prot · GP0947 · 2001-12-13 00:00:00 — 70 ():Fru talman! Jag vill inleda med att instämma i detidigare yrkanden som har gjorts av mina moderatakolleger.Jag känner att jag vill hålla mig till den in-frastrukturproposition som äntligen ligger på vårtbord för debatt och beslut.Det skulle ha kunnat vara en stor dag om in-frastrukturpropositionen hade innehållit det som såmånga hade hoppats på, nämligen en riktig satsningpå vårt vägnät. Det är egentligen precis vad Rosen-gren antydde skulle komma efter det förslag som komfrån oss moderater . Då ansåg han att de sats-ningar och de förslag som vi kom med var för små.Många i vårt land hade stor tillförsikt till att detskulle komma något alldeles extra när det nu skullekomma en proposition. Det fanns ju skäl att verkligentro på detta eftersom den blev så försenad så mångagånger. Vi minns alla att den var aviserad till mars2000. Då blev det inget. Sedan aviserades den tillvåren 2001. Det blev heller inget den gången. Men nufinns den här, och vad blev det? Det är frågan. Inteblev det speciellt mycket.Det kan kännas lite symboliskt, men det är nogmer en händelse att vi nu ska behandla detta betän-kande . Julen är ju annars förmånga när man får önska sig saker och tomtenkommer med paket som förhoppningsvis innehållerjust det som man önskar sig.Vänsterpartister och Miljöpartister bör känna sigrätt nöjda. Det har vi hört . Men alla viandra som trott på att vägarna äntligen skulle få enriktig återhämtning kan definitivt sluta att tro på bådetomten och Rosengren.Det har nämnts tidigare i debatten att analyserna ipropositionen är bra, men åtgärderna följer inte ana-lysen. Analysdelen rekommenderas till läsning föralla de som är intresserade av infrastrukturfrågor.När det gäller den senare delen, som innehåller deolika förslagen och framför allt finansieringen, kan-ske man kan säga att den nog mer bör tilltala den delav befolkningen som gillar matematiska krumbukter.Det har det getts tydliga exempel på tidigare här idebatten av såväl och Per-RichardMolén som ska gälla för 2004-2015, en ram . Man kan i sig fundera övervarför perioden utökas med , men det ska vi låtapassera. har ju gjort klara redovisning-ar och, som jag sade, sedan satt på sig tomteskägget.Och det är väl kanske det framför allt som gör att detfinns all anledning att kommentera detta med ekono-min än en gång.Den satsning som man vill göra i närtid underåren 2002-2004 är i och för sig lovvärd. Men att försttala om att man ska ha en infrastrukturproposition och en planeringsram på 364miljarder och sedan ta medel från dentidsperioden för att tidigarelägga projekt innan plane-ringsramen börjar gälla kan man starkt ifrågasätta.Planeringsramen ska enligt betänkandet vara 364miljarder. Därav fattas 57,8 miljarder, och regeringenska återkomma till hur det ska finansieras. Men detberor på, som regeringen skriver, att det är en ambi-tionsnivå. Man reserverar sig för den ekonomiskautvecklingen. Jag tycker att formuleringen på s. 37 ärtänkvärd.Vidare ska jag ta upp de nya lånen på 23 miljar-der. Det som återstår är det som är anslag, och det är283 miljarder kronor. Att jag vill ge denna redovis-ning är för att ingen ska behöva säga: Men så troddevi inte att det var uträknat, utan vi trodde att det fannstäckning för vad som sades i debatten.Jag påstår på inget sätt att detta är dolt, utan attdet går att läsa ut. Men det är få som använder dessadrastiskt lägre siffror när de vill tala om alla satsning-ar de drömmer om när tomteskägget är på.Det grundläggande problemet med den framtidainfrastrukturen kommer att vara att vi inte kommer attfå se någon återhämtning av vägkapital. Den anslags-nivå som vi kommer att ha de närmaste tolv åreninnebär att det nödtorftigt går att bibehålla dagensvägar i nuvarande standard, men vi får inte se någraförbättringar.Att fördelningen mellan väg och järnväg har fåttden vridning den har beror säkert på många nättersförhandlande inom regeringsunderlaget. Dessa för-handlingar kan jag som åskådare tycka inte bara