prot · GO0954 · 2001-01-23 00:00:00 — Förslaget är snedvridande och gynnarslösaktiga kommuner och passivitet.Det är ett cyniskt synsätt, när vi som politikerborde ha ett ansvar för hela landets intressen.Det är en sak som har förvånat mig, och det är inte när man diskuterar dessa frågor seriöst sertill helheten. Det är inte så att utjämningssystemetlever sitt eget liv, utan det är nära kopplat till de gene-rella statsbidragen. Det är en följd av att vi avskaffadealla specialdestinerade statsbidrag - de 70 som fanns.Då var vi tvungna att ha ett utjämningssystem somkopplas ihop med de generella statsbidragen.Det är inte så att är netto-betalare om man ser allt tillsammans. Det är inteheller så att är nettobetala-re. får 842 miljonernetto av staten, om vi tittar på effekterna av generellastatsbidrag och avgifterna till utjämningssytemettillsammans. får 2,5 miljarder. Det ärnettoeffekten av de generella statsbidragen och ut-jämningssystemet tillsammans. Det förtigs i debattenav dem som attackerar systemet och säger att detska avskaffas.Jag respekterar argumentationdärför att han inte går lika långt. Men jag tycker att nimoderater borde kunna komma överens om vilkenargumentationslinje eller rentav vilken politik ni skaha på detta område.Jag brukar ta exempel - det har jag gjort i tidigaredebatter - på vad detta betyder. Skattekraften är ju såolika i olika delar av landet - från 179 %till 74. Om vi hade varit utan utjämninghade det i krävts i kommunalskatt föratt invånarna skulle få samma service som invånarna iDanderyd hade behövt betala för. Vi kan taexempel inom . Det hade krävts en kom-munalskatt i på för att bedriva sammaverksamhet som det hade kostat i kommunal-skatt att bedriva i Danderyd.Ser ni inte vilka orättvisor som hade skapats ochvilka olika förutsättningar som hade skapats om viinte hade haft ett långtgående utjämningssystem?Regeringen tar ansvar för att hela landet ska få delav tillväxten. Det är en politik där regeringen är be-stämd.Anf. 69 ():Fru talman! Statsrådet säger att vi ska va-ra överens inom . Vi är överens.Nu är det också så att jag är stockholmare och servilka effekter det inomkommunala skatteutjämnings-systemet har. Varför ska detta vara kopplat till kom-munerna? Varför kan det inte vara en statlig angelä-genhet? Det är precis det som anmälan till handlar om. Hur ser statsrådet påden frågan?Det var också fråga om tillväxt och inte tillväxt.Det system som finns motverkar uppenbart till-växten, eftersom de kommuner som det uppstår entillväxt i också drabbas av straffskatter som gör detomöjligt att anpassa kommunen efter den tillväxt sområder. Jag undrar när jag hör statsrådet ochäven andra statsråd och statsministern tala om att viska ha tillväxt i hela landet: Gäller inte detta för till-växtkommuner? Jag får inte ihop logiken.Statsrådet talar om att det ska vara skäligtatt leva för alla. Ja, det ska det vara. Jag har ett exem-pel på en familj som valde att flytta till Stockholmdärför att de fick arbete här. Familjen var först glad åtatt ha fått ett arbete i med litehögre lön. Men när de hade sålt sin villa upptäckte deatt köpa ett hus i var totalt omöjligt. Detkostade för mycket att köpa, det kostade för mycket iskatt. De fick bo i en hyreslägenhet, det hade de gjorttidigare och ville egentligen inte göra detta. Vadfamiljen också slogs av var att bilparken i Stockholmvar betydligt sämre än vad den var i det område dekom ifrån, en mellansvensk stad. Kanske är det så attmånga stockholmare inte har möjlighet att köpa nyarebilar just på grund av de höga kostnader som det ärförenat med att leva i storstaden. Hur ser regeringenpå detta? Varför inte beakta att det faktiskt kostarextra att bo i storstaden?Om vi nu ska tala om som en tillväx-tregion finns det också en problematik i form av öka-de kostnader för kommunen. Det handlar om att byg-ga fler skolor. Det handlar om, precis som jag nämn-de, hemlösa, psykiskt sjuka, och det handlar ocksåom att vägar ska byggas ut, allmänna kommunikatio-ner ska finnas. Detta