prot · GO0992 · 2001-04-05 00:00:00 — Efter Sveri-ges inträde i EU har ju Vin & Sprits tidigare monopolpå alkoholområdet upphört. Företaget arbetar nu påen konkurrensutsatt kommersiell marknad.Att sälja vodka, , kan rimligtvis intevara en angelägen uppgift för staten. Vin & Sprit harinte tagit något som helst socialpolitisktansvar. Jag föreslår därför att staten säljer företaget,något som för övrigt beräknas tillföra statskassan ca30 miljarder kronor. De pengarna ska användas tillavbetalning på statsskulden. Det ger en s.k. räntevinstpå ca . En del av de pengarna böranvändas till en stor satsning på att minska alkohol-missbruk och narkotikaanvändning bland unga.Folkpartiet har gjort bedömningen att ett samlatåtgärdsprogram mot det växande ungdomsfyllerietoch narkotikamissbruket framöver kanbehöva tillföras , utöverde resurser som redan finns. En försäljning av Vin & Sprit kan ge de resurser som faktiskt krävs.Herr talman! Vi intar en avvaktande och ganskaskeptisk hållning till de regionala tillväxtavtalen. Föratt tillväxt ska komma till stånd är det absolut vikti-gaste att det skapas generellt goda villkor för företa-gandet och att det råder konkurrens på lika villkor.Det finns en inbyggd risk i arbetet med tillväxtavta-len, nämligen att särintressen - t.ex. särskilda företag,branscher eller regioner - kan komma att gynnas påbekostnad av andra. I så fall hämmas faktiskt tillväx-ten i stället för att främjas.Vidare konstaterar vi att inga nya medel ställs tillförfogande för tillväxtavtalen och att grupper som detborde ha varit angeläget att engagera i detta arbetehar varit representerade i alltför liten utsträckning.Det gäller t.ex. företagare, kvinnor och, inte minst,invandrare.Av rapporterna om tillväxtavtalen framgår attjämställdhetsperspektiv nästan helt har saknats. Dettaär helt oacceptabelt. Att städa upp i sina egna kontonoch kalla det för ett avtal om tillväxt är väl lite välhäftigt.Herr talman! som förragången debatterade turistpolitiken tillsatte regeringenytterligare en av sina otaliga pratgrupper, en s.k.framtidsgrupp, som för övrigt tycks vara alternativettill en riktig näringspolitik.Under det år som denna grupp verkat har svens-karnas inrikes resande minskat med ytterligare 9 %.Sedan 1989 har 75 miljoner övernattningar försvun-nit, en del till utlandet men de flesta till TV-soffan.Det motsvarar mer än en tredjedel av turismens totalavolym. Den allt snabbare utvecklingen utgör ett all-varligt hot mot de tusentals små handels- och service-företag som tillsammans utgör turismens infrastruk-tur.Ska vi svenskar kunna semestra i vårt eget land?Ska utlänningar kunna komma hit och skapa välbe-hövlig sysselsättning och lönsamma exportintäkter,eller ska vi tvingas importera den rekreation som vibehöver genom att åka utomlands? Det är detta somFolkpartiets turistpolitiska motion handlar om. Svarenpå de frågorna är långt ifrån självklara. Detta är ocksåbakgrunden till reservation nr 10.Sveriges kostnadsläge ligger i världstoppen närdet gäller den typ av enkla tjänster som turistnäringenproducerar - över EU:s genomsnitt, enligtregeringens grönbok om tillväxten. Det motsvarar50-70 % över prisnivån i de stora turistländerna. Desom över huvud taget har råd att åka på semesterskaffar sig en prisvärd semester genom att åka utom-lands. De som inte har råd stannar hemma i lägenhe-ten.60 år efter den stora semesterreformen har rege-ringens felaktiga politik åstadkommit att semesternåterigen blivit ett klassmärke. Den som har råd åkerpå semester och den som inte har råd får stannahemma.Turistnäringen förmår inte längre producera detsom semesterfirarna vill ha, i alla fall inte till prisersom de har möjlighet att betala. Om orsakerna är detinte mycket att orda. Det handlar om beskattningenav tjänsteproduktion, om beskattningen av framförallt låginkomsttagare och om konkurrensen. Detta ärinte bara ett hot mot turistnäringen som sådan ochmot ungefär 140 000-150 000 sysselsatta utan ocksåmot miljön. De personliga tjänster som måste