gjor-des utan i ett totalt mörker.Det är svårt att förstå den fördelning som görsmed tanke på det som sagts av flera talare,dvs. att analysen talar för att vi måste klara av denmycket stora behovsökning som kommer att ske påvägsidan. Det är det som vi tycker fattas.45 % av infrastrukturpropositionens pengar läggspå järnvägar och på vägarna. För att göra enrimlig jämförelse mellan det moderata förslaget ochregeringens förslag, som ligger på bordet, ser detut som följer: 283,2 miljarder har regeringen finansie-rat genom anslag. Det moderata förslaget är 325 mil-jarder. Vi fördelar dessa 325 miljarder genom attsatsa 225 miljarder på vägar, för investering, drift ochunderhåll, och 100 miljarder på järnväg.Regeringen säger att den vill satsa 173 miljarder,men det är endast 155 som är med i det anslag somjag tidigare redovisat - 155 mot Moderata samlings-partiets satsning på 225 miljarder kronor.Vi känner till det mycket stora behov av resursersom finns för vårt vägnät, både för investeringar ochför drift och underhåll. Att det då görs satsningar påjärnvägen som vida överstiger planeraderamar är svårt att förstå. Jag klarar inte att stå hemmai och förklara att vi har fått betydligt mertill än vad deras planer är på.Infrastrukturinvesteringar är en given framgångs-faktor för vårt land. Det gäller både stad och lands-bygd i olika regioner för att man ska kunna stärkas.Med de begränsade resurser vi faktiskt har måste detgöras en prioritering. Det är i fråga om den som jag ärså starkt kritisk till fördelningen. Storstäder, ochsärskilt , har sina problem genom att sats-ningar uteblir. Det är en förutsättning för hela vårtland att våra stora städer fungerar. Getingmidjan ochFörbifart är exempel på satsningar somsnarast måste komma till stånd.Landsbygdens överlevnad utan infrastruktursats-ningar är en omöjlighet. Då talar jag i huvudsak omvägar. Det är vägar som når människor på landsbyg-den - inte järnvägar. Det enskilda vägnätets betydelsehar tidigare tagit upp, men det är värtatt upprepa att om inte erforderliga satsningar kom-mer till stånd kommer glesbygden att avfolkas i änsnabbare takt. I så fall ska vi minnas att det var järn-vägen som fick satsningen som landsbyg-den avfolkas.Lika väl som det jag tidigare nämnde, att det är enförutsättning för hela vårt land att våra stora städerfungerar, är det en förutsättning för våra stora städeratt landsbygden fungerar. Men då krävs det ocksåinfrastruktur.Att knyta samman olika regioner ses som viktigt,inte bara för oss som har moderata synpunkter utanockså ur ett stort EU-perspektiv. Att knyta sammande nordiska huvudstäderna är, som ni känner till, etts.k. TEN-projekt där en viss liten del av finansiering-en kommer från EU. Det finns 14 sådana projekt, ochett av projekten är att förbinda våra huvudstäder. Mendet projektet ligger tyvärr i C-klass, som det heter.Det är den lägst prioriterade klassen. Varför är det sålågt prioriterat av EU? Jo, det beror på den svenskaregeringen och att denna inte har lagt ned den kraftsom krävs för att från svensk sida visa den rätta vil-jan, att man tror på detta.Det vore av stor betydelse för många regioner omvi fick den nordiska triangeln genomförd och bl.a.fick full motorvägsstandard mellan och Stock-holm. Det är ett tydligt exempel på att infrastruk-tursatsningar utanför storstäder ger väldigt mycket, idet här fallet exempelvis för . Det enda mankan begära i det fallet är en skärpning från regeringenoch att denna börjar engagera sig i sådana viktigaprojekt som dessa TEN-projket är exempel på.Luftfart och sjöfart tas inte alls upp i betänkandet.De skäl som regeringen haft för detta ställningstagan-de kan tyckas underligt, men faktum kvarstår. Detbehövs planering och olika typer av beslut för attsäkerställa framtiden för såväl luftfart som sjöfart.Ett lysande exempel på en akut situation som tidi-gare har nämnts här i talarstolen är Vänersjöfarten.Det försvinner stora mängder gods från Vä-nern till andra transportslag som alla påtalarvikten av sjöfarten. Vi