prot · GO09113 · 2001-05-17 00:00:00 — Man kallar denradio som drivs av företag som har haft råd att ropa intill högsta beloppet den fria radion, till skillnad frånannat. Frihet är det som kan köpas för mycket pengar.Men det behöver inte alls vara på det viset. SomKenth har redogjort för är det många gång-er bulvaner för nationellt verkande nätverk som harköpt in dessa tillstånd. Det kan vara så att ideellaföreningar och grupper av människor med mycketkreativa idéer på radions område inte har kunnat fåtillstånd, som det sedan skulle visa sig, därför attkommersiella rikstäckande nätverk med likriktademusikprogram har kunnat ropa hem dem.Detta har väl inte varit till frihetens och mångfal-dens fromma? Det har varit ett misslyckat system.Radion har ganska mycket visat sig vara ett misslyck-ande även i förhållande till de föresatser som man engång i tiden hade, nämligen att det skulle främjamångfald och att det skulle bli flera röster i etern.Jag tycker alltså att det är bra att vi kommer tillbeslut. Det är väl i och för sig synd att regeringen haransett sig böra backa i några avseenden jämfört medvad som i alla fall en utredning föreslog och att mannu ska tillåta tidningsutgivare eller programföretagsom redan har tillstånd att komma in på denna mark-nad. Det är egentligen reträtter som underlättar förmediekoncentration.Men vi tycker ändå att förslaget i dess helhet ochden sammanvägda mixen är så pass bra att vi inte harvare sig motionerat eller yttrat någon avvikande me-ning på denna punkt. Jag vill ändå notera att dennarelativa reträtt har skett, men den har naturligtvisskett för att man ska kunna skapa ett diskussionskli-mat för framtiden. får man acceptera att manfår göra på det viset i en konstruktiv anda.Jag vill också säga att jag delar många av deåsikter kommer med i polemik medIngvar . Jag vill bara tillägga att det liggernågonting i tanke om detta gälldemera allmänt och över hela fältet och om det i varjeradiodistrikt skulle finnas två företag som betalarmycket och två som betalar väldigt lite. Men serverkligheten lite annorlunda ut. De nya tillståndenkommer framför allt i sådana områden där det förutinte funnits några kanaler. Det är bara på några fåställen som det redan finns kanaler och mäktiga in-tressen.Det är också märkligt att tänka sig att t.ex. enpingstförsamling i något län som har sökt ett radiotill-stånd men inte fått det därför att man inte har kunnatta fram ett miljonbelopp vid auktionsförfarandet sägerså här: har de plötsligt sänkt det tillstånd som viinte hade råd att konkurrera om till 40 000. Det blirockså en märklig rättvisa om vi ser historiskt.Därför får vi nog leva med denna oformlighet. Detblir säkert en övergångstid, för alla kommer nog såsmåningom att gå in i detta system, såvida inte denutveckling som pekar på mot endigital radio helt ändrar förutsättningarna för helamarknaden och den analoga radion blir helt ointres-sant.Jag tror alltså att det förslag vi kommer med är välavvägt. Det är skönt att vi nu också kommer till ettbeslut och att det inte längre finns några formellamöjligheter att förhala detta ytterligare, som man hargjort från borgerligt håll, för det har inte främjat deområden som inte har haft kommersiell radio. Mantycker att det är bra, men man har faktiskt sett till attdessa områden får det mycket senare bara därför inte har gillat denna metod. Det är alltså bra attvi kommer fram till beslut i denna fråga.