prot · GO09100 · 2001-04-26 00:00:00 — Vi harangett framkomstvägar för att hantera de bromeradeflamskyddsmedlen. Vi driver den frågan genom ord-förandeskapet när nu också EU diskuterar en ny,radikalt förändrad kemikaliepolitik för hela EU. Sy-nen på den här typen av kemikalier är det kanskeviktigaste innehållet i de förbättringar som vi frånsvensk sida vill åstadkomma.Anf. 39 ():Fru talman! Såvitt jag förstår har Europaparla-mentets miljöutskott åtminstone haft en omröstning idenna fråga. Men vart går frågan sedan? Kommer detatt bli möjligt att ta upp detta under den svenska ord-förandeperioden, eller kommer denna fråga att skjut-sas vidare? Krävs det ytterligare krafttag från svensksida för att lyfta fram kemikaliepolitiken, som - detmåste sägas - i är väldigt bra jämfört medvad som gäller det övriga ? Vad kan miljömi-nistern göra för att ytterligare lyfta fram denna frågapå EU-nivå?Anf. 40 Miljöminister ():Fru talman! Historiken kan sammanfattas så att vii via har tagit fram särskil-da förslag till lösningar. Vi har från svensk sida, iregel tillsammans med , vid upprepade till-fällen före ordförandeperioden aktualiserat de härkemikalierna i arbetet i miljörådet i . Vi har nuen svensk proposition som väldigt mycket fokuserarpå det här och som ligger till grund för vårt agerandei EU. Vi har drivit den här frågan i EU, och harparlamentet fattat beslut. Det innebär att frågankommer tillbaka till miljörådet, där vi kommer atthantera den för att nå ett beslut viddet sista miljörådsmötet under det svenska ordföran-deskapet.Det finns nog ingen fråga där jag har så gott sam-vete för det som vi har gjort som vad gäller flam-skyddsmedlen. Vi kommer att fortsätta att driva denhär frågan med stor tyngd. Det gäller ett stort pro-blem. Det är fråga om kemikalier som sprids överhela jorden och som fångas upp i människors ochdjurs kroppar. De finns kvar där ochanrikas, dvs. Halterna av dehär medlen i bröstmjölk fördubblas vart femte år.Personer som jobbar med att demontera datorer o.d.har upp till 50-100 gånger förhöjda halter av dessakemikalier.Polisens resurserAnf. 41 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerThomas . visade enrapport från polisfacket att polisen tvingas nonchaleratusentals larm på grund av resursbrist.Enligt medierna har justitieministern sagt något i stilmed att detta inte oroar honom, eftersom det visar attpolisen prioriterar de svåra brotten.Om medierna har refererat rätt kan man tycka attdetta är en något lättsinnig inställning. Man får räknamed att det är väldigt frustrerande både för polisenoch för alla som står bakom larm när dylika inte be-aktas. Man kan räkna med att sådana förhållanden påsikt kan skada förtroendet för polisen och för rättsvä-sendet, vilket i sin tur kan skada vår demokrati. Det ärhelt klart så.Jag undrar vilka åtgärder justitieministern ämnarvidta för att nivåhöja polisens resurser så att man bl.a.kan agera på fler larm.Anf. 42 Justitieminister ():Fru talman! Påståendet att polisen inte rycker utpå akuta larm är felaktigt. Undersökningen visar attpolisen gör det. Det som sker och har skett inompolisen är att man har gjort en prioritering. På akutalarm, då det behövs omedelbara insatser, kommerman direkt, men om det är ett inbrott i en sommarstu-ga eller något annat som kan vänta, gör man en akutprioritering. Jag tycker att det är en bra avvägning.Jag har ingen som helst önskan om att denna ordningska ändras, utan jag tycker att den är bra.Anf. 43 ():Fru talman! Jag frågade om åtgärder för att nivå-höja polisens resurser, men det fick jag inget svar på.Jag vet att man sade att man förstärker poli-sverksamheten med 575 miljoner. Det visade sig attdet snarare handlade om en utvidgning av verksam-heten. När pengar för det nyinrättade Schengenpolis-samarbetet och för en del andra saker hade tagitsundan, visade det sig att det var så lite pengar kvar attpolisen har mindre pengar att rörasig med än vad den hade , eftersom polisenute på myndigheterna ej fått täckning för pris- ochlöneomräkningar.Jag vet