prot · GO0955 · 2001-01-24 00:00:00 — Vi har avslutningsvis en reservationom expropriationsersättningen. Vi menar att reglernaborde ändras så att den som tvingas avstå från sinegendom skulle få tillgodoräkna sig del av den vinstsom köparen gör på expropriationen.Låt mig ge ett konkret exempel. Om jag tvingassälja en bil till någon och jag vet att köparen kommeratt använda bilen i sammanhang där han tjänar myck-et pengar, tycker jag att det är fullt rimligt att jag skafå en viss del av köparens vinst.Anf. 159 ():Fru talman! Jordförvärvslagen har stötts och blöttsoch diskuterats vid åtskilliga tillfällen.Fram gällde som huvudre-gel att lantbruksegendom inte kunde förvärvas utantillstånd. Förvärvsprövningen slopades därefter i storutsträckning, men det ansågs att den inte helt kundeavvaras.Fysiska personers förvärv prövas nu endast inomglesbygd eller omarronderingsområde. För juridiskapersoner krävs alltid tillstånd.Jordbruksverket har genomfört en utvärdering avjordförvärvslagen. Man anser att lagen fortfarandehävdar angelägna samhällsintressen. Verket anserdock att effekter för sysselsättning och bosättning harvarit alltför små i förhållande till de resurser somtillämpningen kräver. slutsats blevatt lagen bör förändras.En särskild utredare ska nu utvärdera lagen. Iuppdraget ingår även att utvärdera behovet av förtyd-ligande i lagstiftningen avseende förvärv och bytenmellan juridiska personer.Det är bra att det pågår en utredning. Men detskulle vara ännu bättre om vi visste när den skullevara klar. Det kanske jag kan få svar på här i dag.Det gäller nu att stärka sambandet mellan ägande,brukande och boende. Det allra bästa är naturligtvisom det alltid ges sådana förutsättningar att människorkan leva, bo och verka på vår svenska landsbygd, påvåra bondgårdar. Men jag är tveksam till att varaalltför kategorisk och absolut inte tillåta en försälj-ning till någon som inte har möjlighet att leva enbartpå det lantbruk som han eller hon köper utan även harsin utkomst och t.o.m. sitt boende på en annan ort.Här vill jag sätta upp ett varningens finger.I reservation 1, som även jag står bakom, påpekarvi att uppköp och exploatering med endast kortvarigavinstintressen effektivt måste motverkas. Främstgäller det att ge möjligheter till människor som verk-ligen har förutsättningar att både bruka och bo på sinfastighet.Jag ser fram emot att få ta del av den utredningsom nu arbetar. Den har initierats av miljö- och jord-bruksutskottet och ska behandla förvärv av bådeskogsfastigheter och övriga lantbruksegendomar. Vi iCenterpartiet var kritiska till att man förut bara skullese över skogsfastigheterna.Landsbygden måste hållas levande. För att det skavara möjligt måste det finnas människor som är be-redda att jobba med lantbruket och dess verksamhe-ter. De måste också ha lön för mödan. De måste fåförutsättningar för det så att hela vårt land utvecklas,till gagn för oss allihop.Fru talman! I reservation 3 tar jag upp betydelsenav att skydda våra ortnamn. finns inget skydd iden lagstiftning som reglerar fastighetsbildning ochfastighetsregistrering.En del av vår kulturhistoria riskerar att försvinnagenom att många fastigheter helt enkelt upphör attexistera genom fastighetsreglering. Namnen försvin-ner på gårdar på orter, och diskuteras även föränd-ringar vad gäller sockennamn.Det är en viktig bit i vår kulturhistoria att skyddavåra ortnamn. De är en viktig del i en människasidentitet - var man är född, var man har bott isitt liv eller var man bor . Innan en alltför byråkra-tisk klåfingrighet har utraderat såväl ortnamn somsockennamn måste vi som är dagens beslutsfattare tavårt ansvar och säga ifrån, för kommande generatio-ners skull.Jag är förvånad över att inte fler partier uppmärk-sammar detta. Det är kulturvärden som försvinner. Vii brukar vara eniga om att vara aktsammaom kulturvärden. Ortnamn och sockennamn har allt-sedan medeltiden varit namn för de lokala gemenska-perna i vårt samhälle. De har stått för samarbete ochidentitet.Man hör hemma någonstans. Det gäller både istad och på landsbygden. Var bor du? Tänk till självhur det skulle vara om du inte kunde ange var du bor,var du hör hemma någonstans. Den finmaskiga indel-ningen håller på att försvinna.Vi vet att just lokal förankring blir allt viktigareför människor , med snabb globalisering ochstrukturomvandling. Det ligger ingen motsättning idet. Människor som av olika skäl har kontakter medhela världen vill också känna tryggheten i sin lokal-miljö.