minns vad det beror på. Tillstor del blev detta förflyttat till järnväg på grund avpolitiska beslut. Om man kan tycka att ettordspråk kan förstärka en situation så är det just närdet gäller Vänersjöfarten. Man kan säga att kon dörmedan gräset växer. Det är allvarligt för Vänersjö-farten och det måste till en lösning. Vi vet alla att detfinns stora mängder gods som borde ha förutsättning-ar att kunna transporteras på , men på grundav politiska beslut som fattats här i kammaren för-svinner sjöfarten successivt.Fru talman! Den redovisning som jag nu har gjortav regeringens förslag visar att det inte blev så myck-et av allt tal om stora satsningar på det svenska väg-nätet. Vi kommer inte att få se några förbättringar.Det är jag den förste att beklaga.Nu i , när barnen väntar på tomten, kan manju också för barnens skull beklaga att vägnätet inte fårde förbättringar som krävs för att tomten ska kommafram till alla barn. Han kan ju knappast börja åkatåg heller, för då vet man rakt inte om och när hankommer fram. Tomten kan börja sin resa som tomteoch i värsta fall komma fram som påskkärring.Anf. 71 HANS () replik:Fru talman! är upprörd överatt det, som han säger, inte blev så mycket av in-frastrukturpropositionen. Det blev inte så stora sats-ningar.I mars i år lade fram ett eget förslagtill infrastruktursatsning. Det landade på 281 miljar-der. Det tyckte ni då var alldeles tillräckligt. Ni gickut i en presskonferens och talade om att ni minsannville satsa på infrastruktur. när vi föreslår 364miljarder är det helt plötsligt ingenting. Jag vet inteatt det har hänt något så där alldeles dramatiskt underde sedan ni lade fram er s.k. in-frastrukturproposition. Det skulle vara intressant atthöra vad det är som har gjort att be-dömning har förändrats så radikalt.Sedan står Rådhström också och låtsas som omModeraternas förslag är finansierat till sista kronanända . Jag skulle önska att jag hadesamma möjlighet att se in , att veta vilkaregeringar som ska sitta, att veta hur samhällsekono-min utvecklas framåt i tiden.Om inte annat borde Rådhström kunna göra sig enrejäl hacka på aktiebörsen med den framsyntheten.Det skulle vara intressant att veta hur säker manär. Är det inte så, , att när detgäller utrymmet och hur det kommer att gå att ge-nomföra planerna - vare sig det är vår propositionsom ska genomföras eller det är ni, om ni får rege-ringsmakten, som ska genomföra ert förslag - då ärdet hur samhällsekonomin utvecklas under årenframöver som avgör hur mycket av det här som viklarar?Anf. 72 () re-plik:Fru talman! Det förslag som vi lade fram i våraspå, som säger, 281 miljarder kronorgällde en period - utifrån de förutsättningarsom vi då hade att ta hänsyn till. ligger vi på 325miljarder. Vi försöker inte slå det förslag som nikommer med när ni talar om 364 miljarder. Det jagvill påvisa, och detta är det anmärkningsvärda - detgäller ju socialdemokrater som påstår sig ta ansvar förekonomi osv. - är att det är fråga om luftpengar, omingenting. Det är vad jag redovisar.Hans Stenberg borde gå tillbaka till sin kammareoch fundera på hur han ska bära sig åt när han står i"göran", i leran, uppe i och ska försökaförklara att det inte går att få grus på vägarna medpengar som egentligen inte finns. Det är detta som ärdet verkligt stora problemet. Om det är några som taransvar för ekonomin - det vill jag säga - så är det vi ivårt förslag.Anf. 73 HANS () replik:Fru talman! Det här väcker några frågor.Rådhström säger att förslaget lades utifrånde förutsättningar som då fanns. Men på vilket sätthar förutsättningarna förändrats när det gäller in-frastrukturen? Hur mycket har alltså infrastrukturen,vägnätet och järnvägsnätet, förändrats under de härmånaderna? Det skulle det vara intressant att veta.Om man skulle följa Rådhströms resonemang, dåskulle man aldrig lägga fram några infrastrukturpro-positioner. Ingen regering kommer ju någonsin attkunna veta vad som händer framåt i tiden.Man vet ju inte ens om man själv har regeringsmak-ten.Gör tankeexperimentet