prot · GO0952 · 2001-01-18 00:00:00 — De rapporter som finns - i varje fall de som harvarit ledande - säger att brottsligheten egentligen intehar ökat , men att den grövrebrottsligheten har blivit värre. Jag tror att det finns ettsamband mellan det oroväckande ökande narkotika-missbruket hos ungdomar och brottsligheten. Vi haren internationellt sett låg nivå fortfarande, men vimåste se upp och vi måste på alla sätt försöka hindraden här utvecklingen.Rohypnol känner alla till. Det får fruktansvärdaeffekter på ungdomar. svarade i förrgårpå en interpellation. Vi har talat om att försöka gåvidare med just detta. Jag säger inte att det är möjligt- men det bästa vore att helt förbjuda Rohypnol medtanke på de effekter som det får tillsammans medalkohol. Mig veterligen är detta första gången somman använder droger i strategiskt syfte - för att för-bättra sina möjligheter att delta i bråk. Det gäller dåframför allt unga killar. Det används faktiskt ocksåtill offer vid sexuella brott. Detta är någonting som vialla verkligen måste försöka vidta åtgärder mot.Det har alltså gjorts en rad olika saker. Det behö-ver göras mer. Jag vill återigen understryka att detviktigaste är att kämpa för ett rättvist samhälle. Detminskar brottsligheten, men det är också då som barnoch ungdomar har möjlighet att påverka sin egensituation. Det är då de får den tron på samhället somde är värda. Det är då de får sina egna möjligheter attpåverka sin egen situation. Det är ungdomarna värda.Anf. 241 () replik:Herr talman! Justitieministern uppehöll sig myck-et vid de sociala orsakerna till brott. En enligt minuppfattning allvarlig form av brottslighet i vårt landär ekobrottsligheten. Jag skulle gärna vilja höra justi-tieministern vidareutveckla sin syn på de socialaorsakerna till ekobrott.Jag tycker att justitieministern är inne på en farligväg. Det finns en farlig tvärsäkerhet när justitiemi-nistern talar ensidigt om sociala orsaker till brott.Enligt min uppfattning är nämligen det här ungefär attjämföra med hönan och ägget. Förnekar justitiemi-nistern att brott i lika stor utsträckning orsakar socialutslagning och sociala problem? Ser inte justitiemi-nistern vad det innebär för människor som bor i ettområde där brotten får slå rot och därmed omöjliggöräven för den som önskar att vara laglydig att fullt utkunna fungera som en laglydig människa?Anf. 242 Justitieminister () replik:Herr talman! Jag vill först svara på frågan om deekonomiska brotten. Till skillnad mot vad man kantro så begås inte så många ekonomiska brott av rikadirektörer. Det är dem som vi läser om i tidningarna,men om man besöker så kanman konstatera att många ekobrott som handläggs därär t.ex. de ekonomiska brott som begås på loppmark-naden i osv. Det är också ekonomiskabrott! Och bakom den brottsligheten kan jag tala omatt det finns just sociala orsaker.Det är möjligt att jag har missat något av det somGun sade, men jag kan inte se att vi inteskulle vara överens om att det är oerhört viktigt attsatsa på de här områdena och boendet. Segregationenmåste bekämpas för att minska brottsligheten. Jag äralldeles övertygad om att det är där som man måstegöra stora satsningar.Anf. 243 () replik:Herr talman! Det är ensidigheten jag reageraremot, och det är där vi har en skillnad. Den moderatakriminalpolitiken står på flera ben; reaktion mot brottoch stöd för att kunna fortsätta ett bra liv. Justitiemi-nistern talar enbart om de sociala orsakerna till brott.Så enkelt är det inte. Då kan man inte få rätt politik.Jag skulle vilja sluta med att be att få justitiemi-nisterns kommentar till ett uttalande som kriminolog-en gjorde vid ett socialdemokratisktgruppmöte . Han sade att brottsligheten inte ären biprodukt av brister i samhället. Stölderna ökar ju itakt med ökad välfärd. Vilka reflexioner gör justitie-ministern över detta uttalande från den ende profes-sorn i kriminologi i ?Anf. 244 Justitieminister () replik:Herr talman! Jag ska inte starta en debatt medGun om vem som är mest ensidig. Men detsom jag har reagerat