prot · GO0959 · 2001-02-01 00:00:00 — De har ju en maktposition där.Jag skulle vilja veta hur det ser ut med detta ochhur regeringen avser att agera i den frågan. Det fårinte bli så att man kan idka utpressning mot EU.Anf. 93 Utrikesminister ():Fru talman! Det här är två olika debatter, som Ma-rianne också säger. Den ena handlar omatt , som vill bli medlem i EU, för att ens fåbörja förhandla om sitt medlemskap måste uppfylladet som kallas Köpenhamnskriterierna, kraven påpolitiska och mänskliga rättigheter samt demokrati.Det måste göra. De förhandlingarna pågårhela tiden. Den diskussonen driver bl.a. , nusom EU-ordförande, med Turkiet.Den andra frågan handlar om EU:s s.k. krishante-ring, när vi ska sätta in gemensamma fredsbevarandestyrkor, när vi ska kunna agera civilt eller militärt föratt hjälpa till. I sådana aktioner ska som Na-tomedlem ibland också vara med. Det ser vi t.ex. iKosovo, där EU-länder, och bl.a. agerargemensamt under FN-mandat, under Natoflagg.I de sammanhangen har krävt att man skafå ett större inflytande på EU:s krishantering. EU harsagt: Vi samarbetar gärna med , men det gåren gräns vid inflytandet. Det kan bara EU:s medlem-mar ha.Anf. 94 ():Fru talman! Det är som sagt två debatter, och detvar inte riktigt svar på min fråga.Farhågorna kan vara att EU på något vis påverkasav som har den här nyckelpositionen. Jagförstår att inte avser att över huvud taget geefter för sådana påtryckningar, men jag skulle kunnatänka mig att det kan finnas andra länder ute i Europasom har en något mjukare syn på . Jag hoppasatt i så fall står emot mycket starkt.Det är viktigt att man inte kan idka utpressningnär det gäller mänskliga rättigheter. Det är det somkommer absolut först. Jag vet att vi är överens omdet, men det är viktigt att vi också agerar hårt i denfrågan.Anf. 95 Utrikesminister ():Fru talman! Jag skulle vilja säga att det inte baraär som säger att det är omöjligt att blandaihop de här två debatterna. Det är omöjligt för Turkietatt så att säga få rabatt när det gäller mänskliga rättig-heter därför att man bidrar till krishanteringen. Det ärsamma uppfattning i alla EU-länder.Nedsättning av sociala avgifterAnf. 96 ():Fru talman! Frågan är mest riktad till , men eftersom den berör ocksåfår ni själva avgöra vem som ska svara.Det gäller nedsättningen av de sociala avgifterna iNorrlands inland, en lång och segdragen diskussion,utan svar, tyvärr. i är baraett exempel, som väl känner.Vid en uppvaktning föregående år sade Ro-sengren: Skulle EU fatta beslut om att vi får fortsättamed den reducerade arbetsgivaravgiften kommer visjälvfallet att skaffa fram de pengar som behövs.Jag har fått ett brev från kommissionen, därman något överraskande säger att den svenska rege-ringen för det första faktiskt aldrig har ansökt om attfå någon nedsättning av sociala avgifter annat än förett mycket begränsat antal tjänster.För det andra sägs det att man kan lämna trans-portbidrag till tillverkningsindustrin.För det tredje säger man att det inte är något hin-der för den att fortsätta med ned-satta sociala avgifter i mindre skala om det finns ensärskild regel.Jag vill få en kommentar till dels uttalandena, delskommissionens besked.Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Det brev från kommissionen som ÅkeSandström refererar till känner jag inte till. Däremotkänner jag till de diskussioner som jag själv har förtmed kommissionär och representanter förkommissionen och dem kan jag gärna återberätta.När jag tog över ansvaret för frågorna i oktobervar vi i ett läge där regeringen hade fryst bidragen tillde företag i vårt land som redan tidigare hade haft ennedsättning av de sociala avgifterna. Det var en deltjänsteföretag i framför allt inland. Vi hadefryst dem just därför att kommissionen tittade överavgifterna. De var kritiska till det systemet och me-nade att det inte var riktigt ur ett konkurrensperspek-tiv.Nu har kommissionen lämnat ett besked till oss.Jag var själv nere och träffade kommissionärMonti. Då underströk jag att det var