prot · GO0961 · 2001-02-06 00:00:00 — Vidare är lättnader i aktiebeskattning-en på ägarnivå problematiska med hänsyn till utveckling. Dessutom har detta slag av åtgär-der begränsade effekter på investeringar och syssel-sättning i Sverige.Anf. 98 ():Fru talman! Jag ska be att få tacka finansministernför svaret på min interpellation.Även i metaforernas värld finns det en del be-gränsningar. Jag tror inte att man kan sticka huvudetså djupt i sanden att man också kör huvudet i väggen.Men likväl känner jag lite grann att det är det somfinansministern i verkligheten gör. Överallt i helavärlden pågår nämligen en intensiv debatt om globa-liseringen och dess konsekvenser - vad den innebärför utvecklingen av handel, vad den innebär för ut-vecklingen av produktion och vad den innebär förrörligheten, för människor, företag och kapital. Andraländer debatterar och diskuterar detta och genomförförändringar, sänker skatter och reformerar för att blimer vitala och dynamiska.I vårt land har vi sett hur 47 stycken av våra kon-cernhuvudkontor har flyttat utomlands och hur en alltstörre del av ägandet vid den svenska börsen flyttarutomlands på grund av att de svenska skattevillkorenmissgynnar svenskt ägande. Vi ser hur den högutbil-dade arbetskraften har en nettoutflyttning t.o.m. i enhögkonjunktur, vilket också framgår av de siffror somregeringen presenterade . Vi ser hur alltmer avägande och sparande flyttar utomlands.Detta är en förändring som påverkar och präglarhela världens ekonomisk-politiska samtal. I detta svarfrån finansministern - han har haft nästan tre månaderpå sig - finns inte en bild, analys, reflexion eller slut-sats av hur denna process, som har en avgörandebetydelse för svensk välfärd eller svenska skattein-komster, ska kunna utvecklas.Fru talman! I stället får jag svaret att de offentligautgifterna ska finansieras med skatter. Det är goddagyxskaft. Den avgörande frågan är ju hur vi ska få inde skatteinkomster som behövs för att kunna finansie-ra de offentliga utgifter vi behöver. Vi kan ha olikauppfattningar om hur stora de ska vara och hur de skavara utformade. Men likväl är det så att ett av detydliga tecken som vi ser i spåren av globaliseringenär att höga skattesatser inte är samma sak som starkaskattebaser. Starka skattebaser är en mycket bättregaranti för goda skatteinkomster än skattebaser somflyttar och rör sig utomlands.Ni vill inte se detta. Ni resonerar över huvud tagetinte om det, och det tycker jag är förunderligt. Inte enreflexion, inte en analys av finansministern i ! Det innebär att utvecklingen kommer atttuffa på, och då kör man huvudet i väggen. Det har niredan gjort när det gäller miljardärer, för där har niavvecklat förmögenhetsskatten. För tobaken höjde niskatten, och sedan körde ni huvudet i väggen och ficksänka tobaksskatten. I riksdagsgruppen håller ni pålite internt och muddrar om skatten på alkohol. Menvad ni inte inser är att skeendet och förändringarna ärmycket större än så här. Det berör inte bara miljar-därer eller tobaksrökare. Det berör de svenska företa-gen, sparandet, investeringarna och kapitalet. Vi serkonsekvenserna redan i dag.Konsekvenserna av strutspolitiken är två möjliga.Antingen får ni ett stort inkomstbortfall, vilket kom-mer att tvinga er till nya sparprogram som ni säkertkommer att säga att ni inte tycker om. Men de kom-mer likväl, och de kommer att drabba människor utanatt de har fått motsvarande skattesänkningar. Eller såkommer ni att höja de skatter som ni kan höja i denglobaliserade ekonomin, dvs. skatter på de skatteba-ser som inte är så rörliga. Det blir de skatter som allramest påverkar låg- och medelinkomsttagarna.Därför vill jag ställa en fråga till finansministern.Vad väljer ni? Kommer ni när globaliseringstenden-sen blir ännu tydligare att välja besparingar ellerkommer ni att välja att höja skatterna för dem sominte är så rörliga? Den frågan tycker jag kan förtjänasitt svar här i kväll.Anf. 99 ():Fru talman! Jag skulle vilja beröra tre punktersom