prot · GO0963 · 2001-02-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:63Torsdagen den 8 februariKl. 12.00 - 16.14Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 2 februari.2 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den15 februari omkring skulle miljöministerKjell lämna information om FN:s miljöorganUNEP:s miljöministermöte i den 5-9 februa-ri.3 § DjurskyddFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU8Djurskydd.Anf. 1 ():Fru talman! Betänkande MJU8, som vi nu ska be-handla i kammaren, gäller motioner som väckts åren1999 och 2000 om djurskyddsfrågor. De flesta av de88 motionsyrkandena gäller frågor där ochäven regeringen beslutat att överlämna normgivnings-och beslutanderätten till de myndigheter som harsärskild sakkunskap inom sina berörda ämnesområ-den.I de aktuella ämnesområdena är det främst men även och som utfärdat aktuella detaljföreskrif-ter.Ett stort antal bestämmelser i olika rättsakter omdjurskydd m.m. har beslutats inom EU. I några fallrör det sig om EU-regler som är totalharmoniserade,vilket innebär att utrymmet för strängare eller mildarenationella regler på dessa områden numera inte finns.Dock är det synnerligen angeläget att regeringenoch de svenska myndigheterna även i fortsättningenaktivt verkar för ett förbättrat djurskydd såväl natio-nellt som inom EU. Möjligheterna härtill bör, medhänsyn till den genom BSE-krisen uppkomna situa-tionen och med hänsyn till att för närvarandeär ordförandeland, rimligen vara goda.Det är nu helt uppenbart att oavsett hur höga kravvi i nationellt ställer på vår inhemska djur-hållning, livsmedelsproduktion och livsmedelssäker-het, leder den ökande internationaliseringen av han-deln med livsmedel till ett behov av en ökad harmo-nisering av krav på en högre nivå. Det är glädjandeatt en starkt ökande förståelse för ett förbättrat djur-skydd och en ökad livsmedelssäkerhet nu står högt påEU:s agenda. har länge legat i frontlinjen påområdet, varför vi nu bör kunna nå framgång i strä-vandena.Sett ur aspekten rättvisa konkurrensförutsättningarär en framgång viktig, då svenska producenter, i varjefall , knappast vunnit ekonomisk ersättning förvåra högre inhemska krav.Den debatt som alltmer inriktat sig på kritik avrationalisering, effektivitet och storskalig livsme-delsproduktion är av flera skäl förståelig men tycksha missat själva grundorsaken. För flera årtiondensedan prioriterades starkt att priserna på livsmedelmåste sänkas kraftigt. Det var ett starkt konsumentin-tresse. Även om stora ansträngningar hargjorts från producentsidan för att trots detta klara ettgott djurskydd, kritiseras dessa ofta på ett orättfärdigtsätt. Samhället har i högsta grad ett stort ansvar förutvecklingen. Därför är det viktigt att utform-ningen av de framtida kraven görs med stor hänsyntagen till gjorda erfarenheter men också till forskningoch vetenskap.Fru talman! Djurskyddet gäller förhållandet mel-lan människor och de djur som de har i sin vård. Se-dan urminnes tider har människan varit beroende avatt hålla husdjur av skilda slag för olika ändamål.Medvetenheten om att dessa djur behöver skyddasoch vårdas är lika gammal som själva husdjurssköt-seln.Djurskyddsfrågor intresserar människor i höggrad, och ett stort engagemang kommer ofta till ut-tryck såväl vad gäller djurskyddet i allmänhet som ifråga om enskilda djurskyddsfall, och det är bra.Dagens liksom gångna tiders lantbrukare ägnarstort intresse åt sina djur och har mycket stor kunskapom djuren, dess skötsel och välbefinnande.Det finns alltså, fru talman, en tradition av goddjurhållning bland djurhållare. Det bordeockså vara helt uppenbart att en god djurhållning ären förutsättning om verksamheten över huvud tagetska gå runt ekonomiskt och ge lön för mödan. Dettaborde i sig vara en garanti för god djurskötsel.De skräckbilder som vi nu genom medierna iblandfår del av, då det gäller helt förkastliga och dåligadjurtransporter samt en helt undermålig vård av djur,kan helt enkelt