prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — Dessa, i huvudsak flyktade assyrier/syrianer,mobiliserade i sin tur demokratiska representantersom ställde upp vid den första rättegången i decem-ber. Denna solidaritet med ledamöter från och andra länder fick domstolen att skjuta pårättegången till februari , troligen i förhoppningom att den internationella solidariteten då inte skullefortsätta. Men än en gång var vi många som ställdeupp. och från Socialde-mokraterna och undertecknad från , enkristdemokrat och en socialdemokrat från Tysklandoch flera från andra länder deltog i den här rättegång-en. Tillsammans med massmedieuppbådet blev det änen gång för mycket för den dom som annars hadevarit given.Det här lilla exemplet visar på vikten av interna-tionell solidaritet och ständig vaksamhet vad gällerjust mänskliga rättigheter. Det hemska är att säker-hetsdomstolen i inte är ensam om att för-följa och döma folk när det gäller mänskliga rättig-heter. Det är uppenbart att inte lever upp tillsina åtaganden, att man inte lever upp till de krav sommåste ställas på ett land som vill bli medlem av deneuropeiska unionen. Därför måste öka akti-viteterna och stödet för demokrati och mänskligarättigheter i och i övriga världen.Vid vår resa till den här rättegången hade visvenskar mycket gott stöd av det svenska konsulatet iIstanbul. Den svenske konsuln, , ställdepersonligen upp och deltog i resan liksom i mötetmed överåklagaren i där vi hade tillfälleatt framföra våra bestämda uppfattningar om att denhär rättegången och många andra över huvud tagetinte borde äga rum. Det är bra när svenska utlandsbe-skickningar inte bara främjar ökad handel utan ocksåengagerar sig för mänskliga rättigheter. På grund avsituationen i och strävan att bli endel av Europeiska unionen bör det här konsulatet iIstanbul finnas kvar, enligt min mening, som en vik-tig kontaktyta.Den här rättegången sköts alltså upp till den 5april . Även då kommer vi från attställa upp för och för de mänskligarättigheterna.Jag vill också passa på tillfället här att vädja tillden om något helt annat, nämli-gen amnesti för alla som har sökt asyl men som pågrund av avslag har tvingats till en tillvaro under jordhär i . Personligen är jag enga-gerad i en kurdisk familj som har fått avslag gång pågång. Med de allt hårdare gränskontroller somSchengen har skänkt oss vore det inte helt fel atttända ett humanismens ljus, gott folk. Det ljusetskulle kunna vara en amnesti från den svenska rege-ringen, så att min kurdiske vän medfamilj skulle kunna börja ett människovärdigt liv här iSverige efter nära i exil och flykt från förföljel-se i . Om han utvisas till väntarnämligen fortsatt förföljelse och rättegång, och då ärdet inte säkert att domaren är lika medgivande somjag hoppas och tror att han blir vad gäller utan förföljelse och förtryck skulle gö-ra detta vackra land också till ett människovärdigt ochvänligt land för alla människor. Det vore ett land värtatt besöka utan att vara tvungen att besökarättegångar.Anf. 103 ():Herr talman! Jag ska försöka anstränga mig för attbli den fjärde som håller tiden här . Om jag intelyckas får herr talmannen gärna stoppa mig.Även jag vill uppehålla mig kring kurdernas situ-ation i . Efter startade kurdernaett uppror mot den irakiska regimen. Men Natos stöduteblev, och kurderna tvingades upp i bergen. Närmassmediebilderna kablades ut över världen växte enopinion för kurderna fram, och en säkerhetszon in-rättades för att beskydda kurderna. Det rör sig omungefär 3,5 miljoner människor, som haft självstyresedan dess. Men förhållandet till har aldrig rik-tigt klargjorts. Detta behöver göras för kurdernasskull.Efter kriget infördes sanktioner som bl.a. berördeIraks utrikeshandel. har man börjat tvivla på attsanktionerna har fått den effekt som man avsett. Manhar även sett att civilbefolkningen lider. talar manom att eventuellt häva dessa sanktioner. Det är väl-digt viktigt att inte blanda ihop hävning av sanktionersom ska leda