är kostnader som finns i myckethög grad i tillväxtregioner, i i allra högstagrad.Sedan blir jag lite förvånad när man talar om frånregeringens sida att det ska vara ett rättvist systemosv. Vi har sett hur regeringenhar drivit igenom förslag om att t.ex. utländska speci-alister ska betala lägre skatt. Återigen har vi fått skattefter flyttkraft och inte efter bärkraft. Detta gäller iallra högsta grad den inomkommunala skatteutjäm-ningen, som faktiskt drabbar personer med medelin-komster och låginkomster som bor i tillväxtregioner.Om regeringen vill att hela ska leva gör iså fall den inomkommunala skatteutjämningen till enstatlig angelägenhet. På så sätt drabbas inte medbor-garna i kommunerna.Anf. 70 ():Fru talman! argumentationbelyser egentligen på ett mycket klargörande sättsvagheterna i det inomkommunala utjämningssys-temet. Dess uppbyggnad sätter ju kommuner ochregioner mot varandra i och med att man har kon-struktionen så att vissa kommuner och något lands-ting ska betala till andra kommuner och landsting.Den nödvändiga utjämningen ska ske genom statenoch de skatter som staten tar in. Det var det systemsom vi hade tidigare. Det är det som grundlagen före-skriver ska ske, men människor upplever att manfinansierar uppgifter i andra kommuner och landstingmed de pengar som de betalar in i kommunalskatt.Det ger inte legitimitet åt den lokala skatten, eftersomlegitimiteten åt den lokala skatten är att den går till deegna uppgifterna.När man sedan lägger om det systemet ska visjälvfallet inte ha ett generellt statsbidragssystem,utan då kommer alla pengar som staten ger ut att varabehovsprövade på samma sätt som . Det ledernaturligtvis, , i förlängningen till attStockholms kommun, kommun eller någonannan kommun får behålla sina skattepengar. Samti-digt får de inte längre statsbidrag i den omfattningsom de får . Men då är den viktiga förändringsom har skett att då finansierar kommunen först ochfrämst de egna angelägenheterna, och det är först närde har behov av bidrag därutöver som de får frånstaten. Det är det skiftet som vi vill ha somvill åstadkomma att man belönar tillväxt var den änförekommer.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Jag måste säga att nu har jag svårt atthänga med , därför att det är precisså det sker . Det är nettoeffekterna som kommu-nen får. Nettoeffekten av utjämningssystemen ochgenerella statsbidrag för är 2,5miljarder från staten. Nettoeffekten för Stockholmsläns landsting är drygt 800 miljoner. Nettoeffektenför hela är när det gäller kom-munerna drygt 5 miljarder och när det gäller lands-tinget 842 miljoner. Det sker ju på det sättet. Man kaninte se utjämningssystemet isolerat, utan det måsteses tillsammans med det generella statsbidraget.Till : Visst beaktas storstads-faktorer i systemet. Ni kan resa i andra delar av lan-det, vilket jag gör, där man är ilsken över att dettabeaktas kanske lite väl mycket. Vi beaktar kostnader-na för individ- och familjeomsorg, sociala kostnadersom är större i storstadsområdena. Vi beaktar kollek-tivtrafiken. Sådant kommer framför allt storstadsregi-onerna till del. Vi beaktar att byggkostnaderna ärhöga. I utjämningssystemet tas hänsyn till de skildaförutsättningarna, de skilda strukturerna i olika delarav landet.Jag kan inte underlåta att läsa upp vad som också gett sig in i den här diskussionen. Hansäger så här: Hur är det nu med utsugningen avStockholm? Ja, vi kan tyvärr konstatera att Stockholmdrar till sig unga och utbildade människor. Inte mind-re än 5 800 ungdomar netto i åldrarna flyt-tade till 1999. flyttade 1 400pensionärer och barn därifrån. Och det är ju självklartatt om vi koncentrerar arbetskraften till ett ställe ochbarn och pensionärer till ett annat så kommer skatte-medel att överföras mellan orterna. Och dessutom,säger han, är samhällets insatser för barn och ungdomupp till ca per barn. Den in-flyttning som 1999 netto skedde till inne-bar alltså en direkt subvention med bortåt 17 miljar-der kronor.Jag tycker att om man är politiker och i