prot · GO0956 · 2001-01-25 00:00:00 — När vi nu ska införa ytterligare sti-mulansåtgärder för att öka bostadsproduktionenmåste det utformas på ett sådant sätt att vi inte drarupp produktionskostnaderna, precis som uttryckte det i sin frågeställning. Det innebär attvi också måste utforma stödet så att vi har en press påkommunerna när det gäller att ta ut mark- och explo-ateringskostnader och övervältra dessa på de boende.När vi funderar på utformningen av stödet ska vinaturligtvis ha med den frågeställning som SonjaFransson tar upp. En sak är ju alldeles klar, nämligenatt ett riktat stöd i en eller annan form måste gå tillorter där det finns bostadsbrist. Vi ska inte stimulerafram en ökad bostadsproduktion på orter där vi har ettöverskott på lägenheter.Vi funderar alltså på regelverket , och vi åter-kommer i vårpropositionen med de närmare detaljer-na.ColombiaAnf. 55 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsministerLena . gästas nu av presidentPastrana från . Just nu sitter presidenten iutrikesutskottet för ett samtal med ledamöterna där.Colombia är ett land med djupa sociala orättvisor.Det politiska våldet är omfattande. 30 000 människormördas , väldigt många av dem indianer ocht.o.m. Man har en och en halv miljoninternflyktingar. FARC och behärskaren stor del av landet.Det finns en omfattande narkotikahandel som ärintimt inflätad i de politiska motsättningarna. USAhar anslagit till militär bekämp-ning av narkotikahandeln, Plan . Men hurbekämpar man narkotikahandel med militära insatseri utan att blanda sig i landets politiskastrider? Hur förhåller sig , den svenska rege-ringen, till Plan ?Anf. 56 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra att vihar besök av president , så att vi får vetalite mera om situationen. Det är ju en mycket allvarligsituation i , både med våldet, gerillans fram-fart och hur militären svarar på det, och med narkoti-kahanteringen, som ju ligger i botten för väldigtmycket av det här.Det finns då och då öppningar i samtalen mellangerillan och statsledningen. Presidenten hävdar att detfinns en sådan möjlighet , och då kan man se omdet går att göra någonting av den, med den som ut-gångspunkt och även med de program för att bekäm-pa framför allt narkotikahanteringen som den colom-bianska regeringen har. Tror vi på det? Jag är självinte så insatt att jag kan säga det , men jag tyckeratt det är väldigt bra att vi får lyssna på presidenten.Jag vet att han är här för att söka EU:s stöd, så vi fårgå igenom det ordentligt. Det skulle vara bra om vitillsammans kunde göra en ordentlig insats.Anf. 57 ():Fru talman! För omkring sammanträf-fade i representanter för den colombianskaregeringen och , vilket var ett framstegi samtalen. Har den fortsatt att pånågot sätt utveckla dessa samtal? Det skulle varaolyckligt om gick igenom. Vi i Sverigehar ju använt en helt annan metod och tagit en heltannan väg. Fortsätter den att ut-veckla dessa samtal?Anf. 58 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tycker inte att man ska sätta dethär mot det amerikanska intresset av att få dennakonflikt löst. De är ganska nära den här konflikten,och jag är övertygad om att de också vill ha den löst,inte minst därför att man är så drabbad av narkotika-hanteringen.Jag tror ändå att det är viktigt att hela det interna-tionella samfundet gör sitt. FN är aktivt, och vi stöderFN:s ansträngningar. Vi har också på svenskt initiativsett till att det har kommit till stånd möten mellangerillan och dem som representerar regeringen. EU kommer att spela en roll i dethär sammanhanget.Vi försöker alltså spela på alla de instrument vihar.Bidrag till ideella organisationerAnf. 59 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet ideella organisationer gör en fantastisk in-sats: , , , scouter-na, idrottsrörelsen, för att nämna några. Många avdessa organisationer har en sak gemensamt, och detär att de dras med dålig ekonomi. Om man tittar påövriga ser man att det i samtliga EU-länder ärmöjligt att göra avdrag för gåvor till ideella organisa-tioner.Min fråga till statsrådet är om avdrags-gilla gåvor till ideella organisationer är någontingsom skulle kunna införas i också.