prot · GP0948 · 2001-12-14 00:00:00 — Den frågan måste drivas vidare,bl.a. genom att man arbetar vidare för en bättre till-lämpning av konventioner om grundläggandearbetsvillkor.Den har tagit initiativ till endialog med svenska företag kring deras sociala an-svar. Det gäller riktlinjer för multinationellaföretag och FN:s Global Compact, dvs. de etiskauppförandekoderna.Fru talman! Jordbruket är en nyckelfråga för . Deras marknadstillträde ska nu underlättas,tullarna sänkas och handelsstörande stöd reduceras.Exportsubventionerna, och målet att de ska fasas ut,stod i centrum vid . I de fortsatta för-handlingarna kommer utvecklingsländernas livsme-delsförsörjning och landsbygdsutvecklingen att upp-märksammas.I betänkandet framhåller vi från utskottets sida atthunger och undernäring är ett direkt resultat av fattig-dom. De studier som finns på detta område visartydligt att undernäring betyder lägre produktivitet,lägre löner och sämre förutsättningar att få en ut-komst. Undernäring har ett pris vad gäller sam-hällsutvecklingen när den resulterar i lägre ekono-misk tillväxt.Det är inte bara vi ledamöter i den svenska riks-dagen som har uppmärksammat detta samband.Världsbanken, utvecklingsbankerna och även andrabilaterala givare har antytt att jordbruks- och lant-bruksutveckling kommer att få högre prioritet ochökade resurser , och det är mycket positivt.Fru talman! Slutligen skulle jag vilja lyfta framfrågan om ökade insatser för att få fram läkemedeloch vacciner för tropiska sjukdomar och andra sjuk-domar som företrädesvis förekommer i EU-länder.Sverige har länge gett stöd till WHO:s särskildaforskningsprogram om tropiska sjukdomar, där ävenforskning om läkemedelsbehandling och viss vacci-nutveckling ingår.Vid i nåddes ett avtal om han-delsrelaterade aspekter av immaterialrätten - TRIPS -vilket positivt påverkar möjligheten att ge företrädeför hälsointressen. Deklarationen frånmötet fastställer att ska tolkas ochimplementeras på ett sådant sätt att folkhälsan ochtillgången till läkemedel i säkerställs.Deklarationen kan få stor betydelse för kampen motepidemiska sjukdomar, men den stärker också legiti-miteten för immaterialrätten och därmed för handels-systemet.Fru talman! Det räcker inte med stolta deklaratio-ner. gäller det för oss och för den svenska rege-ringen att arbeta vidare, så att den förhandlingspro-cess som inletts verkligen ger resultat. Förhoppnings-vis tas några steg på vägen mot en rättvisare världs-ordning.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslageti betänkandet.Med fru talmans tillåtelse ska även jag överskridatalartiden lite grann.Innan jag lämnar talarstolen vill även jag framföraett tack till , både som vanlig riks-dagsledamot och som ordförande i utskottet. kommer jag att anknyta litegrann till djurriket.När jag kommer hem möts jag av vår Welshspringer spaniel med en yvigt viftande vit svansplym.Det skulle inte ha varit möjligt . Jagförmodar att det är få av kammarens ledamöter somkänner till att mycket målmedvetet drev fråganom förbud mot svanskupering. Jag tackar för det!Jag vill också tacka för den tid som du har varitordförande. När jag kom till utskottet i januari 1995hade du precis tillträtt som ordförande. Det har varitmycket lärorikt att arbeta i utrikesutskottet under dinledning. Jag hoppas nu att du får en välförtjänt vilaunder julledigheten och önskar dig framgång i de nyaarbetsuppgifter som väntar i Damaskus.Sedan vill jag också önska kammarens ledamöter,kammarkansliets personal och fru talman en god juloch en välförtjänt vila.Anf. 58 ():Fru talman! Jag kommer i mitt inlägg att beröratvå områden, nämligen den ekologiska och folk-hälsomässiga situationen i , inklusiveAralsjön, och hiv/aids-frågan.Det forna sovjetiska , dvs. ,, , och Uzbe-kistan, står inför ett ekologiskt och folkhälsomässigtsammanbrott vars omfattning vi i det välordnade västhar svårt att föreställa oss. I stora delar av Centralasi-en saknas tillgång till rent dricksvatten liksom vattenför