inte ge något annat än avsky och eko-nomiska förluster, varför detta rimligen snabbt bordeupphöra.Bakom fall av djurplågeri och vanvård av djur,som tyvärr ibland ändå inträffar också i vårt land,ligger personliga sociala problem. Dessaleder till oförmåga att handha djuren, vilket leder tilltragedier. Det är viktigt att söka förebygga detta och,om det håller på att gå snett, ingripa snabbt. Mot denbakgrunden förefaller det angeläget att djurtillsynenligger så nära de berörda människorna som möjligt.Angående livsmedelssäkerhet och inrättandet aven oberoende europeiska livsmedelsmyndighet anservi moderater att det ska vara ett expertorgan som skaleverera underlag för gemensamma ställningstagan-den inom EU:s medlemskrets. Detta nya organ förlivsmedelssäkerhet bör bli en motsvarighet till detredan befintliga organet inom EU för läkemedelssä-kerhet, vilket visat sig fungera mycket väl. Den le-dande tanken är att livsmedelspolitiken ska bygga påen heltäckande, integrerad strategi och spänna överhela livsmedelskedjan - från producent till konsu-ment. Målet är att säkerställa en hög hälsoskyddsnivåför människor och att därmed ge ett gott konsument-skydd.Systemet med nationella myndigheter som står förövervakning och kontroll ska fortgå som tidigare.Kommissionen bör i det fallet enbart koncentrera sigpå att bedöma hur de behöriga nationella myndighe-terna sköter sina uppgifter genom revisioner ochinspektioner på nationell nivå.Förslagen och målen som skissas är ambitiösa ochinte minst sett ur svensk synpunkt välkomna. Sverigehar länge legat väl framme vad gäller satsningar påhög standard i djurhållningen liksom snabba ingri-panden vid allvarliga utbrott av smittosamma hus-djurssjukdomar.Vi tror att det nya organ som ska bildas kan fåviktiga uppgifter och inte minst bidra till den ökadeöppenhet som vi från svensk sida länge eftersträvat.Fru talman! Då det gäller skrivningarna i betän-kandet råder relativt stor enighet om inriktning ochåtgärder på de flesta områdena. Vi moderater har i deflesta fall kunnat medverka till starka skrivningar ochhar därför endast tillsammans med andra reserveratoss på två punkter och i fyra fall nöjt oss med särskil-da yttranden fogade till betänkandet.Vi har i reservation nr 4, Konkurrensneutralitetmellan privatpraktiserande och statligt anställda vete-rinärer, tillsammans med kd och fram-hållit att distriktsveterinärorganisationen till störstadelen finansierats av uppdragsgivarna, i första handdjurägarna, och i övrigt genom anslag över statsbud-geten. De privatpraktiserande veterinärerna är oftasmåföretagare som med egna medel bekostat storainvesteringar i utrustningar och kliniker.Vi anser att det är olämpligt att iegenskap av kontrollmyndighet bedriver affärsverk-samhet som innebär att man med statliga medel kon-kurrerar med de privata veterinärer man är satt attövervaka. myndighetsutövning börskiljas från affärsverksamheten på ett tydligare sätt.Vi ansluter oss till motionärens krav på översyn ochförslag som syftar till konkurrensneutralitet mellanprivatpraktiserande och statligt anställda veterinäreroch till att skilja myndighetsutövning från affärsverk-samhet.I reservation 5, förordnande av veterinär vid täv-ling med djur, har vi tillsammans med kd, Centernoch framhållit att regeringen bör se över§ 33 djurskyddsförordningen och tillämpningen avdenna paragraf med syfte att förenkla systemet medförordnande av tävlingsveterinärer vid hästtävlingaroch minska de kostnader för arrangörerna som ärförknippade med dagens system.När det gäller vårt särskilda yttrande om hur djur-tillsynen framöver ska organiseras avser vi att inväntaresultatet av remissomgången i fråga om den nyligenframlagda utredningen i ärendet och den kommandepropositionen som ska ske de närmaste månadernainnan vi tar definitiv ställning.Så har vi frågan om ersättningsreglerna i epizoo-tilagen. Vi har tillsammans med kd i ett särskilt ytt-rande framhållit att fattadebeslutet om en ny epizootilag