att den irakiska civilbefolkningen fårmat och medicin med den irakiska arméns tillträde tillde kurdiska områdena, vilkas skydd fortfarande börgaranteras.Det man kan befara är nämligen det som har hänthistoriskt: massmord på den kurdiska befolkningenmed kemiska vapen. Detta måste naturligtvis undvi-kas med alla medel. Alltså måste hävningen av sank-tionerna villkoras. Vi bör i EU verkar för att EU ochFN ser till att självstyret består och förhållandet mel-lan irakiska och klargörs. Det börockså finnas FN-beredskap för att skydda detta områ-de, dvs. inte bara närvaro utan att man verkligengaranterar kurdernas säkerhet.Sammanfattningsvis kan man säga att vi tagit ettförsta steg i det här utskottsbetänkandet. Men vi börännu mer klargöra fortsättningen på detta och drivafrågorna vidare offensivt både inom EU och inomFN.Anf. 104 ():Herr talman! Jag ska använda mina få minuter tillnågra repliker. Eftersom jag inte hållit något anföran-de fick jag inte replikera - en ordning som man kan-ske kan ifrågasätta om den är bra. har en del avdem jag ska svara lämnat kammaren, men jag tar detändå i turordning.Först gällde det . sitterkvar i alla fall. Vi har från utskottsmajoriteten for-mulerat oss som vi gjort när det gäller EU därför attvi tror att den instans som har förmågan att göra enverklig insats, både i Kongo-Brazzaville och i , är EU. kan göra biståndsinsatseroch gör också sådana, både när det gäller fredsbyg-gande och när det gäller humanitära insatser. Men närdet gäller att åstadkomma fredsbyggande är nog EU,och FN naturligtvis, de aktörer vi får ty oss till.Gunilla Wahlén nämnde . Jag vill barastryka under att vi i utskottsbetänkandet står fast vidkravet på en folkomröstning när det gäller Västsaha-ra. Vi stöder FN i det arbetet och ser naturligtvis attEU också gör insatser för att denna folkomröstningkommer att förverkligas, även om det har sett trögt utväldigt länge.Per tog upp dineh-indianerna i en av sinakommentarer. Jag vill också där stryka under att vi iutskottet är väldigt tydliga i fråga om att även en storstat som måste respektera de internationellakonventioner om mänskliga rättigheter och ur-sprungsbefolkningar som det här gäller. Vi kan integöra någon skillnad på och andra stater, utan viställer samma krav på som på andra att respek-tera de här konventionerna. Utskottet förutsätter ock-så att regeringen ser till att även efterlever dethär internationella regelverket, utan att vi för denskull från utskottets sida kan sätta oss in i varje detalji just det här aktuella fallet.Lennart gjorde en markering mot utskottetför att vi hade varit svaga i våra texter när det gällerspöstraff, stening och stympningar. Det kan manförstå om man läser texten på det sätt som Fridéngjorde. Detta är nämligen en ren faktatext återgivenfrån utan några som helstvärderingar, en uppräkning av antalet avrättningaroch av strafformer som förekommer. Självklart ärdetta någonting avskyvärt. Någonting annat kan intesägas om sådana strafformer. Även om vi för denskull i utskottets överväganden inte har kommenteratdetta gör jag det nu från talarstolen.Därmed tror jag att jag har gett repliker, i formenav ett anförande, på några av de inlägg som har hål-lits, herr talman.Anf. 105 ():Herr talman! Jag kan förstå att man använder EU iutskottstexten. Men fortfarande finns det inom EUländer som har försökt lägga locket på under de kon-flikter som varit i Kongo- Brazzaville. Jag tänker påFrankrike, vars agerande är tvivelaktigt både när detgäller oljeutvinningen och Elfs engagemang i dettaoch när det gäller vapen. Därför undrar jag om Sveri-ge är berett att gå in mer aktivt i fredsbyggandet inomEU. Det skulle jag vilja ha klarlagt när det gällerKongo-Brazzaville.Anf. 106 ():Herr talman! Enligt alla informationer som jaghar, och jag har talat med dem som jobbar med de härfrågorna, gör det. Det finns en särskild ar-betsgrupp, jag tror att det är för båda Kongostaterna,inom ramen för EU-arbetet. I anslutning till dengruppen har