viktigt för Sveri-ge, både för regeringen och , men framförallt för alla de företagare som hade haft stödet att fåett klart och tydligt besked. Det fick vi julfrån kommissionär . Han slog fast att kommis-sionen inte accepterade det system för nedsättning avsociala avgifter som vi tidigare hade haft.Anf. 98 ():Fru talman! Då står uppgift mot uppgift. I brevetstår att den för det första inte hargjort någon framställan om nedsättning för tillver-kande företag, utan för en liten grupp av tjänsteföre-tag.För det andra är det inget hinder att man tillåternedsatta sociala avgifter upp till minimigränsen, alltså100 000 ecu på en treårsperiod. Det är märkligt att vifår motstridiga uppgifter på den här punkten.Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Jag är övertygad om att alla de repre-sentanter från de företag som har haft nedsättningenhär i delar min uppfattning när jag säger attdet är just nedsättningen som kommissionen hargranskat och varit kritisk mot. Jag tror inte att detfinns något tvivel om att det är just nedsättningen avsociala avgifter som man har varit emot.Nu finns det andra sätt. Man kan titta på olikaformer av stöd, just därför att vi har avsatt pengarnaför , 200 miljoner. Vi har avsatt beloppet iårets budget, 200 miljoner. Vi har en vilja att diskute-ra med de företag som har haft nedsättningen om hurde nu önskar att vi gemensamt ska agera. Därför harjag bjudit in representanter för de företagen till Nä-ringsdepartementet . Då får vi gemen-samt diskutera hur vi, mot bakgrund av de beslut somregeringen har fått från kommissionen, vill gå vidaremed de pengar som har funnits budgeterade och denya villkor som vi nu ser gäller.Sveriges energifrågor i EUAnf. 100 ():Fru talman! Ministerråden är bland de viktigastemötena i EU för att kunna driva svenska politiskaintressen. Avsikten är just att det är ministrarna somska mötas.När det gäller energifrågor har det sedan förravalet varit fyra ministerråd. Inte vid något enda avdessa ministerråd har representerats på mi-nisternivå, enligt de uppgifter jag har fått. Jag villdärför fråga näringsministern hur han i fortsättningentänker bevaka och driva energipolitiskaintressen i EU.Anf. 101 Näringsminister ():Fru talman! Vi har gjort den uppdelningen inomregeringen att energifrågorna hanteras av statssekrete-rare . Det är inte ovanligt att man gör så iEU-sammanhang, inte minst när det gäller detta råd.Jag vill också säga att jag nu är ordförande iTransportrådet och i Telekområdet, som är ettsammanslaget råd. Det innebär att jag hanterar bådetransportfrågor och telekomfrågor. Under ordföran-deåret har vi gjort så att hanterar ener-gifrågorna. Det gör han på ett utomordentligt bra sätt.Anf. 102 ():Fru talman! Jag tvivlar inte på attdet är bättre för att representerarSverige i det ministerråd som hanterar energifrågor.Men jag tror att det är beklagligt att det inte är påministernivå som våra intressen drivs. Det finns ettantal viktiga frågor när det gäller uppföljningen avelavreglering, gasavreglering och direktivet för för-nybar el.Jag vill därför fråga: Kommer fortsätta att prioritera bort energiråden inom EUäven efter ordförandeskapsperioden?Anf. 103 Näringsminister ():Fru talman! Det får vi se då. Normalt är det så attjag är ordförande i rådet för arbetsmarknad och soci-ala frågor. Vi har ändrat detta för att få högsta möjli-ga effektivitet under de sex månaderna. Vad det blirför fördelning efteråt får vi återkomma till.Som energiminister följer jag frågorna väldigt no-ga, även när det gäller den utveckling som sker inomEU. Det gör jag tillsammans med statssekreterareLars . Detta sköts på ett utomordentligt bra sätt.Sveriges export av kalvarAnf. 