konstbevattning i jordbruket. I stora delar avCentralasien är den odlingsbara jorden utarmad tillföljd av en omfattande användning av konstgödseloch bekämpningsmedel. Dessutom har den sovjetiskarovdriften på rika naturtillgångar ytter-ligare bidragit till den ekologiska katastrofen i regio-nen. Lägg därtill de kärnvapenprov som genomfördesi såväl ovan somunder jord med spridning av radioaktivitet som följd.Under loppet av bara har och , de båda enorma floderna sombrukade vräka mer än vatten iAralsjön , praktiskt taget torkat ut. Den storaavtappningen har medfört en dramatisk verkan påklimatet från sjön.Fru talman! Alla människor har rätt till vatten. Detär lätt att sitta hemma i och tycka att jag i minmotion om i punkt efter punkt egentli-gen bara kräver det som redan finns, dvs. att vi i västmed råge uppfyller alla de krav som människor ex-empelvis runt kan ha på oss. Men männi-skorna där behöver inte vackra ord. De behöver bl.a.friskt vatten.Det krävs stora insatser för att vända på situatio-nen. Som framhålls i motion U263 behövs det engemensam och hållbar plan för arbetet runt Aralsjönoch i arbetet för att förbättra ländernas och folkenskatastrofala situation runt den sjön. Därför är det braatt och EU - men också , Sida -gör insatser i regionen. Men det är inte bara pengarsom behövs. Det behövs en tydlig och gemensamplan på internationell nivå för ett gemensamt interna-tionellt arbete för att rädda och människornarunt den sjön. Vad som kan ingå i en sådan plan finnsbeskrivet i motion U263. Om man inte räddar kan klimatet ändras i hela . Detpåverkar naturligtvis också vårt klimat och vårt häl-sotillstånd nu och inför framtiden.Jag undrar just om mitt barnbarn, , ska upple-va det som jag har upplevt, nämligenatt se krympa mer och mer. Eller ska hans barnbarn möjligtvis i stället få vara med omen växande och återskapad Aralsjö? Jag hoppas det.Det är bl.a. därför som jag kämpar. Men här har vi ettgemensamt ansvar.Genom att minskar i volym närmar sigockså ön fastlandet. Hela ön är somen tickande miljöbomb med nedgrävt smittsamt labo-ratorieavfall och oförbrukad krigsmateriel, en påmin-nelse om Sovjettidens experiment med biologiska ochkemiska stridsmedel. Ön läcker ut sina gifter i och sprider dem med vinden. Om inget görs föratt sanera ön är risken stor att de förgiftade djur somfinns där kommer att ta sig över till fastlandet ochytterligare försvåra det redan svåra folkhälsolägetmed nya mer svårbotade sjukdomar.Det är av ett globalt intresse att det krigsmaterieloch krigsavfall som finns på ön destrueras så fort sommöjligt. Här har världssamfundet och EU ett stortansvar. Det är mycket angeläget att den svenska rege-ringen för upp frågan om ön i på internatio-nell nivå.Fru talman! Utskottet anser att vad som föreslås imotion U263 redan med råge uppfylls av det interna-tionella samfundet och att vi kristdemokrater därmedslår in redan öppna dörrar. Jag är visserligen baralekman, men under arbetet med att ta fram under-lagsmaterial till motionen såg jag inte några uppgiftersom tydde på att de insatser som utskottet hänvisartill har givit några konkreta resultat. Människorna i området drabbas fort-farande av sjukdomar och medfödda missbildningar,och spädbarnsdödligheten är fortfarande mycket hög.Inte heller har jag sett några uppgifter som tyderpå framgångar när det gäller omställningen till etthållbart jordbruk med tyngdpunkt på odling för regi-onens egna behov av livsmedel. Jag är den första atthoppas att jag har fel, att jag har missat de positivatecknen i det stora gyttret av negativa rapporter. Ty-värr tror jag inte att det är så. Det kan därför finnasanledning att i andra sammanhang aktualisera fråganom miljön och folkhälsoläget i Centralasien.Så vill jag säga några ord om hiv/aids, fru talman.