prot · GO0952 · 2001-01-18 00:00:00 — Alla möjlighetermåste prövas, herr talman, för att vi ska få behållavåra ungdomar i politiskt arbete.En utvecklad e-demokrati bör också prövas. Närde traditionella mötesformerna, jag tänker då på mö-ten, demonstrationer, namninsamlingar och sådantsom vi brukar syssla med, tappar mark, krävs det nyametoder för att manifestera politiska åsikter och ka-nalisera det politiska engagemanget. Den nya infor-mationstekniken har fått ett stort genomslag i nä-ringsliv, massmedier, utbildning och forskning. Men ipolitiska sammanhang utnyttjas dess potential intefullt ut - ännu.Informationstekniken kan inte ersätta de etablera-de kanalerna, men den utgör ändå ett värdefullt kom-plement, inte minst när det gäller att locka nya grup-per, särskilt ungdomar, till politiken. Under höstenhar utvecklat ett nytt sätt att kommuniceramed medborgarna kring centrala frågor genom att vihar inrättat en för ändamålet särskild hemsida. Därska människor helt enkelt kunna ta del av Folkpartietspolitik och snabbt avge synpunkter och komma medreaktioner på partiets tankar och idéer. I det modernasamhället är ju tiden en bristvara. Men med hjälp avny teknik får fler människor, som annars inte vill ellerhar möjlighet, utrymme att delta i den politiska pro-cessen. Då kan avståndet mellan väljare och valdakrympa.Slutligen, herr talman, har jag en högst personligreflexion kring det här med ungdomar och politik. Ärkanske vi vuxna alltför välkomnande, alltför angeläg-na att få in dem i det traditionella politiska arbetet?När jag var ung och började i politiken mötte jag ochmina kamrater ett visst motstånd från äldre partivän-ner. Det var inte självklart att vi skulle få politiskauppdrag. Deras motstånd stärkte vår kampvilja. Vigick in och tog för oss politiska uppdrag. Vi skulleminsann visa gamlingarna - de var då - att vi kunde sköta samhället betydligtbättre än de kunde. Jag blev därför nostalgisk, herrtalman, när jag läste i tidningen att deflesta som söker sig till ATTAC är personer imedelåldern. De var med redan 1968.Min uppmaning till statsrådet är alltså: Görnågonting åt reglerna för mantalsskrivning så att deåtminstone inte försvårar för de ungdomar som villengagera sig och stanna kvar i politiken!Anf. 283 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka för attriksdagen har gett oss detta tillfälle att diskutera denviktiga frågan om barn och ungdomar och deras vill-kor och möjligheter i i dag.Regeringen har tre viktiga mål för ungdomspoliti-ken. Det första handlar om att unga människor ska hagoda förutsättningar för ett självständigt liv. Det and-ra är att unga människor ska ha reella möjligheter tillinflytande och delaktighet. Det tredje målet är attungdomars engagemang, skapande förmåga och kri-tiska tänkande ska tas till vara som den resurs det är.Alla tre målen är naturligtvis viktiga. Men här tänkte jag särskilt poängtera de två sistnämnda.Om unga människor inte tillåts ha inflytande och varadelaktiga i det som pågår i samhället, så går det hellerinte att på allvar ta till vara ungdomars engagemang,skaparkraft och tänkande.Och unga människors tankar, åsikter, förslag ochinvändningar är viktiga för oss alla, men i synnerhetför oss beslutsfattare.Unga människors delaktighet handlar inte bara omatt vi vuxna ska dela med oss av makt och inflytandeeller att vi ska se till att fostra en ny generation i endemokratisk tradition och ett demokratiskt synsätt.Det handlar minst lika mycket om att unga ska varamed och forma sin tillvaro och sin verklighet utifrånsina behov, önskemål och kunskaper.Jag tror att vi i de politiska partierna inte alltid harvarit tydliga i vår vilja och vår önskan att få medunga i det politiska arbetet. Vi har kanske inte alltidvågat dela ansvaret eller haft tillräcklig tilltro till deerfarenheter, åsikter och färdigheter som unga har. Vihar kanske inte alltid tagit unga människors politiskavilja på det allvar som vi borde.Kanske är det en av orsakerna till att valdeltagan-det bland unga är lägre