finansministern tar upp i sitt svar. Det gällerkapitalskatterna.Finansministern säger först att effekten är begrän-sad på sysselsättning och investeringar om kapital-skatterna sänks. Det är en felaktig syn, anser jag. Detvittnar om en okunnighet när det gäller småföretagensvillkor. Små företag är ofta beroende av lokalt kapitaloch kan inte gå ut på den internationella kapitalmark-naden. Alla vet att riskkapital är mycket hårdare be-skattat än lånekapital. Det behövs riskkapital för attstarta och utveckla ett företag. Där har det absolutbetydelse för både sysselsättning och investeringar.Ett annat område som finansministern tar uppgäller . Finansministern påstår att det skullevara svårt enligt att sänka de svenska ka-pitalskatterna. Då tror jag att finansministern tänkerpå en teknisk lösning, som kanske skulle kunna varabesvärande. Men man kan ju ordna en sänkning avkapitalskatten på många sätt. Annars skulle inte andraEU-länder ha mycket lägre kapitalskatter. Många harju slopat t.ex. förmögenhetsskatten utan att ha någrasom helst problem med . Det svaret tyckerjag alltså är helt irrelevant i sammanhanget. Det ärbara ett sätt att komma undan den sakliga frågan.Den tredje punkten som finansministern tar upp ärvälfärden och hur den riskeras om man sänker kapi-talskatterna. Förmögenhetsskatten t.ex., som gerdrygt 8 miljarder , har inte någon tyd-lig och rättvis fördelningsfunktion. Vi har tidigarehört här hur de allra rikaste människorna slipper be-tala förmögenhetsskatt, medan många långt mindreförmögna människor måste punga ut med förmögen-hetsskatt. Ur statens synvinkel tror jag att förmögen-hetsskatten är rent kontraproduktiv fiskalt sett. Vi vetju att en stor del av sparandet finns utomlands. Detskulle förmodligen plockas hem om man tog bortförmögenhetsskatten, och då skulle i alla fall avkast-ningen på kapitalet tillföra skatteinkomster.Trots allt är det inte förmögenhetsskatterna somjag är mest oroad för, utan det är den utvandring avpersoner som är mycket driftiga och kunniga och somhar ett stort nätverk. De drivs ut av alltför höga ägar-skatter. Det är inte deras skatteinkomster som är detviktiga, utan det är deras bidrag till tillväxten.Den utredning som finansministern tar upp i sittsvar skriver - och regeringen skriver själv i direktiven- att i ekonomiskt avseende torde en eventuellt ökadutflyttning av högre utbildad arbetskraft vara ett för-hållandevis större problem för de allmänna tillväxt-betingelserna än för de offentliga finanserna. Finans-ministern har alltså själv påpekat det problem som ärrisken med för höga kapitalskatter.Jag vill nu fråga finansministern: finansmi-nistern närmare förklara sitt svar på de här tre områ-dena, dvs. effekten på sysselsättning och investering-ar, problem och hur förmögenhetsskattensslopande skulle kunna hota tillväxten och välfärden?Anf. 100 ():Fru talman! Det är en intressant debatt vi har härom vilka som är de goda och vilka som är de onda. Vikan alltid diskutera i vilken omfattning kapital even-tuellt lämnar vårt land eller finns utanför, huruvidakompetens lämnar eller strömmar till ochhuruvida företag och deras ledningar lämnar Sverige.Om man ser på vad vi beslutar här i finnsdet en uppenbar risk att håller på att bli någonform av undantagsland där vi tvingas till en del pin-samma undantag för att upprätthålla en någorlundatillströmning av företag och kapital till landet. Vi hartidigare hört att vi har miljardärer som slipper förmö-genhetsskatt, medan 600 000 vanliga medborgare ivårt land får betala förmögenhetsskatt. De har oftainte mer än en vanlig villa. Utländska experter harlägre skatt, medan svenskar har högre skatt. I södradelen av arbetar danskar som betalar någon-ting fantastiskt som kallas artistskatt. Det är ju spän-nande.Jag tycker att den grundläggande frågan är om vigör tillräckligt här i på förslag frånregeringen. Jag menar nog att det inte är så. Låt ossändå se vad ni gör. Jag vill inte påstå, som de tidigarekollegerna här, att ni stoppar huvudet