prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — Det är det jag menar när jag säger att detär spännande att vara med i diskussionen och utveck-lingen.Jag hoppas också mycket på 2004-kommittén,som hade ett seminarium här i för någonvecka sedan. Det är jättespännande och intressant,och jag hoppas verkligen att det kommer att bli cirk-lar på vattnet och att människor kommer att märka attdebatten tar fart. Jag hoppas också att dekommer att medverka med konstruktiva förslag så attvi kommer ifrån detta med att människor känner sigfrustrerade därför att de inte tycker att de får sin rösthörd. Då får vi i stället andra yttringar. Här måste viha en öppen attityd och välkomna dessa krafter, förde har mycket att bidra med.Anf. 37 ():Fru talman! Liksom är jag lite för-vånad över dagens debattordning. Egentligen kanskedet inte är så särskilt viktigt i vilken ordning vi talar iriksdagsdebatterna. Men eftersom detta är en propo-sition som är inlämnad av regeringen och sedan be-handlad av utskottet och som har kommit tillbaka iform av ett utskottsbetänkande så brukar den gängseordningen vara att det är reservanterna som får talaförst.Men är ju detta lite typiskt för EU-frågorna. Då sätts plötsligt de spelregler som vi nor-malt har byggt upp för den demokratiska ordningenur spel. Då är det inte längre viktigt vare sig i vilkenordning man talar eller att traditionelladebattregler ska gälla. Som jag uppfattar det ingår detväl delvis i spelet att skapa en viss förvirring kringEU-frågorna.Utrikesministern inledde med att säga mångavackra ord om hur bra är och vilkapositiva konsekvenser det kommer att få osv. Jag blevdock något förvånad när utrikesministern sade att detkommer att ge oss säker mat och en hållbar utveck-ling. Om det är någonting som jag möter ute blandmänniskor så är det oron över maten. Man upp-lever att vår matkvalitet har förändrats katastrofaltmed vårt EU-medlemskap. Man vågar inte längre litapå det kött och den mat man ska köpa i butiken. Dethar i sin tur resulterat i att flera - och t.o.m. statsmi-nistern - har uttryckt tvivel kring att äta köttproduk-ter. Att utrikesministern då kan prata om att Niceför-draget ska ge oss säker mat tarvar nog en tydligareförklaring, åtminstone om jag ska kunna förstå var iNicefördraget den säkra maten finns. Jordbrukspoliti-ken ser ju ut som den gör, och därmed ger den ocksåen osäkerhet när det gäller maten. EU-reglerna gerockså osäkerhet kring märkningen osv. Det finns enmängd saker som jag inte kan hålla med om när detgäller det som utrikesministern kallar säker mat. Mendet var kanske inte det som var huvudsaken i dagensdebatt.Det viktigaste i dagens debatt är demokratin. Närman då hör utrikesministern och flera av de övrigapartiföreträdarna här tala om som såfantastiskt bra blir jag väldigt förundrad över att maninte ens vågar låta svenska folket rösta om detta för-drag. För om det nu är en produkt som är så otroligtbra, , borde det ju vara självklart att manfår en majoritet med sig bakom fördraget. Det bordevara självklart att man här, liksom på , vågarlåta folket rösta om detta.Nu visade det sig dock att irländarna inte tyckteatt det här fördraget var särskilt bra. De röstade nej.Enligt regelsystemet borde redan det ha inneburit attdet här fördraget inte skulle behandlas av . När vi röstade om medlemskapet i Europeiskaunionen var ett av ja-sidans huvudargument den härdemokratigarantin om att om ett land röstar nej till ettnytt fördrag faller fördraget. Var finns den demokra-tigarantin , ? Var den bara till för skulle få en majoritet på som rösta-de för medlemskapet i EU? Om det här fördraget ärså jättebra som ni påstår tycker jag att ni borde tatillbaka det och våga låta svenska folket ta ställning ien folkomröstning. Det skulle stärka demokratin. Detskulle stärka förtroendet för politiker. Det är precisdet som vi behöver i i dag.Förtroende för politiker och demokrati är en brist-vara i vårt land. En anledning till det är att manhanterar fördrag på detta sätt. Man struntar i