera för det honeller han tycker är bra. har agerat på sitt sätt.Jag tycker faktiskt att hon har rätt.Men baserat på det löfte som jag har givit partietgör jag så här. Jag vill inte framstå som någon poli-tisk vilde som hoppar fram och tillbaka i riksdagenför att skapa publicitet. Därför har jag sagt att jag förmin egen heders skull ända nästaår, då min sista votering äger rum, kommer att röstamed partiet. Det innebär inte att andra som har enannan uppfattning har fel, men jag vill göra det jagtror på.Jag vill än en gång säga att jag tycker att MargitGennser och andra som har varit kritiska hargjort helt rätt, men jag har förklarat varför jag görsom jag gör. Det innebär inte att jag på något sättkritiserar för hennes ställningstagan-de, som jag tycker är helt riktigt.Anf. 157 () replik:Fru talman! När man sitter i denna kammare finnsdet en sak som är oerhört viktig. Det är att man tänkersjälvständigt. Det är vad suveränitet, demokrati ochhumanism innebär. Man måste alltid ta ansvar försina beslut. Man kan inte säga att överheten sade skulle göra på ett visst sätt. Ett parti kan aldrig taöver en persons egna funderingar kring rätt eller fel.Det är det som skapar tyranni. Det är därför jag togupp frågan.Jag tror säkert att min ärade kollega från Malmökänner att han har gett ett löfte. Men jag tycker atthan bör fundera över om man inte alltid måste tänkasjälvständigt.Anf. 158 (-) replik:Fru talman! Låt mig säga att ingen överhet hartalat om för mig hur jag ska rösta i fram-över. Det beslutet - det kan kritiseras - har jag fak-tiskt tagit själv, och jag får stå för de konsekvenserdet kan få.Rent principiellt vill jag säga att det är bra omman kan tänka själv, men riksdag är faktiskten nationell församling. Vi ska fatta nationella beslut.Om jag skulle rösta exakt som min valkrets och med-borgarna i min kommun tyckte vid varje enskilt till-fälle, och om alla andra skulle göra samma sak, skulledet sluta med en katastrof.En sak är i alla fall säker. Oavsett vem som be-stämmer i efter nästa val kommer margina-lerna att bli knappa. "Eget inflytande" och "egnatankar" är fina ord, men om alla skulle agera eftereget huvud tror jag att det skulle sluta i en mindretragedi.Det är mitt eget beslut. Jag står för det. Jag må blikritiserad för det, men i detta fall är det viktigaste attjag själv är nöjd med det ställningstagande jag hargjort.Fru talman! Jag vill än en gång säga att jag anseratt det beslut som har kommit framtill är det enda riktiga. har kämpat för demo-kratin - en demokrati som enligt min uppfatt-ning lyser med sin frånvaro.Anf. 159 PER ():Fru talman! Får jag bara med några få ord kom-mentera ett par av de ting som har varit aktuella idebatten.Först må det väl medges mig att notera att debat-tens linjer följer relativt tydliga uppdelningar i huvud-frågan om vad man tycker om den europeiska unio-nen. Vi som tycker att idén om den europeiska unio-nen är rätt, som ser den som något oändligt mycketmera än ett projekt om ekonomiskt samarbete, somser den först och främst som ett värn för freden ochfriheten, är generellt uttalat beredda att gå vidare iden riktning som unionen har stakat ut.De som inte gillar unionen är på motsvarande sättinte beredda att rösta ja.Fru talman! Jag har två kommentarer. Jag tror att den svenska hög-gradigt skulle uppskatta om våra beslut eller eventu-ellt våra folkomröstningar får bli svenska angelägen-heter. På samma sätt tror jag att det irländska folketoch det irländska parlamentet uppskattar att de fårhantera sina frågor vid en eventuell anslutning tillNicefördraget. Vad riksdag har att göra i dagär att säga vad riksdag anser vara av störstaintresse för . Utskottet föreslår att riksdagenska svara ja på regeringens fråga om vi bör anslutaoss till Nicefördraget.Den andra kommentaren, fru talman, handlar omhuruvida vi är på väg att bryta mot regeringsformen.Jag vill bara understryka vad vi i utskottet har fram-hållit när vi har behandlat frågan, nämligen att vi, omSverige skulle hamna i en situation då vi inte anseross kunna biträda ett internationellt fördrag som EUär på väg att fatta beslut om, kan anmäla detta i godtid och blir därmed heller inte bundna. Den folkrätts-liga komplikation som somliga synes ha hittat existe-rar med andra ord inte. Därför har utskottet funnit detväl förenligt med den svenska grundlagen att ocksåfrån dessa utgångspunkter säga ja till Nicefördraget.Anf. 160 () replik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till