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i konsti-tutionsutskottets betänkande i dess helhet.Anf. 191 ():Fru talman! Det är märkligt att sä-ger att synden är tillåten bara den är begränsad tillnågot enstaka tillfälle. är det faktiskt fyra områ-den av tio möjliga som berörs, men det är tydligen såväldigt få att det inte gör någonting att det blir tokigt ide konkurrenssituationerna.Så säger lite trosvisst att det säkertblir en övergångstid. Jo, men för det krävs nog ettregimskifte.Anf. 192 ():Fru talman! Det kommer inte att bli något regim-skifte, . Det tror jag att väljarna äralldeles för kloka för.Det är också som sagt så att detpå en del av dessa områden är en sorts monopollik-nande mediesituation, vilket betyder någonting förannonsmarknaden. Även någon som skulle ha fördelav en billigare koncessionsavgift kommer sannoliktatt få svårt att hävda sig, eftersom vederbörande närdet gäller annonsörer inte har möjligheter till kombi-nationserbjudanden eller liknande för att konkurreramed dessa företag.Men det är också en rättvisefråga gentemot demsom förlorade auktionerna . Det är detjag vill säga. De har ju under vissa förutsättningargått miste om möjligheten att få dessa kanaler. Skulleförutsättningarna nu ändras för alla kanaler rakt överframstår det också som lite knepigt för dem. I så fallborde allting prövas på nytt med det nya systemet såatt alla får samma chans efter de nya förutsättningar-na.Anf. 193 ():Fru talman! Den argumentationslinjen håller inte,. Vi bygger medvetet in nya snedvrid-ningar i konkurrenssituationerna med detta förslag.Vi kan ta ett analogt exempel. Vi tar ett brott, t.ex.mord. Om argumentationslinjen ska fullföljas är detKenneth säger att fyra mord inte är så förfärligtfarligt. Blir det däremot fler kan det bli farligt i enframtid.Anf. 194 ():Fru talman! ska nog inte göravilka konstiga jämförelser som helst. Det är klart attdet är en viss skillnad på att driva en kommersiellradiokanal och begå ett mord. Jag tycker att det varen otillständig oförskämdhet mot de lokala kommer-siella företagen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Företagshypotek och sjöfartsregisterären-denFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU24Företagshypotek och sjöfartsregisterärenden (prop.2000/01:88).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § Förberedelse till brottFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU25Förberedelse till brott (prop. 2000/01:85).Anf. 195 (m):Fru talman! Något säger mig att det finns en am-bition hos fru talmannen att försöka avverka en heldel ytterligare . Även om ledamöternaav justitieutskottet under senaste mandatperioden integjort sig kända som de snabbaste talarna och de somtycker minst om repliker tror jag att vi ska försökagöra något för att underlätta detta.I detta betänkande, som behandlar förslag omändringar i , bejakar vi moderater föränd-ringarna utom på en punkt. Vi har i en reservationbegärt och hävdat att vi bör få en lagreglering avuppsåtsbegreppet.Inom juridiken finns det utomordentligt sofistike-rad litteratur och annat om uppsåt, eventuellt uppsåtoch indirekt uppsåt, och det tänker jag icke belastakammarens tid med här . Slutsatsen av våraönskemål är att vi tycker att det är rimligt att rege-ringen får i uppdrag att bereda denna fråga och kom-ma tillbaka och presentera förslag om lagreglering avuppsåtsbegreppet.Vi får alltså ett reformerat uppsåtsbegrepp som vitycker bör bygga på för-slag.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 1 under punkt 2.Anf. 196 ():Fru talman! Vi har att behandla en proposi-tion som rör en del smärre förändringar inomstraffrätten. Just de frågor som vi ska ta upp, alltsåförberedelse till brott, stämpling och uppsåt, tillhörstraffrättens mest snåriga områden. Men vi hoppasväl att vi kan klara av det på de som jaghar till mitt förfogande.Den första förändringen vi gör gäller vad som skabetraktas som förberedelse till brott. Det regleras då i23 kap. . Frågan gäller vilka slags förbe-redelser det är som ska vara straffbara.I dag finns det två huvudkategorier när det gälleratt planera brott. I det ena fallet tar man kontakt mednågon för att förbereda brott. Det kallas för stämp-ling, och man kan fällas för det. I det andra fallet görman konkreta förberedelser, t.ex. att man införskaffarmateriel som ska användas vid brott, och då kan manalltså fällas för förberedelse.Både stämpling och förberedelse är förbehållnasvårare brott. Det