att ettland har haft en folkomröstning och tvingar framdetta i ett riksdagsbeslut. Vi i anser attdet här fördraget skulle ha fallit när röstade nej.Det skulle då ha tagits tillbaka och omförhandlats.Det borde vara den gängse demokratiska ordningenenligt de spelregler som man själv har satt upp inomEU.Vi tillhör ju dessutom den grupp som, även omdet skulle underställas oss i en folkomröstning, skullerösta nej till fördraget. Vi ser inte de stora fördelarsom utrikesministern ser med det här fördraget. Vi sersnarare de nackdelar som det här fördraget ocksåinnebär, nämligen ett stärkande av överstatligheten,ett maktöverflyttande från de små staterna till destörre och ett mindre inflytande för vanliga männi-skor. Därför skulle förmodligen vi miljöpartister röstanej till fördraget i den folkomröstningen på sammasätt som vi röstade nej till medlemskapsfördraget.Jag tycker att grunden i detta är så oerhört viktig.Man har drivit en folkomröstning kring EU-medlemskapet med en ganska idog debatt, och sedantycker man inte att de regler som då har satt upp skagälla när man antar nya fördrag. Jag tycker att det ärdet mest alarmerande här. Vi kan naturligtvis ha olikasyn på EU, och det har vi ju. är riksdagensmest federalistiska parti och tycker att vi ska ha över-statlighet i det mesta och vara med i Nato osv. Miljö-partiet och vill ha en annan ordning. Såska det naturligtvis vara i en demokrati. Det ska ingåolika delar i det hela.Men grunden, de dokument och de spelregler mansätter upp måste ju sedan också gälla. Annars är juspelet värdelöst. Ingen vill vara med och spela i enmatch där alla regler plötsligt ändras när man är utepå planen. Så är det naturligtvis också i det politiskaregelsystemet. De regler som är uppsatta för demo-kratigarantier måste gälla. Vi måste kunna lita på attde fungerar. Människor som har tagit ställning, an-tingen det nu är för eller emot, måste veta att de spel-regler som man röstade om är de som kommer attgälla framöver. Jag tycker inte att man har brytt sigom detta när det gäller . Det hade dess-utom funnits tid att ta detta till en folkomröstning.Mer bråttom kan det ändå inte vara att få igenomdetta.Det finns heller ingenting som säger att om maninte får igenom skulle det innebära attnya länder inte kan bli medlemmar. uttryckt att juridiskt sett är ratificeringen av inte nödvändig för utvidgningen. Det gårmycket väl att ta in nya länder även om man inteantar . Framför allt borde det ha gått attta tid för att förankra det.Demokrati tar tid. Demokrati kräver debatt. De-mokrati kräver delaktighet. Därför tycker vi i Miljö-partiet att man måste ha bättre folklig förankring istora viktiga frågor. Man måste ge demokratin den tidden behöver. Man måste ge den delaktighet sombehövs.Därför yrkar vi bifall till vår reservation som in-nebär avslag på förslaget i betänkandet.Anf. 38 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Striden och debatten om fördragsänd-ringar före besluten i är en sak. Att fortsätta denstriden efter är en annan sak, för detkommer i realiteten att försena utvidgningen. Enförsenad utvidgning kan i praktiken betyda en omöj-liggjord utvidgning.Jag vill ställa samma frågor till som jag tidigare ställde till : Hurförsvarar ni för medborgarna i kandidatländerna att nii realiteten säger nej till att utvidgningen fortsätter?Formellt kan man naturligtvis säga att Niceför-handlingarna inte behöver ratificeras, men vi skafastställa gemensamma positioner. Det har vi ocksågjort i det som ligger på bord. I stäl-let för skulle vi vidare anta tolv olikaanslutningsfördrag med de respektive kandidatlän-derna. Med förlov sagt tror jag inte att MarianneSamuelsson hade varit mer benägen att anta gemen-samma positioner som innehåller precis samma saksom det som ligger på bord och tadem i en överenskommelse i tolv olika anslutnings-fördrag.Detta är alltså bara formalia, . I realiteten kommer ni att försena och riskera attomöjliggöra utvidgningen ifall era krav skulle vinna.Marianne vill också, som jag ser