i sanden. Det ärinte riktigt sant. Det drivs ett arbete inom EU med dets.k. skattepaket på tre huvudsakliga områden. Underden svenska ordförandeperioden ska nu samtal inle-das för att hitta en liten överenskommelse om atttäppa till och finna konformitet med sex andra ländersom man vet att pengarna annars riskerar att dra till.Det vore ju väl om man kan komma överens meddessa sex länder under en sex-, sju- eller åttaårsperi-od, men problemet är att det kvarstår över 40 andraskatteparadis. Vi riskerar att ligga i efter-hand.Jag har en artikel med mig som visar hur det fun-gerar. har det ju varit väldigt populärt blandsvenska banker och fondkommissionärer att placerasig i . Det har varit ett sätt förmindre nogräknade personer att komma undan. Mennu börjar t.ex. och andrabanker att placera sig på . En ansvarigperson där säger så här: Om vi är en av 600 bankersom etablerar sig här, har jag svårt att se vad som ärproblemet.Det är klart att vi inte kommer att kunna göra nå-gonting åt detta, framför allt inte på kort eller medel-lång sikt. kvarstår problemet, och det blirlättare och lättare att flytta pengar. Här finns det riskför att vi ligger i efterhand.Det är frågan om vi inom ramen för OECD-samarbetet - det är ju också delaktigt i ochpositivt inställd till - kan försöka finna medel attundanröja den illojala skattekonkurrensen. Det är juden det handlar om. har ju också utsatts fören lojal skattekonkurrens. Vi har ju höga skatter. Attandra länder har lägre skatter måste rimligen varafullt acceptabelt och någonting som vi inte kan dis-kutera med dem. Det är ju deras val.Jag känner att det vore önskvärt att fi-nansministern redovisar och tänker till ordentligtinför vårbudgeten, som ska komma småningom, vilkaskatter det är som är mest skadliga i på kortoch medellång sikt. Vad är det som driver kompetens,företagande och kapital som behövs här ut ur vårtland? Jag säger inte att allt försvinner, för så illa ärdet inte. Vi har väldigt bra tillgångar i . Detfinns många anledningar att finnas här. Men jag tyck-er ändå att vi tydligt kan se att det finns en drivkraftut. Regeringen har ju själv redovisat siffror på enor-ma belopp som finns utomlands. Vilka är de mestskadliga skatterna? Är det de avgifter vi betalar föregen pension? Risken är väl att regeringen fortsätteratt slå in på den linjen genom att sänka de skatterna.Kan det inte finnas andra som det är strategiskt kloka-re att sänka för att locka till sig kapital och människortill vårt land?Anf. 101 Finansminister ():Fru talman! hade vi iSverige där bruttonationalprodukten sjönk. Vi hadeen situation där tillväxten var negativ. Det skapadenaturligtvis problem som ledde till att densocialdemokratiska regeringen och fram-över fick göra en kombination av insatser för att be-gränsa utgifterna och öka inkomsterna via skattepoli-tik och annat för att reda upp situationen.I det läget måste det kännas rätt fantastiskt att haså fel som har haft ochnu också. Hur känns det, , att ha såfel i det moderata påståendet att det inte finns någonmöjlighet att ha en tillväxt i ett land som medden skattenivå vi har? När vi nu fått ordning på densvenska ekonomin efter det moderata debaclet i bör-jan har kunnatvisa upp en mycket hög tillväxt som vi haren skattepolitik som är både rättvis och konkurrens-kraftig.Hur känns det, , att ha så full-komligt fel när han som moderat påstår inte kan driva en politik med rättvisa och jäm-likhet som förtecken? Det skulle ständigt skada till-växten och skada möjligheterna för att få enbra ekonomisk utveckling.Hur känns det, , att ha så stän-digt fel i påståendet att det bara sker en utflyttning avkapital och arbetskraft, unga välutbildade människor,från och inget inflöde av kapital, mänskligarbetskraft och investeringar till ?Hur känns det att ha så fullkomlig fel? harju varit en mycket intressantmarknad för stora företags investeringar och affärermed svenskt näringsliv.Hur känns det att ha så fullständigt fel i sin ideo-logiska förblindelse att man