att ministern har ryckt ut med 600 miljo-ner, men eftersom det beräknade underskottet tillårets slut skulle hamna på 710 miljoner ligger manfortfarande på minus och har inte fått någon nivåhöj-ning. Jag undrar vilka åtgärder ministern ämnar vidtaför att det ska kunna bli en nivåhöjning för polisen.Anf. 44 Justitieminister ():Fru talman! Vad gäller uppgiften om vad under-skottet är är det inte klart. Det är ingensom vet. Det finns uppgifter på 300 miljoner, 500miljoner eller 700 miljoner.Regeringen gör nu den största satsningen någon-sin på polisen. blir det 1 miljard extra, nästa år575 miljoner, något ytterligare och ytterligareen ramhöjning år 2004.Det innebär att antalet poliser kan öka, vilketkommer att ske när knappt 400 poliserexamineras. Det kommer ytterligare poliser till exa-minering i december.Det viktigaste av allt är att regeringen har beslutatom ytterligare en polishögskola. Det kommer inomett par att vara 900 poliser som examinerasvarje år. Det är garantin för att antalet poliser kommeratt öka i . 45 ():Fru talman! Jag önskar ställa min fråga till id-rottsminister förra veckan vid häri diskuterades sätet för antidopningsbyrånWADA. Man uttalade en stor entusiasm för , och alla länder planerar att ta ett stort ansvarför organisering.Såvitt jag förstår att tre städer inom EU aktuella,nämligen , och . Dessutom harMontreal och ansökt om att lokaliseraWADA till sig.Om man ser till värdet av att det blir en oberoendeantidopningsbyrå och att finns i vill jag fråga ministernom det är bättre att får sitt säte i äni , i händelse att det inte blir i något EU-land?Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag understryka att jagskulle bli oerhört glad om ochexekutivkommitté bestämmer sig för att lokaliseraWADA till . Jag tycker att vi har stora ochstarka förutsättningar att lyckas med det.Om det blir så vet vi ännu inte. Den kommittésom granskar alla de fem städer som återstår var iStockholm nu . Vi hadeordentliga diskussioner om hur vi ser på vårt natio-nella arbete mot dopning och missbruk på alla sätt.Nu får vi vänta på beslut till augusti.Svaret på fråga är ja. Detär min och övriga idrottsministrars bestämda uppfatt-ning att var det än placeras måste placeras påen plats där ingen kan ifrågasätta dess självständighetoch dess oberoende mot idrottens organisationer.Det är också vår bestämda uppfattning att den stadsom får värdskapet för själv måste ha entrovärdig nationell lagstiftning i sitt eget arbete motolika former av missbruk. Vi menar att en stad somLausanne inte har den trovärdigheten.Anf. 47 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. I likhet medministern ser jag gärna att och blirvärd.Heby kommunAnf. 48 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till vicestatsministern.I samband med riksdagsvalet röstade73 % av kommuninvånarna i i en folkomröst-ning om länsbyte. röstade för och röstadeemot.År 1999 konstaterade utredaren på uppdrag av Kammarkollegiet utrett frågan omlänsbyte att det inte föreligger något hinder för Hebykommun att byta län. Tvärtom skulle det ha övervä-gande och bestående positiva effekter. Därför föreslårKammarkollegiet att regeringenska säga ja till ett länsbyte.Enligt indelningslagen ska Kammarkollegiet tahänsyn till alla parter i sin utredning, dvs. det skagöra en total bedömning av konsekvenser vid ettlänsbyte. Mot den bakgrunden måste jag återigen fåen motivering till hur man på detta flagranta sätt kangå emot folkviljan.Anf. 49 Vice statsminister ():Fru talman! Statsrådet har ganska ut-förligt givit motiveringen. Vad det handlar om frånregeringens sida är att vi väger samman de olikainkommande dokumenten i ett sådant ärende.Vad vi hade att väga mellan var å ena sidan denmajoritet som fanns i för att bytalandsting men också å andra sidan hur det så att sägaavlämnande såg på det.Man framhåller där att sjukvården allvarligt skulledrabbas inte i första hand i utan ilandstinget i övrigt. Regeringen måste då göra ensammanvägning av försämrad sjukvård och viljan tillbyte och se om den