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 un-der punkt 1 samt reservation 3 under punkt 4. Jag kanglädja talmannen med att jag dock inte kommer attbegära votering när det gäller den sistnämnda.Anf. 160 ():Fru talman! Jag tänkte att det skulle vara intres-sant om vi kunde hinna votera även detta betänkandeklockan fem . För att göra processen kort yrkarjag bifall till utskottets hemställan utom på en punkt.Det gäller det som just har redo-gjort för, nämligen jordförvärvslagen. Tillsammansmed och står vibakom reservation 1. Vi har hört bakgrunden till det.I partimotion om regionalpolitikenframför vi att det är viktigt att uppmärksamma mar-klagstiftningens syfte att öka sysselsättningen ochbosättningen i glesbygden. Vi ser hur den motverkasav uppköp som görs med kortsiktiga spekulativaintressen.Den översyn som pågår, som efter, tycker vi är lite väl begränsad. Den börha en klarare inriktning mot att stärka sambandetmellan ägande, brukande och boende. Målsättningenär att ägandet inte ska lämna bygden.Det är den reservation vi har. Jag yrkar bifall tillden och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 161 ():Fru talman! Dagens betänkande från bostadsut-skottet behandlar vissa fastighetsrättsliga frågor.Bakom rubriken döljer sig behandling av motionerom fastighetsförvärv, fastighetsbildning, tomträtt,kommunala förköp, expropriation och fjällböndernasfastigheter. Detta har lett till nio reservationer somjag härmed yrkar avslag på.De nu gällande reglerna för jordförvärv innebär enlångtgående avreglering av fastighetsförvärven. Denåterstående regleringen vilar huvudsakligen på regio-nalpolitiska motiv. Lagen anses ha varit effektiv närdet gäller juridiska personers förvärv, förvärv i gles-bygd och förvärv i särskilt ägosplittrade områden. Idessa fall har vi behållit regleringen.Fysiska personers förvärv prövas endast inomglesbygd eller omarronderingsområde.Inom glesbygd krävs förvärvstillstånd såvida inteförvärvaren varit bosatt i glesbygd inom den aktuellakommunen minst före förvärvet eller åtagitsig att bo på den förvärvade egendomen. I sådana fallska i stället en anmälan om förvärvet göras. Tillståndfår vägras om egendomen behövs för att främja sys-selsättningen eller bosättningen på orten.Inom omarronderingsområde krävs alltid tillstånd.Tillstånd får vägras om förvärvet skulle göra detsvårare att genomföra en rationalisering av ägostruk-turen.För juridiska personers förvärv krävs alltid till-stånd.Kristdemokraterna och har reserverat sig,eftersom de anser att nuvarande regler inte är tillfyl-lest. De vill utreda det som redan utreds.Nästa reservation är moderat och vänder sig emotatt samhället vill hålla skurkarna borta som hyresvär-dar. I stället vill man ta till storsläggan i efterhandutan att precisera hur det ska gå till och utan hänsyntill att det är ett mycket dyrare förfarande som geronödiga olägenheter för hyresgästerna.Centern återkommer med sin reservation om ort-namnsskyddet trots att utskottet skrivningar klartvisar på att ortnamnsskyddet fungerar mycket bra och många myndigheter ägnar sig att slå vakt omde gamla ortnamnen.I reservation 4 vill avskaffa tomt-rättsinstitutet. Man är som vanligt angelägen om attge spekulanterna största möjliga utrymme. Den härgången är det inte alls viktigt viktig att slå vakt omdet kommunala självstyrelse. De krokodiltårar somman har gråtit i andra sammanhang över den kommu-nala självstyrelsen visar sig vara taktiskt betingadeoch ingenting annat.Reservationerna 6, 7 och 8 behandlar möjligheter-na att expropriera och ersättningsfrågorna vid expro-priation. vill ta av kommunerna ett vik-tigt verktyg för att klara samhällsplanering och ut-veckling som man i andra sammanhangondgör sig över svårigheten att hantera utvecklingen it.ex. Utskottsmajoriteten anseratt exproprieringslagstiftningen är väl avvägd, möj-liggör utveckling och en rimlig rättssäker-het för medborgarna.Den sista reservationen tar upp statens fastighets-förvärv från fjällbönderna. Det är förvisso en kom-plex fråga, men en bred majoritet i utskottet anser inteatt det nu finns någon anledning att utreda den.