måste uttryckligen framgå i sam-band med lagrummet för det enskilda brottet om detockså är straffbart på förberedelse- och stämplings-stadiet. Det står t.ex. i 3 kap. att förbere-delse till mord, dråp och misshandel som inte är ringaär straffbart. Stämpling är straffbart när det gällermord, dråp eller grov misshandel. I 4 kap. brottsbal-ken står det att förberedelse eller stämpling är straff-bart när det gäller människorov, olaga frihetsberö-vande, försättande i nödläge osv. Det måste alltsåframgå i varje lagrum om det är straffbart på förbere-delse- och stämplingsstadiet.Det som vi nu föreslår är en modernisering, kanman säga, av bestämmelsen om förberedelse till brottoch också en viss utvidgning av den.I dag säger lagen att den som, med uppsåt att begåeller främja brott, lämnar eller mottager pengar ellerannat såsom förlag eller vederlag för brottet eller medsådant uppsåt anskaffar, förfärdigar, lämnar, motta-ger, förvarar, fortskaffar eller tar annan dylik befatt-ning med gift, sprängämne, vapen, dyrk, förfalsk-ningsverktyg eller annat sådant hjälpmedel gör sigskyldig till förberedelse till brott.Till att börja med kan man konstatera att den härlaglydelsen är en smula ålderdomlig. Och så är detockså; den skrevs . har brottslighetenändrat karaktär. Nuvarande skrivning, eller den somgäller, är inriktad på mycket traditionell brottslighet.Det ser man om inte annat på uppräkningen avhjälpmedel. Man tänker sig en inbrottstjuv, en för-falskare, en dynamitard eller en giftmördare.Det är mycket som har hänt . Narkoti-kabrottsligheten är ett exempel. Man kan då fråga sigom det i den här bestämmelsen framgår tydligt attkemikalier som kan användas för att framställa nar-kotika också träffas av bestämmelsen. Så är det inte,men rättspraxis har ändå utvecklats i den riktningen.Det är sak samma när det gäller IT-brotten. Det äroklart om den här bestämmelsen bara fångar fysiskaföremål eller om den också kan användas mot da-taprogram, som mjukvaror som används för att begåIT-brott.Utan att gå in i ytterligare detaljer kan man sägaatt de förslag som ligger för när detgäller reformering i fråga om det här förbere-delsebrottet just syftar till att klä lagrummet i en nå-got modernare språkdräkt och att också fånga in demoderna hjälpmedel som det kan bli fråga om nume-ra.Den andra förändringen, som föreslås, gällerbrotten vållande till annans död och vållande tillkroppsskada. Det här gäller alltså i de fall då man avoaktsamhet orsakar någon annans död eller skada. Ettexempel på sådant brott är när någon är full och körbil och kör på någon. Det har varit oklart vad som skagälla för om brottet är grovt. Den enda situation somuttryckligen har pekats ut är just denna, dvs. att manorsakar en trafikolycka på grund av onykterhet.Förslaget innebär att vi nu i stället gör en mer ge-nerell beskrivning av vad som ska gälla för att brottetska betraktas som grovt. Det är faktiskt inte bara närdet gäller trafikbrott som man kan göra sig skyldig tilloaktsamhet av väldigt allvarligt slag. Det kan händat.ex. inom sjukvården, försvaret eller processindust-rin. Om man är onykter i en situation då man t.ex.vakar över en patient eller leder en skjutövning ocheffekten av det blir att en människa dör eller skadassvårt kan det vara lika straffvärt som om man kör pånågon i onyktert tillstånd.Men det behöver inte vara just berusning som lig-ger bakom oaktsamheten. Man kan också tänka sig enoaktsamhet som är så flagrant att den ska betraktassom ett grovt brott även om vederbörande inte äronykter. På den här punkten får vi alltså en mer tydliglagstiftning där man pekar ut omständigheter som skagälla för när vållandebrotten ska betraktas som grova.Utöver de här förändringarna resonerar man i pro-positionen också om den s.k. Lindomeproblematiken,dvs. en situation där man har att göra med flera gär-ningsmän men där man inte kan avgöra vem av gär-ningsmännen som har gjort vad. Här talar vi då omdet slutna