prot · GO0980 · 2001-03-15 00:00:00 — Det statsbidrags-och utjämningssystem som gäller för kommuner ochlandsting syftar till att ge alla kommuner sammaförutsättningar att erbjuda god service till sina inne-vånare. Genom utjämningssystemet kompenserasglesbygdskommunerna för strukturella merkostnaderför elevernas skolgång.Små skolor erbjuder ofta positiva och trygga för-hållanden. Det finns dock en gräns för hur liten enskola kan vara både ur ekonomisk och ur pedagogisksynvinkel. Alltför små skolor riskerar att inte kunnaerbjuda den allsidiga och utvecklande miljö somläroplanen förutsätter. En skola med alltför få eleverkan få svårigheter att erbjuda underlag för samarbete,fostran, och social utveckling eller att ge de valmöj-ligheter, t.ex. när det gäller språk, som enligt grund-skoleförordningen ska finnas. Vanligtvis undervisaselever i små skolor i åldersblandade grupper.Jag tror att vi får anledningatt diskutera vad undervisning och skola innebär. Dennya tekniken, tillgång till information via Internet ochandra medier, gör att gränserna mellan undervisningoch inlärning på annat sätt suddas ut. Jag är inte ne-gativ till denna utveckling, men jag tror att vi måstefölja den noga för att bevaka varje elevs rätt till lik-värdig utbildning.Att använda IT i undervisningen i barn- och ung-domsskolan är något som regeringen redan nu satsarstort på genom kompetensutveckling av ca 70 000lärare genom den nationella satsningen på IT i skolan(ITiS) och genom försöksverksamheten med distan-sundervisning i gymnasieskolan. Syftet med försöks-verksamheten är att möjliggöra för den enskilde ele-ven att genom distansundervisning ta del av ett störrekursutbud än denne annars hade kunnat få i hem-kommunen. Elever som är inskrivna på ett nationelltprogram i kommunen ska kunna få en del av sin un-dervisning på distans. De kan få undervisning i vissakurser med stöd av informationsteknik i den egnagymnasieskolan av en lärare som är anställd i annankommun eller i en bidragsberättigad fristående gym-nasieskola. I vuxenutbildningen är möjligheterna attstudera på distans mycket goda. Jag vill avvakta för-söket inom gymnasieskolan innan jag överväger omdetta är en framkomlig väg även för yngre elever.Strävan att behålla en skola får inte gå ut överelevernas möjligheter att få en utbildning av godkvalitet. Elever har dessutom i en ga-ranterad undervisningstid för hela skoltiden på totalt6 . Att regelbundet studera i hemmet viadatakommunikation kan därför vara tveksamt av fleraskäl. Sannolikt minskar kommunernas kostnader baramarginellt eftersom de stora utgifterna kvarstår förundervisning och lokaler. Dessutom kan undervis-ningens kvalitet och den sociala fostran ifrågasättas.Däremot kan läraren ibland , i vissaarbetsmoment, låta eleverna arbeta i hemmet medindividuella uppgifter för att slippa långa resor.Det nya statliga bidraget för personalförstärkning-ar inom skola och fritidshem som kommunerna fårmed start kan även användas för att ökapersonaltätheten i kommuner med vikande elevun-derlag. Det innebär att glesbygdskommuner får bi-drag för att kunna behålla sin personal. Det är sedankommunernas ansvar att organisera den pedagogiskaverksamheten så att den ger förutsättningar för ele-verna att nå målen. Elevernas rätt att få en utbildningav god kvalitet är avgörande, och man måste förvissasig om att alla elever oavsett bostadsort får en likvär-dig utbildning.Anf. 9 ():Herr talman! Tack för svaret, som jag tycker harmånga intressanta infallsvinklar.Först av allt vill jag klart tala om att jag inte helleranser att staten ska ta över beslut om enskilda fall.Självfallet ska den dialogen föras mellan kommunpo-litikerna och kommuninnevånarna. Vi i Centerpartietanser också att besluten ska ännu längre ned i kedjan- det är skolpersonal, föräldrar och elever som skavara delaktiga i beslut om sin skola.Dessvärre kan jag i skolministerns svar inte se