mot hos är att manalltid talar om fler poliser, hårdare straff och hårdaretag. Det tycker jag att vi har hört . Jag villunderstryka att regeringens politik bygger just på enhelhetssyn där allt från brottsförebyggande till brotts-bekämpande finns med. kommer ju fler poliser,och vi ska ha en väl fungerande polis, åklagare ochdomstol. Men vi ska också ta hand om de personersom har dömts för brott för att de ska kunna återan-passas till samhället.Viss brottslighet vad gäller stöld har gått ned, t.ex.inbrott i villor och även i bilar om jag inte minns fel.Men snatterier och mindre stölder i affärer har ökat.Anf. 245 () re-plik:Herr talman! Justitieministern hänvisade till ut-redningen om unga lagöverträdare. Även den utred-ningen lyfter fram problematiken med de kriminellaunga som inte omgärdas av LUL. Mansäger att frågan måste lyftas fram i en annan del.Justitieministern säger att detta är uteslutande social-tjänstens ansvar.Jag har en fråga. Hur ser justitieministern på denkritik som polisen har fört fram mot vissa kommuneralldeles där helt enkelt låter deunga fortsätta i sitt destruktiva beteende därför inväntar en dom under LSU? Då blir det nämli-gen staten som ska ta hand om kostnaderna. Har jus-titieministern uppmärksammat detta och vad harjustitieministern för tanke om att åtgärda det?Anf. 246 Justitieminister () replik:Herr talman! Självfallet får inte sittaoch vänta på en dom. Det är ju ett direkt tjänstefel attinte agera utifrån lagarna, och då tänker jag närmastpå LVU. Om förutsättningarna för LVU är uppfylldaär det självklart att inte bör eller får,utan skall reagera.Om detta sedan inte sker vid något eller några till-fällen - jag har ingen statistik - finns det naturligtvisall anledning att reagera i det enskilda fallet. De per-soner som ansvarar för detta begår ju ett fel.Anf. 247 () re-plik:Herr talman! Verkligheten är ju sådan attmånga socialtjänster anger resursbrist som det störstaskälet till att man inte alltid har råd att skicka i vägden unge omgående. Det andra skälet är att man harsvårt att få tag i hem och platser för dem som dömstill LVU. Det var också det som hände här i enStockholmsförort där den LVU-dömde fick vistashemma tillsammans med sina kriminella föräldrar iväntan på en institutionsplats.Då är min följdfråga: Har justitieministern någonstrategi för att kunna få fler inom kommunerna attvilja ta sig an barn som dömts till LVU? Finns detmöjligheter att bygga ut antalet platser för att vi skakunna ge barn som dömts till LVU den vård som deska ha och för att inte LSU ska tränga ut de här plat-serna?Anf. 248 Justitieminister () replik:Herr talman! Det är inte acceptabelt att det intefinns platser till de barn som har dömts till LVU,även om det naturligtvis är svårt att göra exakta be-räkningar eftersom detta inte följer någon exakt jämnkurva. Där är vi överens.Det behövs också fler platser till barn som hardömts enligt lagen om sluten ungdomsvård. Det är ensak som vi tittar på just . Det är fler som har dömtsenligt denna än vad som hade beräknats från början.Jag tror att vi är helt överens i den här frågan.Anf. 249 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja tacka justitieminis-tern för att han redovisade synen på narkotikafrågor-na, hur viktiga de är och hur viktigt det är att man tarkrafttag på det området.Det pratas ofta om helhetssyn och samverkan. Detmåste finnas både kortsiktigt och långsiktigt. Jagskulle vilja ställa en fråga om den föräldrautbildningsom t.ex. bedrivs inom kriminalvården på kvinno-fängelser. Den väcker upp otroligt starka känslor.Men sedan finns det ingen psykolog som kan hanteradetta. Är det rimligt - om man tittar på samverkanoch helhetssyn - med tanke på att dessa föräldrar skata hand om sina barn?Sedan skulle jag vilja ställa en fråga som gällermedling. Varför fick man inte permanenta detta direktoch köra vidare? Det fanns utbildad personal somkunde jobba med det. är det risk att de försvinner,och de är inte så lätta att hitta.Anf. 250 Justitieminister () replik:Herr