och en särskild lag omzoonoser. Då motsatte vi oss förslaget, som försäm-rade ersättningarna vid produktionsbortfall vid epi-zootiutbrott. Vi har samma uppfattning ochanser att regeringen borde ha lagt fram förslag omlagändring i denna fråga.Vi har i ett särskilt yttrande om avveckling avEU:s subventioner när det gäller transporter av levan-de djur framhållit att vi instämmer helt i betänkandetsskrivning vad gäller missförhållandena i vissa EU-länders djurhantering. Det gäller inte minst transpor-ter av levande djur. Då regeringen och Jordbruksver-ket i olika sammanhang aktivt driver frågornafinner vi inte anledning att reserveraoss i utskottet.Fru talman! Sedan gäller det förslaget om upphä-vande av lagen om märkning och registrering avhundar. Där konstaterar vi moderater i ett särskiltyttrande att har antagit en lag ommärkning och registrering av hundar. Mot bakgrundav att lagen antagits och att vi inte kan fåstöd för en förändring har vi inte reserverat oss. Viavser emellertid att noga följa utvecklingen och sehur lagen i praktiken kommer att tillämpas.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 4.Anf. 2 ():Fru talman! Hur får vi behandla djur? Vilken rättska djur ha? Det är frågor som alltfler ställer sig.Djurrättsdebatten är högst levande, både här i riksda-gen och på andra ställen. Alltfler ställer sig bakomtanken att djur har rättigheter. För många handlar detytterst om huruvida vi har rätten att döda djur ellerinte. Så långt sträcker sig inte debatten här i riksda-gen, men vi liksom alla andra borde naturligtvis fun-dera över vad som motiverar att vi tar oss rätten attdöda och äta andra djur. Det finns inga enkla ochsjälvklara svar på den frågan.Debatten här , liksom det betänkande vi be-handlar, ska nog snarare handla om hur vi behandlardjuren innan vi dödar dem, hur vi garanterar deras rätttill ett gott liv så länge de lever.En fråga som behandlas i betänkandet är förhål-landena på våra slakterier. Vi skulle kunna föra enlång etisk diskussion om huruvida det är rätt att slaktadjur eller inte. Vad vi däremot inte borde tveka om äratt när vi väl slaktar ett djur ska det gå till på ett sättsom är respektfullt mot djuret. Djur ska inte behövastressas eller jagas in i döden.I dag drivs grisar på med elpådrivare i slakterier-na. Bara det faktum att elpådrivarna behövs säger enhel del om hur djuren behandlas inför slakt. Vänster-partiet ställer sig bakom reservation 2 om slakt påstorskaliga slakterier och kommer att rösta för den omdet blir en votering.Djurtransporter debatterade vi även förra veckan.Det finns regelverk inom EU vad gäller djur-transporter, men vi blir ofta påminda om att dessavarken efterlevs eller är tillräckliga. EU:s direktiv omdjurtransporter är långt ifrån vad vi med svenska måttanser vara ett acceptabelt djurskydd. Vi hoppas attSveriges agerande i EU ska leda till en översyn, skärpning och till bättre efterlevnad av direktivet.Förutom ett bra regelverk för transporter måste viarbeta aktivt för att undvika transporterna helt. Prin-cipen ska vara att djur slaktas så nära uppfödnings-platsen som möjligt. Jag yrkar bifall till reserva-tion 12 om att inom EU ska verka för dennaprincip.Detta förutsätter en förändring av dagens jord-brukspolitik, där storskaligheten hänger ihop med delånga transporterna. Vi måste verka för en jordbruks-politik som vänder dagens trend med nedläggningarav gård efter gård och slakteri efter slakteri. I utskot-tet behandlar vi för tillfället förslag om en småskaliglivsmedelsproduktion. Jag hoppas verkligen att ut-skottet i det betänkandet lyckas enas om förslag somfaktiskt kan gynna den småskaliga slakten och dess-utom möjliggöra användningen av mobila slakterier.En väsentlig fråga som tas upp i betänkandet ärdjurskyddstillsynen. En utredning som föreslår en nydjurskyddsmyndighet är klar. Det verkar inte längrefinnas någon tvekan om att en sådan myndighet skainrättas. Det är ett stort framsteg för djuren eftersomden