prot · GO0981 · 2001-03-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:81Fredagen den 16 marsKl. 9.00 - 10.0112.00 - 12.01Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Vice statsminister ,statsrådet , jordbruksminister , socialminister och finansmi-nister § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att tisdagen den 27 marskl. 14.00 skulle statsminister lämnainformation från i den 23och 24 mars.3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:284Till riksdagenInterpellation 2000/01:284 av () om vindkraften.Interpellationen kommer att besvaras den 20 mars2001.Skälet till dröjsmålet är att det har varit svårt atthitta en debattdag som passat både interpellanten ochstatsrådet.Stockholm den 14 mars 2001NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:294Till riksdagenInterpellation 2000/01:294 av världens barn.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 april 2001.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 12 mars 2001JustitiedepartementetBritta LejonInterpellation 2000/01:315Till riksdagenInterpellation 2000/01:315 av omyttrandefriheten i EU.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 april 2001.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 12 mars 2001JustitiedepartementetBritta Lejon4 § Svar på interpellation 2000/01:289 om be-skattningen av personaloptionerAnf. 1 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att skapa en mer kon-kurrenskraftig beskattning av personaloptioner.Jag har svarat på en interpella-tion från med samma innehåll somden nu aktuella. Jag svarade att jag inte såg någotbehov av att ta initiativ till förändringar i beskattning-en av personaloptioner.I sakfrågan vill jag erinra om att det är en viktigprincip i det svenska skattesystemet att alla inkomsterav arbete ska beskattas på samma sätt, oavsett omersättningen utgår som kontant lön eller som en för-mån. Jag kan inte se något skäl till att frångå dennaprincip och skapa en särskild skatteförmån för densom får ersättning för arbete via en option i förhål-lande till den som får ersättning i form av kontant lön.Det kan också tilläggas att det bara är inom vissadelar av arbetsmarknaden som personaloptioner kanerhållas och det finns enligt min mening inte någonanledning till att de personer som kan erhålla optionerska få en gynnsammare beskattning än andra.Jag har således ingen avsikt att fö-reslå någon ändring i beskattningen av personaloptio-ner.Anf. 2 ():Fru talman! Tack för svaret, finansministern!I sitt svar utgår finansministern från att persona-loptioner ska betraktas som lön och att de därför inteska behandlas annorlunda än vanliga arbetsinkomster.Men min utgångspunkt är en annan.Personaloptioner är ett annorlunda sätt att avlönamedarbetare. För den anställde är det betydligt merariskfyllt. Personaloptioner kan ge mycket, men de kanockså ge ingenting, vilket de flesta av oss har noteratunder . Personaloptioner innebär inte behöver vara ekonomiskt resursstark för attbli delägare i ett företag. Man betalar i princip ingen-ting vid utfärdandet av optionerna, men man har enchans att få mycket som man riskerar attinte få någonting. Socialavgifter läggs på vid dentidpunkt då man utnyttjar optionen, och då inkomst-beskattas också den anställde.Det är vanligt med personaloptioner utomlands. IUSA betraktar man dem som ett riskfyllt belöningsin-strument och har en särskild beskattning, . IEngland och i många andra europeiska länder är be-skattningen mycket lägre än i . Visserligeninkomstbeskattas man för optionerna, men det läggsinte på några socialavgifter. hållerEngland på att införa en ännu förmånligare skatt påoptioner. Det finns ett sådant tryck även i andra län-der fast man utgår redan från en mycket lägre skatte-nivå.I interpellationssvaret nämner finansministern attdet är viktigt att inkomst av arbete ska beskattas påsamma sätt. har regeringen aviserat attdet är svårt att belöna kvalificerad arbetskraft. Därförhar regeringen t.ex. infört