rummets problematik. Tre personer går in iett rum. En av dem blir mördad, och de andra tvåskyller på varandra. Hur ska vi då döma? Det är själ-va frågan.I dag finns det ju möjlighet att döma de inblanda-de som medgärningsmän, men då krävs att vi kan visaatt de har begått gärningen tillsammans och i samför-stånd. Om vi t.ex. kan visa att de två har planeratbrottet tillsammans, om de har beväpnat sig för att talivet av den tredje, kan vi förmodligen, beroende påomständigheterna i övrigt, döma dem även om vialdrig får veta vem som verkligen höll i vapnet. Ma-lexandermorden är ett aktuellt exempel på just det.Men problemet uppkommer som sagt när vi intekan visa något sådant samförstånd eller någon sådanplanering. Då kan man inte utesluta att en av demfaktiskt är oskyldig, att en av dem faktiskt talar san-ning när han pekar ut den andra som skyldig. Mordenkan kanske ha skett som en total överraskning för denena. Då står vi inför ett olösligt straffrättsligt problemsom faktiskt inte kan lösas med lagförändringar, åt-minstone inte med bibehållen rättssäkerhet. Det komStraffansvarsutredningen fram till. Det har ocksåregeringen kommit fram till, och den bedömningenhar vad jag förstår stöd av samtliga parti-er. För att minska risken för nya Lindomefall måsteman i stället gå en annan väg genom att förberedaförundersökningar så att man verkligen på ett tidigtstadium säkrar bevisning och sätter in rätt resurseroch expertis.Till det här betänkandet är, avslutningsvis, en re-servation fogad. vill att begreppet upp-såt lagregleras. Här vill jag bara i all korthet säga attäven om uppsåt är ett centralt begrepp inomstraffrätten är dess närmare innebörd inte lagreglerad.Tolkningen av begreppet har vuxit fram i praxis ochdoktrin. Man har därmed kommit att skilja mellandirekt uppsåt, indirekt uppsåt och eventuellt uppsåt.Jag ska inte gå närmare in på det. Man kan allmäntsäga att det visst finns argument för att lagfästa endefinition av uppsåt för tydlighetens skull. Det varockså det som föreslog.Å andra sidan ska man alltid iaktta försiktighetnär man lagstiftar om hävdvunna begrepp. Det kanmycket väl hända att man därmed förändrar tolkning-en på ett sätt som inte är avsett. Om praxis när detgäller uppsåtsbegreppet hade varit helt otillfredsstäl-lande och att det lett till domslut som varit helt orim-liga hade det förstås funnits ett påtagligt reformbehovockså här. Men utskottsmajoriteten anser inte att det idagsläget finns ett sådant reformbehov. Dagens upp-såtsbegrepp är väl inarbetat, fungerar i huvudsak väloch har också genom HD-utslag fyllts ut till att om-fatta många skilda situationer. Vi är därför inte be-redda att göra några förändringar på den punkten.Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till försla-get i betänkandet och avslag på reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Inställda förhandlingarFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU28Inställda förhandlingar (prop. 2000/01:108).Anf. 197 ():Fru talman! I det betänkande vi behandlar ,JuU28, föreligger förslag till ändringar i rättegångs-balken och delgivningslagen som syftar till att minskaantalet inställda huvudförhandlingar i brottmål vidtingsrätterna.Det rör sig bl.a. om utvidgade möjligheter att dö-ma till fängelse i den tilltalades utevaro, att meddelauppskov med huvudförhandling i mål där den tilltala-de är anhållen eller häktad samt att använda förenkladdelgivning i vissa fall.Vidare föreslår utskottet att avslår rege-ringens förslag till ändringar i vissa forumregler, somett led i pågående reformering av domstolsväsendet,att det genom förordning ska kunna bestämmas att ettärende om företagsrekonstruktion, skuldsanering ellerfelparkering ska handläggas av en annan tingsrätt änden tingsrätt som enligt de nu gällande reglerna ärbehörig, om de båda tingsrätterna har sina domkretsarinom samma län.Vad beträffar det sistnämnda förslaget, att utskot-tet ska avslå regeringens