talman! Jag har kommit i kontakt med fråganom kvinnliga intagna och avsaknad av psykolog nuunder hösten. Den har redan varit uppeför diskussion. I budgetpropositionen står det just måste ta hänsyn till den speciella situation somgäller för kvinnliga intagna.När det gäller den andra frågan om medling villjag säga att det har visat sig vara en väldigt fram-gångsrik metod. Det är också därför som det är viktigtatt göra det möjligt för alla barn och ungdomar somkan vara i behov av medling att också få det. Det blirstarkare om man inför en lag att det ska finnas möj-lighet till medling.Anf. 251 () replik:Herr talman! Jag tycker att det var bra att man hartagit tag i situationen med psykologtjänster.När det gäller medlingen vill jag säga att det ärsvårt att hitta lämpliga personer som kan jobba meddetta. Om man lägger detta på is finns det jurisk för att de här personerna gör någonting annat.Sedan skulle jag vilja ta upp en sak som jag harnämnt tidigare. Det gäller alla de illegala vapen somfinns hos unga människor, bl.a. i . Vad avserjustitieministern att göra åt det problemet?Anf. 252 Justitieminister () replik:Herr talman! Frågan om medling ligger ganskalångt framme. Den är ute på lagrådsremiss. Det börinte dröja så länge innan vi har en lag, om vi nu kankomma överens i den frågan. Men det verkar ju fin-nas en ganska stor enighet här. Det bör kunna gåganska fort. Det finns ju fortfarande möjlighet tillmedling.När det gäller den andra frågan om illegala vapenär det ju så att där måste vi verkligen satsa alla resur-ser som finns. Det som jag har märkt när jag harkommit i kontakt med de ungdomar som inneharvapen är deras enorma brist på förståelse för vadkanske framför allt stickvapen kan åstadkomma. Detär många ungdomar som har en kniv i fickan i s.k.defensivt syfte som sedan kommer upp under kväl-lens gång. De jag har talat med förstår inte, trots detsom har hänt, vad det kan innebära. De tror inte att desjälva ska kunna bli indragna. De förstår inte hur litesom behövs för att döda en annan människa med enkniv.Anf. 253 () re-plik:Herr talman! Justitieministern nuddade vid famil-jen och stödet till den i sitt anförande. Sedan hördejag inte så mycket mer, utan justitieministern gicköver till de brottsförebyggande råden ute i kommu-nerna. Jag skulle gärna vilja höra justitieministern litemer ingående ange sin syn på familjens roll i detbrottsförebyggande arbetet.Den andra frågan gäller samverkan mellan olikamyndigheter. Vi hörde att justitieministern har ett gottsamarbete med socialministern. Jag skulle vilja höramer om just samverkan mellan olika myndigheter föratt förhindra och förebygga att barn och ungdomarbegår brott eller utsätts för brott.Anf. 254 Justitieminister () replik:Herr talman! När det gäller familjens roll vill jagförst understryka att regeringen nu gör en satsning påfamiljerna. Den kommer alla barnfamiljer till godo.De får det bättre, klassklyftorna minskas och barnfa-miljerna får en bättre social situation. Sedan finns detvissa områden där man behöver göra mer, och det harregeringen också gjort genom en storstadssatsning på2 miljarder. Det görs många saker, och vi ska fort-sätta att göra saker för barnfamiljerna. Fungerandefamiljer är det bästa receptet mot att barn ska hamna idrogmissbruk eller brottslighet.Anf. 255 () re-plik:Herr talman! Familjens och föräldrarnas roll i detbrottsförebyggande arbetet är ju väldigt viktig. Attkoppla det till en satsning på familjen med barnbi-dragshöjning m.m. tycker jag verkar lite väl grunt.Jag hoppas verkligen att justitieministern och Social-demokraterna har mer att komma med när det gällerfamiljens roll i detta än barnbidrag och storstadssats-ningen. Det som familjerna kan ställa upp med är juoerhört väsentligt för att överföra normerna i sam-hället och förhindra att barn begår brott eller utsättsför brott.Den andra frågan jag ställde handlade om sam-verkan mellan olika myndigheter i det brottsförebyg-gande arbetet. Jag anser att det är väldigt väsentligtför att vi ska komma till