prot · GO0976 · 2001-03-08 00:00:00 — Jag hoppas att det re-spekteras att jag inte är så väldigt insatt i just krimi-nalvården. Men rent spontant tänker jag att det kan-ske finns fler saker när det gäller interners ekonomisom man borde se över.Jag tänker på att många faktiskt står utan bostad,utan kläder och utan ett enda öre när de kommer ut.Jag tänker på dem som sitter i fängelse och som kan-ske inte betalar underhåll till sina barn. Det finnskanske anledning att titta på fler saker.Men visst tycker också jag att det borde vara så bekostar sin hemresa själv.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! Jag har full förståelse för de syn-punkter som här nämnde om eko-nomiska besvär, osv. Men är det så att man drarundan en viss del till permissions- och frigivningsän-damål, och man kan ta undan pengar exempelvis närnågon har förstört. Då är det väldigt svårt att förståvad det finns för principiella skäl som säger att maninte också från början skulle kunna sätta av en litendel - kanske - just för hemresan. Det är skälentill att det inte skulle gå som jag vill ha redovisade.Eftersom jag inte har fler repliker undrar jag omYvonne är tillfreds med den obenägenhetatt ta itu med problemen som vi nu ser för andra året irad.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! Jag förstod inte riktigt den sista frå-gan, så den kan jag inte svara på. Men när det gällerresorna vill jag återigen säga att frågan är svårare änså för mig. Jag är inte säker på att jag är helt överty-gad om att just hemresan ska vara prioritering nr 1när man ska ta pengar. Då tänker jag just på underhållför barn.Detta får man diskutera vidare inom Kriminal-vårdsstyrelsen, som jag inte sitter i, och så får vi taupp det till diskussion fler gånger i utskottet.Anf. 141 (mp):Fru talman! Kriminalvården har ett fruktansvärtomfattande och hårt arbete, för inom kriminalvårdensamlas de verkliga problembarnen. Man har underlång tid inom socialvården, osv., försökt att görainsatser, som vi alla vet. Vi vill ha tidiga åtgärder,men det är dessa man har misslyckats med. Naturligt-vis måste ändå kriminalvårdens arbete inriktas på attförhindra återfall i brott, men det är lättare att säga änatt göra det.Visst finns det behov av att ytterligare förstärkautbildningen för de anställda. Det finns ytterligarebehov av att ta fram program som fungerar, och detbehövs ytterligare nya idéer för att nå detta mål. Så-vitt jag förstår pågår det ett sådant arbete hela tideninom kriminalvården. Jag vill att det ska gå ännu merresurser till att ta fram just sådana program.För att gå in på de särskilda motionskraven ellerreservationerna i betänkandet kan jag först kommen-tera det som sades om sexdömda och pedofili. Mankräver att villkorlig frigivning av dessa personer inteska få ske om de inte har tvingats till farmakologiskmedicinering.Vi har pratat om detta och diskuterat det fleragånger. Det är inte så enkelt att det alltid hjälper medfarmakologisk behandling. BRÅ:s rapport har visatatt problemet som vanligt är mångfasetterat. Att dåkräva detta som en generell åtgärd är jag inte bereddatt göra. Däremot ska jag till nästa gång vi diskuterarfrågan ta reda på hur många som vägrar och som intevill underkasta sig medicinering om de får det rådet.Den uppgiften behöver jag. Men jag förstår inte hurman kan gå så långt. Det pågår väldigt bra projektruntom i landet där detta sker.Teknisk kontroll som elboja för att vissa ska fåpermission tycker jag inte heller behövs i detta läge.De lagar och bestämmelser som finns när det gällerpermissioner är tillfyllest. Problemet är att de inteanvänds på rätt sätt, har en utvärdering visat. Jag kaninte finna att vi ska ändra lagen, utan vi ska snarareskärpa efterföljandet av de lagar som finns.Däremot har vi fått ett nytt förslag frånregeringen, där både och