förslag till ändring i vissaforumregler, har vi socialdemokrater reserverat osstillsammans med Vänsterpartiet.Vi anser i motsats till utskottsmajoriteten att enkoncentration av handläggningen av de föreslagnaärendetyperna skulle få flera positiva följder. Delsskulle en tingsrätt kunna gå in och hjälpa en annanvid överhopning av mål, dels skulle det ge domstols-biträden möjlighet till utökade arbetsuppgifter. I dagtalar vi ofta om renodling av domarrollen likaväl somom en förstärkt beredningsorganisation. Förslagetskulle kunna vara ett sätt att komma en bit på denvägen.I motsats till vad utskottsmajoriteten säger kan re-geringens förslag stärka de mindre tingsrätterna. Visocialdemokrater tror inte att dessa mål skulle läggasut på de mindre tingsrätterna på ett sätt som skulleinnebära en risk för utarmning av de mindre tingsrät-terna. Nej, tvärtom kan det vara en styrka för de småtingsrätterna dels genom, som jag tidigare framförde,avlastning vid eventuell överhopning av ärenden, delsgenom att det kan bidra till en snabbare handlägg-ning.I reservation 1, tredskodom i brottmål, yrkar mo-deraterna på att systemet med tredskodom även skainföras i brottmål, om det inte finns anledning attdöma till strängare påföljd än fängelse tre månader.I dag är det så att den som inte inställer sig till enförhandling inför rätten eller underlåter att svara påvissa förelägganden från rätten kan i dispositiva tvis-temål - dvs. i mål där förlikning är tillåten - råka utför påföljden tredskodom. Tredskodomen förutsätteratt någon prövning över huvud taget inte sker, vilketinnebär att den tilltalade skulle dömas i enlighet medåklagarens gärningspåstående utan någon som helstprövning.Att gå så långt som framför i sin re-servation, dvs. att möjlighet ska ges att döma någontill straff trots att saken inte kunnat utredas tillfreds-ställande genom förhör eller liknande, är inte bra urrättssäkerhetssynpunkt.Till sist, fru talman, yrkar jag bifall till reservation5 och i övrigt till utskottets förslag.Anf. 198 (m):Fru talman! Även här ska jag försöka ge ett bidragtill en positiv tidsanvändning under kvällen.Det finns två reservationer med moderata under-tecknare. Det gäller för det första det förslag som viredovisar i reservation 1 under punkten 2 om tredsko-dom i brottmål med förebild från det civilrättsligaområdet. Vi tar helt enkelt fasta på att man ska kunnadöma även i den åtalades frånvaro där straffet ärmaximerat . Det kan förefalla dras-tiskt, men det kan vara ett påtagligt försök att kommatill rätta med ett problem som utskottet och kamma-ren har diskuterat , nämligen inställdaförhandlingar.De inställda förhandlingarna skapar utomordent-ligt stora problem vid många tingsrätter. De innebärstora merkostnader, skapar stora praktiska problemoch leder också till stora förluster i rättssäkerheten förmånga människor som får vänta på att få sin sak prö-vad. Även om det är ett problem som kanske är mind-re vid de små tingsrätterna - och det är, fru talman,ett ytterligare argument för att ha många små tings-rätter kvar - och ett större problem vid de riktigt storatingsrätterna, tycker vi att det finns anledning attganska radikalt pröva metoder med förebilder fråncivilrätten.Den åtalade har självfallet alltid möjlighet tillåtervinning i ärendet, men det förutsätter, fru talman,att den åtalade behagar komma till rättssalen. Det ären poäng i detta att parterna då får stråla samman där.Det är just den ena partens frånvaro som är problemetoch som förstör så kolossalt mycket, framför allt vidde stora tingsrätterna.Vi har för det andra varit kritiska mot en processsom har medverkat till en alltmer förenklad delgiv-ning. Saker kan alltid förändras och förenklas på ettantal sätt, men när det gäller delgivning tycker vi attdet är utomordentligt viktigt att den sker på ett rätts-säkert sätt.Det är vidare ingen tvekan om att vi tycker att detfinns starka skäl för att också öka inslaget av privatadelgivningsmän. Det