rätta med detta.Anf. 256 Justitieminister () replik:Herr talman! Jag glömde den sista frågan. Jag skasvara på den . Samverkan mellan myndigheter ärmycket viktigt i det brottsförebyggande arbetet. Dethandlar om samverkan mellan polis, skola och soci-altjänsten. Det har visat sig vara väldigt effektivt.Sollentunapolisen har t.ex. på ett fantastiskt sätt kun-nat hindra den alarmerande utvecklingen av ung-domsrån som tidigare fanns i Sollentuna.Det här hänger ihop med stödet till familjen.Många föräldrar till tonåringar känner en ensamhetoch vet inte hur de ska hantera situationen. Men omdet finns ett fungerande brottsförebyggande råd mel-lan skola, socialtjänst, polis och kanske andra myn-digheter ger man det stödet till föräldrar så att de påett bättre sätt kan bistå sina barn för undvika att deska hamna i drogmissbruk och brottslighet.Anf. 257 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är intressant ochbra att nästan alla talare har diskuterat brotts-förebyggande åtgärder. Det är intressant att kunnadiskutera det breda spektret. Man börjar i skolan föratt se till att det finns tillräckligt med personal, att detfinns olika typer av personal, att det finns tillräckligtmed ungdomsgårdar och att det finns ett bra samar-bete. Vi vet ju att det går att få ned ungdomsbrottslig-heten.I län som jag kommer från har man bl.a.halverat ungdomsbrottsligheten . Man harsatsat och prioriterat för att bekämpa det här.Jag skulle vilja fråga om det sista justitieministerndiskuterade, samarbetet mellan skolan, socialtjänstenoch polisen, som i många fall inte fungerar. Av allade skolor som jag har besökt är det här en fråga somman har tagit upp. Man säger: Hur ska vi kunna sam-arbeta på ett enklare och bättre sätt?Jag skulle vilja fråga justitieministern om man harfunderat på det. Hur kan man arbeta på ett förenklatoch bättre sätt?Anf. 258 Justitieminister () replik:Herr talman! Det är just därför det är viktigt meddessa brottsförebyggande råd så att det finns en sam-lad kraft och så att inte alla ska fundera över vad manska göra eller vem man ska fråga.Nu finns det råd i två tredjedelar av landets kom-muner. Det är möjligt att det inte går att få i allakommuner av rent praktiska skäl. Men det bör kunnaöka ytterligare. I varje fall finns det nu i två tredjede-lar av kommunerna. Jag kan bara rekommendera attskolorna, som talar om, och som i allafall finns i två tredjedelar av kommunerna ska ha ettbrottsförebyggande råd att fråga hur man ska med-verka.Anf. 259 () replik:Herr talman! Det är viktigt att samarbetet fungeraroch kommer i gång överallt.En annan sak som jag tycker är viktig för att få ettförtroende mellan barn och poliser är de besök sompolisen har gjort runtom på skolorna. Tyvärrhar man varit tvingad att dra ned det. Det är inte prio-riterat för polisen på grund av ekonomiska skäl.Är det något som justitieministern ser att manskulle kunna satsa extra på?Min andra fråga rör något som ministern var innepå i sitt anförande. Det gäller narkotikabrott och ung-domsbrottsligheten. Vi vet att det inte är så samman-kopplat som man tidigare kanske har trott. Men hurska vi ändå kunna bekämpa det här när man ser attnarkotikaintaget bland skolelever har ökat?Vad finns det för strategi från justitieministernoch regeringen?Anf. 260 Justitieminister () replik:Herr talman! Vad gäller den första frågan är dethelt riktigt, tycker jag, att närpolisen har en mycketviktig roll. I de kommuner - de kanske inte är såmånga än så länge - som jag har besökt och haftkontakt med har närpolisen haft en viktig roll i detbrottsförebyggande arbetet. Vi ska inte göra det härtill en budgetdebatt. Det finns diskussioner om sats-ning på polisen. Men satsningar på polisen görs frånregeringens sida. Det är de största . Sedanfinns det andra partier som tycker att det ska görasytterligare satsningar. Men där har närpolisen enviktig roll.Så till det som regeringen gör när det gäller be-kämpning av narkotika. Det kommer enutredning från kommissionen mot narkotika. har