en speciell skatt för utländ-ska experter eftersom konkurrensen är stor om dennaarbetskraft. De utländska experterna får också för-månligare beskattning på personaloptioner eftersomdessa räknas in i det skatteunderlag som de utländskaexperterna får en skattereduktion på.Därför kan man säga att personalop-tioner beskattas olika beroende på om man är ensvensk högutbildad eller om man är en s.k. utländskexpert. Om man har en option och arbetar i olikaländer är regler till stor nackdel. Man be-skattar personaloptionen i när man flyttar ut,om man kan utnyttja optionen här, medan andra län-der har en annan tidpunkt. Det innebär att beskatt-ningen av personaloptioner för den arbetskraft somflyttar utomlands är extra oförmånlig i , efter-som optionen beskattas en gång extra här.Det finns alltså tre olika sätt att beskatta persona-loptioner, och det gäller utländska experter, vanligasvenskar och sådan arbetskraft som flyttar mycketmellan olika länder. Det är därför som jag frågarfinansministern ytterligare en gång om det inte ärangeläget att se över denna beskattning. Det är ocksåangeläget att ha instrument som gör det lätt för före-tag att växa och bli större. Det är inte lyckligt att varaberoende av stora, enskilda företag - det kan vi se i och med raset för Ericsson.Finns det verkligen ingenting som gör att finans-ministern överväger en ny beskattning? Finnsdet inte nya fakta som gör att man tänka sig att seöver denna beskattning, särskilt som utländska ex-perter har fått en annorlunda beskattning och närutlandet dessutom sänker beskattningen på persona-loptioner?Anf. 3 Finansminister ():Fru talman! Vårt skattesystem behöver inte flerundantag. Tvärtom behöver det fredas från den typ avundantag som skapar ännu mer ogenomtränglighet isystemet.Det är alldeles riktigt som interpellanten säger, attden som överenskommer med sin arbetsgivare omersättning i form av ett optionssystem tar på sig storarisker. Det är upp till den enskilde att själv bedömaom han eller hon vill ta den typen av risker.Jag ser inget skäl till att svara på annat sätt än vadjag har gjort tidigare på den frågan. Vårt skattesystemska inte dräneras genom nya typer av undantag.Anf. 4 ():Fru talman! Det är ju inte vi moderater som före-slår en rad undantag från en hög beskattning. Rege-ringen envisas med att behålla den höga nivån påbeskattningen och själv införa en rad undantag, varavjag har nämnt ett enda, nämligen beskattningen avutländska experter.Man ska inte se på personaloptioner som ett un-dantag från en lönebeskattning utan som ett riskfylltbelöningsinstrument och därmed införa en kapitalbe-skattning. Men jag inser att finansministern inte allsär inne på samma linje.Jag måste ändå få påpeka att det inte är så att fi-nansministerns skattekista skulle bli så mycket tom-mare om man ändrade beskattningen. försökerföretagen undvika den oförmånliga beskattningengenom att anlita konsulter och införa försäkringssys-tem - allt för att beskattningen av personaloptioner ärså krånglig och oförmånlig att man vill undvika den.Det finns inte många företag som de facto ut-nyttjar personaloptioner.Jag anser att man gör det krångligt för företagengenom dessa regler. Eftersom andra länder inser vik-ten av nya belöningssystem för kvalificerade medar-betare borde , inte gå i bräschen men manborde i alla fall följa andra länder. Regeringen är jumedveten om skattekonkurrensen när det gäller kvali-ficerad arbetskraft, så jag är förvånad över att fi-nansministern är så oerhört negativ till att se överdenna typ av beskattning.Jag skulle då vilja fråga finansministern ytterliga-re en gång: Om regeringen nu inte vill ändra denprincipiella beskattningen av personaloptioner, kaninte finansministern då tänka sig att åtminstone ändratidpunkten för betalning av socialavgifter för perso-naloptioner?Det är väldigt olyckligt, som det är , när fö-retagen inte vet hur stora kostnaderna blir för soci-alavgifterna eftersom socialavgifterna faller ut