sätter upp ett sambandsom det visar sig inte har någon som helst verklig-hetsförankring, ?Det är ju lite pinsamt att stå här och veva som engammal radiogrammofon samma tema vecka eftervecka, år och påstå någonting. Hela omvärl-den kan se att har haft en bättre ekonomiskutveckling och i början av det härseklet än vi haft på mycket . Alla de sambandoch teorier som predikat om haringenting med verkligheten att göra.Jag får en förnimmelse av att skulle vilja stänga gränserna när han talarom alla experter som försvinner från . ärju verklighetsbild fullständigtfelaktig. Det vore ju märkligt om receptskulle vara att stänga gränserna.Till vill jag säga att jag tycker attdet är en viktig diskussion som han tar upp när på de möjligheter som har att tillsammansmed andra länder inom Europeiska unionen få tillstånd en kamp mot skatteflykt. åbero-par det skattepaket som nu har ansvaret föratt inleda förhandlingar om. Det gäller inte bara dessasex sju länder som ligger närmast till hands, utan vihar ju också, via de åtaganden som Nederländernaoch har gjort, ett stort antal andra ter-ritorier och länder som är med i den diskussionen. Vigör stora insatser, framför allt via där ett 40-tal länder har förklarat sig beredda att medverka iarbetet för att få bort den typ av skatteflykt som dethandlar om.Till sist vill jag lägga till att EU dessutom undersenare tid har, som när det gäller skattepaketet, identi-fierat ungefär 60 lagar i ett stort antal EU-länder -men ingen i - som utgör s.k. illojal ellerskadlig skattekonkurrens mellan företagen. EU-länderna är överens om att ta bort detta. Det är ettstort steg framåt när det gäller europeisk samverkan.Anf. 102 ():Fru talman! Jag undrar om inte det här var, för attcitera en kollega till finansministern, vådan av att hafärdigskrivna repliker. Då kan man inte svara på detsom har sagts i de inlägg som har förts fram i kamma-ren. Då blir det lätt just den gamla trallen.Eftersom tog upp detta med rätt-färdigheten i skattepolitiken vill jag gärna att hansvarar på frågan: Vari ligger det rättfärdiga i att sänkaskatten för miljardärer men höja den för pensionärer,att sänka skatten för utländska höginkomsttagare menhöja beskattningen av svenska låginkomsttagare?Svara gärna på den frågan! Det är faktiskt en realitetoch en verklighet som kommer att förstärkas av denskattedoktrin som ni kommer att tvingas till.Jag tänkte ställa en fråga till finansministern. Ärdet så att ni tänker möta globaliseringen och dessskattekonsekvenser med den doktrin som ni lade fast ibudgetpropositionen? Där skrev ni: "Det är därförangeläget att upprätthålla en beredskap att vidta åt-gärder inom de områden som är särskilt känsliga förrörlighet över gränserna, som det är viktigtatt upprätthålla skatteuttaget på de skattebaser sominte uppvisar samma rörlighet. "Detta stod i budgetpropositionen med anledningav globaliseringens konsekvenser och utmaningar.Sakläget är att det är den väg ni redan har påbörjat- höjda skatter för vissa och radikalt sänkta skatterför dem som tillhör de rörliga skattebaserna. Jagtycker att det vore bra om finansministern svarade pådenna fråga.Samtidigt måste jag nog också ställa ytterligare enfråga när det gäller finansministerns bild av verklig-heten omkring oss. Statsrådet kom in på attdiskutera frågan om s.k. illojal skattekonkurrens ochskatteparadis. Men det är ju en del av frågan. Denstora utmaningen är att vi, oavsett om man räknarsom finansministern eller med den statistik vi i daganvänder i internationella sammanhang, antingen har15 % eller högre skattetryck än snittet i OECD.Det innebär i en öppen värld med öppna gränser heltandra villkor.Då kan man blicka ut från toppen av en konjunk-turvåg och säga att allting är bra. Ingenting behövergöras, ingenting sker i vår omvärld. Men jag måsteändå fråga finansministern: ni i regeringen aldrignågonsin bekymrade eller fundersamma inför denutmaning som globaliseringen av ekonomin innebär?Den innebär ju inte alls att man ska stänga grän-ser. Det