än bland äldre.Andelen unga som väljer att rösta i de allmännavalen har under de tre minskatkraftigt, från toppnoteringarna i valen 1976 och 1985,då av förstagångsväljarna röstade till bottensiff-rorna vid valet , då i denna gruppröstade.Detta är en bekymmersam utveckling som måstetas på allvar.Ungdomar utgör av befolkningen, i alla fallom räknar alla , men avde kommunala förtroendeuppdragen innehas av unga.Det är naturligtvis en brist för hela det politiskasystemet.Kloka politiska beslut kräver ju, som vi alla kän-ner till, en bred diskussion där alla röster får höras,där alla perspektiv vägs in och där alla synpunkter tastill vara och tas på allvar. Det är en nödvändighet föratt det ska råda legitimitet kring de beslut som vipolitiker fattar. Men det är lika mycket en nödvän-dighet för att vi ska kunna nå fram till bra och ge-nomtänkta beslut.Kanske är det så att vi vuxna har tagit lite för lättpå vår grundläggande uppgift - att ge den unga gene-rationen kunskaper om rättigheter och skyldigheter ien demokrati.Jag hoppas att dagens debatt för oss ett steg när-mare ett samhälle där alla människor, oavsett ålder,kön och etnisk bakgrund, känner att de har en platsoch en viktig funktion i skapandet av det svenskasamhället och den svenska demokratin.Men vad kan vi då göra för att stärka ungas del-aktighet och möjlighet till inflytande?Att bekämpa klassamhället och försvara välfärds-samhället är det viktigaste. Det är de mest utsatta somhar drabbats hårdast av 90-talets massarbetslöshet ochnedskärningar.Möjligheten för unga människor att få arbete, bo-stad och en egen ekonomi är avgörande. Regeringensframgångar med bl.a. ungdomsgarantin har lett till attungdomsarbetslösheten har minskat kraftigt. Och inovember var den för ungdomar mellan 18och under 3 %.För unga såväl som för vuxna är tillgången till ettarbete inte bara en förutsättning för att kunna försörjasig och planera sitt liv. Det är också en viktig del aven människas identitet och känsla av värde.Lika viktig är rätten till ett eget boende. Dethandlar om en möjlighet att skaffa sig självkänsla ochsjälvförtroende att klara av sin egen vardag på egenhand. Tillgången till ett eget krypin är en nödvändigdel på färden till vuxenlivet.Ansvaret för att unga ska få möjlighet till ett egetboende ligger främst på kommunerna. I dagråder en skriande brist på mindre bostäder till enrimlig kostnad. Regeringen har därför bl.a. gett i uppdrag att inrätta ett byggkostnadsforum förerfarenhetsutbyte mellan marknadens aktörer kringhur vi ska kunna bygga bostäder som unga människorhar råd med.Förhoppningen är att detta ska stimulera till attbra och billiga små lägenheter som passar ungdomarsplånböcker byggs.Vi vill också göra det lättare för unga att påverkagenom bl.a. elevstyrda gymnasieskolor, ungdomsrådoch ungdomsfullmäktige. Här vill jag också nämnaregeringens årliga ungdomsforum.Jag vill också påminna om projektet 2002, som regeringen stöder, men som bedrivs isamarbete mellan , och . Detta projekt syftar till attöka intresset för demokratifrågor bland landets ele-ver, och det innehåller bl.a. en demokratikampanj.Justitiedepartementets arbete Tid för demokrati ären annan viktig del i arbetet för att öka ungas delak-tighet och inflytande. Ungdomar är en viktig mål-grupp i det arbetet. 16 olika ungdomsprojekt harhittills fått stöd inom ramen för Tid för demokrati.Här kan jag nämna exempelvis en onlinekurs i e-demokrati som håller på att utvecklas av elever vidBirgittaskolan i kommer också i den demokratipropo-sition som kommer att överlämnas till ihöst att presentera förslag med inriktning på ungdo-mar.För att stärka medborgarnas deltagande i denkommunala demokratin har regeringen tillsatt enparlamentarisk kommitté, Kommundemokratikom-mittén. En av kommitténs absolut viktigaste uppgifterär att föreslå åtgärder för att barn och unga ska kunnavara mer delaktiga i den kommunala demokratin ochför att barn och unga ska kunna få bättre kunskaperom hur den kommunala förvaltningen och politikenfungerar.Ett