närden enskilde utnyttjar optionen, och företagen vet juinte när det kan bli. Näringslivet har framfört önske-mål om att ändra tidpunkten för betalning av soci-alavgifterna till den s.k. kantidpunkten i stället förutnyttjandetidpunkten.Därför frågar jag finansministern: det ingenmöjlighet att ni kan tänka er att se över denna fråga?En annan fråga är: Kan finansministern inte tänka sigatt sänka socialavgifterna eller helst slopa dem, efter-som många andra länder har sänkt dem på det härbelöningsinstrumentet? Varför ska alltidurskilja sig med att ha den mest oförmånliga beskatt-ningen på sådant som är väldigt viktigt ur konkur-renssynpunkt?Jag har alltså två konkreta frågor om tidpunktenför betalningen och även storleken på socialavgifter-na.Är det inte möjligt att finansministern vid någottillfälle kan tänka sig att beakta dessa önskemål frånnäringslivet?Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:260 om hus-hållsnära tjänsterAnf. 5 Finansminister ():Fru talman! har frågat stats-rådet om hon är beredd att verka för attdet ska vara möjligt för hushållen att anlita hushåll-snära tjänster på den vita marknaden. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som ska svarapå frågan.Frågan är ställd med anledning av att många män-niskor, framför allt kvinnor, blir sjukskrivna eller påannat sätt drabbas av ohälsa vilket leder till att de intelängre står till arbetsmarknadens förfogande.Regeringen ser mycket allvarligt på den ökadeohälsan i arbetslivet och har därför inlett en omfat-tande översyn av dess orsaker. Som ett led i att kom-ma till rätta med problemet har olika utredningsinsat-ser genomförts och andra har påbörjats. En särskildutredare har tillkallats för att utarbeta förslag till ensamlad handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet.Arbetet ska bedrivas med hänsyn tagen till bådekvinnor och mäns förutsättningar och behov. Förslagtill handlingsplan ska lämnas senast den 1 juni 2001.När det gäller skattesystemets utformning är rege-ringens huvudlinje att stimulera arbetsmarknadsdelta-gande, arbetsutbud, sysselsättning och utbildning medbrett inriktade justeringar av skatteuttaget på för-värvsinkomster. Den pågående inkomstskatterefor-men - däribland kompensation för den allmännapensionsavgiften - har medfört lägre skatter för låg-och medelinkomsttagare. I detta avseende är refor-men särskilt betydelsefull för deltidsarbetande och förkvinnor.Det är oklart i vilken mån särskilda skattereglerför hushållsnära tjänster skulle kunna leda till engenerellt sett lägre arbetsbelastning och därigenomtill att färre personer kommer att stå utanför arbets-marknaden. Särskilda skatteregler, vilka i normalfal-let leder till snedvridande konkurrens, måste därtillvägas mot skatteregler som är så rättvisa, enkla, neu-trala och likformiga som möjligt.Anf. 6 ():Fru talman! Jag ber att få tacka finansministernför svaret på min interpellation.Interpellationen var ursprungligen riktad till stats-rådet , beroende på det uttalande statsrå-det har gjort avseende hushållsnära tjänsterden vid en konferens angående pen-sionsfrågor. Statsrådet uttalade sig där positivtför hushållsnära tjänster och sade att hon var bereddatt stödja en reform som skulle göra det möjligt förmänniskor att anlita hushållsnära tjänster.Min fråga handlar just om huruvida regeringen ärberedd att utarbeta ett förslag som skulle göra detmöjligt för hushållen att anlita dessa tjänster. Finans-ministern har inte svarat på frågan utan talat om prin-ciperna för beskattning, att det ska vara likvärdigasystem osv.Men min fråga handlar egentligen inte om dessafrågor, utan den handlar om huruvida regeringen ärberedd att gå på samma linje som statsrådet ,dvs. att faktiskt ta tag i problemet som många hushållhar med att inte klara av att kombinera arbete, familjoch fritid. Det gäller att få detta att gå ihop i en mo-dell som innebär att man faktiskt orkar med tillvaronoch inte drabbas av ohälsa. Vi kan ju faktiskt se