prot · GO0995 · 2001-04-18 00:00:00 — När den som är ledig sedan kommer till-baka så kanske man har chans att komma in på ar-betsplatsen eftersom man då har förberett sig och harfått en kompetens för att söka jobbet om det sedanblir ledigt.Jag förstår att näringsministern kanske inte villtala så mycket om friåret. Men jag tycker att det ärviktigt att titta på det här med ohälsan.Jag kan nämna lite grann om hur det har varit iTrelleborg. Jag har pratat med många människor därnere i många omgångar. De känner att detta var ettverkligt lyft. Det var nästan bara positivt. Det kostadeju inte heller så väldigt mycket - det gavs ett bidragfrån kommunen, men inget statligt bidrag gavs fördetta. Där känner man alltså att detta med ett friår ärväldigt viktigt.Jag tror att om man går ut med en remissomgång- där jag hoppas och tror att man får många positivasvar - så kommer det bl.a. att visa sig att det intefinns några undanträngningseffekter. Likaså är detbl.a. väldigt bra för företagen. Man eftersträvar t.ex. idet danska försöket att få en arbetsrotation. Det fårman också genom ett friår. Därför tycker jag att det ärbra, och jag hoppas att remissomgången visar attdetta är så bra att vi kanske får se det i en propositionså småningom.Jag kan nämna att det också finns andra exempelpå friår, t.ex. i Finland.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2000/01:349 omsociala arbetskooperativAnf. 50 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser verka för att kooperatörsbidrag tas fram förmänniskor som står mycket långt från arbetsmarkna-den.De sociala arbetskooperativ som ökar i antal och betydelse. Jag har förstått att dei dag sysselsätter ett par tusen personer, som vanligt-vis är psykiskt, intellektuellt eller socialmedicinsktarbetshandikappade. Många människor kan inomkooperativen få en meningsfull sysselsättning ochgemenskap med andra. Kooperativen bidrar också tillden nödvändiga struktur i vardagstillvaron som visatsig vara så viktig för känslan av ett meningsfullt liv.De fyller också andra viktiga samhällsfunktioner ioch med att arbetsuppgifter utförs som är till nytta förandra människor.De sociala arbetskooperativen vänder sig tillmänniskor som står utanför den ordinarie arbets-marknaden. Den miljö och den anpassning till varsoch ens personliga förutsättningar som kooperativenkan erbjuda har visat sig vara ett utmärkt alternativtill en vanlig anställning.Det yttersta ansvaret för en meningsfull syssel-sättning för funktionshindrade som inte står till ar-betsmarknadens förfogande har, enligt socialtjänstla-gen, kommunerna. Kommunerna är också de som gerekonomiskt stöd till dessa kooperativ. De funktions-hindrade har ofta ersättning i form av sjukbidrag ellersjukpension.För vissa funktionshindrade kan sysselsättning påett kooperativ vara ett led i en rehabiliteringsprocessmed målet arbete på den ordinarie arbetsmarknaden.Då kan olika slag av arbetsmarknadspolitiska stöd-former bli aktuella.Jag tänker framför allt på lönebidrag, och särskiltpå introduktions- och uppföljningsstöd.En förutsättning för att dessa stöd ska bli aktuellaär att personerna har en anställning inom kooperativ-et.Exempel finns också på kooperativ som drivs avde funktionshindrade själva. De betraktas då somegna företagare och kan därför, enligt gällande regler,inte få de stödformer som finns för anställda.Barbro Feltzing säger att utrymme för lönebidragofta inte finns. Så var fallet för ett parår sedan. finns det gott om pengar förlönebidrag inom Arbetsmarknadsverket.Stöden för funktionshindrade inom arbetsmark-nadspolitiken har det gemensamt att de utgår frånsituationen för varje enskild individ. Stöden ska ocksåkontinuerligt omprövas mot bakgrund av deras reha-biliterande syfte.Lönebidrag är inte att jämställa med verksamhets-eller organisationsbidrag.Det finns alltså möjlighet till statligtstöd inom arbetsmarknadspolitiken för personer somhar en anställning inom ett kooperativ. Dessutom harkommunerna genom ett yttersta ansvarför att