104 ():Fru talman! Jag har en fråga till jordbruksministerMargareta Winberg.Djurskyddsfrågorna och djurhanteringen har juhamnat i fokus. Det är bra. måste sopa rentframför egen dörr. Därför har jag en fråga som rörSveriges export av tusentals kalvar till bl.a. Hollandoch övriga EU-länder. Hur tänker jordbruksministernagera för att vi ska få ett slut på det som jag tycker ärdjurplågeri?Anf. 105 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan delvis dela på detta. Det handlar om kalvar som är två veckorgamla. Naveln är läkt vid två veckors ålder. Då är detenligt EU:s nuvarande regelverk tillåtet att exporteradem. Då anses de vara så stora att de kan åka tillandra länder. Det görs framför allt från södra . Det beror på att svenska folket uppen-barligen inte är så förtjust i kalvkött som man är påandra håll i världen. Då blir det lönsamt att exporterasmå kalvar, som sedan växer upp och slaktas.Jag har tidigare lovat att se över detta.Jag ska se om det går att ändra så attdet går att säga att är för ungt, att de skavara äldre när de ska exporteras.Vi tänker också inleda ett arbete i den svenska re-geringen, som innebär att vi ska se vilka incitamentsom finns för att exportera djur över huvud taget, omdet går att få till en ordning där djuren slaktas närma-re uppfödningsplatsen. Det arbetet ska vi precis nuinleda.Anf. 106 ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern för sva-ret. Det låter ändå ganska optimistiskt.Jag menar också att det naturligtvis vore bättre omkalvarna kunde konsumeras i och att vårasvenska jordbrukare skulle kunna få avsättning här.Som det nu ser ut kanske det blir en helt motsatt situ-ation, dvs. att färre människor kommer att vilja ätakött. Jag tänker också på ungdomarna. De vill kanskeinte äta kött . Det är viktigt att vi driverfrågan klart och tydligt, så att vi alla kan konsumerakött med gott samvete.Anf. 107 Jordbruksminister ():Fru talman! Det nu tar upp är enlite större debatt, nämligen den om våra matvanor nuoch . Det är svårt att sia någonting om det,möjligen kan man tro att kommer intebara unga utan alla människor kanske att äta litemindre kött än . Det får vi se. I så fall måste viockså få ned vår produktion. Det är inte meningsfulltsom det ser ut just nu att ha en produktion av köttutan att det finns någon avsättning för den. I Tysklandhar konsumtionen gått ned med . Då fårköttet lagras eller djuren brännas upp. Det är inteetiskt försvarbart att göra det.När det gäller kalvexporten har näringen gått inmed för att stötta jordbrukarna pågårdarna, för att de den vägen ska finna det lönsamtatt behålla kalvarna längre i Sverige.Förhållandena i fängelserAnf. 108 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministernom och de mänskliga rättigheterna.Just nu pågår en omfattande hungerstrejk ochdödsfasta i ett antal fängelser. Det sker i protest motfängelseförhållandena. Det handlar om politiskafångar, och det handlar i huvudsak om kurdiska kvin-nor och män.Den 19-23 december stormades 20 fängelser avde turkiska säkerhetsstyrkorna. Resultatet av detta var32 döda och ca 140 skadade. Så sent som i går fickjag reda på att de hungerstrejkande uppgår till 2 000,och 300 av dem är dödsfastare.Vad tänker ministern ta för initiativ i samtalenmed , just med anledning av ordförandeskapetoch med anledning av att är kandidatland?Anf. 109 Utrikesminister ():Fru talman! EU har redan tagit upp situationen ide turkiska fängelserna. Dels gäller det den akutasituationen med anledning av det vi nu har sett i deturkiska fängelserna, dels är det det långsiktiga arbe-tet med för att bättre ska motsvaravåra krav på mänskliga rättigheter. Där har vi i detlångsiktiga samarbetet med tagit upp just deusla fängelseförhållandena och vikten av att Turkietförbättrar förhållandena i fängelserna i det s.k. part-nerskap som EU nu föreslår Turkiet.Vi räknar med att få ett svar av där Turki-et också svarar på vilka åtgärder man avser att vidtaför att förbättra förhållandena i fängelserna och närman avser att förbättra förhållandena i fängelserna.Anf. 110 PER ():Fru talman! Då skulle jag vilja fråga utrikesmi-nistern om ministern är beredd att kräva t.ex. en obe-roende kommission när det gäller förhållandena ochhändelsen med stormningen av fängelserna, så att deansvariga kan ställas inför rätta. Dialogen mellan depolitiska fångarna och myndigheterna