drivit att man måste ta ett solida-riskt ansvar för de här länderna och också tagit uppden debatt som har cirkulerat kring roll idet här sammanhanget.Anf. 107 ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att BerndtEkholm klarlägger detta. Men jag är envis. Jag undrarom är villig att driva på detta ytterli-gare. Just med tanke på det förtroendekapital somSverige har i Kongo-Brazzaville tror jag att det ärviktigt att både den svenska allmänheten och ocksåfolket i Kongo-Brazzaville får de här uppgifterna,dvs. att är aktivt i fredsbyggandet.Anf. 108 ():Herr talman! Jag menar att vi är det. Det syns påhur vi besvarar den motion som är väckt. Den får ettmycket positivt svar. I princip ställer vi upp på mo-tionens tankegångar, och det betyder naturligtvis attvi för de här frågorna vidare. Jag tycker att det är dettydligaste svar jag kan ge.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )11 § Vissa frågor rörande föräldrabalkenFöredrogslagutskottets betänkande 2000/01:LU15Vissa frågor rörande föräldrabalken.Anf. 109 ():Herr talman! Ärade ledamöter och åhörare! Nuska vi debattera det som rör alla människor som om-fattas av svensk lagstiftning, nämligen familjerätten.Den kommer in i och styr en stor del av människorsvardag. Tyvärr, får jag väl säga, är lagen mest aktuellnär något tar slut, dvs. när samlevnaden, delaktighe-ten, gemenskapen och dess förutsättning kärlekenupphör. Egentligen skulle man som i en annan formav delaktighet, t.ex. handelsbolag eller enkelt bolag,träffa ett avtal som har till syfte att skilja parterna åtpå ett för alla acceptabelt sätt. I associationsrättenfinns tvång på avtal om hur man ska handskas medresultatet av de gemensamma ansträngningarna närman skiljs åt.Resultatet av samlivet i familjen är ofta en delegendomar, döda ting, men också i högsta grad le-vande barn. Regler som styr vården av dem finns ifamiljerätten. Drömmen om evig kärlek delar mansäkert när barn blir till. Men när kärleken är slut kandet bli en dragkamp och stridigheter som kan ta årataloch som kan sätta djupa spår i speciellt barn. Det vorebra om man satte sig in ordentligt i vad som fordrasav en människa som sätter en annan människa tillvärlden, helst innan man också gör det.I betänkandet LU15 finns 40 avvisade lagänd-ringsförslag, alltså avslagna motioner. Ändå är detjust därför vi riksdagsledamöter är här i ; föratt stifta, förändra eller ta bort lagar eller paragrafer.Men hundra procents avslag - ja då är det inte svårtatt dra slutsatsen att detta är stört omöjligt, och att enrationell människa inte borde ägna så mycket kraft åtatt föreslå förändringar här.Men skam den som ger sig, verkar riksdagsleda-möterna tänka. Förhoppningsvis ska droppen en gångurholka stenen. En övertygelse finns naturligtvisockså hos de borgerliga ledamöterna om att de efternästa val ska ingå i en majoritet och därmed ta idéer-na med sig in i maktens korridorer. Fram till dess harvi endast att ta skeden i vacker hand och yrka bifalltill de egna förslagen. Då har man i alla fall gjort vadman kan under rådande omständigheter. Därför, herrtalman, vill jag yrka bifall till reservation 1 undermom. 1, och avstår för tids vinnande från att yrkabifall till de andra moderata reservationerna, som jagnaturligtvis står bakom.De moderata riksdagsledamöterna är flitiga mo-tionärer inom familjerättens område. L421 handlarom den äldre generationens självklara bidrag tillbarnbarns utveckling och behov av beröring, ömhetoch kontakt. Far- och morföräldrar har i nuvarandelagstiftning ingen möjlighet att få delta i barnbarnensliv om det inte passar vårdnadshavaren efter ett döds-fall eller en skilsmässa. Mor- och farföräldrar är vik-tiga för ett barns utveckling. Om inte ett barns vård-nadshavare förstår detta borde mor- och farföräldrarkunna väcka talan i domstol om barnens rätt till um-gänge. Det måste ingå i epitetet "barnens bästa".Man kan undra om den förälder vill barnets bästasom nekar det att ha kontakt med dess föräldersmamma och