funktionshindrade personer som står utanförarbetsmarknaden erbjuds sysselsättning.Jag vill avslutningsvis informera om att ,och Rådet för arbetslivsforskningtillsammans har anslagit för attdefiniera begreppet sociala kooperativ och även be-skriva de olika stödformer som förekommer i dessaföretag.Anf. 51 ():Fru talman! Jag tackar näringsminister för svaret.Det framkommer att näringsministern är positivtill sociala arbetskooperativ. Men om jag tittar påsvaret så ser jag att det står att man kan få ersättninggenom sjukbidrag och sjukpension. Det är just detsom jag vill ändra på. Det ska finnas en arbetsglädjeoch en självkänsla - man ska känna att man är be-hövd när man är på ett socialt arbetskooperativ.Näringsministern säger också att det nu finns gottom pengar för lönebidrag inom Arbetsmarknadsver-ket. Det är ju bra, men det är inte alltid de här perso-nerna kan få de pengarna. Man kanske kunde döpaom bidragen till kooperatörsbidrag och använda demjust för de sociala arbetskooperativen. Detta kommeregentligen inte att kosta någonting extra, men detkommer att betyda väldigt mycket.Det är människorna i de här kooperativen som stårallra längst ifrån arbetsmarknaden, som näringsmi-nistern sade. Ofta är de så långt ifrån den så att ingenär intresserad av dem. De hamnar alltså mellan sto-larna - mellan olika offentliga aktörer. Det blir rund-gångsärenden, för de här personerna är gränsfall iförhållande till lagarna och platsar inte någonstans.Samhall är inte något alternativ. De är inte ens gång-bara eller aktuella på , och de anses inte stå tillarbetsmarknadens förfogande.Det finns ingen exakt definition av vad detta är.Men jag är glad för att man ska definiera begreppetsociala kooperativ och att man har anslagit de 1,2miljonerna för arbetslivsforskningen. Vi kanske ocksåskulle kunna göra en kvalitetssäkring av vad ett soci-alt arbetskooperativ är.Men det är viktigt att ett socialt arbetskooperativär en egen juridisk person och erhåller någon form avstöd från den offentliga sektorn. Det är till för männi-skor utanför den ordinarie marknaden. De måstesjälva vara i majoritet i den här föreningen.Vad är det då de här kooperatörerna ska leva på?Det är självklart att man vill ha lön för den tid manarbetar, även om det bara är en del av dagen. Därförskulle ett kooperatörsbidrag vara bättre. De kan oftastinte arbeta heltid, men det är kanske en del i en reha-bilitering för att kunna arbeta mer. Det naturliga är dåen ersättning till kooperativet med ett lönebidrag förarbetad tid. Man kunde kanske titta lite mer på detta.Tillgången på lönebidrag har varit ryckig. Det haråkt upp och ned, och det har man känt av. Nivån pålönebidraget ska ju sänkas . Det står ireglerna. I vissa lägen är maxbidraget på förlite. Då gäller det att man får sjukbidrag som försörj-ningskälla. Det är inte en lämplig finansieringsformnär man arbetar. Det finns ett pedagogiskt värde idetta också. Det handlar om självkänsla.Anf. 52 Näringsminister ():Fru talman! Som jag sade har isamarbete med och påbörjat ettarbete som gäller sociala kooperativ. De ska alltsådefiniera och avgränsa begreppet sociala kooperativ.De ska beskriva den samhälleliga strukturen ochstödsystemen för dessa företag, och de ska analyserahur stödet påverkar och kan påverka en utveckling.En första delrapport kommer att lämnas . Detär nödvändigt att få klarlagt hur ett socialt kooperativska definieras och vilka förutsättningar som finns . Först därefter blir det möjligt att diskutera hurman ska kunna komma till rätta med eventuella pro-blem, vilka regeljusteringar som måste göras, omekonomiska stöd kan bli aktuella, hur dessa stöd skautformas osv.Anf. 53 ():Fru talman! Det är bra att detta sker nu på och . Det är jag väldigtglad för.Svenska Kommunförbundet är intresserade av så-dana här lösningar, och AMS har också föreslagit skulle göra detta . Det kommer inte att röra sig om så mycketpengar. De kan tas ur de medel som går till löne-bidragen och ett förstärkt arbetsmarknadsstöd.Sedan finns det också