annat viktigt sätt för att öka människors möj-ligheter till deltagande, insyn och inflytande är att detskapas gemensamma forum och mötesplatser. Här ärfritidsgårdar och allmänna samlingspunkter viktiga.Det handlar om att bevara och finna mötesplatserdär både barn och gamla, unga och medelålders kanmötas och samtala, där kreativiteten kan blomstra ochdär alla människors engagemang och skapande för-måga tas till vara som en resurs, ställen där männi-skor, unga såväl som gamla, känner att det som degör har ett värde och en betydelse. Jag skulle vilja attvi hade fler mötesplatser som Folkets hus ivårt land.Jag tycker att den politiska och ekonomiska prio-ritering som en del kommuner gör när det gäller ungaoch deras möjligheter är obegriplig.Det som vi väljer att inte göra för ungdomar i dagpåverkar nämligen inte bara deras tillvaro just . Detpåverkar även allas våra möjligheter och tillvaro iframtiden. Jag har därför svårt att förstå de kommun-politiker som förordar sänkt skatt före en bra fritids-verksamhet för unga, före en hög kvalitet i skolan ochföre byggandet av bostäder.Som uttrycker det: Ingenmöda får sparas när det gäller att finna nya former föratt bejaka och förstärka ungdomars politiska engage-mang samt fördjupa deras medborgarskap.Om vi vuxna vänder ryggen åt unga , såkommer nämligen morgondagens vuxna att vändaryggen åt oss och det demokratiska samhället i mor-gon.Anf. 284 () replik:Herr talman! Jag är också glad över att denna de-batt kommer i gång. Det är oerhört viktigt att vi intebara diskuterar utan att det också fattas beslut om hurvi kan få yngre människor in i maktens korridorer,inte bara i eller i kommunerna, och få enriktig möjlighet att vara med och påverka.Centerpartiet har lagt ned stor energi på det, ochvi kallar det för ungdomsfrid.Vi vill att den här makten och de här möjligheter-na ska komma alla ungdomar till del.Det har varit nu en diskussion kring ungdomarsdemokratikommission, men den kom med kortsiktigaförslag som också ministern har sagt att det kan varaintressant att göra, t.ex. hur man kan arbeta i skolan.Men långsiktigt? Vad anser ministern är det absolutviktigaste att göra för ungdomar och demokrati ochför att vi ska få en ungdomsfrid i ?Anf. 285 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Långsiktigt sett, , ärjag övertygad om att det jag nämnde i mitt inled-ningsanförande, nämligen kampen mot klassamhället,för en ökad jämlikhet för att bevara välfärdssamhälletsom ger förutsättningar för alla och inte bara demsom redan har förutsättningarna att göra sin röst hörd,är den absolut viktigaste prioriteringen. Därutöverfinns det en mängd saker som vi måste ändra ochfundera över hur vi i både politiska partier ochockså i offentliga verksamheter bemöter unga och påvilket sätt vi ger förutsättningar för unga människoratt vara med och ta del av ansvaret.Där kan vi diskutera förslag som eller harlagt fram. Det ska vi göra, det är viktigt, och jag ärfullkomligt övertygad om att om vi inte lyckas meddet kommer vi inte lyckas vända utvecklingen. Men igrunden är det kampen mot klassamhället och för enökad jämlikhet som måste vara den basala utgångs-punkten.Anf. 286 () replik:Herr talman! Ja, det är jätteviktigt, och den kam-pen tror jag att vi alla här är beredda att ställa upp påoch gör det också. Däremot är det lite tunt från mi-nisterns sida att bara säga att vi ska diskutera, vimåste ändra. Det är precis som i början när vi disku-terade jämställdhet. Vi sade att visst är det jättevik-tigt, vi ska kvinnor i styrelser för att det ska se bra ut.Nu ska vi ha med ungdomar i kommunerna som sittervid sidan av den riktiga makten för att vara med ochdiskutera men inte att bestämma. Jag tycker att vi skavara tuffa här och se till att vi ska ge alla människor,även dem som är möjligheten, att få varamed och påverka.Då skulle jag vilja ställa två frågor: Vad anser mi-nistern om att inrätta lokala skolstyrelser på alla sko-lor runtom i landet?Ministern har diskuterat rösträtt för 16-åringar.Det finns också