pappa. I finns en sådan rätt, ochden kallas grandparent visitation rights. Alla delsta-ter har lagstiftning som ger far- och morföräldrar rättatt i domstol föra talan om umgängesrätt med sinabarnbarn. T.o.m. om barnens föräldrar är gifta kanman få rätt att umgås med barnbarnen även om inteföräldrarna ger sitt samtycke. Det visar att man därhar förstått att barn behöver den äldre generationenför sin utveckling.Detta är ett tips till justitieministern och jag kaninte, trots livlig fantasi, hitta ett enda vägande skäl tillatt barnbarnen ska förvägras umgänge med den äldregenerationen. Jag kan förresten inte heller hitta ettenda bra skäl till att socialförvaltningen ska varabättre skickad att föra barnens talan i domstol.I motion L429 är grundtanken också barnens bäs-ta. Då gäller det utsatta barn som i många fall inte harnågon vuxen att lita till. Jag talar om stöd för barn ifamiljer där missbruk, misshandel och psykisk sjuk-dom förekommer. Där föreslås att barn ska få sammamöjligheter till stöd som äldre människor som intekan klara sin dagliga privata skötsel, som inte klararekonomin och som står utan stöd av anhöriga.Förslaget är att en god man ska utses till stöd förbarnen så att dessa tillförsäkras tillsyn och omsorgtrots att deras föräldrar kan fallera på den punkten.Jag har själv varit god man och tror att det är en ut-märkt lösning.Många är de vittnesmål som vuxna barnhar lämnat. T.ex. har i en teaterpjäsbeskrivit sin kaotiska barndom med en sjuk mor. Allagår inte lika starka som hon ur sin barndom, utanmånga blir själva sjuka eller missbrukare.Har vi något hum om hur många barn det rör sigom? Jag har inga färskare uppgifter än Barnombuds-mannens årsrapport , som visade att avsvenska barn har någon förälder som är missbrukare.Det innebär att uppskattningsvis 150 000 barn i åld-rarna lever i alkoholistfamiljer.200 000 barn lever med psykiskt sjuka föräldrar.Det ger det enorma antalet 350 000 barn som leverunder samma tak som föräldrar som inte ens är ka-pabla att ta hand om sig själva. Barnen medverkarofta själva till att dölja sina svårigheter. Detta ställerännu större krav på omvärlden.I 4 § 11 kap. står det skrivet: Omnågon på grund av sjukdom, psykisk störning, för-svagat hälsotillstånd eller liknande förhållande behö-ver hjälp med att bevaka sin rätt, förvalta sin egen-dom eller sörja för sin person, ska rätten, om detbehövs, besluta att anordna god man för honom ellerhenne.Där står ingenting om åldern på personen. Det stårinte att det inte gäller barn. Att reglerna i föräldrabal-ken om god man inte skulle vara avsedda för barnutan fungerande föräldrar har jag heller inte hittat,varken i lagen eller i förarbetena. Om det skulle varaså illa att denna möjlighet inte är beskriven trots attden inte är förbjuden så vore det väl en enkel sak attbesluta att lagen också ska gälla barn där förmyndar-na inte förstår eller klarar av att ge sina barn denbästa barndomen. Om det, mot förmodan, inte ingårär det lätt att vidga användningsområdet. Det bordefalla under om mänskliga rät-tigheter, att man ska ha en vuxen i sin närhet som kanta ansvar.Herr talman! Av en god man krävs bl.a. sunt för-nuft och ett ansvarsfullt förhållningssätt. Allt man imotionen kräver är att regeringen bör ges i uppdragatt utreda om lagstiftningen rörande god man kanförändras så att barn i utsatta miljöer kan få tillgångtill en vuxen person som i vardagslag följer barnetoch ser till att det får en human barndom.I motion L416 handlar det om mänskliga rättig-heter, som jag uppfattar det. Det handlar om rätten fören man att inte felaktigt förklaras vara fader, rätten attinte felaktigt förklaras vara barn till någon samt rättenför efterlevande att väcka talan i domstol vid miss-tanke om att så skett.Kriteriet på en myndig människa är att kunnaväcka talan i domstol. Att undandra den rättigheten ären demokratisk brist. För människor som anser sigförfördelade i t.ex. arvstvister och som försöker häv-da sin rätt är detta en tragedi. Modern