att gå i ti-den! Då hade vi ett helt annat . Hur ska mankunna veta exakt hur utvecklingen blir? För att detska fungera måste man lägga fast en planering attjobba efter; detta för att vartefter kunna driva framprojekten. Där har nog vi socialdemokrater en betyd-ligt högre trovärdighet än Rådhström och hans parti.Vi har tagit ansvar för samhällsekonomin och har,sedan vi tog över regeringsmakten efter Rådhströmspartivänner, förflyttat det här landet från att vara ettav de länder i som har de uslaste finansernatill att vara ett land som är ett föredöme för andraländer när det gäller sättet att hantera statens finanser.Jag tror alltså att vi har betydligt bättre möjligheter attgenomföra våra planer än vad har.Anf. 74 () re-plik:Fru talman! säger att förutsättning-arna inte har förändrats nämnvärt , ochdet är mycket riktigt så. Vi satsade 281 miljarder fören period av . har vi en diskussion här . Det visar att vi ligger under utgiftstaket. Vigör prioriteringen att infrastrukturen är viktig.När går ut och anklagaross moderater för att inte ta ett ekonomiskt ansvarmåste jag fråga: Hur kan gå utoch prata om satsningar på 319 miljarder plus räntoroch amorteringar - alltså 364 miljarder - när ni harstora delar ofinansierade? Det vore hederligt om nitalade om vägsatsningar och järnvägssatsningar på ennivå motsvarande vad ni har medel för. Det fattas,, mycket stora pengar i fråga om detta för-slag, och det är detta som är allvarligt. Men det lackarmot jul, och tomten är tydligen här.Anf. 75 ():Fru talman! Som synes har jag redan tomteskäg-get på mig.Jag har inga bekymmer med att komma hem tillVärmland och tala om vad som står i den här in-frastrukturpropositionen.Vi satsar 104 miljarder på drift och underhåll avvägar samt på tjälsäkring. Men jag undrar, Jan-EvertRådhström, om man hemma i är så gladom du kommer och säger att du vill satsa 30 miljarderi . Dessutom åberopades från moderat hållatt sagt att sådana investeringar är pengar isjön, att de inte kommer att vara till hjälp för trafikeni . Tala om det för väljarna hemma iVärmland! De blir nog inte så glada.Nu ska jag säga lite grann om järnvägen.Vi i är stolta över den järnvägssats-ning som görs i infrastrukturpropositionen. Vi harhört många högljudda kritiker, inte minst här i kam-maren . Jag vill ge de skäl som vi i Vänsterparti-et har för att satsa på järnvägen. För detta har vi fyraskäl.För det första: Vi vill överföra gods som fraktaslängre avstånd till järnväg. bedriver en rationell och effektiv järnvägs-trafik. , och tillhörstorkunderna. Propparna i systemet finns inte i Sveri-ge, utan vi har ett effektivt godssystem i , somdock kan bli bättre. Propparna finns i stället utei . Det gäller då höga banavgifter i Danmarkoch , dålig teknisk samordning över grän-serna, byråkrati samt nationella järnvägsbolag somhar olika regler. Vi i är normalt intepigga på avregleringar, men en avreglering av lång-väga godstrafik i stöder vi.Det händer stora saker i just nu på det härområdet. EU:s järnvägspaket slår igenom, åtminstonevad gäller långväga gods. har kommit.Trängselproblemen i ska i första hand mötasmed satsningar på järnväg. Kilometerskatt är på gångi och i många andra länder.En genomsnittslastbil som större delen av året körpå kommer att få betala i genomsnitt200 i kilometerskatt . och Ös-terrike har redan höga miljöavgifter på lastbilstrans-porter över Alperna.Idén att varje transportslag ska bära sina kostnaderär också på gång inom EU.När allt detta sker ute i , ska vi i dåsitta och titta på? Vi måste ha en beredskap och kun-na öka godsmängderna kraftigt på järnvägen i Sveri-ge. Då handlar det om att eliminera flaskhalsar, omatt bygga fler spår där det finns en konflikt mellangodståg och persontång, om att öka längden på tågen,om att kunna ta högre och bredare transporter och omatt bygga banorna så att de tillåter högre axeltryck.Exempel på nya banor som vi vill satsa på är ba-nan och med ett dub-belspår för gods upp till . Godsstråket västerom mellan och avlastarnorr om . Vi får ett