en positiv särlagstiftning försociala arbetskooperativ i flera länder i . Därskulle kunna vara med.Aktivitetsgarantin fungerar inte för de här grup-perna, bl.a. på grund av villkoren att man ska varainskriven hos arbetsförmedlingen som arbetslös i tvåår och kunna arbeta heltid. Den här metoden medsociala arbetskooperativ kan alltså fungera för andragrupper utanför den ordinarie arbetsmarknaden.Jag har tittat lite på detta med kooperatörsbidrag. finns det ca 125 sociala arbetskooperativ. Mångahar inte så många anställda. I genomsnitt har de ca 20medarbetare. Om vi säger att det är 100 blir det 2 000som arbetar i sociala arbetskooperativ. Om man räk-nar med en månadslön och lägger till sociala avgifterskulle det bli . Detta är bara någrasiffror som jag tittat på. I och med att man omfördelarlönebidragen behöver man inte tänka på att det kostarstatskassan så mycket.Det har kommit larmrapporter om ökaddödlighet bland schizofrena. Det är egentligen intenågon nyhet. De schizofrena behöver inte främst vårdutan arbete, gemenskap, delaktighet och ett vettigtboende. De skulle kanske kunna ingå i ett sådant härkooperativ. Den här interpellation gäller också solida-ritet med de mest utsatta. Jag tror att med mig om att detta är en viktig sak. Jag hop-pas på ett bra resultat i rapporten och att man såsmåningom går vidare.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2000/01:346 omforskningsprogram för IT-säkerhetAnf. 54 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder som kommer att vidtas för att Sverigeska bli ledande inom IT-säkerhetsområdet. I inter-pellationen framhåller vikten av IT-säkerhet för en rad samhällsviktiga funktioner, ochjag kan inte annat än instämma i att IT-säkerheten ären mycket viktig och central fråga . För att fåden önskade tillväxten genom ökad IT-användning ärdet en förutsättning att det också finns en hög IT-säkerhet.Inledningsvis vill jag poängtera att IT-säkerhetinte bara är en fråga för , utan att det till storadelar handlar om problem som måste lösas interna-tionellt. har under vårt ordförandeskap i EUprioriterat IT-säkerhetsfrågorna, bl.a. genom att lyftafram dem för en diskussion med medlemsstaterna ochkommissionen i rådet. kommer i rådet attpresentera ett förslag på uppgifter på IT-säkerhetsområdet som kan lämpa sig för behandlingpå EU-nivå. Syftet med dessa uppgifter är att få enstärkt IT-säkerhet inom hela EU. I slutsatserna frånStockholmsmötet har stats- och regeringschefernavidare skrivit in att rådet tillsammans med kommis-sionen ska ta fram en strategi på IT-säkerhetsområdet.Denna strategi ska presenteras vid ijuni.Även på hemmaplan har regeringen vidtagit enrad åtgärder för att stärka IT-säkerheten, bl.a. genomen rad uppdrag till och för att få ettsäkrare Internet och för att få ett ökat skydd mot in-formationsoperationer.Sverige har också genomfört direktivet om elek-troniska signaturer och regeringen har uttalat i IT-propositionen Ett informationssamhälle för alla(prop. 1999/2000:86) att vi vill främja användningenav både krypteringsteknik för konfidentialitet ochanvändningen av elektroniska signaturer.Sammantaget tror jag att detta arbete inte barakommer att stärka säkerheten på Internet till gagn förföretag och enskilda. Det är också min förhoppningatt det kommer att bidra till att behåller tätpo-sitionen i världen när det gäller kompetens på IT-säkerhetsområdet.Anf. 55 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis tacka närings-ministern för svaret. Jag konstaterar att vi är överensom att IT-säkerhet är en mycket viktig och centralfråga. Jag noterar också att under ordförande-skapet i EU lyft fram IT-säkerhetsfrågorna för, somnäringsministern skriver i sitt svar, en diskussion medmedlemsstaterna och kommissionen i rådet. Om pla-nerna går i lås ska det presenteras en strategi vidGöteborgsmötet . Sedan har regeringen ocksågett ett uppdrag till bl.a.Det är naturligtvis gott och väl, men vad gör rege-ringen för att ska bli ledande inte bara inomEU när det gäller