måste åter-upptas. Är ministern beredd att föra fram de kraven?Anf. 111 Utrikesminister ():Fru talman! Såvitt jag känner till finns det i dagrepresentanter från både och Europapar-lamentet som tittar på förhållandena i de turkiskafängelserna. Det är också en fråga som vi naturligtvisfortsätter att följa och där våra olika EU-ambassaderockså väldigt noga följer utvecklingen. I det ingårockså att de måste ha en dialog med de politiskt op-positionella för att tillsammans med dem diskuterahur man kan förbättra förhållandena i fängelserna. Viser det som att både göra någonting åt den akuta situ-ationen men också att på få mer respekt-abla förhållanden i fängelserna som uppfyller deinternationella krav och rekommendationer somfinns.Min bok 2001Anf. 112 ():Fru talman! Min bok 2001 ska öka ungas intresseför EU. "Enkelt, lättfattligt och användbart om EU -nu presenteras elevkalendern 'Min bok 2001' försvenska ungdomar." Så står det i ett pressmeddelandefrån Skolverket.Ungdomar som vill ha ett exemplar av Min bok2001 kan få den på flera sätt. Landets skolor har er-bjudits att köpa boken till ett subventionerat pris. Påarbetsförmedlingar finns boken tillgänglig för ungaarbetslösa.Ursprunglig initiativtagare till Min bok 2001 är enideell organisation med säte i , som bl.a. skabidra till att stärka en gemensam europeisk identitet.Min fråga får riktas till statsrådet . Hurser statsrådet på myndigheters, t.ex. , sättatt medverka i alster som Min bok 2001?Anf. 113 Jordbruksminister ():Fru talman! Den frågan borde riktas till statsrådetWärnersson. Men hon är inte här. Jag skulle föreslåatt antingen skriver en skriftligfråga eller tar upp den när hon är här på en fråge-stund.Eftersom jag inte har läst Min bok 2001 har jaglite svårt att ha några synpunkter på den. Det gälleräven det principiella. Jag vet inte vilka diskussionersom har varit mellan författarna av boken och i dethär fallet . Jag har svårt att ge något brasvar.Anf. 114 ():Fru talman! Statsrådet har ju en viss kännedomom hur arbetsmarknadspolitik fungerar. AMS harköpt in Min bok 2001 till landets arbetsförmedlingar,eftersom de har bedömt boken som pedagogisk ochanvändbar. Boken ska distribueras till arbetslösaungdomar.Av boken framgår under kapitlet , envaluta inte alls någon diskussion om EMU:s betydel-se för den ekonomiska politiken. Det viktiga medeuron är att man ska veta vad ett frimärke kostar ieuro.Det finns en mycket bra beskrivning av länkar tillolika organisationer. Bland de politiska partiernafinns , , ,de gröna, och Socialdemo-kraterna. Jag finner inte på den härlistan över länkar.Min fråga till statsrådet blir då, kanske mot bak-grund av den debatt om betyg som vi nu för: Vilketbetyg eller skriftligt omdöme skulle statsrådet vilja ge i fråga om detta agerande?Anf. 115 Jordbruksminister ():Fru talman! Visserligen är jag lärare till profes-sionen, men det var jag var i skolansenast. Det har hänt mycket i betygsvärlden sedandess, och jag tror inte att jag är rätt person att avgeden typen av omdömen - särskilt inte när jag inte harläst boken. Jag avstår nog från det.Tågtrafiken i MälardalenAnf. 116 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till nä-ringsminister hade en bra interpellationsdebatt här i kamma-ren angående tågtrafiken i Mälarda-len. Vardagen måste ju fungera för människor, och vivar överens om att arbetsresorna då också måste fun-gera. Det gör de inte i , på sträckornaStockholm-Uppsala och Uppsala-Enköping.Näringsministern lovade att ta direktkontakt medSJ, och jag är naturligtvis väldigt nyfiken på om dethar varit några sådana kontakter och vad resultatet iså fall blev.Anf. 117 Näringsminister ():Fru talman! Jag har talat med SJ:s ledning och harkallat dem till departementet för att bli informerad idenna fråga och många andra frågor som berör SJ.Jag ska be att få återkomma.Anf. 118 ():Fru talman! Efter den debatten hade jag ett reso-nemang med kommunledningen i . Det visa-de sig då att är mycket försenat och helt enkelt inte har några pengar för