Även kampen mot hiv/aids kräver gemensammainsatser för att man ska kunna förhindra ytterligaresmittspridning och för att man ska kunna ge drabbademänniskor och länder behövlig hjälp.Epidemier ignorerar gränser. ärhiv/aids-epidemins spridning omfattande i den ryskaenklaven , och mycket talar för att storadelar av forna , inklusive de baltiskastaterna, kommer att vara ett av de hårdast drabbadeområdena i världen.För många länder har hiv/aids-epidemin inneburitett direkt bakslag beträffande de ekonomiska vinsteroch den sociala utveckling som man ändå har upp-nått. I delar av har exempelvis barnadöd-ligheten ökat , och förväntad livslängd harfallit från 64 till av bara tre år.Sammanfattningsvis har ca 60 miljoner människordrabbats av hiv/aids. Ca 22 miljoner har dött. avde hivsmittade finns i fattiga länder, i ländersöder om . Ca 13 miljoner barn har blivit för-äldralösa på grund av att deras föräldrar har dött iaids. Antalet föräldralösa barn beräknas öka till 40miljoner . Men det finns ännu ingen hel-täckande information om vad som har hänt och hän-der de barnen. K-G Biörsmark gav en snabb bild avhur det kunde se ut i en by. Och några sporadiskarapporter om de föräldralösa barnens situation talarom en ofattbar nöd och att flickorna drabbas hårdast.Kristdemokraterna anser att skaverka för att en kartläggning av de genom aids föräld-ralösa barnens situation genomförs. Den utredningenbör vara underlag för adekvat hjälp och stöd till dehär barnen.Fru talman! De flesta av de smittade är kvinnor.Kvinnan är i många av världens länder så nedtrycktoch diskriminerad att hennes problem och situationinte ens räknas in i mänsklighetens. Några av dessagravt diskriminerade kvinnor finns i de mest hiv/aids-drabbade länderna.Kristdemokraterna anser att bekämpningen avhiv/aids är en fråga om mänskliga rättigheter och enangelägen jämställdhetsfråga. För att kunna hindrasmittspridningen och få ett stopp på hiv/aids-infektionen med dess förödande konsekvenser är detnödvändigt att jämsides arbeta med mänskliga rättig-heter och jämställdhet. Det innebär att resurser måsteavsättas, attityder och värderingar ändras, människorinformeras, och utifrån det globala perspektivet måstekvinnans och flickans status höjas.Fru talman! anser att Sverigeska vara pådrivande för att en satsning i större skalavad gäller behandlingen av hivinfekterade och aids-sjuka blivande mödrar och deras nyfödda barn skakomma i gång så fort som möjligt. Genom en sådanbehandling kan åtminstone barnen slippa få hiv/aids.Kristdemokraterna anser också att den rika värl-den måste inleda ett strukturerat samarbete med bådeinternationella organisationer som FN och näringsli-vet för att generellt förbättra tillgång tillmediciner. Dels måste forskningen styras mot behov av aidsmediciner, dels kan i-länderna vara beställare av mediciner från läkeme-delsbolagen för att tillgodose de fattigaste ländernasbehov. Läkemedelsföretagen måste också fås att ta ettökat humanitärt ansvar för de produkter de framstäl-ler och försäljer. En humanitär faktor måste kunnaingå i den ekonomiska kalkylen.Fru talman! Anledningen till att FN:s generalsek-reterare har tagit upp hiv/aids-frågan i säkerhetsrådetär att frågan kan bedömas som en säkerhetspolitiskrisk med stor utslagning av människor och ländersutveckling, näringsliv, infrastruktur, organisation ochadministration. Insatser mot hiv/aids handlar i storutsträckning om förutsättningarna för ett lands, envärldsdels utveckling och säkerhet.Vi anser att det finns anledning att inom ramen fördet vidgade säkerhetsbegreppet behandla hiv/aidssom ett tänkbart säkerhetshot i en inte alltför avlägsenframtid. , , bördärför inom ramen för den uppdragsverksamhet somsker för räkning ges uppdraget attgenomföra en utredning med en bred vetenskapligansats, där hiv/aids och liknande sjukdomar av epi-demisk karaktär sätts in i ett säkerhetspolitiskt per-spektiv. Utredningsuppdraget bör vidare åtföljas avett önskemål om förslag till åtgärdskatalog för ettsvenskt agerande i frågan.Vi anser dessutom att regeringen ska tillsätta enparlamentariskt sammansatt arbetsgrupp för att utredafrågan om ett utvidgat säkerhetsbegrepp där bl.a.hiv/aids och andra sjukdomar av