ansvarigposition kan man inte bara måla in sig i sitt lillakvarter eller i sin lilla kommun och bara se till dessintressen. Man måste lyfta sig lite högre än så och setill hela landets intressen eller den närmare omgiv-ningens intressen, kommuns exempelvis.Anf. 72 ():Fru talman! Just statsrådet sista mening,om att lyfta perspektivet, instämmer jag i. Perspekti-vet behöver lyftas, för det handlar ju om att hela Sve-rige ska ha tillväxt, att stimulera tillväxt, inte att hind-ra och motverka tillväxt.Att det är många personer och debattörer som hargett sig in i frågan kring den inomkommunala skatte-utjämningen talar sitt tydliga språk. Systemet är fel-aktigt, och ett felaktigt system är det naturligtvismånga som vill debattera just för att uppnå en föränd-ring.Statsrådet talar om att det ska göras avvägningarmellan olika grader av utjämning och om skattekraft-sökningar som en kommun ska få behålla. Men varförinte ha ett tydligt system med kända regler för allasom gäller för hela landet? Det ska inte behöva varaett dribblande mellan kommuner med, som statsrådetLövdén själv säger, mot mot , utan det ska faktiskt handlaom att hela ska få det bättre. Det är precis vaddet handlar om.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! är det ju inte så att det växer sålite i och, för den delen, inteheller i , som jag kommer från.Följer man konjunkturrapporterna och läser Me-rita Nordbankens senaste rapport om regionala till-växtfaktorer ser man att det växer så att det knakar iStockholmsregionen, att det växer i Malmöregionenoch att det växer i Göteborgsregionen.Det växer, tyvärr säger jag, lite mindre i andradelar av landet. Tillväxten är ojämnt fördelad i Sveri-ge. Med mitt synsätt är tillväxten i storstadsregioner-na inte bara en frukt av de ansträngningar som görsjust i storstadsregionerna, utan det är en frukt av helalandets ansträngningar, och ska också hela landetvara med och dela på tillväxten.Jag citerade . Det är klart att de ung-domar som flyttar till , där det växer så detknakar, och som har fått sin uppväxt, skolgång ochbarnomsorg i glesbygdskommunerna i övriga delar avlandet, där det går lite sämre, genererar skattein-komster. Men vi måste väl ändå ha ett gemensamtansvar så att det går att upprätthålla en service medskola, barnomsorg och äldreomsorg i hela landet. Ochdet är det som utjämningssystemet syftar till till-sammans med det generella statsbidraget. Det ärkonstigt att det inte går in med det generella statsbi-draget, för det är ju nettoeffekten som är det intres-santa för en kommun.När det sedan gäller frågan om en statlig angelä-genhet är det klart att utjämningssystemet är en statligangelägenhet. Det är ju riksdag som harbeslutat om utjämningssystemet och sagt att det ärförenligt med grundlagen, vilket Lagrådet också hargjort. Det är ju som har fastställt ett utjäm-ningssystem som är statligt konstruerat och som skases tillsammans med det generella statsbidraget.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2000/01:184 ombyggandet i storstädernaAnf. 74 Statsrådet ():Fru talman! har frågat statsrådetMona på vilket sätt hon avser att underlätta förStockholmsregionens kommunpolitiker att förverkli-ga sina ambitiösa bostadsbyggnadsplaner samt vilkareformer av hyressättningssystemet hon vill genomfö-ra i syfte att få till stånd en nyproduktion också avhyreslägenheter. Arbetet inom regeringen är så för-delat att det är jag som ska svara på interpellationen.Inledningsvis vill jag understryka att samhällethar ett uttalat ansvar för bostadsförsörjningen. Densvenska bostadspolitiken grundas på en uppgiftsför-delning där staten svarar för att rättsliga och finansi-ella instrument finns tillgängliga för bostadsbyggan-det och där kommunerna tillsammans med andraaktörer svarar för att de bostäder som behövs ocksåkan erbjudas kommunens invånare. Det är såledeskommunerna som har ansvaret för planering och föratt det bostadsbyggande som behövs också genom-förs.Regeringen är i högsta grad medveten om de svå-righeter som