reservationer i Demokratiutredningenkring detta. Är det någonting som kantänka sig att lägga fram som förslag i ?Anf. 287 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Som svar på de direkta frågorna frånSofia kan jag säga att vi har en försöksverk-samhet med lokala föräldra- och elevmajoriteter iskolor som håller på att utvärderas. Innan vi vet vadresultatet är i de skolor som har haft dennamöjlighet är det för tidigt att slå fast någon slutsats.Däremot tror jag att man kan se på de forsknings-resultat som en del statsvetare bl.a. vid uni-versitet har visat oss, nämligen att i de verksamheter isamhället där människor har möjlighet till brukarin-flytande känner man också att demokratin växer. Denfärdriktningen är naturligtvis någonting vi måste varaöppna för, att inom den representativa demokratinsram ge nya och ökade möjligheter för direktinflytan-de. Men att slå fast att vi ska ha fler elevstyrelserinnan utvärderingen finns är jag inte beredd att göra.Anf. 288 () re-plik:Herr talman! När jag lyssnar på statsrådet tyckerjag att det är lite tråkigt att höra att det är så allmänthållet, så generellt hållet. Statsrådet talar om allaungdomar som om de vore en grupp. Visserligensäger statsrådet att det finns klasskillnader. Men jagär mycket intresserad av att veta: Har statsrådet någonuppfattning om hur röstbenägenheten fördelar sigmellan olika grupper av ungdomar? Är det så att vihar stor skillnad mellan unga kvinnliga låginkomstta-gare och manliga högutbildade personer är det väldigtviktigt att man fokuserar den grupp som gäller fram-för allt unga lågutbildade kvinnor och stärker derassjälvkänsla så att de vågar engagera sig politiskt.Jag hade en uppmaning i mitt anförande till stats-rådet som jag inte har fått bemött. Det gäller inte baraatt få med ungdomar i politiken utan också om att setill att vi får ha kvar de ungdomar som vill arbetapolitiskt.Anf. 289 Statsrådet () re-plik:Herr talman! undrar lite grannöver varför jag håller mig så generell i mina uttalan-den. Det är med nödvändighet så. Som demokratimi-nister har jag naturligtvis en del tankar och idéer menjag tycker att det i vissa avseenden skulle vara för-mätet av mig att säga att exakt de och de lösningarnaser jag. Remissarbetet kring Demokratiutredningenhar precis avslutats. I den proposition som ska läggasfram för kommer det säkert att finnasmed sådant som jag inledningsvis kanske inte riktigtförstår nyttan av.Med anledning av den uppmaning att försöka hittavägar för att behålla unga människor som har förtro-endeuppdrag även när man byter ort för att studeravill jag bara säga att vi har gett i uppdrag att se särskilt på ungas möjlig-heter att vara förtroendevalda och kunna behålla sinaförtroendeuppdrag. Jag vet att de på alla sätt och över systemen. Jag hänvisar till resultatet från denkommittén som kommer i vår.Anf. 290 () re-plik:Herr talman! Då hoppas jag verkligen att det blirett positivt besked så att ungdomar ska kunna stannakvar i politiken. När vi nu talar så allmänt om att vimåste få ungdomar att engagera sig får det inte varaformella skäl som gör att de inte stannar kvar.Bara ett ord om 16-årsgränsen. Jag vet inte hurmycket statsrådet talar med ungdomar om detta. Minegen uppfattning är att ungdomar kanske inte alltid ärså intresserade av att rösta redan när de är . Fårvi en 16-årsgräns och få ungdomar som röstar, sänksröstdeltagandet ännu mer än det är . Så det ärväldigt viktigt i så fall att se till att ungdomarna verk-ligen känner för att få rösta redan vi 16-årsåldern.Anf. 291 Statsrådet () re-plik:Herr talman! När det gäller 16-årsgränsen har jagtidigare i olika sammanhang - nu har - uttryckt en viss skepsis inför vinsterna med attsänka den nuvarande åldersgränsen från 18 till 16 år.I mitt perspektiv måste rösträtt gå hand i hand medmyndighetsåldern. Då tror jag att den nuvarandeåldersgränsen är väl avvägd.Jag har precis om hört ungdo-mar som tycker att 18-årsgränsen är en lämplig gräns.Men jag vet att ett krav som flera av ungdomsorgani-sationerna har