fungerar utomordentligt bra ochborde kunna användas i betydligt större omfattning.I en tredje fråga, som tidigare talare varit inne på,finns det en socialdemokratisk och vänsterpartistiskreservation. Det är en intressant fråga, nämligen deförändrade forumreglerna. Vi säger nej, och en majo-ritet har skapats för att säga nej till regeringens för-slag. På, tror vi, ganska goda grunder tycker vi att denmöjlighet som förslaget skulle tillskapa för regering-en att placera olika ärendetyper vid olika tingsrättericke är bra. Den leder i förlängningen till en ytterliga-re möjlighet för regeringen att styra placeringen avmål och innebär, fru talman, ytterligare möjlighetertill och hot om inskränkningar i domstolarnas frihet.Låt mig ge några praktiska exempel. Ett antaltingsrätter som har problemet att inte vara tillräckligtstora och skulle då kunna "räddas" genom att rege-ringen i sin allvishet säger att x tusen parkeringsmålska hanteras exempelvis vid ellervid någon tingsrätt i som upplevs somliten.Det brukar heta att det kan vara svårt att rekryteraduktiga människor till kanske något mindre tingsrät-ter på avlägsna orter - avlägsna från Stockholmshorisont, men nog så centrala i den orten. Tror GöranNorlander att man skulle kunna få en större attrakti-vitet om en tingsrätt på en mindre ort får en mycketstor andel av felparkeringsmål? Jag ställer mig någottvivlande.Både av praktiska och principiella skäl säger enmajoritet klokt nog nej till detta, och det tycker vi ärutomordentligt glädjande. Man kan utan att vara allt-för konspiratoriskt lagd ana ett mönster i det fortsattareformarbetet, som det så vackert uttrycks när detgäller att lägga ned tingsrätter och stuva om i . Reformering av rättsväsendet är ett finareuttryck för detta.Vi känner att detta är ett ytterligare instrumentsom vi inte gillar. Därför är det utomordentligt gläd-jande att vi har fått en majoritet i utskottet för ett klartnej och förhoppningsvis också kan få det här i kam-maren när vi ska rösta om detta.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 199 () re-plik:Fru talman! Jag vill till att börja med rätta mittyrkande. Jag yrkar bifall till reservation 3 under punkt5, inte till reservation 5.Till vill jag när det gäller fo-rumreglerna säga att man har ojämn måltillströmningvid olika tider av året vid olika tingsrätter. Det kan dåvara bra att ha möjlighet att fördela inom samma län,så att en tingsrätt som inte har så många mål kan fåöverta mål.Vi får noga följa om det visar sig att det blir dåligkvalitet eller att bara en typ av ärenden skulle skullekomma att överföras och då i vissa fall rätta till detta.Anf. 200 (m) re-plik:Fru talman! Man kan säkert hitta något argumentför att regeringen i något läge där en tingsrätt harnågra fler mål än någon annan skulle kunna förordnaden senare tingsrätten att ta hand om vissa mål. Jagtror att detta är ett alltför stort ingrepp från regering-ens sida i placeringen av mål. Jag tror inte på den härutvecklingen, utan jag är övertygad om att vi får be-tydligt större möjligheter att klara de här målen närade berörda människorna med en positiv utveckling avrättsväsendets första instans tingsrätterna, med mångaväl fungerande tingsrätter runtom i landet.Jag är alldeles övertygad om att det här skullekunna bli ett första steg i att säsongsutjämna ocksåandra måltyper. Man skulle kunna komma fram tillett slags säsongsutvecklingsgaranti - låt mig användadet uttrycket - inom domstolsväsendet, och det är jaginte alls tilltalad av. Glädjande nog tycker en majori-tet illa om det förslaget och avvisar det.Anf. 201 ():Fru talman! Jag ska också försöka bidra tilltidsvinster här genom att bara använda halvaden anmälda talartiden.Jag vill börja med att yrka bifall till punkten 3 re-servation 2. I detta betänkande behandlas förslag tilländringar i och delgivningslagensom syftar till att minska antalet inställda huvudför-handlingar i brottmål vid tingsrätterna.