till föratt turisternas utnyttjande av naturen inte ska medföraskadeverkningar har nämligen en prislapp, och detpriset är det få förunnat att kunna betala.Detta är dock inte den bild som man får när manläser tidningen, invänder kanske någon, för där talasdet om nya turistrekord överallt. Orsaken,herr talman, är att de uppgifter som den statliga tu-ristdelegationen levererar till massmedierna till allrastörsta delen handlar om affärsresor, resor som avföretagen betalas med obeskattade medel och medavdragsgill moms. Detta resande ökar i takt medekonomin och ligger därför just nu på så hög nivå attnedgången för fritidsresandet skyms. Det är affärsre-sorna som vi får läsa om i tidningarna.De dystra siffrorna handlar uteslutande om rekre-ationsresor. Detsamma gäller statens anslag för turist-främjande åtgärder. Avsikten är att stimulera resorsom företas av utländska personer sombetalar med beskattade medel och som saknar möj-lighet att lyfta momsen. Det är på detta område somvolymerna rasar.För flygbolagen och storstädernas lyxhotell gårdet som på räls tack vare affärsresekonjunkturen mendet är väl egentligen en klen tröst i sammanhanget.Sverige ska som turistland ha stor attraktionskraftoch en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring.Detta är statens mål för turistpolitikenmen målet ligger i stort sett helt utanför det närings-politiska område som anslaget avser. Mål och medelhålls alltså avskilda, och det är ingen bra ordning.Givet befintlig anslagsnivå kan man med fog ifråga-sätta om målet över huvud taget är realistiskt. Vianser att det bör ersättas med ett mål som det i allafall finns teoretiska chanser att nå.Vi beklagar att utskottsmajoriteten inte vill ha enutvärdering av turistpolitiken och av organisationer-nas verksamhet, för det hade varit välgörande för alla.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vationerna 8 och 10.Anf. 132 () replik:Herr talman! uttalar sig mot monopoloch anser att monopol ska brytas upp. Hon var innepå den offentliga servicesektorn där hon menar att detskulle kunna skapas många nya arbetstillfällen ochföretag. På den punkten är och jag märkbartoense; det är helt klart.Jag går vidare till elmarknaden och skulle viljafråga och hur viktigt detanses vara att man på den svenska elmarknaden - ja,kanske på den nordeuropeiska elmarknaden - har enfungerande konkurrens.Jag skulle nog chansa på att säger attdet är bra med konkurrens även på denna marknad.Därför blir min följdfråga: Hur ser egent-ligen på den process som pågår? Trots att det i vårtland finns bara ett par rätt stora företag som behärskarelmarknaden håller ett av de stora företagen på att bliuppköpt av ett utländskt bolag. I betänkandet stårFolkpartiet bakom förslag om att också sälja ut detstatliga bolaget . Tycker att detär ett bra led i detta med en konkurrensutsatt marknaddär vi vill att konkurrensen ska fungera?Anf. 133 () replik:Herr talman! Ja, , jag tycker att detär en både välbehövlig och nödvändig politik attstaten blir en allt mindre spelare som aktieägare iföretag - dvs. utförsäljning av de statliga företagen!Låt mig ta två konkreta exempel. Det ena gällerTelia. Statens totala misslyckande som ägare i TeliaAB kan väl egentligen inte illustreras bättre och tyd-ligare än i detta sammanhang. Den inkompetens somvisats från början till slut rakt igenom får egentligenallt annat att blekna. Egentligen behöver jag väl intesäga så mycket mer om statligt ägande och den kom-petensen.Men hur är det nu med , ,som ni brukar fråga om här i kammaren? Är det intestatliga som just köpt upp smutsig brunkol-senergi från f.d. ? Det kan få tjäna somdet andra exemplet på hur totalt olämpligt det är medstatligt ägande av företag.Anf. 134 () replik:Herr talman! Jag menar nog att befinner sigpå en väldigt dynamisk marknad med många konkur-renter. Att vi från sida ansåg att det varläge att sälja ut delar av berodde på att vi villese till att man har möjlighet att klara konkurrensengenom att få nytt kapital.Det är dock en stor