epidemisk karaktäringår.Jag vill avsluta mitt anförande, fru talman, med attskicka en vädjan till regeringen i dess helhet att ivarje internationellt forum där det känns rätt - oavsettom det är EU, , eller iDavos - föra en debatt om hur vi alla globalt, regio-nalt och lokalt kan verka för att ge de redan drabbade- män, kvinnor och barn - en rimlig livskvalitet, menockså hur vi kan verka för att bryta den negativasmittspridningsspiralen.Allra sist vill också jag ställa mig i raden ochtacka för samarbetet, kanske inte såmycket den här perioden som den första jag satt iriksdagen, . Jag önskar dig,, all lycka och framgång.Det jag mest har fängslats av hos dig har egentli-gen varit ditt engagemang för kvinnan i världen,oavsett om det har varit i , i Mellanösterneller någon annanstans. Jag vet att du kommer att ståupp för det också i din nya uppgift.Anf. 59 ():Fru talman! Jag ska vända lite grann på våra vanoroch inte avsluta med att tala om julen utan börja medjulen.Julen är glädjens tid och den ligger så nära för ossnu. Men vi pratar här om fattigdom. Är det möjligt attprata om fattigdom och tänka på julensglädje? Jag tror det. Jag tror att det är möjligt därföratt jag hade förmånen att delta i studiebesöket i FNunder hösten. Där, i en stad drabbad av en fruktans-värt våldsam händelse, i , såg jag och stu-derade jag på nära håll många projekt och planer somger mycket hopp.Jag blev glad när jag var i , framför alltsom folkpartist. Jag såg i väldigt många av de rikt-linjer som kommer att styra arbetet inför den storakonferensen om finansiering och bistånd i imars väldigt många bekräftelser på vad vi självakämpar för här hemma i Folkpartiet.Det finns en missuppfattning i väldigt mångagrupper som arbetar med biståndsfrågor. Den miss-uppfattningen grundar sig på en mycket enkel mot-sättning, svart mot vitt, kapitalism här, fattigdom där,omöjligt att se hur det hela ska gå om vi inte våldsamtangriper kapitalismen.I förberedelserna för ingårmånga konkreta arbetspunkter som tvärtom visar attvi alla måste samarbeta om vi vill ha en förbättring ide fattiga länderna. Världen bygger inte sin utveck-ling på förenklade motsättningar och absolut inte påhatiska attityder. De som bär ansvaret i Ecosoc, detspeciella rådet som arbetar med ekonomiska ochsociala frågor inom FN, samarbetar med Världsban-ken och med Valutafonden. De har fått mycket gynn-samma signaler från och Valutafondenjust inför mötet i finns också ett mycket stort intresse i förbere-delserna för den här konferensen, som har som målatt bekämpa fattigdom, för att öka investeringarna, devanliga investeringarna, i fattiga länder. Hela värl-dens bistånd är 50 miljarder. Volymen av nya inves-teringar går upp till 300 miljarder. Hela konferensen iMonterrey kommer att försöka skapa mycket störreintresse, mycket större vilja att investera i fattigaländer. Allt detta är som sagt en mycket intressantomorientering i arbetet med fattigdomsfrågor.Jag vet inte hur många av dem som lyssnar i dagsom var med när den första stora toppkonferensen omfattigdom förbereddes inför konferensen i Köpen-hamn. Vad jag minns från är min djupabesvikelse. Det var enormt många vackra ord, oerhörtlite konkret handling. Det är självklart att stora för-bättringar inte har kunnat åstadkommas på den platt-form som de där enormt vackra, stora orden hadeförsökt skapa. Det fanns för lite konkret handlingbakom FN:s förberedande dokument.Det är helt annorlunda , inte bara därför tänker samarbeta på det sätt jag redan har be-skrivit, dvs. i mycket mäktiga centrum i världen föratt en gång för alla bryta den ogynnsamma, destrukti-va skillnaden mellan fattiga och rika, för att skapabryggor mellan fattiga och rika. På nationell nivåförbereder man sig på ett helt annat sätt. Vanligtvisnär vi diskuterar nationellt eller internationellt biståndär det ett ämne bara för dem som jobbar med bistån-det. Finansministrarna och näringsministrarna kanmycket väl sitta på ett helt annat håll och inte särskilträkna med