att åtgärdaresecentrum i . Det måste ju finnas bådejärnvägsräls att åka på och vagnar för folk att sitta i.Folket finns, men det andra saknas. Jag undrar omnäringsministern också tog upp den frågan.Anf. 119 Näringsminister ():Fru talman! Jag har daglig kontakt även medBanverket när det gäller planeringen. Jag vill säga tillkammaren att vi lägger ned ungefär 25 miljarder perår i vår infrastruktur. Som kammaren också vet bere-der vi nu inom och på annat sättfrågan om infrastrukturen. Det är en fråga som vi skabe att få återkomma till när det gäller resurseroch en längre planering.Anf. 120 TALMANNEN:Därmed är denna veckas frågestund avslutad.Jag tackar regeringens företrädare och kammarensledamöter för deras medverkan.11 § Information från regeringen om utveck-lingen av det brottsförebyggande arbetetAnf. 121 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill presentera regeringensskrivelse Brott kan förebyggas. Bakgrunden till skri-velsen är det nationella brottsförebyggande program,Allas vårt ansvar, som regeringen presenterade 1996.I skrivelsen beskrivs utvecklingen av det brottsföre-byggande arbetet i . Det här är den förstasamlade beskrivningen av hur detta arbete har ut-vecklats.Regeringen har alltså under medvetetsatsat på att utveckla det brottsförebyggande arbetet.Det finns flera skäl till detta. Ett av de viktigasteskälen är naturligtvis att brottsligheten är ett stortsamhällsproblem, även om den inte längre ökar påsamma sätt som tidigare.För att man ska kunna förklara brottsutvecklingenmåste den sättas i relation till samhällsutvecklingen iövrigt.I dag bor en långt större andel av befolkningen istorstäder. Här är anonymiteten större och den infor-mella kontrollen mindre.Samhällsutvecklingen och den ekonomiska till-växten har också inneburit ett ökat välstånd, som i sintur fört med sig att vi äger fler stöldbegärliga varor.Missbruk av narkotika är en starkt bidragande or-sak till förekomsten av brott och otrygghet i samhäl-let.De flesta västländer har en liknande utveckling.Polisen och andra delar av rättsväsendet kan inteoch kommer inte att ensamma kunna bemästrabrottsligheten. Hur brottsligheten utvecklas beror iförsta hand på samhällsförändringar och beslut somligger utanför rättsväsendet. Medvetenheten om dettaväxer såväl i som i de flesta jämförbara län-der.Även om vi självfallet måste bli bättre på att utre-da och klara upp redan begångna brott måste debrottsförebyggande insatserna öka för att brottslighe-ten på lång sikt ska minska. Detta arbete kräver sam-verkan, kunskap och engagemang - kunskap ombrottsligheten och dess orsaker, samverkan och enga-gemang från hela samhället.En utgångspunkt för regeringens skrivelse är attbrottsligheten alltid ska angripas lokalt, där proble-men finns. Vardagsbrottsligheten upplever de flestaav oss som det stora problemet, och den brottslighe-ten måste förebyggas och bekämpas lokalt. De sombor och verkar i ett område har ofta stor kunskap omden lokala brottsligheten och andra sociala problemsom finns där. Många vill också engagera sig i före-byggande arbete mot brott.Vid en kartläggning som gjordes 1996 fanns detomkring 30 lokala brottsförebyggande råd eller mot-svarande organisationer. kan vi i skrivelsenredovisa att antalet är uppe i 196 och att många verk-samheter pågår för att förebygga brott. Det är själv-klart en stor framgång, och det visar också att ett merstrukturerat brottsförebyggande arbete kan inrättas påfrivillig grund.I skrivelsen redovisas också den bredd med vilkende olika råden är sammansatta. Alla som bor ochverkar i ett område, grannar, barnomsorg, skola, fri-villigorganisationer, kyrkan, vårdcentraler, polisenoch näringslivet har en naturlig och viktig roll i detbrottsförebyggande arbetet.Så gott som alltid ingår polis och kommunala fö-reträdare, ofta skolan, och kulturen i deolika råden. Kommunala bostadsbolag, landsting ochstadsarkitekten är med i flera råd. I flera råd finnsockså en eller flera representanter för lokala organi-sationer och