skillnad mellan och denmarknaden å ena sidan och elmarknaden å andrasidan. Okej, principen ska vara att staten inte sysslarmed konkurrensutsatt verksamhet. Men vi ser ocksårisken att andra, större, bolag tar över hela den svens-ka elmarknaden.Då undrar jag: Är inte detta att gå för långt - ävenför ? Tycker ni inte att man borde försökahålla emot den utvecklingen lite grann?Anf. 135 () replik:Herr talman! Jag ska svara ganska kort. Jag har enmycket stark tilltro till vad marknaden kan åstad-komma om den får rätt förutsättningar - och det ärframför allt det som staten ska göra, tycker jag. Statenska göra så att det finns goda förutsättningar för fö-retagen att verka på marknaden, för små företag attbli mellanstora och för mellanstora företag att bliännu större.Den fråga som du inte ställde, ,tänker jag också besvara. Varför ska vi sälja ut Vin & Sprit? Ja, varför vill ni inte det? Jag tycker att vi skasälja ut Vin & Sprit framför allt av två skäl. För detförsta är det av de konkurrenssnedvridande skäl somni brukar tala om men sällan rösta till förmån för här ikammaren, . För det andra är det avskälet att staten ska göra det som staten måste göra,dvs. staten ska koncentrera sig på kärnuppgiften ochinte på att sälja sprit.Dessutom föredrar vi att en del av de vunna in-täkter som binds upp i Vin & Sprit används till attminska alkohol och narkotikaberoende bland unga.Det, , är en angelägen statlig uppgift.Att sälja vin och sprit är inte det.Anf. 136 ():Herr talman! I betänkandet NU7 behandlas ettstort antal motioner från den allmänna motionstiden.Tre motioner har väckts med anledning av regering-ens redogörelse för företag med statligt ägande. Deflesta motioner handlar om företagande och tillväxt.Liknande motioner har behandlats tidigare i kamma-ren. Den del i betänkandet som handlar om statligaföretag kommer min partikollega från utskottet Bar-bro att ta upp.Jag vill börja med att yrka avslag på alla reserva-tioner och bifall till förslaget i utskottets betänkande.Vi socialdemokrater anser att det ska vara vägle-dande för näringspolitiken att den ska bidra till till-växt, sysselsättning och välfärd i hela . Jagvill också påpeka att tillväxten ska vara ekonomiskt,ekologiskt och socialt hållbar. I detta sammanhang tåldet att upprepas att den ekonomiska tillväxten i Sve-rige uppgick till , vilket är över genom-snittet för EU-länderna och strax under tillväxtnivån iUSA. har dessutom återvänt till en politik avlåg inflation och kraftigt expanderande sysselsättning.Sveriges offentliga finanser hade ett överskott pådrygt . Vi kan således konstatera attSverige står på en stabil marknadsekonomisk grundvad avser tillväxt, inflation, sysselsättning och deoffentliga finanserna.Detta anser vi socialdemokrater vara ett resultatav god ekonomisk politik och en bra grund för fort-satt tillväxt och gott företagsklimat. Men vi måsteockså inse att förändringar i omvärlden och struktur-förändringar i stora internationella företag som verkari gör det än viktigare att ha en stabil ekono-misk grund att stå på. Vi ser de snabba effekterna avkonjunkturnedgången i och hur de får återverk-ningar genom nedskärningar hos bl.a. . Vidtvå tillfällen har jag haft känning av detta i mitt egetlän, Östergötland.Vi tar signalerna på allvar, och vi sitter inte nöjda.Men vi målar inte allt i svart, som hadeen tendens att göra. Medicin är nog bra, men att jobbaförebyggande är bättre.Herr talman! Vad gäller företagsklimatet, som tasupp i flera motioner, så kan saker och ting naturligtvisgöras mycket bättre. Framför allt kan förbättringarske för småföretagen. Det har vi pratat länge om. Dethandlar också om det som är på gång. Det gällerteknikspridning, kompetensutveckling, rådgivning,innovationsfrämjande åtgärder och kapitalförsörjning.Socialdemokraterna i utskottet anser att det ocksåhandlar om att t.ex. inom tillväxtavtalens ram stimu-lera framväxten av regionala och lokala nätverk ochkluster. IUC-konceptet har visat sig vara väldigtframgångsrikt, och det är viktigt att