konstitu-tionsutskottets ordförande.Jag har för mig att man alltid har talat om mellan-statlighet i Moderata samlinspartiets program, menjag vill fråga ordförande omdet EU som han talar så varmt för är ett statsförbundeller en förbundsstat, kanske inte en förbundsstat till100 % men till . Tror han att det går att kombi-nera ett statsförbund och en förbundsstat? Anser hanatt djuret skvader kan existera inom statsvetenska-pen?Anf. 161 PER () replik:Fru talman! Om statsvetenskapen ska jag inte ut-tala mig, för där saknar jag kompetens. Om EU:sförmåga att fullfölja sina uppgifter vet jag mera. Därär svaret positivt.EU är, som väl känner till, en or-ganisation som är bildad och som utvecklas på basisav mellanstatliga överenskommelser. EU kan intetillskansa sig själv någon annan kompetens än densom EU tillerkänns av sina medlemsstater. Den kom-petensen kan sedan hanteras i fortsatt mellanstatligform eller i överstatlig form. Båda formerna existerarparallellt med varandra. Jag tror att den erfarenhetsom man har gjort av detta är ömsom vin, ömsomvatten, men det är den bästa tänkbara kombination avsamverkansmodeller som har utvecklat.Jag är väl medveten om att det finns brister i över-statlighet, väl medveten om att det finns brister imellanstatlighet. EU har funnit modellen att kombi-nera båda dessa beslutsmodeller. Det tycker jag attEU ska fortsätta att göra.Anf. 162 () replik:Fru talman! Då skulle jag vilja ställa ytterligare enfråga till ordförande.Belgiska ordförandeskapet har sagt att vi inte kanha EG och EU på en gång. Det gäller nu för oss att setill att vi bara har EU. Det stod i isöndags. Jag vill, som en enkel ledamot i kammaren,fråga mäktige ordförande hurhan ser på den frågan: Ska mellanstatligheten, EG, gevika för överstatligheten, EU?Anf. 163 PER () replik:Fru talman! Med all respekt för om att få besked från konstitutionsutskottetsordförande tror jag inte att det riktigt är det som honkan få. Men hon kan få besked från mig.Min övertygelse är att vi även kommeratt ha både överstatliga och mellanstatliga inslag iEU:s konstitution. Hur balansen kommer att varamellan dessa båda beslutsformer vågar jag inte siaom. Det är möjligt att vi kommer att se en utvecklingdär vi vänjer oss vid samarbete på en mellanstatlignivå för att sedan föra över sådana samarbeten i denöverstatliga fåran. Den som lever får se.EU:s grundläggande idé är att vi lär oss genom er-farenhet vilka samarbetsmodeller som är bäst. Jagtycker att det är det förhållningssätt som ellerde svenska representanterna ska inta när vi nu går in idet konvent som i praktiken, för ,kommer att ha att avgöra de frågor som ställer.Anf. 164 ESCH (kd) re-plik:Fru talman! Den här frågan är tveklöst en av demest betydelsefulla som har fattat beslutom , eller ska fatta beslut om.Regeringens egen juridiska expert har sagt att detbeslut som vi kommer att fatta står i strid med våragrundlagar. Detta har regeringen avfärdat på ettmycket egendomligt sätt, för att inte säga för mycket.KUU har möjlighet att tillfråga sin expertis, som ärden främsta vi har i landet, nämligen Lagrådet. Jagskulle vilja fråga: Varför kommer inte Lagrådet, ochvarför har inte Lagrådet tillfrågats på den här punk-ten?Anf. 165 PER () replik:Fru talman! Ett utskott kan förvisso skicka ett re-geringsförslag till Lagrådet om utskottet finner dettanödvändigt. Det har gjorts i riksdagensutskott då man har känt att en brist har varit stor ochosäkerheten har varit betydande.Denna osäkerhet kände faktiskt inte utskottet.Skälet till att vi inte kände den osäkerheten är att vigick till texterna, vilket utskottet till slut måste göra -vi kan inte överlåta den slutgiltiga bedömningen pånågon annan. I texterna framgår det som jag tidigarehävdade, nämligen att inte blir folkrättsligtbundet vid internationella avtal som anser attSverige inte kan biträda som EU-medlem. Därmeduppstår heller inte den konstitutionella konflikt somJK anser sig ha funnit. Detta är svaret, och det fram-går klart och entydigt av de relevanta paragraferna iavtalet att det är så det förhåller sig.Någon - jag tror att det var - påpekade ti-digare, som en poäng, att det likväl var möjligt för deövriga EU-länderna att ingå ett provisoriskt avtal.Javisst, det står i samma paragraf, men observera attdet i så fall är de övriga EU-länderna som ingår detavtal som i det tilltänkta fallet inte vill blifolkrättsligt bundet av.Svaret på von der Esch fråga är: Vi