perma-nentats, vilket spelar en oerhört stor roll i bekämp-ningen av ungdomars narkotikamissbruk i Stockholm.Det har skett en permanentning, och antalet har ökattill 21.Det pågår diskussioner om Rohypnol. Man hargjort en storsatsning. När det gäller narkotika tror jagatt man måste bygga på helheten med brottsförebyg-gande åtgärder, brottsbekämpning och en aktivitetefter det att en person har dömts.Anf. 261 () replik:Herr talman! Justitieministern talar om stödet tillfamiljen och det är naturligtvis mycket viktigt. Tyvärrär min egen erfarenhet och många andras att justitie-ministerns parti snarare har velat styra familjen. Jagtycker att det är bra om vi utgår från att vi ska stödjafamiljen och även stärka familjen.Justitieministern har i sin tidigare yrkeserfarenhetoch jag i viss mån som högstadielärare ibland kunnatträffa på bristande empati. Den unge har svårt attförstå vad han eller hon har gjort.Vi fick länge i den här kammaren kämpa förmedling, vilket ministern kanske känner igen. Förstnär det blivit en majoritet i utskottet mot ministernsparti fick vi igenom det. Justitieministerns företrädarehar, som jag tycker, trots allt förhalat det lite grann,men jag har förhoppningen att det kommer någotsnabbare nu.Sedan finns det som ministern känner till någotsom heter familjegruppskonferens. Det lämpar sig välför de flesta familjer, även s.k. resurssvaga familjer.Det finns oftast någon i närheten av barnet som är såstark att man kan ta del. Vad anser ministern omfamiljegruppskonferenser?Anf. 262 Justitieminister () replik:Herr talman! Jag har inte tillräcklig kunskap föratt ha en alldeles klar åsikt. Jag tycker att det är vik-tigt att se personer runt familjen som oerhört viktiga.Jag tycker också att man tidigare kanske har missatlite i det. Det gäller t.ex. mor- och farföräldrar menkanske också syskon eller t.o.m. personer som på litelängre håll är släkt.Det här gäller inte minst personer som är invand-rare eller kommer från andra länder där man kanskehar större möjligheter att utnyttja släktförhållanden.Jag är i grunden positiv till att utnyttja det.Anf. 263 () replik:Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag hoppas attministern kan förmedla det till sina partikamrater häri kammaren. Exakt de här argumenten har vi förtfram, inte minst det här med personer med invandrar-bakgrund. Familjegruppskonferenser är ett sätt attstärka familjen, inte bara den närmsta utan den om-kringliggande. Jag hoppas att det blir ett trendbrott såatt det här inte är något hiskeligt farligt.Trots goda insatser går det snett för en del ung-domar. Det här vore kanske ett sätt att få fram empatioch göra det tydligt. I familjegruppskonferensen ingårockså att om man inte följer avtalen finns det en al-ternativpåföljd utdömd, så det är väldigt tydligt.Jag tackar ministern och hoppas att det går snab-bare med den här ministern.Anf. 264 Justitieminister () replik:Herr talman! Då har vi en spännande diskussionatt se fram emot. Jag vill bara understryka att jag sadeatt det inte finns några färdiga förslag vad gäller fa-miljegruppskonferenser. Men naturligtvis ska man tavara på de personer som finns runtomkring där fa-miljer behövs.Anf. 265 () re-plik:Herr talman! Jag liksom många här i kammarengläder mig över det justitieministern säger, att funge-rande familjer och att en utökad familjekrets är detviktigaste i det brottsförebyggande arbetet. Det kännsgott.Samtidigt sade också justitieministern att stödettill familjen är viktigt för att motverka kriminalitetbland unga. Stödet till familjen måste innebära har tid att vara familj, att man hinner att umgås,att man hinner att skapa de goda förebilder som ung-domar behöver.Tidens uppdrivna tempo talar i precis motsattriktning. Jag undrar därför hur justitieministern medsina regeringskolleger kommer att verka för att fa-miljerna får mera tid.Anf. 266 Justitieminister () replik:Herr talman! Jag tror att vi politiker är ganska då-liga föredömen när det gäller att inte arbeta för myck-et. Det viktigaste när det gäller den