nuvarande djurskyddsorganisationen har allvarli-ga brister. I samband med inrättandet av en djur-skyddsmyndighet bör något göras åt den lokala tillsy-nen. I många kommuner brister den . Kommu-nerna avsätter ofta inte tillräckliga resurser för attdjurskyddsinspektören ska kunna göra det som be-hövs. Naturligtvis finns det också kommuner där detfungerar bra. En fråga som vi snart måste fatta beslutom är om staten ska ta över djurskyddstillsynen.Mycket talar för att det är nödvändigt. Men det berorockså på vilka möjligheter den nya djurskyddsmyn-digheten ges att stödja det kommunala tillsynsarbetet.Vi avvaktar därför remissbehandlingen av utredning-en om djurskyddsmyndighet innan vi i Vänsterpartietfattar beslut om hur vi ställer oss till den framtidatillsynen.En annan fråga som behandlas i betänkandet rörcirkusdjuren. Missförhållandena är av rent praktiskaskäl stora på dagens cirkusar. Det beror naturligtvispå att djuren transporteras runt i landet och att det intefinns ordentliga utrymmen för dem. Vi anser att detinte är rimligt att icke domesticerade djur ska hållas iden fångenskap som en cirkus innebär. Även förhål-landena för övriga djur som deltar i cirkusar bör för-bättras.Sådana förbättringar bör omfatta begränsning avtransporterna av cirkusdjuren, begränsning av tidendå djuren är instängda, garanti att djuren får vistas uteoch röra sig fritt en väsentligt del av dagen samt ga-ranti för att de djur som naturligt lever i flock gesmöjlighet att vistas i grupp med andra djur av sammaart. Så är inte fallet , och de nya föreskrifter somutskottsmajoriteten hänvisar till innebär inte tillräck-liga förbättringar av de här problemen.Även tillsynen av cirkusen bör förbättras. I daghar tillsynsansvaret vid en förstainspektion. Sedan, då cirkusen flyttas runt i landet,har kommunerna tillsynsansvaret. Kommunernastillsyn har stora brister. Det beror dels på attenskilda kommuner inte har den särskilda kompetenssom krävs för att ha bra tillsyn av cirkusar, dels på atttillsynsansvaret läggs på ett flertal olika inspektörerruntom i landet som inte kan få en samlad bild avsituationen på cirkusarna. Ett sätt att få förbättraddjurskyddstillsyn på cirkusar är att huvudansvaret förtillsynen läggs på en central tillsynsenhet som skakunna ta hjälp av lokala eller regionala myndighetervid inspektioner.Mot bakgrund av detta borde regeringen föreslåförbättringar av djurskyddstillsynen på cirkusar. Detvore lämpligt att göra detta i samband med förslagom en ny djurskyddsmyndighet. Inte heller i detta fallräcker det med de förslag som de nya föreskrifternainnebär. har i betänkandet ett särskiltyttrande om cirkusdjur, men jag vill ändå yrka bifalltill reservation 8, som tar upp cirkusdjurens situation.En fråga som inte behandlas särskilt utförligt ibetänkandet är förhållandena i kycklinguppfödning-en. Vi kunde i förrgår läsa i och Expres-sen om hur slaktkycklingarnas korta och plågsammaliv ser ut.Enligt en ny undersökning visar det sig att endasten dryg tredjedel av kycklingarna var helt normalaoch utan skador. hade så allvarliga skadoratt de hade svårt att röra sig. eller 845 000kycklingar var så allvarligt skadade att de lade signed så fort de fick möjlighet till det. Orsaken är na-turligtvis en osund avel och en uppfödning där detenda syftet är att djuren ska växa så fort som möjligt.Djurskyddet tvingas träda tillbaka när ekonomin ochprofitjakten tar över. Och detta är självklart oaccepta-belt.Det finns åtskilligt mer av missförhållanden somjag skulle kunna gå igenom. Det handlar om burhön-sen och de förlängda dispenserna, att det är dags att fåett slut på minkfarmningen i , hur illa aporna iSmittskyddsinstitutets aphus fortfarande har det ochatt exporten fortsätter av kalvar tillandra länder där de föds upp på en järnfattig kost föratt deras kött ska bli vitt och därmed passa vissa kon-sumenter.Det finns många djurrättsfrågor att tala om, ochdet lär oundvikligen bli fler debatter på detta tema.Jag vill återigen