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 162 ():Fru talman! Det är två frågor i detta betänkandesom har väckt mitt intresse, tomträttsinstitutet ochnamn på fastigheter.Tomträttsinstitutet hade sociala och goda syftennär det inrättades . Det skullemedverka till att inflyttade arbetarfamiljer med knap-pa resurser skulle kunna bli fastighetsägare och ägasitt eget hem. Bättre syfte kan man knappt tänka sigän att en självständig familj ska kunna äga sitt egethem.Det nya sättet man införde att ställa mark till för-fogande krävde dock att den nya upplåtelseformenfick mycket långa giltighetstider med oförändradevillkor. Däri kom upplåtelseformens stora svaghet attligga. De upplåtelser som omfattade tomt-rätterna gjorde att den som fått en sådan upplåtelsemer eller mindre uppfattade tomten som ägd, efter-som upplåtelsen gällde framåt. Detta var vidtiden för första världskriget.Vid den avgäldsreglering som - närinflationen oförtrutet arbetat vidare - skulle görasomkring 1970 blev det för den tredje eller fjärdetomträttshavaren av tomträtten en gigantisk avgälds-höjning. Genom ändringar i lagstiftningen hade detockså blivit in princip omöjligt för någon av parternaatt säga upp tomträttsavtalet.Det går uppenbarligen heller inte att finna en be-stående sätt att bestämma avgäldens storlek trots attflera försök gjorts från Högsta domstolens sida. Dethar i stället lett till långa och för alla parter kostsam-ma processer. Det kanske ingen kan bli förvånadöver. Det gäller för den som äger tomtmarken attkomma överens med den som äger huset som står påmarken om vad marken ska vara värd. Utan markenär huset värdelöst, och markägaren kan inte bli avmed huset och sälja marken.Det är ett omöjligt tvångsäktenskap. Kommunensagerande mot tomträttshavare har också blivit attregelmässig instämma tomträttshavare till domstolom de inte accepterar de av kommunerna ensidigtbestämda avgälderna och efter domstolsbehandling,ofta i flera instanser, få ett domstolsutslag på vad somär möjligt att få ut.Tomträttshavarens ställning är mycket svag. Vadgäller villatomter har tomträttshavaren inte skugganav en chans att bekosta ett juridiskt ombud som driverhans fall. Till detta kommer dessutom, paradoxaltnog, att de flesta kommuner inte anser att de har möj-lighet att få ut tomträttsavgälder som ger en vettigavkastning på det kapital som är låst i marken.Läget är faktiskt låst som vore det gjutet i armeradbetong. Kommunen har inte någon möjlighet att dis-ponera marken lättare än om det rörde sig om enskildägt mark. Från början var tanken att kommunenskulle kunna återta marken efter att den första bebyg-gelsen hade tjänat ut efter sisådär 60 år.Byggkvalitet och lagstiftningens förändringar harförändrat detta. Kommunen har inte möjlighet attåterta marken annat än genom köp och expropriation.Fru talman! Mot denna bakgrund är det mycketsvårt att förstå Socialdemokraternas och även Väns-terpartiets vaktslående kring tomträtten. Därför voredet bäst om drog samma slutsats om deflesta kommuner gjort, nämligen att avveckla tomt-rätten. Kommunerna låter innehavarna av tomträtterfriköpa sin mark och skulle kunna görafastighetsmarknaden den rationella tjänsten att slopamöjligheten att upplåta nya tomträtter.En annan fråga i detta betänkande som jag någotskulle vilja kommentera är frågan om namnskydd.Bevarande av namn är viktigt. De innehåller oftamycket mer historia än vad man i vardagssamman-hang tänker på. Ingen tycker väl annat än att det voreen oerhörd skada om exempelvis våra gamla socken-namn försvann.Det är naturligtvis rimligt att en gång användanamn sparas i arkivariska handlingar även om detefter en sammanslagning inte blir gällande beteckningpå en fastighet. Det är viktigt för det historiska sam-bandet bakåt i tiden. Det är viktigt att historieforsk-ningen kan tillgodoses på detta sätt. Men det är interimligt att namnfrågorna blir hinder för en rationellfastighetssammanslagning.Det är bra att möjlighet ges att välja det namn somhar störst kulturhistorisk anknytning vid en samman-slagning av två fastigheter oavsett vilken fastighetsom är det mottagande. Det är också mycket positivtatt en handbok i ortnamnsfrågor är under utarbetandei dessa sammanhang. Både lantmätare och vi andrabehöver stöd i att utveckla en god ortnamnskultur.Vi måste försöka stärka livskraften i de namn somfortfarande lever. Det är de som har den största möj-ligheten att föra de kulturhistoriska kunskapernavidare till nya generationer.Fru talman! Det yrkanden som vi från vår sida villställa har ställt. Jag slutar därför nu.Anf. 163 ():Fru