Vänsterpartietfinns med. Det gäller frigivningsförberedelse - frånanstalt till frihet. Där föreslås ett försök med elektro-nisk fotboja för de långtidsdömda så att dessa perso-ner efter fängelsetiden, då man har försökt att hjälpaoch rehabilitera med program, inte ska stå med enplastpåse i handen utan att ha någonstans att ta vägen.De ringer till kompisarna som de umgicks med tidiga-re för att få rum . I det försöksprojektetska man försöka att verkligen rehabilitera, och dettror jag mycket på. Det har varit en stor brist.Det är inte konstigt att man återfaller i brott omdet inte finns en strukturerad tillvaro efter det att manhar avtjänat fängelsestraffet.Sedan går jag till fråga omvarför vi inte vill att utvisningsdömda ska betala sinegen resa. Det kan verka rimligt och rätt när manbetraktar det ytligt. Visst kan jag också tycka det.Men jag behöver för att undersöka detta mer. Detfinns säkert otroligt många ytterligare faktorer somman behöver ta ställning till. Men om det visar sig attdet skulle gå att använda de till resan ärjag vid nästa tillfälle frågan kommer upp naturligtvisberedd att bifalla. Jag är inte riktigt säker på allakonsekvenserna, och det är skälet till att jag inte bi-faller denna reservation i dag.Anf. 142 ():Fru talman! Jag vill bara säga till jag undrar om hon riktigt hörde mitt anförande. Vihävdar inte att man rakt av ska bestämma om farma-kologisk behandling av sexualbrottslingar. Ordagrantsade jag så här: Det här är inga lätta frågor. De inne-fattar tvärtom flera svåra överväganden. Regeringenbör ges i uppdrag att utreda dem och återkomma tillriksdagen med ett lagförslag.Det är efter det vi tar ställning till sådana förslag.Kia säger angående hur de utvis-ningsdömdas hemresor ska betalas så här: Det kanverka rimligt och rätt. Det är inte frågan om hur detverkar. Frågan är vad lagen stadgar. Vad stadgar9 kap. 1 § i utlänningslagen? Där står det att de ärskyldiga att betala sin hemresa. Det är väl en vissskillnad?Anf. 143 (mp):Fru talman! Att utreda det här med farmakologiskbehandling med tvång är också resurskrävande. Detär därför jag menar att jag vill ha lite mer siffror in-nan jag begär en utredning. Jag är visst på det klaramed detta.Sedan gällde det skyldigheten att betala. Visst, detstår skyldighet. Men trots det kan det innebära sådanamoment, inte minst under vistelsen inom anstalten.Jag vet ju hur väl internerna känner till varandrasvillkor och hur detta kan ställa till konflikter osv. Detär en massa sådana punkter som jag vill kontrolleramed kriminalvården innan jag kan kräva att dettaovillkorligen måste tas ut och att vi ska ändra be-stämmelserna. kan man ju inte göra det. Detinnebär att man med automatik kan dra de här peng-arna och inte behöver dra upp det förfarande somman måste ha , vilket som nämnts är både kost-samt och tidskrävande.Anf. 144 ():Fru talman! Ska jag tolka det som att egentligen är mest benägen att vilja ändra ut-länningslagen så att det inte ska vara något stadgandeom att man ska betala sina resor? Antingen får vi halagen som den är, och ska den efterföljas, ellerockså får lagen ändras så att det i stället inte stadgasnågonting om skyldighet att betala sina hemresor.Anf. 145 (mp):Fru talman! Jag vet inte hur många som gör dettafrivilligt . Jag har inte den uppgiften. Det kanskeär så att de procentuellt flesta gör så att man drar in10 % och bidrar till sin hemresa. Jag har inte de upp-gifterna, var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.9 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 7 marsKU12 och flernivådemo-kratiMom. 1 (grundlagsreglering av den kommunala själv-styrelsen)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:166 för utskottet139 för res. 