framfört är att sänka den till . Vifår se vad remissen kring Demokratiutredningensäger på den här punkten och åter-komma till i denna fråga.Anf. 292 () replik:Herr talman! Jag vill också anknyta till synpunk-ten om den generella debatten som är nu om ungdomoch demokrati. Det handlar om bostäder, fritidsgår-dar, förtroendeuppdrag osv. Jag instämmer i att det ärviktigt. Jag tänkte gå lite grann tillbaka till det somhar varit uppe när vi har diskuterat barn,inte bara ungdomar, och familjers möjligheter för attmå bra. Då har jag en kort fråga till statsrådet: att vardagsmakt och valmöjlighet för barnoch deras föräldrar är en demokratisk rättighet?Anf. 293 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Självklart är makten att styra sitt livoch möjligheten att vara med och delta i styrelsen avvårt gemensamma fullkomligt grundläggande. Jagtror dock att och hennesparti och jag och mitt parti kanske har olika syn påhur detta realiseras på bästa sätt. För mig och social-demokratin handlar makt framför allt om att se till attinte de som redan har makt från födseln på grund avresurser ska vara de enda som har möjlighet att på-verka det här samhällets utveckling och sina egna liv.För socialdemokratin är kampen mot klassamhälletoch mot ett samhälle där vi går i en utveckling motelitstyre den absolut viktigaste kampen. Jag tror inteatt parti delar den upp-fattningen.Anf. 294 () replik:Herr talman! Jag anser att det är de politiskabesluten som hindrar och försvårar vardagsmakt åtföräldrar och barn, speciellt dem som inte har pengaroch inte har den möjligheten, som statsrådet pekar på.Det blir en omvänd klasskamp. Jag talar för de barnoch de familjer som inte har möjligheter ochvädjar att de ska få samma möjligheter som de andra isamhället.Men var går då gränsen? Är vardagsmakt ochvalmöjligheter en demokratisk rättighet för alla? Dåska vi särskilt tänka på dem som inte har den rättig-heten . Var går då gränsen, statsrådet? Är detodemokratiskt att välja alternativ barnomsorg? Är detodemokratiskt att välja den skola som passar bäst förbarnen?Det kanske inte är så konstigt att folk gerupp och inte röstar i de kommunala valen eller ilandstingsvalen. Man ser ju att om det drivs en politiksom man har röstat fram så kommer ändå socialde-mokraterna genom ett beslut här i kammaren att åsi-dosätta demokratin ute i kommuner och landsting.Vad anser statsrådet?Anf. 295 Statsrådet ():Herr talman! Jag anser inte att politiska besluthindrar människors makt såsom uttrycker saken, tvärtom. När politiska be-slut om vårt gemensamma tappar fotfästet, när vi intelängre kan utkräva ansvar för de politiska besluten iallmänna val och när inte längre dessa tillåts styravårt gemensamma, utan när vi i stället överlåter allt-mer av makten åt marknaden och marknadens aktö-rer, blir resultatet - tyvärr, - att de som redan har ekonomiska resurserhar mer att säga till om än andra. Här har vi grund-läggande skilda uppfattningar om på vilket sätt poli-tiska beslut ökar eller minskar människors makt.Jag menar att politiska beslut som man kan ställamänniskor till ansvar för i allmänna val är en grund-förutsättning för att besluten om vårt gemensammaska ta hänsyn till och vara uttryck för alla människorsolika uppfattningar.Anf. 296 () re-plik:Fru talman! Det var glädjande att höra demokra-tiministerns brandtal för demokratin. Men detta förfaktiskt mina tankar till . Där hade man ju enfolkomröstning omHeby skulle tillhöra län eller inte. Det blev juen klar majoritet för det. röstade ja och39,röstade nej. har Kammarkollegietockså gett tummen upp och gått på samma linje. Harman folkomröstningar måste man ha väldigt starkaskäl för att inte gå på resultatet sedan.Om det är så att hebyborna ska rösta i lännästa val, måste vi snart närma oss en deadline. Vimåste få besked. Jag undrar om vi skulle kunna få ettbesked här och nu.Anf. 297 Statsrådet ():Fru talman! Jag trodde att den här debatten skullehandla om unga människors möjligheter och villkor idagens samhälle, men det kanske man med