det,gömma sig bakom folkomröstningen på . Detvar en tredjedel som röstade, och två tredjedelar an-såg inte att det var tillräckligt viktigt för att man ensskulle orka gå till vallokalen. Det var 75 000 röstersom skilde de två alternativen åt.Om vi tror på nationell demokrati och nationellrätt, är det då inte rimligt att de irländska politikerna,parlamentarikerna och representanterna får avgörahur man ska tolka en sådan folkomröstning och hurman ska gå vidare efter den?Anf. 39 ()replik:Fru talman! Jag ser inte att ett icke-ratificerandeav det här fördraget nu från svensk sida skulle omöj-liggöra utvidgningen. Det går att sköta den på annatsätt. Däremot tror jag att det är stora faror förenademed att snabba på förändringar inom EU utan folkligförankring. En så stor union som det kan bli i framti-den kräver att man har sina medborgare med sig. Vivet också att det i finns en oerhört stor skep-sis mot EU-medlemskapet som det är i dag.Det skulle ha varit klädsamt om man hade gett ossmöjligheten att få ta ställning till fördragstexten somden nu föreligger. Man hävdade i EU-debatten inteminst från ja-sidan att detta skulle vara möjligt ochäven att det skulle ske. Det skulle inte göras någrastora fördragsändringar med mindre än att en ny folk-omröstning skulle genomföras, eftersom man röstadeom ett specifikt fördrag.Nu gäller detta inte längre, utan man ska tydligenskynda på det här. Man säger att kandidatländernaannars inte kan bli nya medlemmar.Också jag träffar parlamentariker och vanligamänniskor från ansökarländerna, och jag har ingasom helst problem med att försvara att jag är emotNicefördraget. Jag är det därför att jag tycker att de-mokratin är viktig och att människor ska känna endelaktighet. De här människorna uttrycker också oro över att det går så oerhört fort i många av dehär länderna. Man hinner inte förankra, och männi-skor är inte medvetna om vad medlemskapet innebär.Vi har väl här ett ömsesidigt demokratiskt problem,som jag tycker att vi som partier och som företrädareför människor måste ta på största allvar och bry ossom.Anf. 40 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Utvidgningen har en stor folklig för-ankring hos svenska folket. Enligt de beslut som ärfattade ska slutförhandlingar äga rum , och deförsta kandidatländerna ska kunna bli medlemmar2004. Vad säger till dem?Hennes linje skulle i realiteten innebära - det vetockså - att de fick vänta fleraår till på att bli medlemmar. Risken är att det under deåren skulle uppkomma nya debatter i de 15 länderna,så att de nya kandidatländerna inte längre skulle kun-na få sin givna plats i EU-samarbetet.En försenad utvidgning kan alltså innebära enomöjliggjord utvidgning.Marianne ! När det sedan gäller dendemokratiska förankringen i tycker jag att vialla har ett stort ansvar för att diskutera ochargumentera kring vad vi gör i EU och hur vi skautveckla vårt EU-samarbete. Själva Nicefördragetinnebär dock inte en sådan maktförskjutning att detskulle motivera en ny folkomröstning i . Jagtycker att svenska partier ska ha det självförtroendetatt vi kan fullfölja vår konstitution och fatta besluten ien normal beslutsordning i den svenska riksdagen.Det enda land som har haft en folkomröstning idetta sammanhang genomförde en sådan därför attdess konstitution påbjuder folkomröstning. Det vardärför som hade en folkomröstning. Dennasresultat kan minst sagt tolkas på många sätt, och dettycker jag att irländska politiker ska få ägna sig åt.Anf. 41 ()replik:Fru talman! Jag är något förvånad över att folk-omröstningens resultat kan tolkas hur som helst. Attbara en tredjedel deltar i en folkomröstning är i sig ettdemokratiskt problem. Risken är nog att vi i helaEuropa kan få se att röstetalen i valen sjunker, omman i så stor utsträckning lägger över alltfler beslutpå överstatlighet och allt mindre förankrar dem hosmänniskorna.Jag blir också minst sagt förvånad när utrikesmi-nistern säger att en förankring av ett fördrag i Sverigegenom folkomröstning skulle försena processen