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 35 v, 13 mpFör res. 1: 74 m, 35 kd, 17 c, 13 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 8 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpMom. 3 (kommuner och miljöstyrande avgifter)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:256 för utskottet50 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 35 kd, 17 c, 12 fpFör res. 2: 36 v, 1 fp, 13 mpFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpMom. 4 (ändrad regional ansvarsfördelning)1. utskottet2. 3 (c)Votering:289 för utskottet17 för res. 343 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 36 v, 35 kd, 13 fp, 13 mpFör res. 3: 17 cFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU15 En ny statistiklagstiftningPunkt 1 (Ny statistiklag)1. utskottet2. 1 (kd, m, c, fp)Votering:167 för utskottet138 för res. 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 36 v, 13 mpFör res. 1: 74 m, 34 kd, 17 c, 13 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 v, 8 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpPunkt 7 (Övriga frågor om den officiella statistiken)1. utskottet2. 6 (kd)Votering:268 för utskottet37 för res. 644 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 36 v, 1 kd, 17 c, 10 fp, 12mpFör res. 6: 34 kd, 3 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU17 Bättre förutsättningar för värdepapperise-ring1. (kd, m, c, fp)Votering:166 för utskottet139 för res.44 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 36 v, 13 mpFör res. : 74 m, 35 kd, 17 c, 13 fpFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpFiU19 Godkännande av rådsbeslut om ändring avsystemet för gemenskapernas egna medelKammaren biföll utskottets förslag.UbU7 Statligt bildade stiftelser m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.BoU5 Tillgänglighet till offentliga lokaler och påallmänna platserPunkt 2 (Ekonomiska konsekvenser av kraven påtillgänglighet)1. utskottet2. 1 (kd)Votering:271 för utskottet35 för res. 143 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 36 v, 17 c, 13 fp, 13 mpFör res. 1: 35 kdFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpPunkt 3 (Handikapporganisationernas inflytandem.m.)1. 2 (v, kd, c, fp)Votering:206 för utskottet100 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 1 kd, 13 mpFör res. 2: 36 v, 34 kd, 17 c, 13 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeJuU11 PolisfrågorPunkt 1 (Evenemangskostnader)1. utskottet2. 1 (mp, fp)Votering:281 för utskottet25 för res. 143 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 36 v, 35 kd, 17 c, 1 mpFör res. 1: 13 fp, 12 mpFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpPunkt 2 (Polisens beväpning)1. utskottet2. 2 (m)Votering:233 för utskottet73 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 1 m, 36 v, 35 kd, 17 c, 13 fp, 13mpFör res. 2: 73 mFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpPunkt 3 (Polisens IT-stöd)1. utskottet2. 3 (m, kd, fp)Votering:183 för utskottet121 för res. 345 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 36 v, 17 c, 13 mpFör res. 3: 74 m, 34 kd, 13 fpFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 v, 8 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpPunkt 9 (Organisationsfrågor)1. utskottet2. 5 (m, kd, c, fp)Votering:167 för utskottet137 för res. 545 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 36 v, 13 mpFör res. 5: 73 m, 34 kd, 17 c, 13 fpFrånvarande: 13 s, 9 m, 7 v, 8 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JuU12 KriminalvårdsfrågorPunkt 1 (En ny verkställighetslag)1. utskottet2. 1 (m)Votering:232 för utskottet73 för res. 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 36 v, 35 kd, 17 c, 13 fp, 13 mpFör res. 1: 73 mFrånvarande: 13 s, 9 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpPunkt 2 (Verkställighetsinnehållet för sexualbrotts-dömda, m.m.)1. utskottet2. 