väger så mycket tyngre.Det finns också andra faktorer. Men det är huvud-sakligen dessa. Regeringen kom där till ställningsta-gandet att det inte skulle ske någon förändring.Anf. 50 ():Fru talman! Det intressanta när man talar omsjukvården i är att manredan i dag har ett vårdavtal mellan Västmanlandsläns landsting och läns landsting. Det är ettfritt sjukhusval för invånarna. Med andra ord påver-kar det inte sjukhusen rent ekonomiskt.Efter valet år 1998 upplevde regeringen en väldigtstor oro över minskat valdeltagande och den demo-kratiska förankringen. Man har därför haft en demo-kratiutredning, och man har en kommundemokra-tikommitté osv.Att man då väljer att köra över en sådan tydligopinion och ett enigt kommunfullmäktige och egent-ligen bara väger in en oenig länsstyrelse och ettoenigt landsting är förvånande. Jag skulle vilja hörastatsrådets syn på den demokratiska aspekten.Anf. 51 Vice statsminister ():Fru talman! En slutsats av detta måste vara också kommunalt tänker efter hur man använderfolkomröstningsinstitutet. Det går bra att använda i ettsammanhang där man har hela beslutskraften hos ettorgan, här fullmäktige, att fatta det beslutet.Nu är det inte så i den här typen av indelningsfrå-gor. Där finns det en instans ovanför som har beslut-skraften. Då får man inte lura människor att tro att dei den rådgivande folkomröstningen kan påverka så attdet automatiskt blir det beslutet.Det är viktigt för oss alla, och det gäller inte bara iden här frågan. Det gäller också en hel del andrafrågor. Man måste förstå varför det finns en instansovanför som har att väga in också andra saker. Denenskilde kommunmedborgaren ser naturligtvis baratill hur man vill att kommunen ska utvecklas.Stöd till småföretagarna i övre NorrlandAnf. 52 ():Fru talman! i övre har haften nedsättning av den sociala avgiften på sedanbörjan . EU har inte godkänt nedsättningoch förutsatt att stödformen avskaffas, vilket ocksåhar skett i slutet på 90-talet.De speciella förhållandena för företagen i de norraregionerna i , och är svåra ochunika. Det är stora merkostnader och långa avståndoch låg befolkningstäthet. Förhållandena borde varaett rimligt argument gentemot föratt få någon form av stöd till småföretagen i norr.Jag vill fråga statsrådet : Kan stats-rådet se en möjlighet att genom en gemensam aktionfrån , och exempelvis via få en överenskommelse med kommissio-nen om ett stöd eller en regeländring som möjliggörsmåföretagens existens?Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Nej, jag ser inte någon sådan möjliglösning. De nationella lagstiftningarna och nationellaskatterna skiljer sig väldigt mycket åt. INorge har man differentierade arbetsgivaravgifterberoende på i vilken region eller i vilket län somföretagen är verksamma. I har man inte allsdet sättet. Vi måste slå vakt om möjligheten för varjeland att utforma sina skatteregler.Nu har vi haft nedsättning av socialavgifter. Detaccepterades inte eftersom den urskiljde en regionoch några branscher i den regionen. Det upplevdesdärför som att snedvrida konkurrensen gentemotandra företag och företagare i . får vi fun-dera på hur vi på andra sätt kan försöka stötta deföretag som precis som säger harlånga avstånd till sin marknad eller extra höga kost-nader på grund av mycket energiförbrukning ochannat.Jag har haft en träff med företagarna som hadenedsättning av socialavgifter. De har framfört en radolika önskemål till mig. Jag kommer att återkommatill deras förslag i den regionalpolitiska propositio-nen.Anf. 54 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret,även om jag inte är nöjd med det.Min följdfråga är: Pågår det alltså inga som helstförhandlingar mellan regeringen och kommissionenför att hitta en positiv lösning för de små företagenuppe i norr?Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! När jag träffade representanterna förde företag som har haft nedsättning av socialavgifterkom vi vid sittande möte överens om att inte drivafrågan vidare i en rättslig process mot EU. Vi vardäremot överens om att nu hitta lösningar själva, ochdet arbetar vi på.De företag som har haft nedsättning av socialav-gifter har naturligtvis olika önskemål och olika förut-sättningar. Några företag har pekat på transportstödet,andra företag har pekat på behovet av hjälp med IT-satsning osv. Jag har respekt för att det finns olikabehov bland de företag som har haft nedsättningen.Men vi är överens om att nu hantera frågan nationellt,och inte fortsätta arbetet gentemot kommissionen.OffentlighetsprincipenAnf. 56 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsministerLena Hjelm-Wallén.Det är tydligen en överenskommelse på gång närdet gäller offentlighetsprincipen i EU. Det har sagtsatt regeln ska tas bort om att offentliggörande av EU-handlingar i ska göras enligt svensk lag. Vidosäkerhet ska svenska myndigheter konsultera demyndigheter i EU som har producerat respektivehandling. Upphovsmannen till en s.k. känslig hand-ling i EU ska besluta själv.Det är möjligt att man kan beskriva detta som nå-got slags nödvändigt kompromiss. Men jag skullevilja höra vice statsministern klart och tydligt erkännaatt detta ändå handlar om ett steg tillbaka när detgäller den svenska offentlighetsprincipen i Sverige.Anf. 57 Vice statsminister ():Fru talman! För det första tror jag att vi ska varaväldigt klara och tydliga om att detta gäller EU-institutionerna. Det är för dem ett viktigt steg framåt.Det blir mycket mer öppet på det här sättet. Mantvingas ha register och man tvingas hjälpa dem somvill hämta ut handlingar. Det finns en allmän skyldig-het att också göra det . Detär väldigt bra för EU-institutionerna.Är det då negativt för ? Nej, det är det in-te. Vi behöver inte ändra någonting i vår lagstiftning.Det enda som kan diskuteras är detta med att vi skakonsultera i oklara fall, men det gör vi ju redan nut.ex. vid utrikessekretessprövning när vi vill se hurstor skada det innebär att lämna ut en handling. Dåkonsulterar vi ibland den som har lämnat in handling-en. Det är alltså inget nytt förfarande.Mitt svar är alltså: Vi behöver inte ändra någon-ting i vår lagstiftning eller i vårt normala sätt att han-tera de här frågorna.Anf. 58 ():Fru talman! Jag har tagit del av ganska mångaoberoende juristers bedömningar av detta. Den enty-diga slutsatsen är trots allt att när det gäller jämförel-sen i så handlar detta om att färre handlingarkommer att lämnas ut. Det blir en klar försvagning avden svenska offentlighetsprincipen.Jag tror att det är väldigt viktigt att man inte harfalsk varubeteckning. Det är mycket möjligt att detgår bra att motivera detta från total EU-synpunkt, ochsäga: Det gick inte att komma längre. Det är möjligtatt man kan göra så, men jag tror inte att det är braom regeringen av prestigeskäl låser sig vid uttalandetatt ingenting rubbas i den svenska offentlighetsprin-cipen, för det är helt enkelt inte sant.Anf. 59 Vice statsminister ():Fru talman! Jag är på det klara med att bara fram-tiden kan utvisa vad som är sant och inte i det härsammanhanget.Jag vill ändå från vår utgångspunkt säga att vi lä-ser vad som faktiskt står i den text som vi har kommitöverens om . Där finns det, i preambeln, alldelesklart sagt att de nya reglerna varken har till syfte ellersom effekt att ändra nationell lagstiftning om hand-lingsoffentlighet. Det är inte heller någon som harpåstått att vi på något sätt behöver ändra vår natio-nella lagstiftning.Detta är för oss väsentligt. Man kan kompromissavad gäller hur långt EU kan gå i sina institutioner,men vi ska inte kompromissa med vår egen offentlig-hetslagstiftning.MigrationsverketAnf. 