attdet är just kvinnorna som drabbas av ökande ohälsa,framför allt kvinnorna inom den offentliga sektorn.Det tycker jag är ett väldigt allvarligt problem somnaturligtvis måste åtgärdas.Det är någonting som är fel i hela systemet närmänniskor är sjuka i den omfattning som är ochutbrändhet i det närmaste är en folksjukdom - ut-brändhet bland förvärvsarbetande människor i arbets-för ålder. Därför måste möjligheterna att göra någon-ting åt detta ses över.I det här sammanhanget är det omöjligt för ettstort antal medborgare att anlita hushållsnära tjänster.Tidigare fanns möjligheten att via rotavdragen anlitatjänster för reparationer osv. Effekternaav rotavdragen har i olika utredningar visat sig varaväldigt positiva.Nu kommer vi till hushållsnära tjänster. Vad ärregeringens inställning när det gäller dessa? Är in-ställningen att betrakta som överensstämmande medMona inställning?Anf. 7 Finansminister ():Fru talman! Regeringens uppfattning är att detinte är via skattepolitiken som vi i första hand skaangripa de problem som finns i vårt arbetsliv.Regeringen ser mycket allvarligt på att vi har haften period av ökad ohälsa i arbetslivet som har lett tillexempelvis fler långtidssjukskrivningar. Därför togregeringen redan i vårpropositionen sedaninitiativ till att ta fram ett antal förslag och ett pro-gram för att motverka ohälsa i arbetslivet. Det är ettarbete som pågår mycket intensivt, och som jagredovisade i mitt interpellationssvar kommer detockså att presenteras ytterligare material idenna fråga.Jag tror att det här är en fråga som borde engageraalla arbetstagare och alla arbetsgivare i landet. Det ärinte i första hand här i riksdag, i kammaren,i regeringen eller i andra parlamentariska samman-hang som besluten kan fattas som ändrar situationenpå våra arbetsplatser, utan det är just på den enskildaarbetsplatsen. Det är samarbetet mellan arbetsgivareoch arbetstagare som är så oerhört viktigt för attkomma till rätta med problemen med den stress ochden ökade arbetsbelastning som många upplever.Därför handlar det mer om att hitta instrument inomandra politiska sektorer än skattepolitiken för attkomma till rätta med det hela.Jag förstår interpellantens fråga som ju handlarom den vanliga moderata linjen, att alla problem skalösas via skattesänkningar och därmed ökade subven-tioner till enskilda sektorer. Regeringens uppfattningär att det har skett en fantastisk utveckling undersenare år, där just den privata tjänstesektorn, somberörs i interpellationen, är den kanske snabbast väx-ande sektorn på vår arbetsmarknad. Att i ett sådantläge gå in med subventioner till denna sektor skulleinte lösa de problem som vi diskuterar här, utan det ärhelt andra typer av insatser som behöver göras för attkomma till rätta med ohälsan i arbetslivet.Anf. 8 ():Fru talman! Ja, visst finns det ohälsa inom arbets-livet. Så långt är finansministern och jag överens. Närdet sedan gäller hur vi ska tackla problemen är detklart att det finns olika åtgärder som behöver vidtas.Men finns det vissa fakta som inte kansopas under mattan. Dessa handlar om att det framförallt är bland kvinnorna som sjukskrivningarna ökar,framför allt kvinnor med anställning inom den of-fentliga sektorn.När vi nu återvänder till de hushållsnära tjänsternai debatten kan jag säga att det inom den privata sek-torn har börjat utvecklas avtal som innebär att en storgrupp anställda kan få hushållsnära tjänster utfördasom förmåner. Detta är tyvärr ingenting som denstora gruppen kvinnor inom offentlig sektor ännu sålänge har fått möjlighet till.Genom att utarbeta det system som uttalat sig positivt om såväl den 13 februari 2001som vid ett flertal tillfällen skulle detvara möjligt för hushållen att själva ta ställning idenna fråga.Det är faktiskt så att vårt grannland hargjort det möjligt för hushållen att anlita hushållsnäratjänster genom en 40-procentig skattereduktion.Det pågår också projekt inom EU i syfte att slåundan fötterna på den svarta marknaden för att på såsätt både göra det möjligt för människor att vara lag-lydiga och också öka tryggheten för de personer somannars ägnar sig åt svart arbete. Det här är också enviktig fråga. Det tror jag säkert att finansministernockså anser.Det vore bra om man gjorde det möjligt för hus-hållen att anlita dessa tjänster. Frågan får inte återdras i långbänk medan människor fortsätter att varasjuka och drabbas av ohälsa. Det är också en storgrupp människor som ägnar sig åt svartarbete ochlever i otrygghet.Hur är regeringens inställning i dessa frågor?Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill bara kommentera en liten saksom finansministern sade, nämligen att skattereglerinte är ett sätt att påverka om fler eller färre personerska stå utanför arbetsmarknaden. Det tycker jag är ettväldigt underligt uttalande från finansministern. Na-turligtvis är det så, som finansministern själv harpåpekat i många sammanhang, att marginaleffekternaär väldigt viktiga när det gäller att få ut människor påarbetsmarknaden. Det är bl.a. därför som regeringensjälv inför t.ex. maxtaxa inom barnomsorgen. Manfunderar nu på att ta bort de inkomstprövade bostads-bidragen. Detta är en annan sida av skattesystemet.Naturligtvis är det så att även marginaleffekternainom själva skatten påverkar utbudet av arbetskraftoch även, som påpekar, efterfrå-gan. Så visst påverkar skattereglerna i mycket högutsträckning vår arbetsmarknad.Det har också påpekats från och EU attSverige måste sänka sina marginalskatter. Det är heltnödvändigt för att öka sysselsättningen.Finansministern påpekar att vi inte ska ha en mas-sa undantag. Jag skulle ingenting hellre önska än attvi slapp alla dessa undantag, men de är nödvändigadärför att regeringen förespråkar en högskattepolitik.Då tror vi att det är bättre att man börjar med undan-tag inom vissa sektorer för att se om det inte fungerarbättre. Allrahelst vill vi sänka skatten inom ett myck-et bredare område, men vi tycker ändå att hushålls-sektorn vore ett väldigt lämpligt område att börjasänka skatten inom, för det är stora svårigheter för deflesta familjer när det gäller att få hjälp i hemmen.Inte minst för de äldre är det väldigt svårt att få till-gång till den hemtjänst som de skulle behöva. Attsänka skatten på hushållsnära tjänster för äldre tyckervi skulle vara ett utmärkt exempel på hur man skullekunna hjälpa de äldre. Vi vill gärna sänka skatten föralla hushållsnära tjänster, men jag tror att de äldre ären kategori som skulle ha mycket stort behov avdetta.Jag vill därför fråga finansministern vad han me-nar med att skatteregler inte påverkar arbetsmarkna-den.Anf. 10 Finansminister ():Fru talman! Det är oerhört viktigt att vi har ettskattesystem som är enkelt, genomskinligt, hanterbartoch effektivt. Det förvånar mig egentligen inte attModerata samlingspartiets företrädare här i riksdagenständigt försöker krångla till skattesystemet och stän-digt försöker hitta nya sätt att införa undantag i skat-tesystemet och därmed göra det mer ineffektivt ochorättvist.Jag är förvånad över, eftersom det egentligen stri-der mot den moderata ideologin, att man ständigtmisstror marknadsekonomin. Man vill ständigt haolika regler för olika sektorer på arbetsmarknadenoch i näringslivet. Vi har ett skattesystem som skabehandla olika branscher och olika näringsgrenar såenhetligt och korrekt som möjligt, och jag har svårtatt förstå den typ av ständig misstro mot marknadensom företrädare för Moderata samlingspartiet geruttryck för genom att man vill införa ständiga undan-tagsregler.Det som pekar på i sin inter-pellation - att det är ett faktum att vi har fått en ökadohälsa på många arbetsplatser och i många arbets-miljöer , framför allt bland den of-fentliga sektorns kvinnor - finns det en mycket enkelförklaring till. Den enkla förklaringen är den oerhörtdåliga ekonomi som drog på sig i början på1990-talet, då under och denmoderata regimens ledning fick ett oerhört dränagevad gäller samhällsekonomi och