2 (m, kd, c, fp)Votering:167 för utskottet134 för res. 25 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 36 v, 13 mpFör res. 2: 69 m, 35 kd, 17 c, 13 fpAvstod: 5 mFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpPunkt 3 (Permission)1. utskottet2. 3 (m, kd, fp)Votering:184 för utskottet122 för res. 343 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 36 v, 17 c, 13 mpFör res. 3: 74 m, 35 kd, 13 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpPunkt 6 (Kostnaden för utvisades hemresor)1. utskottet2. 4 (m, kd, fp)Votering:184 för utskottet122 för res. 443 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 36 v, 17 c, 13 mpFör res. 4: 74 m, 35 kd, 13 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 4 fp, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.11 § betänkande 2000/01:KrU2Filmfrågor.Anf. 146 ():Fru talman! Det är knappast möjligt att ta upp endebatt om film utan att kommentera Hollenders filmom sexhandeln i . Jag tycker att det finns allanledning att fördöma den avslutning han kom med ifilmen. Det har ingenting med konstnärlighet att görautan är enbart ett fördömande av hans eget arbete.Det är synd, tycker jag, att filmen som konstartska drabbas av sådana här saker. Men det inträffaroch förmörkar givetvis en mängd andra positiva in-slag som präglar filmkonsten, inte minst i Sverige.Samtidigt får detta inte innebära att man ska infö-ra något slags censur i samband med utdelning avbidrag till filmproduktion. Bedömning av kvalitet ochförnyelse ska gälla även , och enstakamisstag kommer alltid att ske och ska givetvis påtalasmen inte förstöra för andra.Vi i anser att det över huvud taget inteska finns någon censur alls beträffande vuxenfilm. Vihar tidigare fört fram förslag om att ta bort censurenför vuxna, alltså för dem som är . Om enproducent vill ha lägre åldersgräns är vårt förslag attfilmen ska lämnas till för klassifi-cering av åldersgränser.Jag hade för inte så länge sedan en interpella-tionsdebatt med kulturministern om en film, . Biografbyrån hade satt åldersgräns , menkammarrätten sänkte sedan gränsen till . Detanstötliga i sammanhanget förutom filmen i sig är attgranskningskompetensen enligt mitt förmenandesjönk när ärendet gick uppåt i rättshierarkin. Detbrukar ju faktiskt vara tvärtom. Jag hoppas att manser över detta förfarande.Hösten 1999, tror jag det var, hade vi i vår motionfrån med ett avsnitt om biografernas för-hållande till den nya tekniken och vilka möjligheteroch problem den kunde medföra. Vi ville ha ett till-kännagivande om bredbandsteknikens påverkan pådistribution av film och biografernas förändrade vill-kor. Det blev naturligtvis avslag. Det var därförmycket glädjande och intressant att få enrapport från en arbetsgrupp för e-bio. Där påvisadesstora möjligheter för framtiden inte minst för gles-bygdsbio att snabbt få till sig nya filmer och att alltsåockså få en spridning av kultur till landsorten meddigital teknik. Här finns oändliga möjligheter intebara för filmen utan även för andra kulturföreteelser.Sedan kan jag inte låta bli att kommentera detfaktum att det numera görs mer film utanför än iStockholm. Det handlar till stor del om bra initiativfrån olika regioner.Sedan har staten också fått möjlighet att stödjaverksamheten. Jag har haft någon kontakt med Film iVäst. Jag ser deras utveckling som mycket viktig ochmycket riktig. Inte minst har det också blivit en viktignäring med klara sysselsättningseffekter.Det här är bra exempel på regionernas kultursats-ning utan att staten planterat ut uppdrag. Det är motsådana här bakgrunder som jag anser och vidhåller attregionerna själva kan fördela ut kulturpengar på deområden de själva anser är viktiga. Detta är alltså skälför en kulturpåse från staten till regionerna.Fru talman! Vi har en reservation. Det gäller enfristående filmfond. Den har varit på tapeten - ellerduken kanske