så-dana tankar. Det förvånar mig eftersom jag tror attministern också anser att brukarna ska vara delaktigai beslut som påverkar deras vardag. Vi i Centerpartietanser att det ska finnas lokala skolstyrelser på varjeskolenhet.Beträffande utjämningssystemet som ska erbjudagod service till innevånarna är det närmast ett önske-tänkande som inte fungerar så perfekt. Det grundarsig lite grann på teoretiska beräkningar utan hänsyntill dalgångar, krokiga vägar eller att det råkar liggaen sjö som man måste åka runt. Beräkningarna grun-dar sig med andra ord på fågelvägen, och det är intemed verkligheten överensstämmande.Herr talman! Jag håller med skolministern om atteleverna ska erbjudas en allsidig och utvecklandeskolmiljö där de tränas att samarbeta. I samband medbeskrivningen av vad skoleleverna ska ha för valmöj-ligheter säger ministern: undervisas eleveri små skolor i åldersblandade grupper. Jag förstår intevad det har med den här frågan att göra. Är det nega-tivt? Blir den sociala fostran och utvecklingen lidandeav det? Jag ser det som en möjlighet många gånger.70 000 lärare får kompetensutveckling inom IT.Det är jättebra, tycker jag! Just därför är det rätt lägeatt utnyttja deras kunskaper genom att satsa mer på e-learning. Förlåt att jag valde ett engelskt ord. Jagsitter i , och vi jobbar egentligen föratt vi ska använda svenska ord. Jag får väl hitta pånågot annat för e-learning - elektronisk inlärning.Men det är så långt att säga. Det är lättare med e-learning.Det är extra intressant att påbörja undervisningmed datorns hjälp i de små orternas skolor. I dessaskolor kan distansutbildningen även få sina sätengenom att lärare t.ex. kan avtala tid med elever somläser på gymnasienivå eller högskolor. Ävenkomvuxelever kan utnyttja skolornas Internetupp-kopplingar. Vi verkar ju inte få uppleva att alla män-niskor får Internetuppkoppling till sina hem, även omjag och Centerparitet anser att det behövs, inte minstmed tanke på framtidens möjligheter att studerahemma.I har vi ju ganska mycketglesbygd, även om det är en relativt stor stad. Manhar där anskaffat en buss som åker runt till elever ibygden för att de ska kunna få hjälp med sina studiert.ex. Då kan man ju i stället för bussutnyttja småortsskolorna. Jag ser det alltså som enmycket stor möjlighet.När jag lyssnar till ministerns svar kan jag kon-statera att vi egentligen har samma grundsyn på demöjligheter som finns med elektronisk inlärning, medatt gränserna suddas ut mellan undervisning och in-lärning. Självklart måste varje elevs rätt till en likvär-dig utbildning ha högsta prioritet. Vi i Centerpartietsäger i vår motion Lust att lära att ingen elev skasluta utan godkända kunskaper.Jag tror också att våra funderingar ligger rätt likanär det gäller att kunna samnyttja skollokaler i små-orterna.Anf. 10 ():Herr talman! Det är ju så att glesbygden på vissahåll i breder ut sig mer och mer. Där spelaren skola väldigt stor roll för om folk över huvud tagetska bo kvar, det gäller särskilt barnfamiljer. En barn-familj flyttar knappast till en ort om där saknas enskola som barnen kan gå i.Hur ska man då fatta beslut? Jo, det är kommunensom gör det. Skolan är ju kommunaliserad sedan tioår. Vi menar att besluten ska fattas på ännu lägrenivå, nämligen av familjerna själva. Det kan de göraom man inför en nationell skolpeng som vi har före-slagit under . Det kan ju då göra att enskola får finnas kvar och att bygden får leva vidare.Små skolor eller stora skolor är egentligen intekriterier på att det är bra skolor. Det finns stora skolorsom fungerar väldigt dåligt. Det finns små skolor somfungerar mycket bra.Sedan talar skolministern i sitt svar på interpella-tionen om flexibla lösningar, vilket jag tycker ärintressant. Vad är en skola ? Det är inte säkert attdet är en särskild byggnad där det bara bedrivs skol-verksamhet. Vad är ett klassrum? Ett klassrum serofta ut som det gjorde . Eventuelltfinns det någon dator, och orgeln finns inte kvar därframme. Annars är det väldigt likt ett klassrum förväldigt många år sedan.Hemundervisning är ett alternativ. Det finns ocksåmed i svaret. Hemundervisning innebär ju inte har all undervisning i hemmet. Man kan ha vissundervisning i hemmet. Sedan kan man plocka ihopelever och lärare så att man får den sociala gemen-skap som alla mår bra av.Jag har själv tittat på några små skolor i gles-bygdsområden i mitt eget hemlän, i . IÖnum i skulle kommunen lägga nedgrundskolan . Då sade föräld-rarna nej och tog över skolan i egen regi och startadeen friskola, Önums friskola, som har funnits inästan med ett stort föräldraengagemang.Karlsborgs kommun bestämde sig för att lägga nedForsviks skola, som ligger mycket vackert vid Götakanal, . Föräldrarna sade nej och krävde attfå ta över skolan i egen regi. Men även det sade majo-riteten i kommunen nej till. Jag behöver knappast talaom vilka partier som röstade nej till den här skolan,men sade dessbättre ja. Och sedan höst-terminen 2000 finns det en friskola i har besökt båda de här friskolorna, som funge-rar väldigt bra. Det är ett stort föräldraengagemang.Det är inte bara i det praktiska arbetet som föräldrar-na deltar utan de finns också med i t.ex. administra-tionen på skolan och hjälper tillmed att betala ut löner till lärare och övrig personal.Föräldrarna trivs med det här arbetet, trots att det targanska mycket tid i anspråk. Lärarna trivs på skolan,och skolan finns kvar som en levande institution ibygden och gör att barnfamiljerna väljer att stannakvar.Det här med friskola fanns inte med alls i skolmi-nisterns svar. Men nog är det väl bra med en friskolasom startar ett stort föräldraengagemang och somkräver ett stort föräldraengagemang. Det finns ocksåett stort engagemang från alla i hela bygden. Det ärväl ett betydligt bättre alternativ än en nedlagd ochtom skola, skolministern?Anf. 11 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag kommentera BirgittaSellén som tog upp det här med lokala styrelser. Jag ser oerhört positivt på denhär verksamheten.Vi har ju en försöksverksamhet med föräldrasty-relser runtom som upphör. har ett upp-drag att titta på det här, göra en rapport, följa upp ochgöra en utvärdering. Men jag har en ambition. Det härär något bra. Det vill jag stimulera vidare, och jaghoppas att det ska bli fler skolor än som använ-der sig av de här lokala skolstyrelserna.Sedan vill jag också bli tydlig på punkten om ål-dersblandad undervisning. Jag tycker att det är posi-tivt. En gång kallade vi det här för B-skolform ute pålandet. har den åldersblandade undervisningenett djupare perspektiv. Man har sett det som en peda-gogisk möjlighet att utveckla elever som befinner sigpå olika nivåer kunskapsmässigt men också socialt.Så jag tycker att det här stärker detta. Den här möj-ligheten finns, och jag tycker att det är den som manska ta till när man ser ett minskat elevunderlag.Men jag tog också i mitt svar upp den skolförord-ning som vi nu har antagit angående de 5 miljarderna,som ska användas för att öka personaltätheten. I denförordningen har vi speciellt pekat på s.k. akutkom-muner och glesbygd just för att detta ger en möjlig-het. Även de kommuner som har ett vikande elevun-derlag, t.ex. på glesbygden, ska ta del av de här mil-jarderna. Det kan ju också vara en möjlighet att se tillatt personal får stanna kvar. Det var väldigt viktigt förmig att peka på just detta, så att man inte, när en ut-veckling visas, skulle se att det var sjunkande elev-antal och att man på det viset inte skulle kunna fåtillgång till de här lärarna, som vi vill utöka med. Sådet här ser jag som angeläget.Till vill jag säga att vi har olika upp-fattningar om t.ex. det som hände i . Karls-borg var i det läget en s.k. akutkommun. Man klaradeinte sin ekonomi. Det finns olika förklaringar till attdet var så. Man ansökte då