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Den frågan har prövats flera gångertidigare, och den har avvisats av regeringen och av enmajoritet i . Jag ser inte det som en fram-komlig väg. Det är snarare så att kommuner, ochockså vi från regeringens och sida, stän-digt bör pröva de stöd som utgår till organisationsli-vet.Det är också så att många utan avdragsrätt ändåstöder frivilligorganisationer i . 61 ():Fru talman! Jag vill då påminna om ett förslagsom kom från Samarbets-gruppen mot oseriös insamling, där bl.a. skatteför-valtningen, Finans- och Kulturdepartementen ochEkobrottsmyndigheten ingår. Där hade man just före-slagit att organisationer som är berättigade till 90-konton också skulle vara berättigade till avdragsgillagåvor.Jag tycker att det finns all anledning, även om för-slaget har avslagits förut här i , att ta uppfrågan igen. Som ordförandeland i EU kan det finnasanledning för att ta till sig erfarenheter frånövriga länder i EU, som samtliga har avdragsmöjlig-het. Även i vårt grannland får man göra skatte-avdrag på till en ideell organisation.Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Än en gång är svaret att frågan inte äraktuell. Regeringen har inte för avsikt att lägga framett förslag i den riktning som ef-terlyser.Vi är många här i kammaren och i svenska sam-hället i övrigt som ger bidrag till organisationer ävenom vi inte har avdragsrätt. Jag tror inte att avdrags-rätten i sig skulle stimulera fram ett så mycket störrebidragsgivande. Det handlar ju om ett ideellt enga-gemang, som många i det svenska samhället har ochdär man ger bidrag till organisationer, sammanslut-ningar och föreningar för att främja deras verksamhet.Det sker i väldigt stor omfattning i det svenska sam-hället i dag.KubaAnf. 63 (fp):Fru talman! Jag har en fråga till biståndsministerMaj-Inger Klingvall.Förra sommaren häktades tre svenska journalisterpå och fick sitta i häkte i därför attde hade haft kontakt med oberoende journalister där.Nu har två tjeckiska journalister blivit fängslade ochsitter i fängelse på därför att de också har haftkontakt med journalister där. Det verkar som om defår sitta där ganska länge.Den borgerliga regeringen avbröt biståndet stat tillstat till , och sedan tog den socialdemokratiskaregeringen upp detta igen. Är det inte dags att slutaatt ge det bilaterala biståndet till , eftersom denhär diktaturregimen beter sig som den gör?Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller biståndet till ärdet viktigt att understryka att vi inte ger något biståndoch inte har något samarbete med den kubanska rege-ringen. Vi stöder enskilda organisationer och kyrkorsom arbetar med mänskliga rättighets-frågor ochdemokrati.Vi ger, som säkert vet,väldigt lite bistånd - det kommer kanske att ligga runt10 miljoner . Hälften av det går till utbildnings-satsningar när det gäller kunskap om marknadseko-nomi och näringsliv, och det tycker vi är en viktigsatsning när det gäller Kuba.Anf. 65 (fp):Fru talman! Det är inte riktigt sant, för fortfarandefinns det ett utbyte på stat-till-stat-nivå med Kuba.Jag välkomnar stora satsningar på enskilda organisa-tioner som försöker etablera kontakt med MR-organisationer, med demokratiska organisationer ochmed journalister på som vill ha en annan ord-ning där. Det är där vi ska sätta in kraften - det är vihelt överens om. Men den andra delen måste tas borthelt - det ska vara en nolla i den kolumnen.När det gällde var vi snabba att dra in bi-ståndet när de gjorde sina test på atomvapen, likasånär det gällde . Det är dags att göra detmed också.Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Det svenska biståndet är inte på någotsätt utformat så att det stöder den kubanska regering-en, utan det handlar om att stödja enskilda organisa-tioner, mänskliga rättigheter, demokrati och rättsvä-sen.Ökad öppenhet inom EUAnf. 