60 ():Fru talman! Jag har en mycket kort fråga till vicestatsministern.Den lyder: Har vice statsministern förtroende förMigrationsverket?Anf. 61 Vice statsminister ():Fru talman! Jag har ett kort svar: Ja, naturligtvis.Det har hänt en massa saker som inte är bra iMigrationsverket, men jag tycker inte att man därmedkan säga att man saknar förtroende. Det utförs ocksåväldigt mycket gott arbete i Migrationsverket.Anf. 62 ():Fru talman! Det finns många saker som inte är bramed , och det är bra att vice statsmi-nistern håller med om det.När generaldirektören tycker att man inte skakunna kritisera så känns det förståslite konstigt.Jag kan ta några exempel. Det finns en stackarsiranier som sitter fast utan pass på grund av att hanhar haft ett felaktigt utfärdat pass tidigare. Det är enav de saker som måste få en lösning.Kosovoalbanerna har ju också diskuterats mycket.Man har också gillrat fällor för asylsökande till-sammans med polisen.Jag har följt många flyktingärenden. Jag har setthur flyktingar som inte har sagt hela sanningen genastnär de kom till har blivit misstänkliggjordaoch förklarade som icke trovärdiga. Detta har vägtmycket tungt på ett negativt sätt i deras vågskål.Detta rör sig om rädda människor från länder därman absolut inte kan säga allting till myndigheterna.Sedan kommer de till , och gör ett fel. Dettaligger dem sedan till last.Anser vice statsministern att kraven på när det gäller att tala sanning ska varalägre än på en nyanländ asylsökande i ?Anf. 63 Vice statsminister ():Fru talman! Enligt ämbetsmannatraditionen i Sve-rige ska man naturligtvis alltid tala sanning. Det kanaldrig accepteras att man gör avkall på det.Migrationsverket har svåra och kompliceradeuppgifter, och det blir inte lättare av att verket oftabefinner sig i korselden av en politisk diskussion. Detspelar nästan ingen roll hur gör -det blir kritiserat.Det är också viktigt att ett ämbetsverk som befin-ner sig i detta känsliga segment i vår samhällsdebattfår vara föremål för en ordentlig, kritisk granskning.Det får verket naturligtvis finna sig i, och det fårsedan svara för sig.Men jag tycker inte att man ska generalisera ochdöma ut på ett sätt som är alldelesför onyanserat.Avvecklingen av kärnkraftenAnf. 64 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern. är det reaktor 4 på kärnkraftsanlägg-ningen i Tjernobyl havererade och spred radioaktivi-tet över ett ofantligt område i både Öst- och Västeu-ropa.Tjernobyl är än så länge den tydligaste varningenom kärnenergins hot mot vår existens. Men kärn-kraftsteknologin ökar nivåerna av livsför-störande radioaktivitet på vår jord, antingen medkonstanta små mängder från ordinarie verksamheteller genom stora olyckor som den i Tjernobyl.Min fråga till miljöministern är: Är det inte högtid att ta kärnkraftens risker på allvar och få fart påavvecklingen av den svenska kärnkraften? Eller ansermiljöministern att kärnkraft är ett säkert sätt att pro-ducera el, och att problemet med slutförvaring av detradioaktiva avfallet är löst på ett tillfredsställandesätt?Anf. 65 Miljöminister ():Fru talman! Det var en lite konstig fråga till mil-jöministern i en regering som har som sin tydligapolitik att fasa ut kärnkraften, som har börjat med attstänga av en reaktor och som har planer för attstänga av ytterligare en.Alla miljöproblem och alla risker med kärnkraftenär självfallet inte lösta. Vi har i och för sig lagt nedmycket arbete och kommit en bit på vägen till att hittaen lösning för förvaringen som kanvisa sig vara acceptabel. Detta är ju ett problem somvi på något sätt måste lösa eftersom vi har en mängdavfall att ta hand om.Dessutom finns det naturligtvis risker med kärn-kraft i drift, även om det bär väldigt långt att jämföradagens svenska kärnkraftverk med Tjernobyl.Vi har problem med kärnkraften. Vi vill fasa utden. Vi anser inte att kärnkraftens säkerhetsproblempå något sätt är slutligt lösta.Anf. 66 ():Fru talman! Det är glädjande att miljöministernsäger att regeringen har för avsikt att avveckla kärn-kraften. Jag förutsätter att all svensk kärnkraft skavara avvecklad i enlighet med folkomröst-ningsresultatet . Problemet är väl att trovär-digheten i den här intentionen blir lite naggad i kan-ten när man skjuter på att stänga till2003. Statsministern har tyvärr också varit lite svä-vande på målet om det verkligen går att stänga Bar-sebäck 2 till 2003.Jag frågar mig också vilka styrmedel regeringenavser att använda för att få till stånd den här fortsattakärnkraftsavvecklingen.Anf. 