här frågan tror jagär att frågan över huvud taget diskuteras på ett heltannat sätt . Det går ju knappt utanatt man talar om alarmerande rapporter om utbränd-het.Jag tror att det är ett annat klimat. I alla fall harjag upplevt det. Som pappa till små barn får man t.ex.en förståelse för att man ska vara ledig, och det ävennu i mitt jobb som justitieminister. Det har jag fåttfrån kolleger och från annat håll. Jag tror att det är enannan syn och tror jag att själva synen har denstörsta betydelsen.Anf. 267 () replik:Herr talman! Jag kommer att hålla mig till fråganom LSU. När man införde lagen sadeden socialdemokratiska regeringen att lagen inteskulle öka repressiviteten. I stället skulle det hållaborta de unga som redan hade dömts eller som tidiga-re dömdes till fängelse. De skulle hållas borta. Därföransåg man att det inte behövdes mer än tio platser.Hur ser då justitieministern på att även rådmäninom tingsrätten säger att man dömer till sluten ung-domsvård lättare än vad man dömer till fängelse? Viser också att det har blivit sex gånger fler platser.Brottsligheten har inte ökat sex gånger, och tidernahar faktiskt trefaldigats, utan att man egentligenskulle skärpa lagstiftningen.Det var regeringen tydlig med. Det skulle inte va-ra en skärpning utan det handlade om vårdform, omvar de som dömdes skulle hamna. Men det har bliviten mycket tydlig skärpning. Hur ser justitieministernpå det?Anf. 268 Justitieminister () replik:Herr talman! Vad gäller reformen är det precissom säger att det är ett straff. Iblandtror jag att det bara kan uppfattas som någon sortsvårdform som kan missuppfattas.Jag tror inte att domstolarna anser det, men detfinns med i debatten.Det är svårt att förutse antalet. En ny lag måsteföljas innan man kan analysera om dentillämpas på det sätt som är tänkt eller om man måsteinkomma med en lagändring för att få den effekt somman önskar.Anf. 269 () replik:Herr talman! Jag glömde det, men jag hade fak-tiskt tänkt börja med att hälsa justitieministern väl-kommen till sin första debatt här i kammaren sominte är en interpellationsdebatt. Jag hoppas att det blirmånga fler debatter, och att vi får se ministern här vidmånga tillfällen.Jag tycker att det är så väldigt tydligt att den härlagstiftningen fick helt andra effekter än vad rege-ringen faktiskt lade i sitt förslag - en ökning på sexgånger när det gäller antalet, och en trefaldig ökningnär det gäller tiderna. Från tidigare ett par månadertill genomsnittstider för den här ungagruppen är en väldigt stor förändring jämfört med vadavsikten med lagstiftningen egentligen var.Därför undrar jag: När tänker justitieministern i såfall följa upp lagstiftningen och utvärdera den? Denhar varit i kraft , och man ser redan sådanatydliga förskjutningar i den.Kan man tänka sig att utreda detta ?Anf. 270 Justitieminister () replik:Herr talman! Jag vill först tacka för välkomsthäls-ningen.Procentuellt är det naturligtvis en väldigt stor ök-ning. Tanken var ju att barn inte ska sitta i fängelse.Men tanken var också att det inte skulle gå i en merrepressiv inriktning.Det här är en av de lagar där vi följer utvecklingenallra noggrannast. Det finns all anledning att kommatillbaka och diskutera saken, även om det just nu intepågår något utredningsarbete följs lagen mycket no-ga.Anf. 271 () replik:Herr talman! Jag vill inleda med att instämma ijustitieministerns beklagande över den händelse somhar hänt . Det gör vi nog alla.Justitieministern inledde med att beskriva sina in-tryck och erfarenheter vad gäller bakomliggandeorsaker till ungdomsbrott, och kom fram till att barnoch ungdomar har svårt att påverka sin sociala situa-tion; den sociala orättvisan i samhället. Det kan jagockså instämma i. Det har vi moderater framfört gångpå gång. Vi ser inga förändringar. Vi ser att fattigafinns kvar. Vi har pratat om de 150 000 barnsom finns i de fattiga familjerna.Vi ser i stället hur klassklyftorna ökar. Detblir grövre ungdomsbrott. Ser inte justitieministernsambandet? Ser ni inte att ni är på fel väg?Anf.