67 (m):Fru talman! Jag har en fråga till vice statsminis-tern.Jag tror för egen del att en större öppenhet ochmera insyn än vad som gäller kringEU och dess institutioner och handlingar torde varaen absolut förutsättning för att få en ökad folkligförståelse, ett engagemang och en acceptans för EUsom ett freds- och samarbetsprojekt. Jag vet också attden arbetar för, och inte utanframgång har gjort det, för en ökad öppenhet inomEU.EU-parlamentet vill ha en större öppenhet än vadministerrådet har velat acceptera. Enighet dememellan är en förutsättning för att de nya reglerna,som avses införas från , också ska kunnaträda i kraft.Hur långt är regeringen beredd och villig att släp-pa på svensk öppenhetstradition för att nå en kom-promiss i dessa frågor under det svenska ordförande-skapet?Anf. 68 Vice statsminister ():Fru talman! Jag är glad åt att vi är överens i densvenska om att det är väldigt viktigt att vidriver dessa frågor om öppenhet mycket hårt inomEU.Man är inte överens i ministerrådet. Vi fortsätteratt driva på där. Vi vet att vi i hög grad har Europa-parlamentet med oss. måste vi in i en process,tillsammans med parlamentet, för att försöka hitta enminsta gemensamma nämnare.Om det blir så att den processen leder fram till attvi måste överge sådant som är väldigt viktigt för osshär hemma tänker vi inte föra den processen till ettslut. Vi vill inte kompromissa i de delarna.Anf. 69 (m):Fru talman! Jag blir lite lugnad när jag hör vicestatsministern yttra sig på det sättet. Jag tycker självatt det är viktigt att vi slår vakt om den svenska öp-penhetstraditionen och gärna försöker få våra euro-peiska systrar och bröder med på det tåget, hellre änatt använda mörkläggning och dölja saker.Här handlar det bl.a. om frågor hur man ska se påtredje parts vetorätt rörande offentliggörande avhandlingar, hur omfattande undantagsreglerna skavara osv.Jag kan bara önska regeringen lycka till i sinasträvanden att övertyga dem som är motsträviga idenna del om att det är värdefullare med öppenhet änmed slutenhet - också för EU:s överlevnadsmöjlig-heter i det lite längre perspektivet.DvärgbandmaskAnf. 70 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillmiljöministern.Det är många veterinärer som är oroliga för attdvärgbandmasken kan komma att spridas i Sverige.Bakgrunden är diskussionerna i EU om att ta bortavmaskning av sällskapsdjur. Detta kan tyckas somen liten fråga, men det kan vara en väldigt allvarligmiljöfråga om vi får in parasiten i de svenska skogar-na och riskerar att få smittad svamp, smittade bär etc.Jag vet att jordbruksministern är engagerad i frå-gan, men jag vill fråga om också Miljödepartementethar engagerat sig i frågan.Detta är en väl så stor fråga för svenska folket,som lever rörligt friluftsliv och plockar bär ochsvamp, som frågan om snuset är.Anf. 71 Miljöminister ():Fru talman! Även om detta är en fråga som hante-ras av och inte av Miljöde-partementet känner jag mig i högsta grad berörd avden. Det är viktigt, både för att skydda rävarna ochandra djur som kan drabbas av denna mask och för attskydda bär- och svampplockare, att vi försöker för-hindra att denna mask kommer in i Sverige.Det blir svårare enligt det förslag som ligger iEU, men och jag är överens omatt vi ska göra allt vi kan för att se till att man intebara ska kunna skydda mot kariessmitta, vilket direk-tivet tillåter, utan också mot denna och ytterligarenågra parasiter som vi absolut inte vill ha in i Sverige.Anf. 72 ():Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att viväcker opinion i denna fråga. Sådana här frågor kansynas väldigt små och töntiga, men de ägg somdvärgbandmasken sprider kan faktiskt smitta bär ochsvamp så att de blir så giftiga att de blir motsvarandecancerogena och kan ge cancerliknande sjukdomar,som faktiskt är dödliga.Jag tror inte att vi kan uppleva någonting tristare idet svenska samhället än om vi skulle få en situationdär barnfamiljer och andra var rädda för att gå ut iskogen. Jag vädjar till miljöministern: rejält idenna fråga!Anf. 73 Miljöminister ():Fru talman! Jag lovar att jagkommer att bråka rejält. Jag kommer naturligtvisockså att fästa mina miljörådskollegers uppmärksam-het på detta.Jag håller med om att vi ska hind-ra dessa parasiter. Jag tycker att det ska vara lite mervargar i skogarna och mindre parasiter.FastighetstaxeringenAnf. 