är med förlov sagt bara trams. Den innebäratt man ska möta utmaningen och att man ska göradet offensivt - inte defensivt så att man plötsligttvingas sänka skatten för vissa grupper där det blirskattebortfall, som man tvingas höja skattenför andra. Det är det defensiva förhållningssättet.Man ska göra det offensivt genom att se till att vihar starka skattebaser, genom att vi har växande fö-retagsamhet, genom att sparande flyttas till ,genom att mer av forskning och huvudkontor flyttartill , genom att blir ett land som flerflyttar till. Detta har ingenting med värdet av rörlighetvärlden över när det gäller både kapital och männi-skor att göra. Det är ju en tillgång inte bara för män-niskorna utan också för ekonomin.Däremot är det viktiga att se till att kanvara på offensiven. Är ni aldrig fundersamma övervad globaliseringens villkor innebär, eller låtsas nibara som ingenting?Anf. 103 ():Fru talman! Jag noterar att finansministern intemed ett ord berörde de frågor jag ställde till finans-ministern. Jag tänker i stället ta upp ytterligare enpunkt som finansministern tog upp, nämligen det härmed skatteflykt som de tidigare debattörerna ocksåhar tagit upp. Den skatteflyktsklausul som EU ochOECD arbetar för är oerhört viktig. Det handlarmycket om uppgiftslämnande. Det finns ingentingsom säger att vi inte ska ha det.Men det farliga, finansministern, är ju den legalaskattekonkurrensen - just det faktum att det finns ettlägre skattetryck i andra länder framför allt för demobila skattebaserna, högutbildad arbetskraft ochkapital. Det är ju det som är så farligt.Precis som regeringen själv pekar på i sitt direktivtill utredningen är det den stora faran. Det är tillväxt-betingelserna som hotas, inte statens skatteintäkter.Det är inte det som är det viktiga, så där har regering-en helt rätt.Jag skulle önska att jag fick en debatt i sakfråganmed finansministern i stället för den politiska paj-kastning som jag tycker att detta är. Det är ju heltmeningslöst att ställa frågor och diskutera i de härsakfrågorna. Finansministern har inte med ett endaord berört de sakliga argument jag framförde motfinansministerns argumentering.Jag kan inte förstå hur finansministern kan försva-ra att en pensionär som arbetat hela sitt liv och sparatihop till kapital inte ska få slippa betala förmögen-hetsskatt precis som miljardärerna. Jag förstår interegeringens politik på det området. Kan finansminis-tern förklara det?Anf. 104 ():Fru talman! Vi har tillväxt - det är obestrid-ligt - även om den mattas något. Sedan är frågan omvi har en god, sund, stark ekonomi. Ja, möjligen rela-tivt sett i en europeisk ögonblicksbild. Det är jagbenägen att hålla med om. Men vi kan inte förneka attvi fortfarande har den industrialiserade världens kan-ske mest konjunkturkänsliga statsfinanser. När detgår upp går det väldigt bra, men när det går ned gårdet väldigt fort ned. Det är ett problem vi måste möta,inte minst när vi som pratar om skatter i ett globaltperspektiv.Sedan blir jag lite missnöjd med denna ständigasjälvgodhet. Man kan ju få för sig att det är den soci-aldemokratiska värnskatten som har fixat att vi nu harkommit en bit på väg, att det ser någorlunda ljust utför statsfinanserna och att vi har lite tillväxt.Det handlar ju om en skattereform som vi genom-förde . Det var socialdemokrateroch folkpartister som stod bakom den. Sedan fick vien bred uppslutning i . Det är strukturrefor-mer som gör att vi sitter lite bättre än vad vigjorde förut.Vi har förlängda mandatperioder. Vi har en fristå-ende riksbank och ett förtroende för den politiken. Vihar ett EU-medlemskap och en pensionsreform. Inteminst avregleringar är ganska viktiga och har visat sigvara saker som regeringen själv lyfter fram i interna-tionella sammanhang. Det är den vägen vi ska gåvidare. Vi ska gå reformvägen och använda skatteroch strukturer för att öka växtkraft för män-niskor, företag, tankar och idéer.Jag tänkte bara fortsätta den här debatten med attfråga finansministern: Om han nu