det ska heta i det här sammanhanget -sedan dagar och troligen innan dessockså. Vi i vill stimulera konkurrens, ochdärför tror vi på en fristående fond som utöver ska stödja filmproduktion. Vi har tidigaremotionerat och fått avslag beträffande inrättande aven sådan filmfond. I radio- och TV-sammanhang kanvi också tänka oss flera fonder. Men det ska vi prataom vid ett annat tillfälle.Jag vet inte vart förslaget om den fristående fon-den har tagit vägen. Men det kanske regeringensföreträdare här kan tala om.Utskottets majoritet skriver som skäl för avslag påförslaget att man inte vill föregripa regeringens över-vägande med anledning av utredningsförslaget.Jag har hört från andra debatter här i kammarennyligen att förslag bereds i . Ochdet är kanske fallet här också. Men för att möjligensätta ytterligare fart på den beredningen yrkar jag, frutalman, bifall till reservation 1.Slutligen vill jag med anledning av kristdemo-kraternas motion om dold textning av svenska filmerpå video och DVD också lägga till att det även be-hövs textning av svensk film på bio. När vi för en tidsedan gjorde studiebesök på fick vibesked om att det förekommer i enstaka fall. Menmenar vi allvar med ökad tillgänglighet för funk-tionshindrade måste det bli mycket mer av regel änundantag. Det finns inget förslag i den här riktningeni dag. Men det kommer, det kan jag lova, för att ocksådöva och hörselskadade ska kunna få njuta av film påbio.Anf. 147 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 1 punkt 2 och reservation 2 punkt 3.I dag är det . Grattisalla kvinnor!För ett par år sedan tog beslut om en nysvensk filmpolitik. Vi fastställde att en av de samladeinsatser som skulle göras var att förbättra de kvinnli-ga filmskaparnas villkor.Hur har det gått? Nog borde vi väl kunna utläsanågot resultat . 1993-1994 beviljade filmkonsu-lenterna 11 kvinnliga regissörer förhandsstöd förlångfilmsproduktion, och 19 manliga. Nästan dubbeltupp på manssidan, alltså.År 2000 fick 9 kvinnliga regissörer förhandsstödför långfilm och 17 manliga. Nästan dubbelt såmånga män igen. Inget har hänt.Kanske kvinnliga regissörer dominerar när detgäller kortfilm och dokumentär? 1993-1994 bevilja-des 10 kvinnor kort- och dokumentärfilmsstöd, och21 män. Mer än dubbelt så många män, alltså.År 2000 beviljades 35 stöd, varav 13 till kvinnoroch 22 till män. Drygt hälften av stödet gick tillkvinnliga regissörer.Det här är ju oacceptabelt. Jag undrar vad som hargjorts för att förbättra de kvinnliga filmskaparnasvillkor.En fråga med det här innehållet har jag lämnat in . Det kanske finns någon här i kammaren som kansvara på frågan varför ingenting händer.För att spä på ytterligare med den krassa verklig-heten, fru talman, kan jag påminna om att av de 35svenska långfilmsproduktioner som visades på hade endast 5 kvinnliga regissörer.Det var Maj Wechselman, , Su-sanne Bier, och pressen talade om det fantastiska filmåret2000 var det i stort sett endast manliga regissörer somuppmärksammades.Agneta film benämndessom en filmflop.Faktum är, fru talman, att ju mer man omnämns imedierna desto större möjligheter har man att få ige-nom ett manus. Få vågar satsa på ett bra manus medett okänt namn bakom.Jag tror att det är nödvändigt att ändra på självastrukturen bakom arbetet med långfilmsproduktioner.Regissörer arbetar långa perioder utan lön ochfår själva driva fram sina projekt till mållinjen. Det ärsvårt att förena med barn och familj.