74 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet kustområdena inte minst i ökar fastig-hetstaxeringarna mycket kraftigt - i vissa fallmed . Fastighets- och förmögenhets-skatt krävs utan att man tar hänsyn till de boendesbetalningsförmåga.Är det rimligt, anser statsrådet, att människortvingas sälja sina hem för att betala fastighetsskatten?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att taxeringsvärdena påsina håll ökar ganska kraftigt. I genomsnitt i landet ärdet inte en så väldigt kraftig ökning, utan den kom-penseras med den sänkning av fastighetsskatten somvi nu har vidtagit - från 1,5 till 1,2 %på villasidan och från 1,3 till på flerfamiljs-bostadsbeståndet.Regeringen har aviserat att vi kommer att läggafram ett förslag om en begränsningsregel. Innehavareav mer normala förmögenheter och människor medmåttliga inkomster ska inte behöva betala mer än 6 %av sin inkomst i skatt. Regeringen kommer att läggafram ett förslag som ska gälla från idet avseendet.Det är inte fler som kommer att betala förmögen-hetsskatt under innevarande år än . Deberäkningar som vi har gjort innebär snarare tvärtom- det är färre som kommer att betala förmögenhets-skatt under innevarande år än under fjolåret.Anf. 76 ():Fru talman! Det kan hända att det är färre över ri-ket, men det är fler i Bohuslän.Statsrådet har i en intervju sagt att det är upp tillden enskilde att hantera sin situation. Kustboende hososs bor inte vid kusterna utan anledning, utan de bordär därför att de har sin försörjning av vad havet ger.De har inte råd att bo kvar. Anser statsrådet verkligenatt den enskilda ges möjlighet att hantera sin situationi sådana fall?Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Vi har vidtagit åtgärder för att be-gränsa effekterna. Vi har höjt gränserna för fribelop-pet när det gäller förmögenhetsskatten för ensamstå-ende till 900 000 och för samboende till en och enhalv miljon. Därutöver kommer vi att införa begräns-ningsregeln på , som också ska dämpa effekternaför de hushåll som har låga inkomster.Sammantaget innebär det enligt de beräkningar vihar genomfört att antalet som kommer att betala för-mögenhetsskatt minskar 770 000 till570 000. Det är betydligt färre människor som efterdenna förändring och de ändringar vi har gjort för attdämpa effekterna kommer att betala förmögenhets-skatt under detta år.SockennamnenAnf. 78 ():Fru talman! Jag tror att det är vice statsministernsom lämpligast svarar på min fråga.I går debatterades vissa fastighetsrättsliga frågor ikammaren. Då lyftes bl.a. frågan om ortnamnensbevarande fram. Gamla namn innehåller kulturhisto-ria som behöver bevaras.En annan fråga om namn som har kulturhistorisktvärde är frågan om sockennamnen. I en statlig utred-ning - SOU 2000:17 - som togs fram på uppdrag avFinansdepartementet föreslår man att man ska ändragrunden för folkbokföring på ett sätt som skulle rade-ra ut den gamla socken- och församlingstillhörigheteni befolkningsregistren. Man ska bokföras i kommu-ner, enligt förslaget. Förändringen skulle träda i kraftden 1 januari 2001.Vad har hänt med denna utredning, som har upp-rört väldigt många människor runtom i landet?Anf. 79 Vice statsminister ():Fru talman! Det är alldeles rätt beskrivning. Detfinns en sådan utredning, och det finns ett förslag iRegeringskansliet som vi bereder just nu.Man får bereda förslaget för att se hur mycketmindre det skulle kosta om man tar bort sockennam-nen. Men man måste väga det mot det kulturvärdesom ligger i att vi faktiskt bevarar sockennamnen.Det är denna beredning som vi nu håller på med iRegeringskansliet.Jag hoppas verkligen att vi ska kunna rädda möj-ligheten att fortsätta använda sockennamnen.Anf. 80 ():Fru talman! Då är alltså inte oron över. Jag hadehoppats det, eftersom det