medflera år. Det innebär ju att inte tror atthon skulle få majoritet för det här fördraget hossvenska folket. Hon menar att det skulle bli ett nej. Påannat sätt kan jag inte tolka uttalandet om en förse-ning med flera år.Vi hade kunnat utlysa och genomföra en folkom-röstning ganska snabbt, och om hadevarit övertygad om att det skulle ha bli ett ja, skulleden ha kunnat genomföras så snabbt att utvidgnings-processen inte hade störts. Men säger nuatt processen skulle fördröjas med . Alltså harAnna inte upplevt att det här fördraget är såförankrat att hon skulle kunna få en majoritet hossvenska folket.Jag tycker att detta är oerhört intressant, för detinnebär att man går emot majoriteten för att gynna sinegen roll och sin egen ställning och struntar i att de-mokrati är viktigt. Det oroar mig att höra detta, sam-tidigt som det stärker mig i min ståndpunkt att det härfördraget är så viktigt att det borde underställas fol-ket. Om det bara innehåller mindre viktiga smådetal-jer, som vill göra gällande, skulle det inteheller vara något problem att få igenom det i en folk-omröstning.Anf. 42 ()replik:Fru talman! säger att vi stårpå olika kanter i den här debatten, och så är det ju. Viär mer åt det federala hållet, och det gör vi ingenhemlighet av. tog vidare bl.a.upp frågan om Natomedlemskap, något som vi ocksåär för. Detta kommer vi att debattera här ,så det ska jag inte gå in på nu.Det finns naturligtvis en grund för detta i vår ide-ologi, nämligen att vi tror på samarbete, fördjupatsamarbete och nära samarbete, och det gäller på bådadessa områden.Jag tycker att är väldigt statiskt i sitttänkande. Det är inte så spännande att lyssna på dessföreträdare, för det är på något sätt som att försättastillbaka i det gamla. Allting är fel, och det är inte såväldigt konstruktivt.Marianne sade att demokrati tar tidoch kräver delaktighet. Absolut - jag ställer migbakom det till . Demokrati tar tid, ochdärför är det naturligtvis intressant med en dialog. Jagbeklagar dock att jag upplever ochVänsterpartiet som oerhört konservativa i de härspännande debatterna om framtiden.Man ska inte ändra på någonting, sätta klackarna imarken och helst gå tillbaka i tidennär vi inte var med i EU.Nu har jag en konkret fråga. är vi med i EU,och svenska folket har sagt ja till detta. Det har, vadjag förstår, ändå accepterat. Hur villMiljöpartiet och se det vi hardiskuterat tidigare, dvs. tydligheten, att ställa krav, attställa politiker till ansvar i det framtida EU - omMarianne kan börja fundera på hur detska se ut framöver?Anf. 43 ()replik:Fru talman! Det är ganska tydligt att Folkpartietoch står på skilda plattformar när detgäller EU-medlemskapet och vad vi vill med EU.Folkpartiet vill uppenbarligen ha mer av överstatlig-het och vara med i Nato. Jag kan ju förstå att man iFolkpartiet känner sig till viss del nöjd med Niceför-draget eftersom det stärker det militära samarbetet.Vi i tycker annorlunda i den frågan.Vi är för samarbete, men vi är emot att med de pre-misser som finns fatta beslut om överstatlighet. Det ärett tydligt politiskt ansvar. Svenska folket röstade förmedlemskapet i EU. Ni vill så gärna glömma bort attde har gjort det, och ni vill glömma bort den debattsom då var. Den var oerhört viktig. Då försökte vifrån nej-sidan lyfta in framtidsfrågorna. Vi försöktelyfta in försvarsfrågorna. Vi fick ett blankt nej från ja-sidan. De frågorna skulle över huvud taget inte de-batteras därför att de inte hade något att göra med detfördrag vi då skulle rösta om.Så var det på ett flertal områden. Man ville förne-ka vart EU var på väg, dvs. mot ett mer federalistisktsystem, mer överstatlighet. Ni som ville det måste havarit oerhört medvetna om att EU var på väg dit.