om att bli en s.k. akut-kommun och få stöd från staten. I det program somman fick redovisa fanns det bl.a. med att man skullelägga ned två skolor där man såg ett vikande elevun-derlag och att kommunen inte hade råd. När det gällerdet ställningstagandet var man politiskt enig om attdet var viktigt att göra detta. Men så uppstod läget,precis som beskriver, att föräldrar hadeen annan uppfattning och sade att de ville ta över sinskola, och sade ja.I det förslag som jag nu har lagt fram när det gäl-ler de fristående skolorna har jag pekat på just ettsådant exempel. Jag tror att något av det svåraste mankan göra som kommunpolitiker är att fatta beslutetom att lägga ned en skola. Men om det då är ett ledför att man ska kunna klara kommunens totala eko-nomi menar jag att man inte ska kunna starta upp densom fristående.Vi får se vad det blir för remissvar på det här.Men de brev som jag har fått är från såväl borgerligtsom socialdemokratiskt styrda kommuner. Jag seralltså att det ute i landet inte har varit någon skillnadberoende på var man politiskt befinner sig i sitt ställ-ningstagande. Jag understryker ändå att beslutet attlägga ned en skola är bland det svåraste som kom-munpolitiker har att ta, och då måste de också harätten att stå för det beslutet, och ska i detfallet inte kunna bifalla förslag om skolan som fristå-ende.Men det här förslaget är som sagt ute på remiss,och det slutliga ställningstagandet får ju inte riksda-gen förrän . 12 ():Herr talman! Beträffande lokala skolstyrelser ärjag glad över det som skolministern säger om att manska försöka fortsätta med de här försöken och ta delav det som har skett sedan regeringen kom med sinaförslag till det här. Jag vill rekommendera att manäven tar del av den utvärdering som har gjorts iSundsvall. Vi började ju 1991 med det här, och närregeringens propåer kom visade tio skolor intresse avatt ta del av försöket, men när det kom till kritan vardet bara en skola som följde regeringens direktiv.Skolorna sade nämligen att de hade kommit längre.Därför tror jag att skolministern kan ha glädje av attta del av den utvärderingen.Den garanterade undervisningstiden, som skolmi-nistern tar upp, anser jag faktiskt är lika förlegad somtimplanen. Det är kunskapsmålen i slutet som är detviktiga inte om man har fått si eller så många under-visningstimmar. Det ska inte vara en broms för nyainlärningsmetoder, anser jag. Den sociala fostran,som skolministern också lyfte fram, har jag lyft fram iinterpellationen genom att påpeka att eleverna behö-ver samlas . Dettog också upp. Inte minst behöver de haidrott tillsammans. Även andra praktiska ämnen ärväldigt svåra att utöva framför datorn.Jag gläder mig åt att skolminister ta-lar om att eleverna ska kunna arbeta i hemmet medindividuella uppgifter, och jag gläder mig av minsttvå anledningar. Det är positivt att vi har sammagrundsyn på elevens möjlighet till individuella studi-er, för det innebär att varje elev måste få en individu-ell studieplan. Det gläder mig också därför att detinnebär att alla måste ha en Internetuppkoppling ihemmet - digital allemansrätt - för att kunna få enlikvärdig utbildning. kanske vi snart kan få se attvi med förenade krafter bygger ut det här i hela lan-det.Det statliga bidraget till personalförstärkningar,som ministern talade om, inom skola och fritidshemser jag som väldigt positivt. Vi i hade ivår budget också satsat många miljarder just på det.Jag kan bara hoppas att pengarna kommer att använ-das till det som de är avsedda för, så att de inte ham-nar i det berömda s.k. svarta hålet. De här pengarnaleder förhoppningsvis till att kommuner som planeratatt stänga småortsskolorna kan behålla dem. Själv-klart är det kommunerna som ska bestämma, helst isamarbete med lokala skolstyrelser, och som tillsam-mans ska organisera den pedagogiska verksamhetenför sina elever.Anf. 13 ():Herr talman! Vi ska inte diskutera enskilda