67 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan inte svara på vilka ex-akta styrmedel vi ska använda för helaavvecklingen. Jag tycker att gördet lite för enkelt för sig. Vi kan inte se kärnkraftsav-vecklingen som något isolerat från all annan miljöpå-verkan och som något som vi ska genomföra fram tillett datum som vi bestämmer till kanske 2010.Kärnkraftsproblemet har en direkt koppling till t.ex.klimatfrågan.Det är därför som det är så viktigt att peka på attvår strategi nu är att satsa stora resurser på att ut-veckla teknik och olika sparåtgärder för att kunnaersätta kärnkraften med förnybara energikällor, t.ex.vindkraft, biobränslen av olika slag och i en förläng-ning solkraft, så att inte kärnkraftsavvecklingen får ennegativ inverkan på våra ansträngningar att leva upptill de krav som ligger på oss från det som allmänt bedöms som det största och tyngsta framtidahotet mot vår gemensamma miljö, nämligen klimat-förändringarna.Hänsyn till barnens bästa vid umgängestvisterAnf. 68 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerBodström med anledning av den här rapporten som vihar fått från , Båda är bäst,typ. Den handlar om domstolarnas hantering av be-greppet barnens bästa. har stude-rat 103 domar, och i endast 19 av dem har man redo-visat barnets bästa i domsmotiveringen.Jag undrar om justitieministern har uppmärksam-mat detta, och vad man i så fall gör åt det.Anf. 69 Justitieminister ():Fru talman! Jag har inte läst den rapport som komhäromdagen. Men domstolar och andra myndigheterska ta fasta på barnets bästa i alla situationer. Detinnebär i och för sig inte att det måste stå i varje mo-tivering, i varje dom och i varje beslut. Det ska varautgångspunkten.Det som är så speciellt med detta är att det ärverkställighetsmål vid länsrätten. Det är alltså enprövning av en tingsrätts- eller hovrättsdom. Där harman redan tagit hänsyn till barnets bästa i vårdnadsut-redningar och andra utredningar.Anf. 70 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag skulle också viljatala om en annan sak. Jag har blivit uppmärksammadpå att man i vårdnadsmål där våld förekommer intetillräckligt har tagit hänsyn till detta, utan meddelaträtt till umgänge och vårdnad trots att man vet att enplågande man och barnafar kommer att skada barnensmor. Risken är också stor att han skadar barnen. Jagundrar om justitieministern har uppmärksammat det.Anf. 71 Justitieminister ():Fru talman! Det här är en fråga som vi följer nogaefter det att den förändringen infördes att domstolenkan döma till gemensam vårdnad trots att någon avföräldrarna motsätter sig detta. Det sker nu en utvär-dering hos . Jag vill understryka att detstår i förarbetena att våld mot barn och mot den andraföräldern är sådana händelser som ska kunna omöj-liggöra en gemensam vårdnad. Det finns också ettbeslut i som tar fasta på en sådansituation.Polisens resurserAnf. 72 ():Fru talman! Min fråga riktar sig också till justi-tieminister . läste jagi en av våra lokaltidningar att av de ca 500 an-mälda brotten i hamnade mer än var tredje,eller rättare sagt , av anmälningarna i polisensarkivkorg meddetsamma. Det är Blekingepolisensegen statistik som visar detta. Enligt polisen beror detpå att konkreta spår och spaningsuppslag saknas samtäven på brist på resurser. Det handlar framför allt omstöld, inbrott och tillgrepp av t.ex. cyklar. För all-mänheten, och naturligtvis framför allt för brottsoff-ren, är det viktigt att man känner att polisen åtminsto-ne försöker hitta den skyldige.Min fråga till justitieministern är: Kan justitiemi-nistern på något sätt lugna ronnebyborna?Anf. 73 Justitieminister ():Fru talman! Ja, det hoppas jag. Som jag svaradepå en tidigare fråga - och jag tror att det är väl känt -görs det nu en stor satsning på polisen. Det kommeratt bli fler poliser. Det kommer självfallet också poli-sen i att märka av i positiv riktning. Detkommer att bli fler poliser som utreder brott i Ble-kinge, likväl som i alla andra delar av Sverige.LagrådetAnf. 74 ():Fru talman!