lyckas så bra somvi kan hoppas med den illojala skattekonkurrensen -den är ju ett problem och det måste finnas ett interna-tionellt samarbete mellan oss som vill ha lite ordningoch reda - hur ska han då klara den lojala skattekon-kurrensen? Den kan vi inte göra någonting åt, och denbör vi inte göra någonting åt. Det handlar snarare omen skatteharmonisering, och det nedåt för Sverigesdel.Anf. 105 Finansminister ():Fru talman! Jag har i kammaren haft eninterpellationsdebatt med . Av om-sorg om interpellanten i det här ärendet har jag ägnatmerparten av min tid åt att diskutera de frågor sominterpellanten har tagit upp.Det är naturligtvis ganska fantastiskt att GunnarHökmark har ett enda manus i alla lägen: Sänk skat-ten när det är lågkonjunktur, sänk skatten när det ärhögkonjunktur, sänk skatten i alla andra konjunktur-lägen. Det är det enda recept som kan skriva ut.Gunnar har länge försökt förneka desvenska ekonomiska framgångarna under senare år.Han har blivit överbevisad av verkligheten närSverige har haft tillväxt. Dåövergår - eftersom han inser att haninte längre kan förneka verkligheten - till att lägga utprognoser om hur dåligt det kommer att bli årenframöver och frågar: Hur ska ni lösa problemen då?Ska ni sänka utgifterna? Ska ni höja skatterna när detkommer att bli sämre åren framöver? Det är GunnarHökmarks nästa prognos.Det är naturligtvis så att om man har ett så enkel-riktat och enfaldigt budskap som att en sänkning avskatten är lösningen på alla samhällsekonomiskaproblem har man bakom sig en ideologisk förblindel-se. Det handlar om att man som moderat har en annansyn på samhället än vad vi socialdemokrater har.Jag sade i mitt interpellationssvar till GunnarHökmark att skatter inte har något egenvärde. Skatterhar det värdet att de bidrar till att finansiera en väl-färd. Vi socialdemokrater vill ha en hög nivå på denvälfärd vi eftersträvar i samhället. Vi vill ha en jämnfördelning av välfärden. I det fallet är naturligtvisskatterna oerhört viktiga.Gunnar talar inte bara mot bättre vetan-de. Han talar faktiskt mot en situation som är otrolig.När vi i den här kammaren har sänktskatten för vanliga inkomsttagare, när vi har sänktskatten för alla pensionärer genom ett höjt grundav-drag, ställer han frågan till mig om jag tycker att detär riktigt att man ska höja skatten när man har höjtskatten för pensionärer. Han vet ju att vi har sänktskatten för pensionärer, inte höjt skatten för pensionä-rer. Han vet ju att vi har sänkt skatten för alla in-komsttagare, företagare, löntagare. Vi har framför alltsänkt skatten för låginkomsttagare och medelin-komsttagare via den kompensation som har skett avegenavgifterna. Ändå ställer han den intressanta kon-trastrika frågan: Är det rimligt att sänka skatten förmiljonärer men höja den för pensionärer och lågin-komsttagare?Vi har ju sänkt skatten både för låginkomsttagareoch för pensionärer. Och vi har naturligtvis sänktskatten även för den som har stora inkomster efter-som alla har fått skattesänkningar på det här sättet.Men vi har gjort det på ett sådant sätt att det fördel-ningspolitiskt i första hand har gynnat låg- och me-delinkomsttagare. Det är viktigt att vi också gör detpå ett sådant sätt - i motsats till i den moderatledda regeringen i början av90-talet - att vi inte åstadkommer något statsfinansi-ellt moras som man då i stor utsträckning bidrog till.Till sist till propå om den illojalaskattekonkurrensen. Det är viktigt att vi kan bekämpaillojal skattekonkurrens. Det gör vi via EU-samarbetet. Men den vanliga, lojala, schysta skatte-konkurrensen är vi naturligtvis beredda att diskutera.Ett område när det gäller illojal skattekonkurrens harhandlat exempelvis om den s.k. expertskatten. Dan-mark, vår granne, har haft en förmån som en delsvenska företag med rätta har klagat över. Man harsagt: Vi vill också få samma förmåner som man har iDanmark. Och det har vi numera fr.o.m. årsskiftet, sådär har vi tagit bort den illojala skattekonkurrensen.Anf. 106 ():Fru talman!