talman! Intresset för att kunna leva, bo ochverka på landsbygden är stort, inte minst hos ungamänniskor. Många anser att landsbygden är den bästauppväxtmiljön för barnen. Det är däremot inte alltidså lätt att förverkliga sina drömmar om ett liv pålandet, och hindren kan vara många. Att klara för-sörjningen är ett av dem. Att då kunna kombineraolika försörjningskällor blir en nödvändighet.Möjligheten att kunna skaffa en gård med tillhö-rande gård och skog är viktiga faktorer som påverkarden enskildes intresse och möjligheter till ett boendepå landsbygden. Det är därför viktigt att ställningenför dem som avser att bo permanent stärks gentemotdem som är utboägande så att inte landsbygden totaltutarmas.Jordförvärvslagen tidiga syfte vad att medverkatill att jordbruket rationaliserade och effektiviserades.Huvudregeln var att lantbruksegendom inte kundeförvärvas utan tillstånd.Från halvårsskiftet 1991 ändrades lagen så att fy-siska personer prövas endast inom glesbygd och iomarronderingsområdena främst i . För juri-diska personer krävs alltid tillstånd. Dessa tillstånd ärförenade med vissa villkor som det dock kan görasavsteg ifrån. Lagändringen innebär en långtgåendeavreglering. Detta motiverades med regionalpolitiskaskäl.Jordbruksverket har genomfört en utvärdering avjordförvärvslagen där man kommer fram till att lagenbör skärpas eftersom dess syfte som regionalpolitisktinstrument inte uppfylls.Vi kristdemokrater har lyft fram detta i en motionoch visar där på vikten av att ha en levande landsbygdoch att detta kräver att vi skärper bestämmelserna omförvärvstillstånd i jordförvärvslagen.Fru talman! Exproprieringslagen bygger på tankenatt en expropriering ska kosta samhället så lite sommöjligt. Lagen kom till och varsäkert rätt tänkt för och för att klara ut-byggnaden av infrastrukturen i . Det var dåfrämst tänkt att staten eller kommunen skulle varaden som exproprierar. Resultatet av exproprieringenskulle komma alla till godo.I dag har vi en annorlunda situation. Jag tänkerfrämst på den bredbandsutbyggnad som håller på attske i hela . Denna utbyggnad sker i huvudsakpå två sätt. Enligt det ena sättet grävs kablar ned imark som är ianspråktagen med ledningsrätt. Det ärmark som i de flesta fall ägs av bönder.Det andra sättet innebär att kablarna för bredbandhängs upp i befintliga kraftledningsstolpar som ocksåstår på lantbrukarens marker. Detta sker med stöd avupplåtelseavtal mellan ägarna till kraftledningarnaoch bredbandsoperatörerna.I bägge de redovisade fallen utgår ingen ersättningtill markägarna trots att det är på deras mark somintrången görs. Däremot kommer bredbandsaktörer-nas verksamhet, som sker genom dessa kablar, attgenerera stora ekonomiska vinster.Exproprieringslagens ersättningsregler är föråld-rade och inte anpassade till dagens tvångsförvärv somi många fall sker för att tillgodose starka privateko-nomiska intressen. En översyn behövs, så att ävenmarkägarna kan få del av vinsten.Fru talman! Jag yrkar bifall till vår reservation nr8.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.13 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeKU9 Yttrande- och tryckfrihetsfrågorMom. 9 (etableringsfrihet)1. utskottet2. 4 (m, fp)Votering:211 för utskottet84 för res. 454 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 37 v, 35 kd, 13 c, 15 mpFör res. 4: 70 m, 14 fpFrånvarande: 20 s, 12 m, 6 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpMom. 12 (våldsskildringar)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:270 för utskottet16 för res. 510 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 71 m, 37 v, 34 kd, 13 c, 5 fpFör res. 5: 1 kd, 15 mpAvstod: 1 kd, 9 fpFrånvarande: 21 s, 11 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpKarl-Göran Biörsmark och (båda fp)anmälde att de avsett att avstå från att rösta men mar-kerats ha röstat ja.Mom. 13 (anspelningspornografi)1. utskottet2. 7 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU10 Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningUtskottets anmälan lades till handlingarna.JuU5 och telefon i allmän förvalt-ningsdomstol, m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.JuU6 Ekonomisk brottslighetPunkt 3 (Ekonomisk brottslighet och sekretess, m.m.)1. utskottet2. 