Även filmproduktionen till televisionsaknar kvinnor som regissörer trots att SVT omfattasav samma jämställdhets- och demokratimål som sam-hället i övrigt.Vi i tycker att det är dags för rege-ringen att lägga fram ett förslag till filmfond och harmotionerat om det. Det beredda förslaget har legat iKulturdepartementets byrålåda tillräckligt länge.Hade fonden redan funnits hade de s.k. kvalitets-medlen aldrig behövt sättas in. Vi vill ha en starkradio och TV i allmänhetens tjänst. Där ingår själv-klart drama och film. Det finns så rackarns många brafilmmanus som gjorts av kvinnor och som bara liggeroch väntar på att bli ett resultat för dig och mig att tadel av.Det gläder mig att yrkar bifall tillMiljöpartiets motion. Jag är bara litet förvånad attinte nämnde att det är just Miljö-partiet han stöder i den här frågan.Barn mellan umgås med medierna i 2timmar och per dag. Flickor mellan 3 och8 år tittar oftare på TV och . Dettafaktum är extra allvarligt då forskare påvisat att flick-or som ser mycket på TV får minskat självförtroende,medan pojkar som ser mycket på TV får stärkt själv-förtroende.Vad gör vi åt det? Vad gör SVT åt det?Våldsskildringsrådet belyser jämställdheten i devanligaste spelfilmerna och säger attde mest populära filmerna har manliga hjältar.Kvinnliga stjärnor lyser med sin frånvaro.Det saknas kvinnor i huvudroller. Huvudkoncep-tet brukar vara två män i konflikt och en våldsamupplösning.Amerikanska filmer dominerar fortfarande kraf-tigt: på bio och på videosidan. Bland detio mest sedda filmerna finns endast en kvinna i hu-vudrollen: många kvinnliga biroller är besattamed extremt unga kvinnor, vilket är en klar föränd-ring sedan den gamla Hollywoodtiden. Då fanns detstarka erfarna kvinnor med karaktär i huvudrollerna.Här är vi avsevärt bättre i med vår svens-ka filmproduktion. Jag menar att fortsatta ekonomis-ka satsningar på svensk film är viktiga från samhäl-lets sida, men vi måste också följa upp jämställd-hetsmålen i själva produktionen.I amerikanska medier pågår ständigt debatt omhur alla våldsamma filmer påverkar barns och ungasbeteende, men debatten om hur könsroller cementerasoch t.o.m. förstärks genom de normer som sprids iutbudet diskuteras mer sällan. Här borde vi i Sverigevara en god förebild.Till sist, fru talman.När det gäller samisk filmproduktion tror vi attdet är nödvändigt att gå in med öronmärkta pengarunder . Vi kan kalla det övergångsperi-od.De konkurrerar på samma villkor utan att hanågot uppbyggt kontaktnät eller några erfarenheter.Positiv särbehandling har visat sig mycket effektivför att man ska kunna ta sig in på en sluten marknaddär alla håller på sitt och där resurserna är knappa.Anf. 148 ():Fru talman! hade 35 långfilmerpremiär i . Många av dem höll en mycket högkvalitet. Det är ett väldigt gott betyg åt svensk filmoch svensk filmpolitik. Man kan säga att filmavtaletför så långt har gett goda erfarenheter. Mendet innebär inte att vi nöjda kan luta oss tillbaka. Detfinns fortfarande mycket att göra.En socialdemokratisk filmpolitik utgår bl.a. frånett jämlikhetsperspektiv som innebär geografisk rätt-visa, social rättvisa och rättvisa mellan män ochkvinnor. Vår ambition är att svensk kvalitetsfilm skakunna ses av alla och vara tillgänglig över hela lan-det.När nämner e-bio kan jag bara ilånga stycken instämma med honom och säga att är det i sex kommuner klart att man kommer attköra i gång med e-bio . Det är , , , - som hade premiärhäromveckan - och . På tur stårbl.a. , och Boden.Det är ett pionjärarbete. Det är en av de störstafilmhändelserna i modern tid. Det innebär att manruntom i kan ha premiär på det somnormalt sett endast hade premiär i . Dethandlar alltså om geografisk jämlikhet.Filminstitutet är med och stimulerar debatten istor utsträckning. Jag önskar bara att Filminstitutethade kunnat vara med och ge litet mer materiellt stödi den utvecklingen.Men problemen gäller inte bara tillgången till filmutan också produktionen av film. Vi vill stimuleraproduktionen av film i hela landet. Det är ett stortkulturvärde att olika lokala och regionala livs- ochkulturyttringar speglas i filmutbudet. Det berikar intebara vårt kulturarv utan också vår kunskap och våraperspektiv på tillvaron.