fallalltför mycket, även om jag tog upp ett par exempel.Men det är som har godkänt t.ex. Forsviksfriskola, och det är ju ett statligt verk som jag gissaratt skolministern litar på. Då måste det vara det be-slutet som gäller. Att ändra på det och låta kommu-nerna bestämma i stället innebär ju att valfrihetenkommer att minska kraftigt i när det gällerval av skola. Det tycker jag skulle vara näst intill enkatastrof.Jag arbetar en hel del med skolfrågor i . Jag var med i en arbetsgruppsom tittade på barn och ungdom. Vi studerade skolori alla nordiska länder. Det slog mig då att vi i Sverigehar en annan syn på hur stor en skola ska vara än manhar t.ex. i och på . Vi besökte underheldagar stora skolor i och här i Stock-holm. Vi besökte också mycket små skolor på Islandoch på den norska landsbygden. Vi fann då att detfanns mycket små skolenheter som fungerade väldigtbra.I besökte vi en liten skola med 15-17 ele-ver, vill jag minnas. En svensk mellanstadielärarehade flyttat dit just för att hon skulle kunna få under-visa på det sätt hon önskade. Det var inte alls denhårda styrning, menade hon, som fanns i . Jagtittade på de grupparbeten som eleverna hade gjort iden här lilla skolan. De var väl så bra som vad viåstadkommer i i betydligt större skolor.Jag tror att vi har en hel del att lära av t.ex. . Där säger man inte direkt att en liten skolainte ska få finnas kvar eftersom den inte kan ha allaämnen eller en stor integrering med all möjlig verk-samhet. Dessutom var den här norska skolan, där vistannade ganska länge, en levande institution i byg-den. Där fanns ett föreningsliv och helger.Detta är något som ofta saknas i svenska skolor, somtyvärr står stängda rätt ofta när inte skolverksamhetbedrivs där.Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Vi har här berört den totala under-visningstiden. Jag tycker att vi nu har tagit ett steg påvägen med försöksverksamheten med s.k. slopadtimplan, som ju ändå gör det möjligt att ha en rörlig-het mellan de olika ämnena. Men jag kommer också,jag kan inte säga exakt när, att återkomma i fråga omsynen på elevers totala arbetstid inom ungdomssko-lan. Jag tänker då på och gymnasiesko-lan. En del elever, det vet vi, kommer också i framti-den att behöva än andra. En del kommer attbehöva kortare tid.Jag fick frågan så sent som i går, när jag besökteen skola uppe i , om jag var beredd att rucka påden nioåriga skolplikten. Jag sade att så länge jag intevet och kan garantera att vi verkligen ger denna möj-lighet och med de mål vi har satt upp ser till att vi kannå eleverna vågar jag inte rucka på den. Men detbetyder inte att jag inte kan se att en del behöver merän och att andra kanske kan börja på gymnasiettidigare. Jag tror att vi är på väg mot en sådan ut-veckling.Vi är alltså inte oense. Jag kanske bara är lite för-siktigare.Ja, det blir en öronmärkning av miljarderna. Deska inte kunna gå någon annanstans. Den stora of-fentligheten kommer att ske via , somkommer att lägga ut på sin hemsida vad varje kom-mun tänker använda de här pengarna till så att deverkligen kommer medborgarna nära. Föräldrar,elever, lärare - alla ska kunna se: Så här tänker vigöra i vår kommun. Då kan man följa detta år för år.Det bli alltså lätt för alla att få tillgång till detta.Lars tog upp . Eftersom jagockså har fått brev från blir det naturligt attfullfölja detta; annars brukar vi ju inte ta upp en en-skild skola. Jag tycker att det är oerhört viktigt att allakan ha möjligheten att starta fristående skolor. Menjust när kommunen har tagit det här svåra beslutet -vanligen i full enighet, det är inga partiskillnader där- tycker jag inte att staten ska kunna sätta sig överdet. Det kan kullkasta ekonomin oerhört mycket. det här fallet skulle man få statliga bidrag. Men närdet gäller dessa kommuner måste man visahur man ska kunna spara pengar, och då gick det enabeslutet stick i stäv mot det andra. Ett