staten även fram-över kan stödja den verksamheten.Naturligtvis handlar det om regelförändringar, re-gelförenklingar och attitydförändringar. Jag måsteuppriktigt säga att jag märker en stor skillnad när detgäller attitydförändringar och företagsverksamheten.Det handlar om att ta till vara kunskaper och erfa-renheter och att stödja och ta bort hinder för företa-gande som vissa grupper i samhället kan möta. Detkan gälla möjligheten för kvinnor, invandrare ochungdomar att t.ex. få lån för sitt företagande. Det ärangeläget för näringslivet och tillväxten att vi tar tillvara den utvecklingspotential för företagande somfinns bland kvinnor. Här har också pågått aktiviteterunder en rad år. I detta sammanhang vill jag ocksålyfta fram att kvinnor behövs i företagens styrelseroch ledningsgrupper. Jag anser att det är en förutsätt-ning för framgångsrika framtidsföretag. Det inserockså fler och fler företag.NUTEK har fått i uppdrag att redovisa vilka om-ständigheter som utgör hinder för kvinnor - och ävende andra grupperna som jag nämnde - att starta före-tag. Man ska komma med förslag till förändringarunder . utgör ocksåen viktig roll inom småföretagsverksamheten. Jag troratt de kan ha en alldeles speciell roll för kvinnorsföretagande.Herr talman! Turistnäringen har berörts. Turistnä-ringen är en av de branscher som växer snabbast iSverige. Jag delar inte syn på att detbara pratas och pratas. Jag tycker att det pågår ettintressant arbete i den av regeringen tillsatta Fram-tidsgruppen, där näringen och staten möts.Vilka krav ska vi ställa på det offentliga? Och vil-ka krav ska vi ställa på näringen i sammanhanget?Vilka faktorer främjar tillväxt på området? Vad be-hövs som underlag för att vi ska kunna få fram en branationell strategi?Framtidsgruppen kommer att lämna en första rap-port . Själv hade jag förmånen att vidTurmässan i lyssna på företrädare för nä-ringen och staten från Framtidsgruppen. Där uppfat-tade jag mycket positiva signaler.I motion N231 tar kd upp Östersjömiljardssats-ningarna och huruvida jämställdhetsperspektivet harbeaktats. Jag välkomnar detta intresse och kd:s enga-gemang vad gäller Östersjömiljarden och dess möj-lighet att uppmuntra kvinnors företagande i Östersjö-området. Men jag vill också säga att varje myndigheteller organ som fått uppdrag från regeringen ska setill att jämställdhetsaspekten beaktas i allt arbete somgenomförs. Jämställdhetsperspektivet ska vara med ialla delar av statens verksamhet. Det gäller naturligt-vis också verksamhet som finansieras via Östersjö-miljarden.Vi kan konstatera att det är få projekt som särskiltvänder sig till kvinnor. Därför anser socialdemokra-terna i utskottet att regeringen aktivt måste verka föratt sätta ökat fokus på kvinnors företagande.Jag tycker att tillväxtavtalen är ett nytt och spän-nande sätt att jobba på för att utveckla näringspoliti-ken och främja regional utveckling. Detta ger alladelar av landet möjlighet att utvecklas utifrån sinaegna förutsättningar. Det lyfter fram underifrånpers-pektivet på ett alldeles speciellt sätt. Det lyfter framlokala förhållanden och förutsättningar, och det ökardeltagandet från aktörer som inte har deltagiti sådana här sammanhang. Vi socialdemokrater trorpå detta arbetssätt. Men arbetet med tillväxtavtalenska naturligtvis vidareutvecklas i olika avseenden.Det har brister. Det gäller bl.a. kvinnors deltagande,och över huvud taget hur man har jobbat med jäm-ställdhetsperspektivet. Det gäller också kulturen ochmiljön. De erfarenheter som man nu har blir en bragrund för nästa programperiod som inleds 2003.Herr talman! Jag ska lyfta fram en betydelsefullfråga, nämligen frågan om vidareförädling av skogs-råvara som har aktualiserats i ett par motioner.Skogen är en strategisk resurs för . Vimåste på olika sätt lyfta fram värdefrågor som skogensom råvara och även som upplevelse. Skogsindustrinhar stor betydelse och kan få ännu större betydelse förden ekonomiska utvecklingen i . Vi kan ibetänkandet läsa att det pågår en rad