Ändå försökte ni mörka i de frågorna och ville inte haden debatten.Det är detta som bidrar till det demokratiska un-derskottet och det dåliga ledarskapet inom EU. Manvill inte med tydlighet tala om vart EU är på väg ochvad man vill att EU ska göra. I stället försöker manlåtsas om att EU gör någonting EU inte kan göra,t.ex. producera säker mat fast man med alla systemslår undan de jordbruk som producerar bra mat. Detfinns en mängd exempel.Anf. 44 ()replik:Fru talman! Den här debatten kan föra väldigtlångt om vi nu också ska föra in jordbrukspolitiken idet hela. Jag delar mycket av den kritik som finns omEU:s jordbrukspolitik, men det ska jag inte gå in pånu. har i olika sammanhang lyft fram defrågorna.Min fråga gällde att kräva tydlighet och ansvar.Jag fick inte riktigt svar på den frågan. Det kan man göra medden inställning har, dvs. att man inte villgå vidare och förändra. Jag och har aldrigsett EU-bygget som något statiskt. Rent historiskt gårdet att se att så har det aldrig varit, och så kommer detaldrig att bli. Så har aldrig vår inställning varit.Låt oss se på hur man diskuterade under 50-taletoch hur EG tog flera steg tillbaka. dörren för osv. Så har det hållit påhela tiden och kommer att fortsätta framöver.Jag återkommer till frågan. Om man ska gilla lä-get - vilket kanske inte kom-mer att göra - hur ser på möj-ligheten att kräva politiskt ansvar för besluten ochtydligheten i EU?Anf. 45 ()replik:Fru talman! En del av detta har jag tagit upp i mittanförande, nämligen att fördraget bör underställasfolket för en folkomröstning. Därmed har vi visat attvi tar ansvar för det som beslutet gällde när man fat-tade beslut om medlemskapet, nämligen den för-dragstext som då gällde kontra den nya.Om tog samma ansvar ochvore övertygad om att det här är ett bra fördrag skulledet inte vara något problem för Biörsmark heller attha en sådan debatt. Det är konsekvent. Om ett fördragunderställs en folkomröstning, med en mängd för-dragstexter, och det sedan sker en ändring, bör åt-minstone folket få frågan. Annars hade det varit bätt-re att folket hade röstat om det framtida EU: Vill nivara med i det framtida EU som bygger på mer över-statlighet, som går mot att bli en federal stat medgemensam valuta och gemensamt försvar, osv.? Defrågorna fick man över huvud inte taget lyfta fram då.Då blev ja-sidan oerhört aggressiv och påstod att vikom med skrämselpropaganda.Jag debatterade alkoholpolitiken med en folkpar-tist, som påstod att jag bedrev skrämselpropaganda.Jag tog upp precis de frågor som vi för länge sedanhar accepterat och genomfört i det gemensamma EU.Det finns många delar i detta som gör att människorblir väldigt upprörda, när de vet hur debatten då varoch de ser vad som sedan sker utan att få en chans attvara med och påverka.Om man tar ansvar för detta borde EU-frågornavara stora och viktiga frågor i valrörelsen. Det är deoftast inte. Då är inte lika intresserat av atttala om Natomedlemskap som man kanske är i justdet här sammanhanget.Anf. 46 () re-plik:Fru talman! Man skulle önska sig naturligtvis bramycket mer logik i debatten från sida. Åena sidan är man för ett europeiskt samarbete, å andrasidan är man emot samarbetet inom EU. Inte minstnär EU tar steg mot att bli ett sätter manklackarna i marken.Det är uppenbart att man har svårt att hitta en vägframåt. Partikamraten i har en helt annanhållning. Ni har svårt att hitta er väg framåt i frågor-na. Då lägger ni - i en krystad debatt - fram kravet påfolkomröstning.Vad då folkomröstning? Ska vara enadministratör av folkomröstningar när det gäller EU-frågor? Är det det vill? Har inte Miljö-partiets ledamöter ett mandat från sina väljare att taställning också till de här frågorna?Anf. 47 ()replik:Fru talman! Ja, vi har ett mandat från våra väljareatt ta ställning till dessa frågor. Det är därför jag stårhär och argumenterar i de delarna. En viktig del iMiljöpartiets politik är demokrati, delaktighet, enmöjlighet för människor att vara med och fatta beslut.Här tycker uppenbarligen attdet inte är viktigt att människor är delaktiga. Jag tycker att det är mindre logiskt änden debatt från sida som hävdar är ologisk.Vi är för samarbete mellan EU-länder, mellanandra länder. Men vi vill inte vara med och bildaEuropas förenade stater, med en gemensam valutapo-litik, med en gemensam