dubbelspår på sträckanÖxnered-Göteborg i en förtida satsning. Vidarehandlar det om ett dubbelspår på sträckan och om en fullt utbyggd västkustbana medgods från och . Kapaciteten i föratt godstågen ska ta sig fram med flera spår är ocksåmycket viktig.För det andra: En fortsatt satsning görs på snabb-tåg, som faktiskt är en succé i . När detgäller , , , , , och åker väldigt mycketfolk med X 2000, som tar passagerare från flyget. Dettycker vi är bra.Vidare gäller det med snabbtågstra-fik mellan och . ska ocksåknytas till det här nätet. Flaskhalsar ska bort på Ost-kustbanan.Per-Richard Molén, det är inga problem att hittabra järnvägsinvesteringar!Dessutom har vi sträckan -början på en ny snabbjärnväg söderut. Vi har ocksåsträckan - början på enGötalandsbana.Oslo-Göteborg-Köpenhamn - satsning påsnabbtåg. kommer att gå på fyratimmar om cirka tre fyra år.För det tredje: interregional- och regionaltåg. Vihar många bra exempel . -bo där och jobba i eller tvärtom, en tim-mes restid, det går alldeles utmärkt. Vi har Pågatågen,Blekinge kustbana, vi har nya Reginatåg, Tåg i Berg-slagen, Västtåg i , och fler står på tur.För många glesbygdskommuner, Jan-EvertRådhström, som tappar sitt befolkningsunderlag ärdet här faktiskt en överlevnadsfråga. Snabba regio-naltåg gör det möjligt att pendla längre sträckor menbo kvar i glesbygden. Skatteunderlaget blir kvar iglesbygdskommunen. Vi kan bevara service ochstandard på skola och äldreomsorg. Vi vill fullfölja dehär satsningarna, som elektrifieringen av Blekingekustbana, , ,. Men då måste vi naturligtvis,och där är vi eniga, bygga ut getingmidjan i Stock-holm.Vi säger också ja till tunneln i undervissa förutsättningar. Det kommer att kunna skapasförutsättningar inte minst för regionaltrafik som intekan ta sig fram mellan , Helsingborgoch . Vi säger jag till Hallandsåstunneln, menmiljökraven måste . Vi har en passus om att enoberoende expertgrupp ska följa det fortsatta arbetetvad gäller miljö och säkerhet.Runt måste vi bygga mer spår för regio-naltrafiken, jag har nämnt . Alings-ås-Göteborg måste byggas ut. I och med dubbelspår iÖxnared i får vi möjligheter till regionaltra-fik Vänersborg-Trollhättan-Göteborg. I ärCitytunneln bra för regionaltrafiken. Vänsterpartiettycker fortfarande att det är en dyr lösning och attstatens andel egentligen blev för stor. Men det här ären förhandlingsuppgörelse, och den ska vi följa.För det fjärde: kollektivtrafiken. Där är jag stoltigen över det investeringsbidrag på 4,5 miljarder tillspårbunden trafik som kommer till stånd. Och detbehövs, för nu kommer ett litet inlägg där jag inte ärså nöjd. Många länshuvudmän är i ett bekymmersamtläge. Upphandling och konkurrens betydde i börjanav länshuvudmannareformen mycket kraftiga vinsterför samhället, men hur ser det ut ? Jo, mångamindre bussbolag och taxiföretag har slagits ut. Buss-branschen har haft en period med mycket låg lönsam-het. konkurrerar ofta bara två tre stora företagpå bussidan när trafikhuvudmän gör sina upphand-lingar. På tågsidan är konkurrensen ännu sämre. Detresulterar nu i anbud som betyder höjningar med 15-40 %.Jag gillar inte den här utvecklingen, för det är all-tid landsting och kommuner med dålig ekonomi somdrabbas värst. Hur ska fattiga Norrlandskommuneroch landsting med stor befolkningsminskning kunnasatsa på kollektivtrafiken när man har fullt upp medatt försöka klara sjukvård, äldreomsorg och skola?Värmlandstrafik, , höjde pri-set på månadsbiljett på tåg häromdagen.Det är ingen bra utveckling. Jag har fått brev frånungdomar som jag gärna visar. Det finns ungdomarsom tycker att vi ska ha tåg i också.