biståndet i budgetberäkningarna. Den härgången kan de inte sitta på annat håll, därför att dennagång är de bjudna att vara med. Vi får hoppas att ländernas kalkyler inför insatser i fattiga länderkommer att se helt annorlunda ut i fortsättningen.Det var mycket som var spännande vid besöket iFN. Jag lärde mig mycket. Min respekt för det svens-ka internationella arbetet växte enormt. Det fanns såmånga intressanta insatser i det som svenskarna på ettblygsamt och tyst sätt gör där varje dag.Jag vill än en gång understryka att de stora måleninte kan skiljas från demokratifrågan. Jagtror inte att demokratifrågan kan vara en underordnadfråga, ett s.k. delmål. Jag kan mycket enkelt förklaravarför. Jo, därför att jag har levt i en totalitär stat.Därför att jag har levt i en totalitär stat vet jag, avegen erfarenhet, att man aldrig någonsin kan lita påen totalitär regims politiska ledning. Då är det somstår i våra reservationer riktigt, nämligen att kopplaihop fattigdomsbekämpning och demokratimål. Detviktigaste är demokratimålet, inte därför att demo-krati är ett vackert ord utan därför att demokrati är engaranti för att de fattigas intressen och de fattigasintegritet inte trampas ned av förtryckarna.Jag kan ge er ett exempel, som också blev myckettydligt för mig under besöket i . Vi diskute-rade ingående med mycket kunniga människor situa-tionen i . En sak framkom tydligt, nämligen atthela diskussionen om sanktionerna mot såsomden förs i vårt land inte är särskilt väl rotad i verklig-heten, i vardagen. har , genom illegalexport av olja, enorma rikedomar till sitt förfogande.Pengarna kommer ändå inte till nytta för de fattiga.Varför? Det finns inget intresse i en totalitär regimför de fattigas situation. Om det var en demokratiskregim skulle det hela se helt annorlunda ut.Glöm inte en sak: En totalitär regim grundar alltidsin internationella strävan på det som de själva kallardesinformation. Desinformation borde helt enkeltkallas för systematisk spridning av lögner. Också detupplevde jag i mitt förra liv när jag hade direktkon-takt med en diktatur. Jag vet hur väl diktaturen undermånga år lyckades lura hela den demokratiska värl-den genom systematisk spridning av lögner, desin-formation. Det var en mycket stor del av politiken. Påsamma sätt agerar när han försökeranvända sig av kunniga och generösa människor somtalar mot sanktioner. Man kan plocka bort alla sank-tioner mot , men befolkningen i kommer inteatt få en millimeters förbättring i sin vardagssituation.Demokratimålet är avgörande för fattigdomsbe-kämpningen. Det är helt enkelt därför att demokratibetyder respekt för varje människa.Jag ska avsluta med att önska alla som förberedersig för att fira jul en mycket trevlig jul. Jag ska ocksåsäga några ord om mänskliga rättigheter.Jag tror inte att vi som lever i rika länder medmycket stora traditioner av demokrati har rätt attöppna debatten om mänskliga rättigheter i fattigaländer utan att sopa rent framför egen dörr. Vi har många människor som står utan-för det aktiva livet. Vi är tvungna att lösa våra pro-blem hemma om vi vill gå vidare i arbetet med demänskliga rättigheterna.God jul!Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag kan hålla med om att det är engod tanke med demokratikriteriet och demokratimå-let. Jag kan instämma i anförandeom fattigdomsbekämpningen. Jag tror inte heller attfattigdomsbekämpningen ska sättas i något slagsmotsatsställning till demokrati. Det finns en lång radfattiga länder där det råder brist på demokrati ditSverige ger bistånd i syfte att både bekämpa fattig-domen och understödja kampen för demokrati ochmänskliga rättigheter. Jag tog upp ett exempel medEritrea i mitt anförande.Det är lite problematiskt att överordna demokra-tikriteriet, eftersom det skulle stoppa biståndet tillmånga länder som har brist på demokrati.T.ex. anser vi att är ett demokratiskt land.Där begås brott mot mänskliga rättigheter.Senast skedde detta när en lokalkristen församling och dess kyrka stängdes. Turkietförtrycker kurder och ockuperar . Ska vi intege bistånd till den behövande fattiga turken ellerkurden?Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag vill bara påminna om att Folkpar-tiet inte hävdar att vi inte ska ge bistånd till ländersom lyder under totalitära regimer. Det bästa är attbiståndet inte går via den politiska ledningen i dessaländer.Anf. 62 () replik:Fru talman! Det är en god tanke med demokrati.Vi hade ett demokratikrite-rium i fråga om vapenexporten. Där stödde inte Folk-partiet att vi inte skulle exportera vapen till de ländersom är icke-demokratiska. Man gjorde ingenting.Är det inte viktigt att vi ska ha demokratikriterierjust när det gäller vapenexporten, så att vi inte kansälja bomber till dessa fattiga länder? Det kostar väl-digt mycket i deras budgetar att köpa vapen frånSverige. Det gäller bl.a. , som är en totalitärregim som leds av en diktator.Anf. 63 () replik:Fru talman! Jag är inte så väl insatt i problemetmed bomber, vapen, kanoner och pansarvagnar, menjag vet att de brukar hamna fel, vad vi än bestämmerhär. Själva analysen av hur vapenexporten ser ut iSverige vill jag ta upp en annan gång.Däremot vill jag påminna om att om man i förstahand arbetar med enskilda organisationer i ländersom saknar demokrati utvecklar man gräs-rotsrörelsen, som är så viktig för den kommandedemokratin, och man låter bli att samarbeta medregimer som är mycket tvivelaktiga.Anf. 64 ():Fru talman! Det har varit mycket lärorikt att följadebatten här , inte minst utifrån den kopplingsom jag också har till näringsutskottet.Jag kan konstatera att insatser är av oer-hört stort värde för att bekämpa fattigdomen. Somnågon känd person brukar säga, kan vi känna ossmycket stolta men inte nöjda.Jag vill tacka för bra skrivningar kring min mo-tion U310 om stöd till kvinnor och barn i Central- ochÖsteuropa. Jag har skrivit motionen utifrån vetskapenatt biståndet till kandidatländerna kommer att fasas utinför medlemskapet i EU.Levnadsförhållandena för en stor del kvinnor ochbarn i är mycket svåra. Län-derna har stora ekonomiska svårigheter, med högarbetslöshet och små eller nästan obefintliga socialaskyddsnät. Utvecklingen mot fungerande demokratieroch marknadsekonomi har kommit en bra bit på väg,dock ofta till priset av ökade klyftor i samhället.Demokratin i Öst- och har i de allraflesta fall ett manligt ansikte, och kvinnors deltagandei det politiska livet har minskat . Det härhar lett till att många nya kvinnoorganisationer harbildats, men de medverkar sällan i det politiska ellerhar sällan koppling direkt till det politiska arbetet.Det här är resursslöseri. Vi vet att kvinnorna ofta harbättre utbildning än männen, och det är, som sagt var,ett stort slöseri att de lämnas utanför det politiska,sociala och ekonomiska samhällsarbetet. ärvi väl medvetna om att jämställdhet mellan kvinnoroch män är en förutsättning för demokrati och ökatvälstånd. Men hindren är många, inte minst på grundav sovjettidens falska myt om jämställdhet mellankönen.Fru talman! samarbete med Öst- ochCentraleuropa är byggstenar för fred och utveckling.Östersjösamarbetet på lokal, regional, nationell ochEU-nivå är hållbar säkerhet i praktisk handling. Nä-ringspolitiska insatser inom Östersjömiljardens ramär också mycket viktiga i det här sammanhanget.I budgetpropositionen redovisar regeringen en re-sultatbedömning av de insatser som gjorts under år2000 inom det här politikområdet. Den visar att manföljt de mål som angivits för verksamheten och attmåluppfyllelsen varit god, utom vad gäller avsätt-ningarna för att främja jämställdheten i samarbetslän-derna.Man skriver: På detta område har ett svagt intres-se kunnat märkas både hos mottagare och hos desvenska samarbetsparterna.Det här är naturligtvis inte acceptabelt. Jag trorinte att det är ovilja utan brist på kunskap. Det ärviktigt att ständigt upprepa att i allt samarbete måstejämställdhetsaspekterna få en central ställning vadgäller både planering och genomförande.