utvecklingspro-gram. Staten har gått in med stora resurser för attutveckla vidareförädlingen av skogsråvaran. Det ärviktigt att arbetet sker i samverkan med näringen.Men visst kan man fråga sig varför vi inte byggermer i trä i ett land där skogen växer och frodas inpåknutarna. Sitter vi fast i ett betongtänkande vad gällerbyggande? Det finns ju bra alternativ. Forskning ochpilotprojekt visar att det finns tydliga kostnadsbespa-ringar att göra vid användning av trä i förhållande tillbetong och stål. Dessutom kan man anföra klara mil-jöskäl och också regionalpolitiska skäl.Varför byggs det då så lite offentliga lokaler i trä?Kunde nya terminalen på ha byggts i trä,liksom simhallar och idrottsanläggningar ute i kom-munerna?Jag tror att man vid offentlig upphandling alltidborde se på alternativ till det traditionella betongbyg-gandet. Det tror jag är en viktig del för att stimuleratill ökad användning av trä. Men det är också enligtmin och utskottsmajoritetens mening marknadsföring,ökad kunskap och fler pilotprojekt som behövs inomdet här området. Då tänker jag på såväl nationell somregional och lokal nivå. Ett ökat offentligt byggandekan alltså vara den motor som stimulerar och utveck-lar användningen av en av vårt lands viktigaste natur-resurser.Utskottet utgår från att regeringen agerar på dettaområde utifrån de skäl som jag har anfört och för attse till att de resurser som har avsatts för forskning ochutveckling också utnyttjas och kommer till använd-ning. Men politiker på regional och lokal nivå måsteockså dra sitt strå till stacken. Det behövs dessutomen kraftsamling från de företag som verkar inom dethär området.Herr talman! Jag vill avsluta med att säga att detär få länder som ändå har så goda förutsättningar atthävda sig i den globala ekonomin och det kunskaps-baserade samhället som . Men det krävs na-turligtvis att vi ser om vårt hus. Det är nödvändigtdärför att konkurrensen där ute är snabb och hård.Men spelar vi våra kort väl kan vi stå inför en långoch stabil tillväxtperiod.Anf. 137 () replik:Herr talman! Jag tror inte att jag svartmålar denekonomiska verklighet som vi alla upplever just nu.Nasdaq faller . Orderingången faller för istort sett samtliga exportbolag. Vi ser också att bör-sen i indikerar denna nedgång. Så det är ing-en svartmålning, utan det är en verklighet som vi allahar tagit del av under dagen.Det som jag har pekat på i mitt anförande är vilkaåtgärder vi moderater vill sätta in för att förbättraföretagarklimatet. När jag lyssnar på anförande uppfattar jag att det innehåller antyd-ningar till något, men de verkliga åtgärderna somgynnar företagare lyser fortfarande med sin frånvaro iAnne anförande. Det är till-växtavtal, framtidsgrupper och liknande som liggertill grund för företagarklimatet, enligt . Hon säger så här: Spelar vi våra kort väl, kom-mer det här att gå bra. Min fråga är naturligtvis: Hurska vi spela de här korten, ? Jag harredovisat mina kort. Det är dags för redovisa sina kort.Till sist också frågan om , Sveaskogosv. Statsministern har sagt: Jag vill ha ett nytt do-mänverk. Vill ha ett nytt domän-verk?Anf. 138 () replik:Herr talman! Först och främst överlåter jag fråganom till , som skatala om de statliga företagen i detta sammanhang.Ola ser mer dystert på de här frågorna änvad jag tycker att vi har anledning att göra. Det mestai svensk ekonomi är faktiskt bra. Tillväxten är heltnormal, arbetslösheten sjunker kraftigt och vi har merpengar i plånboken. Vi kommer alltid att vara bero-ende av vad som händer runtomkring oss, och detmåste vi iaktta med största allvar. Men det anser jagatt vi gör.Det som man hör att företagen efterfrågar när manär ute och diskuterar, och det gäller också hemma iÖstergötland, är för tillfället faktiskt utbildad arbets-kraft. Det är naturligtvis också annat som efterfrågas,som bra infrastruktur och även förnuftiga politiker ivåra regioner och lokalt. Det här har också lyfts frampå ett föredömligt sätt, tycker jag, i arbetet i omställ-ningsgrupperna, som visar på ett