viss gene-rositet kan säga att också frågan om kommungör eftersom också unga människor lever i Hebykommun.Men tyvärr kommer jag inte att närmare kunnasvara på hans fråga om när rege-ringen kan väntas fatta beslut i ärendet, eftersom manaldrig på förhand kan säga när regeringen fattar beslutnär frågan inte ens har varit uppe till allmän bered-ning än.Efter det att Kammarkollegiet kom in medsin utredning i ärendet, har tjänstemännen på depar-tementet utrett frågan både juridiskt och ur en mängdandra aspekter. Jag kan sträcka mig så långt som attjag hoppas och tror att ett sådant beslut inte är långtborta i alla fall.Anf. 298 () re-plik:Fru talman! Tack för det svaret. Jag tror att det ärviktigt att det kommer ett besked snart.Vi debatterade ju detta, demokratiministern ochjag, . Då var det två sakersom demokratiministern sade som jag sedan har kol-lat upp. Demokratiministern anmärkte på att det varett ganska lågt valdeltagande, . Jag tror att detaldrig har varit högre än . Vidare sade demokra-tiministern att Hebys befolkning motsvarade avVästmanlands läns befolkning. Det visade sig attsiffran ligger på . Det är viktigt att hamed detta.Jag hoppas att det kommer ett besked snart och attdet blir ett positivt besked. Jag tror att det skulle stär-ka tilltron till demokratin om vi lyssnade på folk närde har sagt sitt och när dessutom expertisen, i det härfallet Kammarkollegiet, har sagt ja.Anf. 299 Statsrådet ():Fru talman! Självklart är det viktigt att lyssna påfolkomröstningsresultat. Men regeringen har som sagtmånga faktorer att ta hänsyn till när beslut ska fattas iindelningsärenden och i sådana här ärenden.Självklart väger folkomröstningsresultatet i Hebytungt, men som säkert väl kännertill finns det också andra faktorer. En sådan demo-kratisk faktor handlar om att beslutet i omlänstillhörighet inte enbart berör hebyborna, men detär enbart hebyborna som har haft möjlighet att ge sinröst till känna.Anf. 300 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Det har varit roligt att följa debattenmed statsrådet . Jag önskar, om det är möjligttidsmässigt, att hon kan stanna kvar och följa debat-ten och delta i den.Jag vill föra in en ny dimension i debatten och talaom barns och ungdomars möjligheter utifrån värde-grundens perspektiv. Det är oerhört viktigt att manhar med en värdegrund som håller och som bär iframtida generationer.Jag vill citera ur regeringens proposition En ny lä-roplan m.m. för m.fl., 1992/93:220, s. Där står det: "De normer som skolans verk-samhet skall bygga på, såsom respekt för människansvärdighet, individens frihet och integritet, jämställd-het mellan kvinnor och män, omsorgen om den somhar det svårt, det personliga ansvaret, har en djupförankring i vårt land och vår kultur. Det är normersom således har djupa rötter i vår historiska utveck-ling. Som särskilt viktig framstår skolans värdegrund,förankrad i etik och västerländsk humanism.Skolan har en viktig uppgift i att hävda dessa värdenoch förklara hur de vuxit fram och förankrats. "Utskottsbetänkandet Ny läroplan för grundskolanm.m., 1993/94 UbU1, s. 26, gav bifall till denna synoch skriver: "Med detta klargörande ansluter sigutskottet till den syn på skolans värdegrund som rege-ringen ger uttryck för i propositionen. "Det är detta beslut som riksdag senasthar fattat. Det är alltså , och det ärdet som vi fortfarande grundar skolans läroplan på.Jag vill då särskilt ta fasta på uttrycket: "Som särskiltviktig framstår skolans värdegrund, förankrad i kris-ten etik och västerländsk humanism".Vad menas med det? Varför etik, och varför nu enkristen etik? Har det någonting att tillföra den debattsom vi har fört om mobbning och kamratförtryck iskolans värld? Ja, man kan jämföra behovet av ge-mensamma etiska normer med t.ex. behovet av tra-fikregler.Vi kan tänka oss ett barn som ska ge sig ut i trafi-ken och cykla och som frågar sina föräldrar hur manska cykla. Vi skulle ju bli mycket förvånade om deskulle svara något i stil med: Cykla som du har lust,som du känner för.