hadenaturligtvis frågat om tvekan i verklig me-ning hade uppstått om vad det var som var rimligt attanta från regeringsformens utgångspunkt. När vi iutskottet, liksom regeringen, kände oss säkra på ut-fallet kände vi inte det behov som von der Eschnu anmäler.Anf. 166 ESCH (kd) re-plik:Fru talman! Svaret låter betryggande: Vi kändeingen oro. Men halva befolkning känner oro,och vi är faktiskt några här i som ocksåkänner oro och ser den slutsats som KUU drog somen partsinlaga. Man ville eller vågade helt enkelt intefråga Lagrådet inför risken att Lagrådet skulle sägasamma sak som JK har sagt. Då skulle det verkligenbli besvärligt för utskottet.Det gäller att prata klarspråk. Jag kan icke tolkadetta på annat sätt än att KUU ville undvika att skulle gå på samma linje som JK. Detta är urdemokratisk synpunkt väldigt betänkligt. Och detfinns tid att låta Lagrådet titta på detta. måstetrots allt först säga ja innan det kan bli någonting.Anf. 167 PER () replik:Fru talman! Om von der Esch överger sinmisstänksamhet om att det lurar någonting undervarje sten som man inte riktigt vet vad det är och istället diskuterar den tilltänkta invändningen i sak blirmin fråga tillbaka till von der Esch: Är det interätt att det står i avtalet att en stat har möjlighet attfrån början anmäla att man inte vill bli folkrättsligtbunden av ett tilltänkt avtal med tredje land? Är detinte rätt att det står i samma paragraf att om ett landgör detta så är man inte bunden, men att övriga EU-stater i så fall har rätt att ingå ett provisoriskt avtal?Det är den granskningen vi har gjort, och vi har dåkommit till den entydiga slutsatsen att detta är enkorrekt analys och att regeringsformens stadganden tyföljande är uppfyllda.Vi behöver inte misstänka någonting, vonder Esch. Så här ser analysen ut. Jag har inte i dennakammare hört någon som har kunnat argumen-tera för en motsatt analys eller en analys som skulleha motiverat en lagrådsremiss från utskottet för attvinna ökad klarhet.Anf. 168 (-) replik:Fru talman! Det är inte direkt vardagsmat i riks-dagen att en ledamot i ett parti står och argumenterarmot någon som både är gruppledare och en mycketskicklig politiker, vilket jag utan tvekan tycker att PerUnckel är. Jag hoppas också att det inte ska upprepasofta.Vi sade när vi gick till val om EU-medlemskapet1994 att det finns frågor där alla medlemsländer harvetorätt. Blir inte alla överens faller frågan till dess attnya argument kommer till och man får ett annat be-slutsunderlag. Jag vill påstå att det i en fråga av dignitet står klart och tydligt - jag refere-rade tidigare till en skrivning från -att medlemmarna ska vara överens. De ska vara uni-sona. I det här fallet är de inte det. Då är jag lite rädd:Om man nu gör ett undantag den här gången, PerUnckel, vem sätter ribban för nästa undantag? Desom bor i EU-länderna, framför allt i småländerna, fårknappast sitt förtroende för unionen stärkt av detta.Ska man kunna laborera med egna regler? Det äralltså EU:s egna regler vi pratar om i dag.Jag har svårt att förstå att vi , lite väl lättköpt,köper det här förslaget. har faktiskt röstat nej.Sedan kan vi diskutera kvaliteten på majoriteten ellerpå underlaget. Men man har röstat nej, och enligtEU:s egna regler, fru talman och Per , skulledet här beslutet inte sjösättas. Om Per harargument som säger att jag har fel vill jag gärna höradem.Anf. 169 PER () replik:Fru talman! För mig är saken mycket klar. Såsombeslutet i just nu ser ut är inte berett attratificera förslaget. Det påverkar emellertid inte be-slutssituationen i något av de övriga parlamenten,som ju har att fatta sina beslut alldeles självständigt.Vi ska avgöra huruvida vi anser att ärbra för vårt land, medan andra länder har att avgörasamma fråga med utgångspunkt från sina intressen.Jag utgår från, , att EU kommer attfölja samma regler som man alltid gör vid för-dragsändringar, nämligen att fördraget kommer attträda i kraft först då alla medlemslän-derna på sina villkor har ratificerat förslaget.Alltså: Vi fattar beslut med utgångspunkt från vå-ra intressen, andra med utgångspunkt från sina. Omfördraget sedan kommer att träda i kraft avgörs avhuruvida alla medlemsländer till slut är beredda attsäga ja. Sådana är reglerna, och sådana ska de följas.Anf. 170 (-) replik:Fru talman! Jag tycker att det var bra att PerUnckel gjorde det här klarläggandet. Det måste inne-bära att även om EU:s medlemsländer med 8-7 röstarja till har det ingen betydelse.