sådant systemtycker jag blir felaktigt. Det blev så väldigt tydligteftersom just var en s.k. akutkommun.Hur många elever ska vi ha för att kunna säga attdet är en skola? Det var en fråga som diskuteradesoerhört mycket i det första betänkandet om friståendeskolor som antogs 1995/96 och som ligger till grundför hur det är . De diskussioner som då fördesutgick från att man skulle ha en rimlig grupp så kunde få det här med den sociala fostran. Helstskulle det också finnas så pass många elever att detkunde finnas två vuxna som kunde möta eleverna,just därför att man ibland stämmer bättre överens meden vuxen och ibland med någon annan. Det skullealltså finnas en valfrihet även i den lilla gruppen.Betänkandet ville inte helt ta ställning, men det antalvi rörde oss omkring den gången var ungefär 20 ele-ver. Det låg alltså inte så långt ifrån de 17 som LarsHjertén nämnde. Men det är en fråga som man säkertkan diskutera.Jag diskuterade också i går när jag var uppe iAlfta och vad som egentligen är gränsen förnär vi har det vi kallar en skolmiljö. För mig är detviktigt att man kan välja kamrater, och man bör ocksåkunna ha en valfrihet i fråga om vuxna. Sedan tror jagatt det är bra att man har en öppenhet i förhållande tillden enskilda situationen. Här handlar det också omvilka avstånd som blir följden om man måste resalängre.Anf. 15 ():Herr talman! Ja, det är just det: Hur långt ska manresa? Det är många som drabbas av väldigt långaresor när glesbygdsskolorna läggs ned. Dessvärretycker jag mig alltför ofta se att man lägger ned ochfraktar till de stora centralorterna. Varför inte frakta imotsatt riktning? Det kan man faktiskt också göra.Om skolan dör, ja, då dör affären, pizzabutiken ochkiosken också. Bussen dras in osv. Man blir ocksåkanske av med den enda samlingslokal man har. Jagtror nämligen att skolan i ännu större utsträckningkommer att behöva användas och samnyttjas, somLars var inne på, även för kvällsbruk.Den totala arbetstiden i skolan är oerhört intres-sant att diskutera. Jag gläder mig över att skolminis-tern är öppen även i den frågan. Sedan förstår inte jagvarför inte skolministern kunde svara däruppe i Alftaatt hon är redo att rucka på den nioåriga skolplikten,just på grund av att olika elever behöver olika långtid. Vi säger i vår motion Lust att lära att har mannått målen när man har gått i skolan ska mankunna få sluta och gå över till gymnasieskolan, menbehöver man måste man få det. Med de flexiblatankar som finns i skolministerns huvud tror jag att vikommer att nå varandra i den biten.Miljarderna är öronmärkta, säger skolministern.Jag hoppas och håller tummarna för att det verkligenkommer att fungera, så att man inte sitter ute i kom-munerna och tycker att detta har vi i intemed att göra. Vi har ju i och för sig det kommunalasjälvstyret, som också väger väldigt tungt. Jag hoppasalltså att kommunerna kommer att se möjligheternanär de får pengar. Men staten måste ju ge förutsätt-ningar i viss mån. Att ta bort timplanen och den ga-ranterade undervisningstiden är ett första led i detta,som jag ser det.Anf. 16 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att många kommuner ärflexibla och inte bara flyttar barn från den lilla skolanin till den stora utan vice versa. Jag har själv arbetat ien kommun som vi nog inte tänker på som en gles-bygdskommun, nämligen . Men våra skolorvar förhållandevis ganska små, då kommunen äruppdelad på flera stycken tätorter. Där förekom, föratt det skulle bli en balans och en bra situation försåväl eleverna som lärarna, att man kunde bo i denena tätorten och ibland gå i skola där men ocksåibland flyttas till en annan tätort. Det gick fram ochtillbaka, helt enkelt för att man skulle få ut den bästakvaliteten. Så hoppas jag att man ska se på det. Iblandväxer elevantalet mycket på en ort och ibland sjunkerdet, och ska man kunna se det och flytta elevernautifrån det perspektivet.