den allt viktigare IT-säkerheten?Det är egentligen detta som min interpellation handlarom.Jag tror inte att hade haft den positionsom vi har då det gäller IT om vi hade drivit IT-frågorna på detta sätt. Jag tror attvi måste vara betydligt mer aktiva. Om vi ska blivärldsledande på IT-säkerhet måste vi satsa och varamålinriktade. Vi måste ta täten, och vi får inte göradet långsamt för då blir vi omsprungna. Det är detsom gäller i den här nya branschen. Det som behövsär att vi utvecklar en kraftfull forsknings-, test- ochutbildningsverksamhet inom IT-säkerhetsområdet.Fru talman! Vid BTH, tekniska högsko-la, finns CES, . Förår 2003 har man satt upp följande målbild enligt CESverksamhetsbeskrivning - jag tycker att det är rättoch riktigt att ha sådana målbilder att sträva mot ochockså att uppfylla: CES ska vara inom områdena säkerhet ochintegritet vid uppbyggnaden och användningen avelektroniska medier i ett helhetsperspektiv.Vidare heter det att CES ska vara en aktiv ochaktad medlem i ett internationellt nätverk för infor-mationssäkerhet, och CES ska aktivt medverka tilluppbyggnad och vara huvudaktör i något som mankallar Security Valley.Detta är att ha siktet inställt och attinte ge sig förrän man är bäst.Fru talman! Avslutningsvis skulle jag vilja frågaom näringsministern är uppdaterad vad gäller detarbete som pågår vid vid . Jag vet att nä-ringsministern har många järn i elden och att det kanvara svårt att sätta sig in i varje liten detalj men jaghoppas att näringsministern tar sig tid och verkligentränger in i vad man sysslar med där nere och att hanger verksamheten där nere sitt helhjärtade stöd.Att döma av näringsministerns svar är vi överensom att IT-säkerheten är en mycket viktig fråga. Efteratt ha tagit del av ministerns svar måste jag dock sägaatt min ursprungliga fråga kvarstår: Vad avser nä-ringsministern vidta för åtgärder för att skabli ledande inom IT-säkerhet?Anf. 56 Näringsminister ():Fru talman! För inte så länge sedan föreladesriksdagen en IT-proposition med tre bärande frågor.Den första frågan gäller tillit, varmed förstås säker-het. Den andra frågan gäller tillgänglighet, dvs. attalla ska ha möjligheter till hög kapacitet när det gällerIT - bredband, för att nämna detta. Den tredje frågangäller kompetens, att man har kompetens att hanterajust datateknik - eller IT, informationsteknik.Man kan väl bara konstatera att alla tre frågornahör ihop och att det inte går att separera en fråga ochsäga: Bara vi nu klarar säkerheten klarar vi resten,utan dessa frågor hör ihop.När det gäller tilliten och säkerhetsfrågorna delarjag den uppfattning som här framförts av interpellan-ten. Sedan kommer frågan vad regeringen gör. Ja, vigör väldigt mycket på detta område. Vi har uppdragitåt PTS och en hel del andra myndigheter att ta framunderlag. Vidare har vi klarat ut frågan om elektro-niska signaturer.Jag kan inte säga att jag i detalj känner till det ar-bete som sysslar medmen rent generellt känner jag till det. Min uppfattningär nog att det är en del som man kan arbeta med ochta del av. Men om vi ska lyckas med detta, om vi skavara ledande, handlar det faktiskt väldigt mycket omatt vi måste hantera detta internationellt. Och är detnågonting som är riktigt internationellt, så är detinformationstekniken - Internet. Även om vi säger attvi ska kunna klara Internet trots att Atlantkabeln gårav eller det blir störningar måste det finnas interna-tionella regler. Exempelvis detta med elektroniskasignaturer har vi inte fastställt här i förrän vivarit överens om hur det ska hanteras i EU. Vi haralltså i denna kammare antagit det direktiv som visjälva, i samarbete med andra länder, har arbetatfram. Dessa frågor hör alltså ihop.Inom det här området, och det gäller då alla trefrågorna - alltså tillit, tillgänglighet och kompetens -arbetar regeringen både framgångsrikt och snabbt ochmöter också en stor erkänsla i detta sammanhang.Från regeringens sida arbetar vi, för att återgå tillEU-perspektivet, tillsammans med Justitiedeparte-mentet - eftersom lagstiftningen ligger där och sak-frågan ligger på - väldigt in-tensivt med att få fram EU-förslag och EU-direktivför att därmed också åstadkomma att eftervårt EU-ordförandeskap förhoppningsvis kan spela enmycket aktiv roll inom detta område.Anf. 57 ():Fru talman! Jag blev inte riktigt lugnad på den härpunkten. Näringsministern säger i sista stycket i sva-ret att arbetet kommer att stärka säkerheten på Inter-net till gagn för företag och enskilda. Det är säkerträtt och riktigt men för mig handlar det inte om regler- det gäller då även internationella sådana - direktiveller förslag, utan det handlar om hur vi rent teknisktska hantera detta. Jag tror att vi måste forska merkring dessa säkerhetssystem. Det gäller inte regel-system, utan det gäller hur vi rent tekniskt gör säker-hetssystem. Jag tror att man, som är avsikten nere iBlekinge, i en laborativ miljö måste försöka åstad-komma denna säkerhet och är övertygad om att detbehövs en rejäl satsning för att vi ska ha en möjlighetatt bli ledande inom IT-säkerhetsområdet.Kanske kan man inte tala om en produkt men detgäller här i varje fall en tjänst som kommer att blioerhört värdefull och som nog t.o.m. kan ge vårt landganska mycket intäkter om vi blir bäst och duktigastpå området.Vi måste fokusera på säkerhetsaspekterna. Detgäller då, naturligtvis, tekniken men också organisa-tionen och människorna. har reella möjlig-heter att inta en tätposition på området men fram-gångar kommer inte om man inte satsar och inte ar-betar hårt.I min interpellation nämner jag , den nyaforskningsorganisation som tagit över ansvaret förfinansieringen av forskning inom IT-området. Jagskriver så här i min interpellation: "Utrymmet förVinnova att, inom sin nuvarande budgetram, görakraftfulla insatser inom informationssäkerhetsområ-det är troligtvis mycket begränsat." Min misstankebekräftas i ett brev till utbildningsminister daterat . Där skriver Vin-novas generaldirektör och styrelseordförande bl.a.följande: Syftet med verksamheten är att stärka detsvenska innovationssystemet för att därigenom bidratill en hållbar ekonomisk tillväxt och utveckling iSverige.Detta är en uppgift som väl stämmer överens medde målsättningar som CES har satt upp men de medelsom har till sitt förfogande räcker tyvärr intetill. Enligt brevet till utbildningsministern har denbehovsmotiverade forskningen fått en betydligt mind-re volym jämfört med hur det är i våra viktigastekonkurrentländer. I t.ex. omfattar Vinnovasmotsvarighet när det gäller finansiering av be-hovsmotiverad forskning och utveckling sju gångermer jämfört med hur det är i Sverige.De samlade offentliga satsningarna på tekniskforskning och utveckling är enligt nämnda brev an-märkningsvärt små i en internationell jämförelse. Detär där vi har problemet.Även om har ambitionen att så långt sommöjligt behålla nivå på satsningarna, bl.a. påIT, är detta inte tillräckligt. Nivån för satsningarnamåste öka, för då har stora möjligheter attinta täten i den viktiga framtidsbransch som IT-säkerheten utgör.Fru talman! Visserligen är det utbildningsministerThomas som har det ekonomiska ansvaret förforskningen men näringsministern kan för den skullinte bara luta sig tillbaka och hänvisa till EU-samarbetet och till svenska myndigheters uppdrag.Det måste till ny kunskap, nya initiativ och ny utbild-ning!Är näringsministern således beredd att i regering-en driva frågan om att öronmärka medel till forskningoch utbildning inom IT-säkerhetsområdet, så att Sve-rige har möjligheter att ligga i den absoluta värld-stoppen inom detta för framtiden allt viktigare områ-de?Anf. 58 Näringsminister ():Fru talman! Rollen för oss politiker, för ministraroch riksdagsmän - det gäller då alla beslut som fattashär i kammaren - måste ändå mycket grundas på attvi ser över våra regelsystem och på att vi ger markna-den möjligheter att arbeta ganska fritt och på att vi ibudgetar, i lagregler etc. uttrycker förutsättningar förmarknaden att arbeta relativt fritt.Detta låter nästan