väldigt gott resultatav sitt samarbete.Mycket av det som säger om företa-gande är säkert förnuftigt. Men vi har ändå en ideolo-gisk skillnad i synen på vad vi behöver göra för lan-det som helhet.Anf. 139 () replik:Herr talman! Det var ytterligare en upprepning avdet som jag tror att vi alla i salen upplever som enviss otydlighet, har sagt att 3:12-reglerna för familjeföretagenär oerhört väsentliga just i samband med generations-skiften och annat. Jag tycker att basindustrierna,energiskatterna och energipolitiken har betydelse förskogsindustrin och för stål- och annan basindustri.Vi behöver öka mångfalden inom i stort sett allaområden som nästan bara är förknippade medmonopol på den kommunala sidan och på landstings-sidan - sjukvården och mjuka verksamheter inomkommunerna i övrigt, men även hårda verksamheter.Alla dessa delar har jag redovisat som ett sätt att ökamarknadsförsörjningen. Det är ju det som vi talar om,att fler ska få sin försörjning i verksamheter som ärprivata; företag, enskilt ägande. Det är detta som jagvill åstadkomma. Jag har redovisat detta och tidigareförsökt få fram vad det är, enligt , som gör att marknadsförsörjningen ökaroch att raset i nyföretagandet stoppas upp. Vi måstelösa den här problematiken, åtminstone på lång sikt,med några verkliga konkreta åtgärder.Anf. 140 () replik:Herr talman! När det gäller 3:12-reglerna tror jagatt också vet att de håller på att ses över,och det sker inte inom vårt utskottsområde.Ola och jag delar inte synen på hur sam-hället ska organiseras och vad som är till nytta för denena och den andra. Men vad som är oerhört farligt,och det vill jag skicka med , är att målaallting alldeles för mörkt. Det viktiga är faktiskt atthushållen har en framtidstro så att man fortsätter attkonsumera och att vi ser till att företagen får utbildadarbetskraft. Det tror jag är det viktigaste som vi kanhjälpa till med i det här läget.Anf. 141 () replik:Herr talman! Jag fastnade för den vackra inled-ningen där sade att utvecklingenska vara i regional, social och miljömässig balans.Nu är faktiskt verkligheten den, som vi från Cen-terpartiet har påpekat gång på gång, att det här landethåller på att klyvas både regionalt och socialt. Vi ficken som styrker det påstå-endet.Har då något recept? Vi fickjust höra att det inte var populärt att skriva ut medi-cin. Men jag frågade inte efter medicin. Kan vi möjli-gen få något recept på hur vi kan bryta ochminska denna regionala och sociala klyvning i lan-det? Det är en jättefråga.Anf. 142 () replik:Herr talman! Eftersom jag inte förespråkar medi-cin skriver jag väl inte heller ut recept. Däremot tyck-er jag om att jobba förebyggande. vetju också att mycket av det här ligger i den regional-politiska utredningen och i den proposition somkommer . Sedan är det klart att vi har visio-ner. Vi måste också se till att handla utifrån dessa ochsätta upp mål.Anf. 143 () replik:Herr talman! Man får inte ut något på det receptet,förstår jag. Men jag vill ändå konstatera att ska vienbart lita till det som den regionalpolitiska utred-ningen föreslår, det är ju faktiskt ett ganska tunt akt-stycke, så blir det nog ett litet utfall. Finns det enligtAnne chanser att få mer kraftfulla insat-ser än vad utredningen har förespråkat?Anf. 144 () replik:Herr talman! Om det här är ett tunt aktstycke ellerej - det får väl stå för . Tillväxtavtalenär ju en del i det här som redan har påbörjats. Hurandra delar ska sammanföras är jag övertygad om attden regionalpolitiska utredningen kommer att förafram.Anf. 145 () re-plik:Herr talman! när man lyssnar på AnneLudvigsson tror man nästan att hon är borgerlig. Mensedan kommer det en del annat, som talar i en heltannan riktning.Jag ställde en rak fråga om näringslivsklimatetoch om det som statsrådet tog fram omen europeisk stadga för småföretagande. Jag studsadetill rejält när jag läste den. Portalparagrafen talar bl.a.om att den främsta kraften för att förbättra sam-hällsutvecklingen osv. både socialt och näringslivs-mässigt är småföretagen.