det låga bostadsbyggandet förorsakaroch har därför tagit olika initiativ och genomförtåtgärder som kan bidra till att främja ett ökat byggan-de i första hand i tillväxtregionerna.För att stimulera att en produktion av studentbo-städer kommer i gång lämnas ett investeringsbidragför ny- och ombyggnadsprojekt som påbörjas . Vidarelämnas bidrag till bostadsinvestering-ar som främjar ekologisk hållbarhet. Ramen för bi-dragen uppgår till för de trenärmaste åren. Under dessa år kommer bidragen attfrämst riktas till ekologiska åtgärder i större nybygg-nadsprojekt med stor andel hyresrätter.Fr.o.m. 2001 genomförs förändringar i det kom-munala utjämningssystemet avseende inkomstutjäm-ningen. Ändringarna innebär att en kommun eller ettlandsting alltid kommer att ha incitament att öka detegna skatteunderlaget.Fastighetsskatten har sänkts i olika steg. är fastighetsskatten för småhus1,och för hyreshus av taxeringsvärdet.Fastighetsbeskattningskommittén har i sitt slutbetän-kande Likformig och neutral fastighetsbeskattning,(SOU 2000:34), redovisat förslag om hur man kanåstadkomma en rättvisare utformning av fastighetsbe-skattningen och en mer likformig behandling av olikaupplåtelseformer. Kommittén föreslår vidare en sam-tidig avveckling av fastighetsskatten för hyreshus ochräntebidragen till ny- och ombyggnad av flerfamiljs-fastigheter. Enligt kommitténs bedömning bör even-tuella stöd till nyproduktion i stället ges genom någonform av investeringsbidrag. Dessa frågor bereds förnärvarande i Regeringskansliet.Jag kan också redovisa att det pågår olika åtgärdersom kan bidra till att göra planprocessen smidigareoch snabbare. En arbetsgrupp har tillsatts inom Rege-ringskansliet med uppgift att se över vissa frågor somrör . Utgångspunkten för arbetetär att avlasta regeringen prövning av överklagandenoch att förenkla systemet för överprövning av kom-munala plan- och byggbeslut.Utvecklingen i har väsentligbetydelse för utvecklingen i resten av landet. Godakommunikationer är en viktig förutsättning för ettökat bostadsbyggande och en uthållig tillväxt. Statenoch regionen behöver därför skapa ett stabilt samar-bete som fungerar . I december2000 beslutade regeringen om direktiv för en kom-mitté med uppgift att verka för förbättring av trans-portsituationen i . lämna förslag om åtgärder som medför att flerområden inom regionen får en så hög tillgänglighetatt de kan utvecklas till attraktiva etableringsplatserför näringslivet och till attraktiva bostadsområden.Kommittén ska arbeta i nära dialog med företrädareför kommunerna och regionen.En arbetsgrupp i har gjort eninventering av mark i , ägd av statligabolag och myndigheter, som skulle kunna göras till-gänglig för bostadsbebyggelse. På den mark sominnehas av på gamla kommun avser kommunen att planlägga fören ny modern stadsdel med bostäder och arbetsplat-ser. Vid kontakter med kommunen har framkommitatt ambitionen är att det på området ska uppföras envarierad och blandad bebyggelse med såväl egnahemsom bostadsrätter och hyresrätter.Utredningen om allmännyttan och bruksvärdet hari betänkandet Bruksvärde, förhandling och hyra - enutvärdering, (SOU 2000:33), redovisat en undersök-ning om hur hyreslagens bruksvärdessystem har fun-gerat i praktiken. Enligt utredningen har regelverketoch tillämpningen av detta åstadkommit en hyres-struktur som i de flesta fall svarar väl mot vad hyres-gäster tycker att det är värt att betala i hyra för olikalägenheter. Utredningen drar slutsatsen att bruksvär-dessystemet i stort sett fungerar på det sätt som varavsikten när systemet infördes. Utredningen har ock-så redovisat vissa idéer om begränsade förändringar ibruksvärdessystemet. En idé är att under en s.k. ka-renstid undanta nyproduktionen från hyreslagensbruksvärdesregel. Utredningen har remissbehandlatsoch bereds nu i Regeringskansliet.Till sist vill jag på nytt understryka att bostadsför-sörjningen på den lokala nivån är ett kommunaltansvar. kan jag redovisa att regeringenunder riksdagsåret kommer att ta ytterligare