yrka bifall till reservationerna 8och 12. Vi står naturligtvis även bakom våra övrigareservationer i betänkandet, men för att spara tid såyrkar jag inte bifall till alla.Anf. 3 () replik:Fru talman! När talar om profit-jakt så tycker jag att han trampar rätt in i den produk-tion där det finns seriösa företagare som gör vad dekan efter de förutsättningar som de har fått och efterde möjligheter som vi genom djurskyddslagar ochannat har gett dem.Jag är beredd att kanske i viss mån hålla med omatt det kan finnas brister i aveln när man får fram nyakycklingar. Men när han talar om profitjakt så reage-rar jag starkt emot det. I så fall sker det ju i syfte attfå fram billiga livsmedel. Det är den stora drivfjädern.Och det är såväl konsumentkrav som möjligheten attöver huvud taget bedriva verksamhet i som ärorsaken.Är beredd att medverka till en se-riös diskussion kring dessa problem? Annars är jurisken att även den produktionen försvinner från vårtland, och då vet vi att förutsättningarna inte är bättrenär det gäller djurhållningen.Anf. 4 () replik:Fru talman! Profitjakt är naturligtvis det som lig-ger till grund för att en människa ska kunna pressadjur på det sätt som djur pressas i svensk och utländskkycklinguppfödning. Jag kan inte se något annatmotiv som skulle kunna driva en människa att göraså. Vi har svårt att ställa högre krav på djurhållningenän andra länder. Det är ju ett problem som är direktkopplat till EU-medlemskapet, att vi inte har möjlig-het att gå före på detta område och att vi inte kanställa tuffare krav. I fråga om detta är det ganska käntvilken ståndpunkt som har och harhaft.Anf. 5 () replik:Fru talman! Återigen upprepas ordet profitjaktsom orsak. Orsaken är ju att svenska konsumenter skafå så billiga och bra livsmedel som möjligt. Frågan ärvem som man ska skylla på. I så fall är det samhälletsfel som ligger bakom detta och att vi inte har kunnathantera det på ett bra sätt.Genom medlemskapet i EU har vi ju förhopp-ningar om att vi ska kunna påverka detta. Men JonasRingqvist vill ju går ur EU och då är det inte lätt attpåverka. Oavsett om vi är med i EU eller inte blir viutsatta för den konkurrens som kommer utifrån. Ochdet som jag är angelägen om är att vi med de förhål-landevis bra förutsättningar som finns i närdet gäller djurhållning ska kunna behålla produktio-nen. Men självklart ska vi försöka förbättra den, inteminst när det gäller den avel som bedrivs.Anf. 6 () replik:Fru talman! säger att det ärsamhällets fel. Ja, det är klart att det är samhällets fel.Vi har ett kapitalistiskt samhällssystem där grund-kraften är profitjakt. Vi har en gemensam europeiskmarknad i vårt samhälle där vi har nationella be-gränsningar när det gäller vilka krav som vi faktisktkan ställa på grund av att vi verkar på en fri marknad.Ingvar talar om billiga och bra produk-ter. Är de kycklingar som vi kunde se på bilder iExpressen och i förrgår bra produkter?Jag kan aldrig se dem som bra produkter.Vi kan se att köttbranschen nu drar i gång enkampanj. Den ska få svenska folket och svenska ung-domar att börja äta mer kött. Men man låter bli atttala om de negativa konsekvenserna när det gällerkött. Man tar inte upp den etiska diskussionen, om detär rätt att hålla djur på ett sådant sätt som svenskköttindustri håller djur.Anf. 7 ():Fru talman! Dagens betänkande, Djurskydd, sominnehåller sammanlagt 88 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden spänner över ett mycket brettfält och rymmer många olika frågor inom just dennarubrik.Just djurskydd och hur vi hanterar våra djur är nå-got som ständigt är aktuellt och viktigt att diskutera.Och glädjande nog kan man konstatera att det imånga av dessa frågor finns en bred samsyn inomutskottet. Däremot anser vi, fru talman, att det ärbeklagligt att utskottet inte vill gå oss till mötes närdet gäller våra krav på en redovisning från regeringenav djurskyddsfrämjande åtgärder inom EU och andrainternationella organ. Också i fråga om