försvarspolitik, med en ge-mensam ekonomisk politik. Vi tror inte på den mo-dellen. Vi anser inte att den gynnar demokratin. Vitror inte att den är framtidens samarbetsform.Anf. 48 () re-plik:Fru talman! är oerhört ange-lägna om demokrati både i och i Europa-sammanhang.Demokrati är inte bara folkomröstningar. De kanvara ett inslag i demokratin. Här utövar vi i högstagrad demokrati. Vi tar ansvaret, och vi håller dagligenkontakten med våra väljare för att utöva det mandatvi är satta att verka för.Fru talman! Det råder inget tvivel om att detta ärett sätt från sida att hålla den s.k. nej-grytan kokande så mycket som möjligt. Det är krys-tat.Det är enligt min uppfattning Miljöpartietskrampaktiga sätt att försöka blåsa liv i nej-sidan tillvarje pris. Och förmodligen för att rädda partiets egenexistens återgår man ständigt till folkomröstningar,för att hålla grytan kokande och ha en förankring i denegativa strömningar som finns.Var ärlig i stället! Ta ställning till frågorna! De-battera sakfrågorna här i kammaren, så vi kan disku-tera dem, i stället för att bara skyffla över det här tillfolket när man inte hittar sin egen väg framåt.Anf. 49 ()replik:Fru talman! Jag blir något förvånad över att Hol-ger kallar folkomröstningar för att skyfflaöver frågor till folket. Man skyfflar inte över frågortill folket, men man har möjlighet att ställa frågor tillfolket i folkomröstningar. Det är nonchalant motmänniskor att kalla det för att skyffla över frågor tilldem, precis som om de inte vore värda att få ta ställ-ning i viktiga frågor.Holger försöker naturligtvis gömmaden verkligheten att vi som sitter i den här kammareninte är representativa för folkets syn på EU. Det ärinte för och mot, utan det är en liten gruppvänsterpartister, miljöpartister och enstaka andraledamöter som representerar av folket iEU-frågorna. Det är fortfarande efter.Det är inte bara vi som blåser liv i frågorna, utandet är snarare ni som gör det, genom att gåmed på mer överstatlighet och att förändra EU i enriktning som ni inte har förankrat ute bland männi-skor.Anf. 50 ():Fru talman! Den här debatten kommer in i and-ra halvlek. Jag kan konstatera att det har sagts mångakloka ord. Dessvärre har det också sagts en del mind-re kloka ord. Jag ska försöka upprepa en del av dekloka orden, men det är framför allt några principiellafrågor i betänkandet som jag kommer att koncentreramig på.När det gäller de s.k. framtidsfrågorna, de frågorsom ska diskuteras inför nästa regeringskonferens2004 kommer att särskilt beröradem.Fru talman! Ett godkännande av Nicefördragethandlar ytterst om . För att utvidg-ningen ska komma till stånd har det varit nödvändigtatt få ett fördrag som reglerar de s.k. maktfrågornainom unionen. Med maktfrågor menas frågor somgäller röstreglerna i rådet, röstviktningen där, antaletkommissionärer och antalet platser i Europaparla-mentet.Om detta inte kommer till stånd kommer utvidg-ningen att mer eller mindre stanna upp. Därför är detytterst viktigt att kan ratificeras avmedlemsstaterna. Det var oerhört viktigt att det kundeförhandlas fram.Vi vet också att den här utvidgningen av EU är enhistorisk händelse i historia. Den uppdelningsom vi upplevde efter ,med ett Öst- och , med ett demokratisktVästeuropa och en kommunistisk diktatur i Östeuro-pas stater, har äntligen kommit i ett läge då det kanvara en historisk parentes. Det finns nu möjlighet attförena öst och väst. Det är självfallet vår skyldighetoch plikt att se till att det nu kan genomföras.Utvidgningen av EU har också, som redan harnämnts i debatten, varit av högsta prioritet för Sveri-ge. Det var en mycket stor framgång för attunder toppmötet i kunna få till stånd enöverenskommelse i om en dagord-ning för utvidgningen av EU, där stats- och rege-ringscheferna klart och tydligt lade fast en tidtabell.Det var en framgång för Sverige.Jag har i olika sammanhang när jag har träffat fö-reträdare för kandidatländerna fått höra av dem att deverkligen uppskattar de insatser som har gjortpå detta område.