initiativför att öka bostadsbyggandet. I vårpropositionenkommer regeringen att lämna förslag till åtgärder somförbättrar förutsättningarna för ett ökat byggande,framför allt av hyresbostäder.Anf. 75 ():Fru talman! Jag är glad att jag lyckades bana migväg ända fram till talarstolen.Låt mig börja med att tacka statsrådet förett formellt korrekt men i sak totalt innehållslöst in-terpellationssvar.När jag läste svaret förde det lite grann mina tan-kar till Rapport som jag såg härförleden, därstatsrådet satt i soffan tillsammans med hy-resgästbasen. Statsrådet fick då frågan ominte staten har ett ansvar för bostadsförsörjningen.Svaret kom då: Oh, jag är så glad att ni ställer justden frågan. Vi har ett oerhört stort ansvar. Vad vill nigöra då? Ja, det är ju väldigt viktigt att kommuner-na. Men har inte staten ett stort ansvar för bostads-försörjningen och bostadspolitiken? Jo, statens ansvarär oerhört viktigt, och det tar regeringen. Och vadskulle ni vilja göra? Ja, som jag sade, det är ju väldigtviktigt att kommunerna. Och så där höll det på.Det var faktiskt t.o.m. så att reportern blev lite ge-nerad. Statsrådet blev det inte. Rapport gav den härbilden, och interpellationssvaret förstärker den i väl-digt stor utsträckning. Det händer ingenting inombostadspolitiken i . Regeringen göringenting utom just att skylla på kommunerna.Verkligheten talar dock ett annat språk. Ni hade jumakten ett tag både i och i Stockholmsstadshus. Då får man gå tillbaka till industrialismensgenombrott för att hitta maken till lågtbostadsbyggande. börjar det äntligen att vända.Nu byggs det. Mer än en tredjedel av allt bostadsbyg-gande i hela landet sker i den moderatleddaStockholmsregionen. 60 000 lägenheter och mer ändet ligger i pipeline för de kommande åren.Det här lyftet i bostadsbyggandet sker inte tackvare och tack vare regeringen. Detsker trots och trots regeringen. För ni har integjort någonting för att undanröja hinder. Det sägs jumellan raderna också i detta interpellationssvar. Nihar inte gjort någonting för att försöka förstärka inci-tamenten i kommunerna att möta bostadsefterfrågan itillväxtområdena. Det gav ju interpellationsdebattenom skatteutjämningen belägg för alldeles nyss.Ni har inte heller gjort någonting åt de vid varjeinternationell eller annan jämförelse extrema skatter-na på byggande och boende i . Ni har integjort någonting åt det. Där såg jag också en gångLövdén i TV. Då hade han mage att säga: Jo, det harvi visst gjort. Det var i en Rapport- eller Aktuelltin-tervju. Han sade: Vi sänker fastighetsskatten. Men detär ju inte sant! Ni sänker fastighetsskatten där manriver hus, men ni höjer den där man ska bygga, itillväxtområdena.Infrastrukturen är ytterligare en viktig del i att ba-na väg för ökat bostadsbyggande som jag tar upp imin interpellation. Där har ni inte heller gjort någon-ting. Om vi återigen ser på den region där vi nu be-finner oss är er enda insats så här långt att ramponeraDennispaketet och tillsätta en ut-redning om infrastrukturen. Men det är inte utred-ningar som den här regionen behöver. Det är järnvä-gar och vägar. Och där har regeringen inte gjort nå-gonting.Hyressättningen är ytterligare ett hinder för byg-gande - inte generellt men för byggande av hyreslä-genheter. Då säger i sitt interpellationssvar attdet fungerar jättebra. Så hänvisar han till enmansutredning och de enkätundersök-ningar som han gjorde i den. Men ingen statistiskregressionsanalys i världen kan dölja att bruksvärdes-hyrorna alltmer har kommit att avlägsna sig frånbostadshyresgästernas värderingar. Om det hade råtten god överensstämmelse mellan hyresgästernaspreferenser för olika bostadsområden och de hyrorsom tas ut, då skulle de tomma lägenheterna ha varitgeografiskt någorlunda jämnt fördelade. I bristorternaskulle efterfrågetrycket ha riktats mot alla bostadsom-råden. Så är som bekant inte fallet. Interpellationensfrågor väntar fortfarande på svar, !Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska läsa ur ett brev som kom frånett av största bostadsföretag och som ocksåtillställts : Frånvaron av enkommunal markpolitik, bristande planberedskap,återkommande ändringar av planbeslut m.m. leder tilloacceptabelt höga byggkostnader och en alltför lågbyggproduktion. tycks ha glömt alltansvar för boendet som en välfärdsfråga och försökertrissa upp markpriserna så att de blir så höga sommöjligt. tillämpade tidigare marktilldel-ning på tomträttsmark, men säljs marken tillhögstbjudande. Innebörden av detta är att kommunentillmäter betalningsförmågan hos köparen störst bety-delse då nya bostadsområden byggs.Det finns exempel, , på att kost-naderna i till följd av markpolitiken ochde avgifter som kommunen tar ut uppgår till 13 000kr kvadratmetern innan man ens har satt spaden ijorden. Då är det klart att det blir problem med bygg-nationen. Det blir framför allt problem med byggna-tionen av bostäder som vanliga inkomsttagare kanefterfråga.Det finns ett delat ansvar mellan stat och kommunnär det gäller bostadsförsörjningen. Staten ska svaraför de ekonomiska villkoren och det rättsliga regel-verket. Kommunerna ska upprätta bostadsförsörj-ningsplaner, ha en bra markberedskap och se till medverkar till att byggandet sker på acceptablavillkor. Det gäller att se till att det blir ett byggandesom normala inkomsttagare kan efterfråga. Den upp-giften sköter inte kommun.Jag kan dela tankar när detgäller behovet att åstadkomma en bra infrastruktur iregionen. De har vi ansett också från regeringenssidan och tillsatt den här Stockholmsberedningen.Tyvärr har frågorna om en bra infrastruktur i i hög grad fallit på att man i regionenhar haft politiska låsningar och inte kunnat bilda enstabil politisk majoritet för de nödvändiga satsningar-na på infrastruktur. Jag hoppas att vi genom den dia-log som regeringen har tagit upp med företrädareför kommunen och regionen ska kunna åstadkommalångsiktigt hållbara lösningar på trafiksituationen. Detär en av förutsättningarna för att vi ska kunna frigöranya markområden och nya bostadsytor för bostads-byggande i regionen.Vi har från regeringens sida infört ett investe-ringsbidrag för studentbostadsbyggande. Det sade nimoderater nej till. Vi har infört ett investeringsbidragför ekologiskt byggande. Det sade ni moderater nejtill. Vi fokuserar på byggkostnaderna genom att för-söka ta fram projekt och visa goda exempel på brabyggnation till rimliga kostnader. Ni visar inget in-tresse för byggkostnaderna. Tvärtom - inte med ettord berör ni den koncentration som finns inom byg-gindustrin. Inte med ett ord fokuserar ni på vikten avatt förbättra konkurrensförhållandena på marknaden.Anf. 77 ():Fru talman! Självfallet är vi intresserade av attöka konkurrensen inom byggindustrin. Men inteheller på det området har regeringen åstadkommitmer än att tillsätta utredningar. skyller statsrådetLövdén på bristande planberedskap i Stockholmsstad. Jag vill hävda att det påståendet inte är sant. Detfinns i och i hela den här regionen enhyggligt bra planberedskap. Det är ju också av detskälet som mer än en tredjedel av hela landets bo-stadsbyggande äger rum just i den region somstatsrådet tar varje tillfälle att hacka på.Det är också så att tilldelar dekommunala bostadsföretagen tomträttsmark för byg-gande av hyreshus. Men att i stor skala tilldela privatabyggare tomträttsmark för att genom marksubventio-ner göra det möjligt för byggföretagen att skäraemellan i byggnadsprocessen, det är man uppenbarli-gen inte intresserad av i . Jag harsvårt att kritisera dem för det.Fakta kvarstår. När socialdemokraterna hademakten både i och i byggdes detingenting i den här regionen. Man får, som jag sade imitt första inlägg, gå tillbaka 1800-talets senare deloch de lika dåliga nybyggnadssiffror som då gällde.Fru talman! Ja, det finns ett delat ansvar mellanstaten och kommunerna. Min interpellation gälldevad statsrådet är beredd att göra föratt ta statens ansvar. Och svaret blir precis som van-ligt. Det blir ingenting annat än att gnälla på kommu-nerna. Jag tycker inte att det räcker.