Även SJ AB, det bolag som sköter persontrafiken,är i kris. Chefen lämnar därför att de inte kan ta an-svar för säkerheten. Underhåll, service och kvalitet ärett bedrövligt kapitel. Vi har försenade tåg, och miss-nöjda resenärer är legio. Den här uppdelningen i enmassa bolag och outsourcing av verksamheter imängd och interndebiteringar kostar pengar. Inte ensdepartementet kan hålla rätt på SJ:s alla bolag. Jaghar i min hand ett yttrande från därJustitiedepartementet bett SJ yttra sig över en depar-tementspromemoria om åtgärder mot klotter. SJ:syttrande lyder: , som är en avveck-lingsorganisation, har inga synpunkter på promemori-an. Det var som skulle ha haft remissen. Imina mest mörka stunder tror jag att hela SJ är ettavvecklingsbolag.Green Cargo höjer sina anbud kraftigt i glesbyg-den till sågverk och industrier. Vem tar samhäll-sansvaret? Vem tar ägaransvaret? Vem tar ansvaretför att de transportpolitiska målen nås?De socialdemokrater jag möter i Kollektivtrafikut-redningen är bekymrade. Jag hoppas att regeringenockså kommer att ägna sig lite grann åt den frågan.Det räcker inte med infrastruktur, vi måste ha trafikpå spåren också.Slutligen till frågan om Estonia. Jag har för parti-ets räkning redan deltagit i partiöverläggningar medregeringen, och vi har där sagt nej till en ny haveriut-redning. Det är fortfarande vår uppfattning.Så vill jag rikta ett tack till fören trevlig samvaro. Jag var lite orolig här ett tag vemsom skulle kalla oss kommunister i fortsättningen,men verkar ta upp Moléns fallna man-tel, så jag tror att det kommer att ordna sig.Tack, fru talman!Anf. 76 () re-plik:Fru talman! Om är orolig för attordet kommunist kommer bort kan jag väl gärna taöver rollen att använda det i fortsättningen.Jag tycker att anförande andas avatt han söker konflikt mellan storstad och landsbygd.Jag tycker att den diskussionen är förlegad. Jag sade imitt anförande att landsbygden är beroende av stor-stad och storstad är beroende av landsbygd. Jag seringet problem i att komma hem till ochsäga att jag står för att det ska göras satsningar iStockholm. Getingmidjan är ett tydligt exempel.Förbifarter i ställer jag upp på. Det ärviktigt för hela vårt land att näringen och de somverkar i storstäder också har en dräglig situation.Men det är underbart i all bedrövelse att höra Stu-re ta alla exempel på järnvägssatsningarsom ska göras. Jag måste fråga varhan får tag på allt detta. som sitter med allsin kompetens osv. har inte något förslag som täckerupp till de ramar som man nu vill satsa på, menVänsterpartiet har det uppenbarligen. Det är väl därdet ligger, att känner sig mera kompe-tent än i den delen. Det är det som är liteskrämmande, och det är det som jag har kritiserat ettantal gånger i denna kammare.Ingen kommentar till Värmlandstrafiken, det ärbara en lokal fråga. Jag kan bara konstatera, StureArnesson, att det är en massiv vänstermajoritet i denstyrelsen, så får nog gå hem och talamed dem till att börja med.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att vi är eniga om ge-tingmidjan. I övrigt är vi inte eniga.Kringfarter i tror vi inte, Jan-EvertRådhström, löser problemen. Det måste vara en kom-bination av många saker, där trängselavgifter ochökad satsning på kollektivtrafik också ingår.När vi kom fram till dessa 100 miljarder läste jag ien skrift från som hette Stomplan, gods,satsning hög. Jag anbefaller den till läsning. Detmesta jag har nämnt har jag tagit ur den. Vad gällerJan-Everts engagemang för folk i glesbygden hör dettydligen inte hemma här, vilket jag konstaterar.Anf. 78 () re-plik:Fru talman! Det är precis det engagemang som jaghar för både de som bor i storstad och de som bor iglesbygd. Det är kanske det som är skillnaden, att jagser fördelar för hela vårt land.Det är därför som jag har lagt fram ett förslag sominnebär satsningar på framför allt vägar som gagnarhela vårt land. Det är där som vi skiljer oss åt, StureArnesson.I sitt anförande lät stolt. Är StureArnesson lika stolt när han pratar med folk på lands-bygden om hur vägunderhållet kommer att se ut?Enligt de rapporter om vägunderhåll som både jagoch har fått innebär 7,2 miljarder inteatt man kommer till rätta med det bristande under-hållet i vårt vägsystem. Är trots dettafortfarande stolt?Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag vet inte. Förra infrastrukturpropo-sitionen, som kom till i samarbete med , om-fattade 36 miljarder.