teknik kannumera ge möjlighet att utröna om faderskap förelig-ger. Om domar fattas på felaktiga grunder, ska dettakunna rättas till genom att domstolen förordnar om ettenkelt blodprov. Att vid vuxen ålder få veta att densom tilldömts vara ens far inte är det kan säkert varafrustrerande, men vederbörande har då i alla fall möj-lighet att leta efter sin riktiga pappa. Detta förvägrasdem nu.En ordentlig utredning av särkullbarns arvsrättoch faderskaps hävdande i arvstvister måste till, ominte annat av hänsyn till barnets bästa, efterlevandesbästa, rättstrygghet och demokrati. Denna fråga harvarit föremål för många motioner , ochdet är min övertygelse att den är mycket nära ett bi-fall. Nästa gång denna motion väcks kanske en majo-ritet gillar den.I motion L406 begärs en översyn av den samladeadoptionslagstiftningen. Då kan man utröna dels om25 år är den bästa åldern för att adoptera barn, delsom ensamståendeadoptioner är i linje med barnetsbästa. En sådan översyn har inte varit föremål fördiskussion i den avslutade kommittén rörandeadoptioner. Därför är denna motion viktig. Den ärinriktad på det barns bästa som har ryckts upp ur sinmiljö och kanske från sitt hemland. Enligt tillgängligstatistik far många av dessa barn illa i Sverige.Övriga motioner rörande adoptioner är avvisademed hänsyn till kommande proposition, då vi fårtillfälle att diskutera dessa frågor.Med detta, herr talman, har jag motiverat våramoderata ställningstaganden, och jag upprepar försäkerhets skull att jag yrkar bifall till reservation 1under mom. 1.Anf. 110 ():Herr talman! Det här motionsbetänkandet, Vissafrågor rörande , handlar ytterst om attbarnen i sin uppväxtsituation och sina relationer medföräldrarna ska må så bra som möjligt. De ska kunnautvecklas till harmoniska vuxna människor och närstående relationer i största möjliga mån in-takta under uppväxtåren.I betänkandet behandlas ett fyrtiotal yrkanden. av dem har lett till reservationer. Jag tänkte börjamed att yrka bifall till en av dessa, nämligen reserva-tion 2 under mom. 3.Vi kristdemokrater står givetvis bakom också detvå övriga reservationerna där vi finns med, men förtids vinnande nöjer jag mig med detta enda bifallsyr-kande.Herr talman! Först några ord om motioner inomområdet Vårdnad, boende och umgänge. Motionsyr-kandena handlar om sådana för barnet mycket viktigasaker som umgänge med båda föräldrarna vid separa-tioner, att motverka umgängessabotage, att det ärbarnets behov som ska styra utformningen av um-gänget och ytterligare utveckling av dagens samar-betssamtal och andra närliggande frågor. Alla de härsakerna är naturligtvis angelägna att lösa på ett brasätt för barnets bästa.Självklart är det viktigt att frågor av den här typeninom området fortlöpande blir föremål för översynoch förbättringar vad gäller lagstiftning och regel-verk. Därför beslutade ju också förra åretpå förslag från lagutskottet om ett tillkännagivandetill regeringen om en utvärdering av föräld-rabalksreform. Många av de yrkanden som behandlasi det nu debatterade betänkandet ryms i utvärdering-en, vilken också, som jag förstår, har inletts. Därföravstyrker lagutskottet yrkandena och hänvisar tillutvärderingen och vill inte föregripa vad den kommerfram till.Herr talman! Jag vill nu kortfattat ta upp en mo-tion som handlar om förslag om att barn till missbru-kande föräldrar ska få en god man till sitt stöd. I mo-tionen sägs bl.a. att barn till missbrukare, psykisktsjuka och våldsverkare väldigt sällan har någon ut-omstående vuxenkontakt och är, om föräldraskapetfallerar, de mest utsatta i samhället . Då är, me-nar motionären, en av tingsrätten utsedd god maneller förmyndare en bra lösning.Det är väl värt att överväga förslaget och att geregeringen i uppdrag att utreda om lagstiftningenrörande godmanskap och förmyndarskap kan föränd-ras så att barn i utsatta miljöer kan få en sådan vux-enkontakt till sin hjälp. Vi kristdemokrater ställer ossbakom reservationen om en utredning av om