skatteinkomster. Detledde till att många människor slogs ut från arbets-marknaden. Det ledde till en oerhörd skärpning avarbetssituationen just i den offentliga sektorn - i äld-reomsorgen, i sjukvården och i barnomsorgen - somförvärrades oerhört mycket som ett resultat av detborgerliga ekonomiska haveriet. Det är de följdernasom vi nu försöker reda ut.Jag är också förvånad över att varken MargaretaCederfelt eller någon annan från Moderata samlings-partiet ser det enkla sambandet att den enda möjlig-heten att komma till rätta med problemet naturligtvisär att tillföra resurser till kommuner och landsting pådet sätt som har skett . -sedan regeringsskiftet - har den kommunala sektornfått mer i resursutrymme i formav ökade skatteintäkter och i form av ökade statsbi-drag. Totalt sett är det en fantastisk resursökning somkommuner och landsting har fått och som naturligtviskan användas just för att bl.a. ta itu med de ohäl-soproblem som finns på den offentliga sektorns ar-betsplatser.Moderaterna har ständigt motsatt sig den förstärk-ning som sker av den kommunala ekonomin, ochman har ständigt motsatt sig att vi ska skaffa ordent-liga skatteinkomster både till staten och till kommu-nerna. Det största hotet för kvinnorna i den offentligasektorn är att en moderat skattepolitik på nytt skullefå fäste i en parlamentarisk majoritet i denna kamma-re och att vi skulle dränera både kommuner, landstingoch staten från inkomster som skulle återföra oss tillden nivå vi var på , som gjorde attvi skapade alla de många arbetsmiljöproblem som nubl.a. kvinnor i sjukvård, barnomsorg och annat drab-bas av.Därför tycker jag att det finns skäl att påminna omatt det finns två vägar ut ur detta. Den ena vägen ärden moderata skattevägen: minska skatteinkomsternaoch se till att man permanentar problemen inom denoffentliga sektorn för inte minst kvinnor. Den andravägen är att se till att vi stärker vår ekonomi på detsätt som har skett och inte minst gerkommuner och landsting möjligheter att bearbeta sinaarbetsmiljöproblem.Anf. 11 ():Fru talman! Skillnaden i synsätt mellan regering-en och kan inte framställas tydligare änvad gjorde just . Naturligtvis ärdet en skillnad. När här talar omvilka åtgärder som behöver vidtas handlar det åter-igen om fortsatt utbyggnad av social ingenjörskonst.Marknadsekonomi innebär faktiskt att marknaden harmöjlighet att styra. Det regeringen gör är att manpåverkar genom ett högt skattetryck som just slårundan fötterna på marknaden.Det finns inget land i där låginkomsttagareär så hårt beskattade som i , och därmed är deberoende av politiska beslut när de själva fattar beslutsom rör livet. Är detta vad finansministern anser är enbra politik?Den offentliga sektorn är genomstyrd av politiskabeslut. När nu t.ex. vill seöver verksamheten som bedrivs och förändra ochmodernisera den försöker regeringen genast kommamed pekpinnar och stifta lagar som återigen ska slåundan fötterna. Jag tänker här på lagen om utförsälj-ning av sjukhus.Nu börjar vi komma långt ifrån hushållsnäratjänster, men vad jag vill säga är att vi ska göra detmöjligt för människor att själva disponera och taansvar för sina liv. Vi kan se, genom den utredningsom gjordes vid , att mångakvinnor försöker komma till rätta med de problemsom finns kring deras ohälsa genom att börja idrottamer och gå ned i arbetstid. Det var avkvinnorna som hade anlitat hushållsnära tjänster.Varför det? Jo, därför att det är en omöjlighet. Kost-naden är alldeles för hög genom de pålagor som finnsi form av sociala avgifter, höga skatter osv.Följ EU:s uppmaning och åtgärda problemet, såatt människor kan anlita hushållsnära tjänster.Anf. 12 ():Fru talman! Jag vill kommentera tre saker som fi-nansministern sade i sitt svar.Först påstår finansministern att villha undantag från skattesystemet. Är det något partisom vill ha undantag är det väl socialdemokraterna.Varför har man annars infört expertskatt? Man harextremt tuffa undantagsregler för fåmansbolagen.