1 (kd)Votering:258 för utskottet36 för res. 11 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 69 m, 36 v, 13 c, 14 fp, 15 mpFör res. 1: 1 m, 35 kdAvstod: 1 kdFrånvarande: 20 s, 12 m, 7 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets hemställan.JuU7 Ansvaret för inregistrering av bouppteck-ningar och för arvsbeskattning, m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.SoU7 Barn - här och Redogörelse för barnpoli-tiken i SverigeMom. 1 (barn- och familjepolitiken)1. utskottet2. 1 (m)Votering:224 för utskottet71 för res. 154 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 37 v, 36 kd, 13 c, 14 fp, 15 mpFör res. 1: 71 mFrånvarande: 22 s, 11 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mp(forts.)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att på grund av ett tekniskt fel påvoteringsanläggningen ajournera förhandlingarnaunder två minuter.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.10.13 § (forts.) Beslut om utskottsbetänkanden somslutdebatterats vid dagens sammanträdeMom. 3 (det livslånga lärandet m.m.)1. utskottet2. 3 (fp)Votering:235 för utskottet15 för res. 347 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 71 m, 37 v, 12 c, 4 mpFör res. 3: 1 c, 14 fpAvstod: 36 kd, 11 mpFrånvarande: 20 s, 11 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpMarianne () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 10 (barn med funktionshinder)1. utskottet2. 10 (mp)Votering:281 för utskottet15 för res. 1053 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 71 m, 37 v, 36 kd, 13 c, 14 fpFör res. 10: 15 mpFrånvarande: 21 s, 11 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpMom. 29 (föräldrautbildning)1. utskottet2. 25 (kd)Votering:257 för utskottet36 för res. 253 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 70 m, 37 v, 13 c, 14 fp, 12 mpFör res. 25: 36 kdAvstod: 3 mpFrånvarande: 20 s, 12 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpMom. 37 (familjerådslag)1. utskottet2. 33 (v, s)Votering:152 för utskottet144 för res. 3353 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 3 s, 71 m, 36 kd, 13 c, 14 fp, 15 mpFör res. 33: 107 s, 37 vFrånvarande: 21 s, 11 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpIngvar () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 38 (åtgärder för familjen m.m.)1. utskottet2. 34 (mp)Votering:282 för utskottet15 för res. 3452 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 71 m, 37 v, 36 kd, 13 c, 14 fpFör res. 34: 15 mpFrånvarande: 20 s, 11 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpMom. 41 (barnbilaga till statsbudgeten m.m.)1. utskottet2. 36 (kd, c)Votering:233 för utskottet64 för res. 3652 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 71 m, 37 v, 14 fpFör res. 36: 36 kd, 13 c, 15 mpFrånvarande: 20 s, 11 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.MJU6 BiodlingMom. 3 (stöd till forskning och avelsarbete)1. utskottet2. 1 (c)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.MJU7 TrädgårdsnäringenPunkt 2 (Trädgårdsnäringens konkurrensförutsätt-ningar)1. utskottet2. 1 (kd, m, c)Votering:176 för utskottet120 för res. 153 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 37 v, 14 fp, 15 mpFör res. 1: 71 m, 36 kd, 13 cFrånvarande: 21 s, 11 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpPunkt. 3 (Säsongsmässiga arbetskraftsförhållanden)1. utskottet2. 2 (kd, m)Votering:176 för utskottet120 för res. 253 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 37 v, 14 fp, 15 mpFör res. 2: 71 m, 36 kd, 13 cFrånvarande: 21 s, 11 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets hemställan.BoU4 Vissa fastighetsrättsliga frågorPunkt 1 (Jordförvärvslagen)1. utskottet2. 1 (kd, c, mp)Votering:231 för utskottet66 för res. 152 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 71 m, 37 v, 12 fpFör res. 1: 36 kd, 13 c, 2 fp, 15 mpFrånvarande: 20 s, 11 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpPunkt 2 (Avskaffande av lagen om förvärv av hyres-fastighet m.m.)1. utskottet2. 2 (m)Votering:226 för utskottet71 för res. 252 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 37 v, 36 kd, 13 c, 14 fp, 15 mpFör res. 2: 71 mFrånvarande: 20 s, 11 m, 6 v, 6 kd, 5 c, 3 fp, 1 mpPunkt 4 (Ortnamnsskydd i fastighetsbildningslagen)1. utskottet2. 3 (c)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Punkt 8 (Expropriationsersättningen)1. utskottet2. 8 (kd)Votering:178 för utskottet37 för res. 881 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 1 m, 37 v, 1 c, 14 fp, 14 mpFör res.