lagstift-ningen rörande god man kan förändras i den riktningsom föreslås i motionen.Herr talman! Jag går över till tre motioner somhandlar om talerätt vid hävande av faderskap. De härfrågeställningarna kommer ju upp , men de ärinte mindre viktiga för det.Som framgår av reservationen där vi finns med såkan rättsläget i vissa fall betraktas som oklart. I andrafall är reglerna inte tillräckliga. är ju dessutomtekniken så utvecklad att faderskap kan fastställaslångt efter det att den utpekade fadern har avlidit.Vi anser att det är dags för en förutsättningslös ut-redning där olika aspekter på problemen och de olikaintressen som gör sig gällande blir noggrant genom-lysta och reserverar oss med anledning av avstyrkan-det av de aktuella motionsyrkandena.Herr talman! Nästa ämne som jag tänkte ta upprör adoptioner, och jag börjar med bakgrunden tillreservation 2 som jag inledningsvis yrkade bifall tillmed anledning av motionen L406 och motionenSf241 yrkande 1.I motionerna begärs en översyn av den samladeadoptionslagstiftningen, och i L406 finns också yr-kanden om 25-årsgränsen för att få adoptera, liksomensamståendes rätt att prövas som adoptivföräldrar.Bestämmelserna om ensamståendes rätt till prövningför adoption kom för övrigt till så tidigt som 1917.Synen på barns behov och många andra saker när detgäller barn har genomgått förändringar i många hän-seenden , så bara i den delen kan man se ettbehov av översyn.I det avlämnade utredningsbetänkandet avKommittén om barn i homosexuella familjer har fleraexperter i kommittén i ett särskilt yttrande påtalatbehovet av att den svenska adoptionslagstiftningenses över i ett större perspektiv.Bl.a. framförs följande av dessa experter:"Det är viktigt att utvärdera den befintliga verk-samheten innan den utvidgas ytterligare. "Ytterligare ett citat lyder:"En översyn av adoptionslagstiftningen måste gö-ras i samspel med aktuell forskning om adoptivbarnoch de adopterades egna berättelse för att undersökaom lagstiftningen är anpassad till dagens barnpers-pektiv. Vid denna översyn bör undersökas vad som ärbäst för barnet enligt forskarna och vilken familje-konstellation som är till fördel för barnet. "Herr talman! Jag vill nu ägna åt attkommentera den inriktning som ett antal motionerhar, nämligen att homosexuella ska få adoptera ochatt lesbiska ska få insemineras. Motionerna har vis-serligen avstyrkts med hänvisning till och i avvaktanpå regeringens fortsatta behandling av utredningsbe-tänkandet Barn i homosexuella familjer. Trots dettakan det vara värt att nämna en del om den uppseen-deväckande överkörning av experterna som den poli-tiska majoriteten i utredningen gjort.Det finns mycket att säga om detta, men jag skatill att börja med citera ur ett särskilt yttrande frånfem experter i utredningen. "Vi anser att utredningens arbete inte i tillräckliggrad utgått från principen om barnets bästa. Den har istället i alltför hög grad fokuserat på vuxnas rättighe-ter. Hur angelägna de än må vara får barnen aldrig bliverktyg för att tillgodose en grupp vuxnas intressen. "Ytterligare ett citat:"Utredningen konstaterar att den samlade forsk-ningen visar att barn med homosexuella föräldrarutvecklas psykologiskt och socialt på liknande sättsom de barn de jämförts med. Vi anser inte att sådanaslutsatser med säkerhet kan dras på grundval av dentillgängliga forskningen. "Den ena experten efter den andra i utredningenanför starka skäl för att inte tillåta homosexuella paratt adoptera. T.ex. skriver en av experterna vad gällerbetänkandets ståndpunkt, ställt i relation till som inte omfattar homosexuella adop-tioner men som är den konvention som har störstbetydelse när det gäller internationella adoptio-ner, följande:"Jag anser att detta trots allt är ett problem, intejuridiskt men etiskt, som kommittén inte tagit påallvar. Att kringgå en konvention som bygger på'barnets bästa' och som verkar för att de adoptionersom genomförs är juridiskt och etiskt godtagbara ärhäpnadsväckande. "Herr talman!