inte fullföljdes till den 1januari 2001.Socknarna och församlingarna har haft väldigtstor betydelse sedan urminnes tider. Det är viktigt attkunna ge en klar beskrivning av var man bor. säga att jag bor i i . Det är enbetydligt tydligare förklaring än att säga Sundsvallför dem som känner till mina hemtrakter.Ett finmaskigt nät som har väldigt stor betydelseför forskare, t.ex., skulle försvinna. Vi vet hurviktigt det är för många att utnyttja just församlings-namnet inte minst i byarörelsen - alla 3 800 byarörel-ser som finns. Det gäller också alla idrottsföreningarsom väljer att döpa föreningen efter den församlingdär man befinner sig.Det skulle vara intressant att veta om regeringenhar funderat över detta. Är risken stor att det blir ennegativ förändring som innebär att sockenbeteck-ningarna tas bort även om det alternativ som liggerframme inte går igenom?Anf. 81 Vice statsminister ():Fru talman! Som jag sade bereder vi denna fråganu, och vi har inte satt ned foten ordentligt än ochsagt: Så här ska det vara. Men den här långdragnaprocessen, tvekan från regeringens sida och att dettaännu inte är gjort så som man önskade säger väl nå-gonting om var regeringens preferenser ligger i dennafråga.Det är viktigt att vi behåller denna typ av kultur-värden som ligger i sockennamnen.ArbetsmiljönAnf. 82 ():Fru talman! Jag skulle vilja vända mig till MonaSahlin. Hon vill som ett mål i ordförandeskapet hittaindikatorer för att mäta jobbkvalitet. Det kan då t.ex.handla om hur hög sjukfrånvaro kan relateras till endålig arbetsmiljö. Jag tycker att det är en god idé.Kostnaden för ohälsa är ju enorm . Det gäller dåatt hitta balans mellan arbetsgivarens och arbetstaga-rens behov i detta arbete.Jag skulle vilja fråga : Hur skulle detförslag som en utredare nu har lagt fram om att ökasjuklönen stämma in i den ambition somMona har i detta arbete?Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! vet att den här fråganför närvarande bereds, dvs. förslaget om att förlängaarbetsgivarens inträde när det gäller sjukdagar. Oav-sett vilket system som kommer att gälla såbehöver något göras för att det ska bli en förändring,det tror jag att både och jag är över-ens om. Men mitt ansvar gäller ju att framför allt sehur vi kan förebygga den dåliga hälsa som finns på såmånga arbetsplatser. Hur kan vi synliggöra kostnader,inte bara för samhället utan också för arbetsgivaren,som beror på en arbetsmiljö som producerar ondaryggar, stress och utbrändhet. Det är detta arbete somär så spännande att nu få vara med och leda i minis-terrådet under vårt ordförandeskap. Den här problem-ställningen är ju likadan för alla länder i unionen.Frågan om inte bara hur många jobb som vi villha i utan också vilken kvalitet de jobben skaha kommer att vara stor under vårt ordförandeskap.Anf. 84 ():Fru talman! En viktig del i detta arbete, MonaSahlin, är ju att man ger alla människor tillgång tillarbetsmarknaden, att man ser till att alla grupper kankomma in och att man inte skapar system där vi fårolika typer av utestängningseffekter. Och jag tror attdet utredningsförslag som föreligger kan ge storautestängningseffekter.Om man ska jobba aktivt med dessa frågor trorjag också att det är viktigt att man klart och tydligtger signaler om var man står när det gäller dennafråga.Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller helt med om den beskriv-ning som gör. Det som jag är intres-serad av är att hitta tydligare ekonomiska incitamentockså i arbetsmiljöpolitiken för att förändra arbets-miljöerna, så att vi inte fortsätter den här förfärandeutvecklingen som innebär att arbetsvillkoren nu stäl-ler så stora krav på individen att anpassa sig och för-ändra sig. Någonstans går en gräns där också arbets-platserna i sig måste anpassas, så att befolkningen iEuropa också kan och vill jobba längre. Dit hör verk-ligen frågan om att också de handikappade och defunktionshindrade har rätt till en plats på arbetsmark-naden.Jag kan därför försäkra att regeringen har precisden utgångspunkt som har.Utbyggnad av nästa generations mobiltelefoniAnf. 