föreningar, t.ex. idrottsföreningar, hyres-gästföreningar och pensionärsföreningar.I det brottsförebyggande arbetet måste vi alla varadelaktiga. Jag tänkte belysa vad jag har sagt med ettexempel.I stadsdelen i inleddes en om-fattande satsning för att öka säkerheten med en de-taljerad kartläggning, vilken visade att många varotrygga i området, framför allt . Till gruppen rekry-terades åtta tidigare arbetslösa med olika ålder, könoch etnisk bakgrund som bor i området. De fick sär-skild utbildning och anställdes av bostadsbolaget föratt utöva tillsyn, medla i konflikter, eskortera boende,förbättra kontakterna i området och hålla kontakt medpolisen och andra myndigheter. Trygghetsgruppensuppgift är inte minst att etablera en vuxennärvaro ochskapa positiv social kontroll.Statistiken över anmälda brott liksom den utvär-dering som gjorts av i att brottsligheten i området har gått ned. Denpositiva bilden bekräftas i bostadsbolagets boendeun-dersökning. Av allt att döma har trygghetsgruppenbidragit till att är och uppfattas som enlugnare plats än tidigare.Men verksamheten inom de olika brottsförebyg-gande råden har, som beskrivs i skrivelsen, kommitolika långt. Det lokala arbetet befinner sig i ett inten-sivt uppbyggnadsarbete. Ett av skrivelsens huvudbud-skap är att det lokala arbetet ska få fortsatt stöd.En annan utgångspunkt för regeringens skrivelseär att de samhällsproblem som brottsligheten utgörmåste angripas utifrån en bred kriminalpolitisk an-sats. Regeringen, statliga myndigheter, landsting ochkommuner måste i större utsträckning vara uppmärk-samma på hur samhällsutvecklingen och politiskabeslut på andra områden än det kriminalpolitiskapåverkar brottsligheten.Det handlar t.ex. om utvecklingen på arbetsmark-naden, beslut inom social- och utbildningspolitikenoch möjligheten till en meningsfull fritid. För attdenna helhetssyn ska få genomslag har regeringenbl.a. ålagt samtliga kommittéer och särskilda utredareatt analysera och redovisa eventuella effekter påbrottsligheten i de olika utredningsförslag som läggsfram.Boendemiljön är ett annat exempel, där det är be-tydelsefullt att uppmärksamma det brottsförebyggan-de perspektivet. Genom planering och förändring avboendemiljön kan brott förhindras och trygghetenöka. Skrivelsen beskriver hur detta kan genomförasutifrån en kunskapsinventering som gjort påuppdrag av regeringen.Regeringen ger också ett nytt uppdrag till att ytterligare utveckla arbetetmed bebyggelseinriktade åtgärder för att öka trygg-heten och förebygga brott. Uppdraget kommer attgenomföras i samverkan med , Rikspolissty-relsen och Svenska kommunförbundet.Vi vet att brottsligheten är högre i storstadsområ-den än i övriga landet. Därför är det glädjande att vi iskrivelsen kunde göra bedömningen att det direktbrottsförebyggande arbetet får alltmer plats i de lo-kala utvecklingsavtal som sluts inom ramen för stor-stadssatsningen.För att nämna ett ytterligare exempel kan jag sägaatt stadsdelen i avser att bilda ett lokaltbrottsförebyggande råd med fyra heltidsanställda.Rådets verksamhet ska baseras på samverkan och hafokus på ungdomsbrottslighet.Det ankommer alltså inte bara på rättsväsendet attförebygga brott. Tvärtom är en lång rad samhälls-sektorer berörda. Men även inom rättsväsendet måstearbetet för att förebygga brott utvecklas. Av erfaren-heter som redovisas i skrivelsen framgår att polisen ären viktig del i ett effektivt lokalt brottsförebyggandearbete. Polisen har en pådrivande roll. Koncentratio-nen av den lokala polisverksamheten till närpolisom-råden ska enligt regeringen fullföljas, och verksam-heten ska präglas av ett långsiktigt problemorienteratarbetssätt för att förebygga brott.Regeringen kommer också att tillföra rättsväsen-det ytterligare medel kommande år för fortsatt mo-dernisering av rättsväsendet. I detta arbete är utveck-lingen av polisverksamheten central.Regeringens målsättning är att de brottsförebyg-gande aspekterna ska beaktas i varje insats eller åt-gärd som planeras och genomförs inom alla sam-hällsområden.