som ett moderat budskap. Jagvill påstå att det i detta fall också är mitt budskap.Därmed menar jag att jag inte som näringsministeroch inte någon annan heller kan peka ut att Blekingetekniska högskola, som har en bra idé, nu ska få enmassa pengar för att utarbeta ett system för att vi skaklara av datasäkerheten. Så fungerar det inte.Däremot är det viktigt att vi har en lagstiftning, ettregelverk, som tillser att vi uppnår datasäkerhet. Se-dan kan det vara olika teknik som kan komma framfrån forskning eller av andra skäl som väljs. Det ärmer ett val som marknaden gör, men vi ska stå förregler och regelsystem. Jag är ledsen att behöva pre-dika detta för en moderat riksdagsman.Får jag sedan ta upp frågan om . Vinnovahar ungefär 1 miljard. Där är det inte heller så att jagska styra och tala om eller sätta pekfingret på var deska lägga sin forskning. Det finns olika forskningsbe-redningar, och det finns även en styrelse som görbedömningar av vad som är lämpligt och var man skaanvända sina forskningsmedel.Sedan vill jag göra det konstaterandet att det intefinns något land i vart fall i som satsar såmycket på forskning som gör med hänsyn tillden forskning som företagen utför tillsammans medden forskning som finansieras av offentliga medel.Där ligger vi i spjutspetsen.När jag nu har sagt detta säger jag att jag delaruppfattningen att vi självklart ska försöka koncentreramer pengar och mer resurser på forskningen inom IT-området. Det gäller i synnerhet frågan om IT-säkerheten. Men jag tror att det är farligt om manskulle hamna i en situation att jag som minister ellerregeringen eller skulle tala om vilken tek-nik vi ska använda och vilka val vi ska göra i detavseendet. Det är samma sak när det gäller frågan omtillgängligheten, dvs. om vi ska använda viss typ avkablar, radioteknik eller mobiltelefoni vad gällerhöghastighetskapacitet, dvs. minst persekund i båda ändarna, eller vad vi nu talar om i dettasammanhang. Vi kan inte göra det. Det är en av den-na propositions briljanser att den är teknikneutral. Detär någonting som marknaden och forskningen sköter.Jag delar självklart uppfattningen om mer pengartill forskningen på detta område, men det måste ba-lanseras mot andra krav som ställs. satsarväldigt mycket på forskning.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tror inte alls att vi är oense om attmarknaden ska bestämma detta. Jag har i alla fall intekompetensen, och jag tror inte heller att näringsmi-nistern har det, att bestämma vilka sladdar, kablar ochchips det ska vara.Den verksamhet som pågår vid CES är redan för-ankrad både inom näringslivet och inom försvaret,den offentliga sektorn. Men jag tror att samhället i ensådan här grundforskning måste skjuta till sin del. Detär en bra investering. Jag kan förstå att näringsminis-tern inte kan peka ut att pengarna just ska gå till Ble-kinge, utan kompetensen att fördela pengarna tillriktiga och bra forskningsprojekt finns med all san-nolikhet i . Det utgår jag ifrån, och det vetjag också. Men det problem som har, ochdet berörs också av näringsministern, är att de inte hartillräckligt med pengar. Vissa av pengarna har öron-märkts, och det har dragits ned en del. Jag kan intesiffran exakt men jag tror att det var 135 miljoner dethär året som man inte har möjlighet att satsa påforskning. Det är det som är problemet.Jag tycker, fru talman, att inte har råd attmissa möjligheten att bli ledande inom detta område.Då måste vi ta ord i brevet till utbildnings-ministern på allvar. Jag vill skicka med det här mednäringsministern. Även om det är utbildningsminis-tern som fördelar forskningsanslagen är det för ossalla i mycket angeläget att se till att vi blirbra på detta.Vinnova skriver avslutningsvis: Slutsatsen är attdet viktiga första steg som riksdag och regering hartagit för att bygga upp en svensk innovationspolitikoch öka nyttiggörandet av forskningsinsatserna riske-rar att äventyras såväl på kort sikt som på lång siktom inte resurser kan ökas.Det har experterna har sagt.