86 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till miljömi-nistern. Flera myndigheter har fått i uppdrag attundersöka vilken miljöpåverkan som utbyggnaden avnästa generations mobiltelefoni kommer att få, ochman befarar stora förseningar. Jag tycker att det är braatt man utreder denna miljöpåverkan. Men jag undrarvarför man sätter i gång arbetet först . Och jagundrar: Hur ser egentligen beredningen av ärendena iRegeringskansliet ut? Får inte Miljödepartementetvara med när så viktiga framtidsfrågor planeras iNäringsdepartementet? Jag tycker nämligen att detverkar som att då och då hamnarpå efterkälken, vilket jag tycker är synd.Anf. 87 Miljöminister ():Fru talman! Jo då, , vi får varamed precis så mycket vi vill och har ett ganska or-dentligt inflytande också.Det är viktigt att vi nu gör en bedömning av inteminst landskapsbilden och påverkan på den av denutbyggnad som ligger framför oss. Det uppdrag somvi nu har gett till kommer att kunna rap-porteras . Och kommer vi att fåen väldigt bra grund för den fortsatta utbyggnaden.Jag tror att det kommer att ske för att detockså verkligen ska kunna påverka utbyggnaden avdetta nät.En annan viktig fråga som vi nu diskuterar är hurvi ska kunna se till att det blir ett sektorsansvar ocksåpå detta område, på samma sätt som inom andra delarav vår infrastruktur, t.ex. järnvägar, vägar, osv. Det ärockså en viktig fråga för att förbättra miljöhänsynenvid utvecklingen av inte bara mobiltelenätet utanockså av denna typ av kommunikationer.Anf. 88 ():Fru talman! Mobiloperatörerna tycks ju verkligenligga i startgroparna och vara beredda att sätta i gångredan nu. Jag skulle vilja ha en lite mer detaljeradbedömning av ministern. Hur mycket kan den härmiljöprövningen försena hela detta stora projekt?Anf. 89 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror inte att det ska behöva förse-na projektet. Man kan inte sätta i gång och bygga denhär typen av utan vidare, utan redan i det en process som innebär att man måste habygglov osv. Den prövningen har ju inte kunnatkomma i gång, och den kommer att ta en hel del tid.Av erfarenhet vet vi att en hel del av ärendena kom-mer att överklagas och ta ytterligare tid.Jag tror inte att vi ska låta det bli en motsättningmellan att vi gör den här utvecklingen av våra mobilakommunikationer och att vi också har tagit initiativför att se till att det ska ske på bästa möjliga sätt närdet i detta fall gäller först och främst landskapspåver-kan utan att vi kan hitta ett bra sätt att samordna ut-byggnaden och att vi kan hitta ett bra sätt att lokalise-ra de nya mobilsändarmasterna, så att de får minstamöjliga påverkan på landskapet.Tillväxten i . 90 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet angående ochsödra framtid. Statsrådet sitter ju med i rege-ringens arbetsgrupp som ska föreslå nationella insat-ser för tillväxten i . Vi är många i södra , bl.a. vi som bor i , som knyter många möj-ligheter till . Men då handlar det ju intebara om turism, nöjesresor, osv., utan vi har förhopp-ningar om en utveckling som innebär att människorarbetar på båda sidor om sundet, att de läser växelvisvid danska och svenska universitet och att de lätt ochbilligt pendlar . Men det finns många lagaroch regler som hindrar denna utveckling. Därför blirmin fråga:Vilka förändringar och vilka förenklingar för attunderlätta Öresundsintegrationen står högst på rege-ringens dagordning?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Den grupp som statsministern avise-rade och som tillsattes siktar in sig på att sevilka möjligheter som vi har på det nationella planetatt stärka den svenska sidans konkurrenskraft.Själva integrationsarbetet bedrivs ju av den nor-diske ministern tillsammans med hansmotsvarigheter. Det är riktigt att det finns en radhinder för en integration.När man ser på detta lite i efterhand tror jag att dethar funnits lite överdrivna förhoppningar till att dettaintegrationsarbete ska gå så snabbt. Det gäller attsuccessivt undanröja hindren.