båspallsmått,ersättningsreglerna i epizootilagen samt lagstiftningenom kamphundar har vi skilda uppfattningar.På begäran från bl.a. hade viför drygt sedan här i kammaren en aktuelldebatt om BSE och djurhantering där vi närmareutvecklade vår syn på just dessa frågor. Därför kom-mer jag inte att gå djupare in på dessa fråge-ställningar.Jag ska i denna debatt till att börja med ta upp enfråga som rör distriktsveterinärorganisationen. Sta-tens jordbruksverk genomdrev 1995 en omorganisa-tion av distriktsveterinärsystemet enligt en modellsom i remissyttrandet från kriti-serades för att bli alltför kostsam. Trots att en tredje-del av den dåvarande distriktsveterinärkåren valde attövergå till privat verksamhet förblev statsanslagetoförändrat. Det innebar att organisationen har haft ca80 att fördela på sina 240 an-ställda mot de tidigare 340 anställda. Detta innebär juatt det är mycket svårt för de privata veterinärerna attkunna konkurrera med de statliga.De statliga distriktsveterinärerna är officiella vete-rinärer, anställda av staten bl.a. för att möta de kravsom EU ställer på övervakning av djurskydd ochsmittskydd. De sorterar i denna egenskap under Sta-tens jordbruksverks tillsynsavdelning, djuravdelning-en. De är också anställda av staten för att bedrivadjursjukvård och sorterar då under distriktsveterinä-rorganisationsavdelningen. Verksamheten sker i bådafallen efter affärsmässiga principer, och den anställdeveterinären erhåller i båda fallen en fast lön plus etttantiem, vilket ju är detsamma som provision. Tanti-emet utgör hälften av det arvode som avnämarendebiteras. Detta i sig tycker jag kan ifrågasättas.Statens jordbruksverk ansvarar för tillsyn över allveterinär verksamhet, alltså även över de privataveterinärer med vilka man konkurrerar. Att en till-synsmyndighet konkurrerar med den verksamhet övervilken man ska utöva tillsyn kan inte betraktas somsund konkurrens.Småföretagsdelegationen konstaterar i sitt betän-kande SOU 1998:94 "det som särskilt allvarligt attstaten använder skattemedel för att konkurrera omdjurhälso- och djursjukvård för sällskapsdjur ochridhästar där statligt engagemang inte borde före-komma, allra minst på orter där fungerande privatvård redan finns. Det är olämpligt att Jordbruksverketi egenskap av konrollerande myndighet bedriveraffärsverksamhet vad avser djursjukvård och därmedkonkurrerar med de veterinärer som man skrivit för-fattningar för och bedriver tillsyn över. "Utredningen konstaterar också att verkets myn-dighetsutövning bör skiljas från affärsverksamhetenpå ett tydligt sätt och att högre krav måste ställas påkostnadsredovisningen av distriktsveterinärorganisa-tionens verksamhet i syfte att hindra att statliga medelanvänds i den konkurrensutsatta verksamheten.Även i den rapport som Statskontoret överlämna-de till regeringen , Staten somkommersiell aktör, kommenterar utredaren roll på följande sätt i sin slutbedömning:"Särredovisningssystem och organisatoriska lös-ningar inom ramen för myndighet" - -"är inte en garanti för att undvika kors-subventionering samt sammanblandning av myndig-hetsutövning och kommersiell verksamhet. Det kanräcka med att andra aktörer misstänker sådana om-ständigheter för att konkurrensen rubbas eller att enkonkurrenssituation över huvud taget inte uppstår.Mot bakgrund av detta delar Stadskontoret uppfattning att den bästa lösningen pårådande konkurrensproblem är att avskilja DVO frånJordbruksverket. "Distriktsveterinärens traditionella arbetsuppgift,att bota sjuka djur i animalieproduktionen samt hästarsom används i jord- och skogsbruk, har minskat iomfattning. har av denna an-ledning fått vidkännas ett stort inkomstbortfall. Föratt kompensera för detta borfall satsar man på attbygga ut vården för sällskapsdjur och sporthästar.Inkomsterna från dessa sektorer utgör tillsam-mans av de totala intäkterna. Stora summoranvänds för att bygga upp sådan verksamhet på orterdär det redan finns fungerande privat vård för dessadjurslag.