prot · GO0974 · 2001-03-06 00:00:00 — Det kanske ärpå grund av att de inte använder våld för att göra sighörda som deras röster inte heller blir så tydliga ochstarka.Jag är glad att ministern framhåller att kulturarvetär en viktig faktor när det gäller en hållbar och demo-kratisk samhällsutveckling och som utgångspunkt förömsesidig respekt och förståelse mellan människor.Det är bra att ministern uppmärksammar fråganom religionsfrihet och verksamheten i kyrkor ochkloster.Det är många gamla kloster och gamla kyrkorsom riskerar att förödas på någon generation om maninte är mycket tydlig från världssamfundet och kan-ske också går in med särskilda pengar. Här finns bl.a.ovärderliga kulturskatter som det skulle vara väldigtbra om hjälpte till att bevara för världskultur-arvets skull.Som nämndes har jag och kollegan varit i för att närvara vid en rättegångsom handlade om yttrandefrihet. Där fick vi återigeninformation om att de assyrier/syrianer som är kvar isydöstra inte får renovera de kyrkor somhåller på att falla. Något tillstånd får de inte - dettatrots att de själva med egna knappa resurser försökerreparera det som sönderfaller. I iMidiyat har man på egen hand försökt att reparera,men man blev stoppad halvvägs av myndigheterna.Sverige bör agera med kraft i sina kontakter medTurkiet för att kunna vårda det värdefulla kulturarvet.Sverige bör även avsätta biståndsmedel för att kunnavårda dessa värdefulla byggnader.Anf. 45 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka bi-ståndsministern för svaret. Jag vill också tacka IngerLundberg för att hon har tagit upp frågan om detassyrisk/syrianska kulturarvet. Precis som IngerLundberg säger i sin interpellation har den fråganbehandlats i olika sammanhang här i , bl.a. ien kristdemokratisk motion så sent som under denallmänna motionstiden . sedanuppvaktade också Svenska kommittén för assyrier -SKA - dåvarande utrikesminister att bl.a. diskutera assyrier/syrianernas svåra situa-tion.Vi föreslog då, liksom SKA, kristdemokrater, so-cialdemokrater och andra har framfört i många sam-manhang, att assyriernas svåra situation måste bely-sas bl.a. genom att frågan kommer upp på FN:s dag-ordning. Vi pekade också på att det assyriska kultur-arvet har en omistlig kyrkopolitisk och kulturhistoriskbetydelse för hela världen.Det talas mycket om det kulturarv som hål-ler på att med våld förstöras av talibanerna i Afghani-stan. Jag tänker på de urgamla stora buddhastatyerna.Hela världen förfasar sig över vad som händer meddem. Delegater från har som detverkar trots ivriga övertalningsförsök inte lyckatsstoppa förödelsen.Jag var nere på ochdär var man också skärrad över förödelsen av kultur-arvet i . De om några vet vad det handlarom, eftersom de med egna ögon har sett hur kulturellabyggnader och andra kulturella värden förstörts förall framtid. De kulturella värdena betyder oerhörtmycket för både länder och folk.Min minnesbild av samtalet med är att hon bl.a. sade att ett sätt att fästa FN:soch världens ögon på assyrier/syrianernas situationskulle kunna vara att just tog sig an fråganom det assyriska kulturella arvet i . Hon sadeatt hon skulle försöka arbeta för den saken. Genom attlyfta fram kulturarvet skulle man också lyfta framassyrier/syrianernas hela situation. Jag var beredd då,och jag är det fortfarande, att hålla med om det.Nu har det gått . Vid mera informella till-fällen har jag tagit upp denna fråga med och frågat hur det går med den. Vice statsmi-nistern har då pekat på att ansvaret för den frågan nuär utrikesminister . Jag har frågat henneockså, men ingenting tycks såvitt jag vet hända. Nustår mitt hopp till biståndsministern.Jag har fått den uppfattningen att assyri-er/syrianerna inte är en prioriterad grupp, och dånaturligtvis inte heller deras kulturarv. Men jag anseratt deras kulturarv är kristenhetens och världens kul-turarv. Jag understöder helt inter-pellation i den frågan.Jag hoppas att och undrar om frågan om assyri-er/syrianernas kulturarv nu är så pass mogen att tidenkan vara inne att lyfta fram den, sätta strålkastarljusetpå den och föra upp den till för vidarebeford-ran till FN:s stora dagordning.Jag har inte den kunskapen att jag ur kulturellsynpunkt kan gradera några monument i världen, menjag anser att det kristna kulturarvet i måstebevaras. Här har vi alla ett ansvar - inte bara assyri-er/syrianerna, som med sina liv kämpar för rättighe-ten att både existera och utöva sin kristna tro och förett erkännande som ett ursprungsfolk i Mellanöstern.Insatserna för att bevara och restaurera det assy-risk/syrianska kulturarvet är en viktig del i det folketsupprättelse och erkännande som folk.Anf. 46 ():Fru talman! Det är en väldigt viktig fråga som In-ger tar upp i sin interpellation. Jag tyckeratt svaret är bra. berörde det oerhörtvärdefulla och gamla kulturarv som finns här. Jag harsjälv suttit med i , och jag kan intyga att det är väldigt värdefulltatt man känner till det arameiska språket. En del avvårt gamla testamente är faktiskt skrivet på arameiskaoch inte bara på hebreiska.Men det gäller också människor som lever ochverkar . Innan folkspillran försvinner från arenanmåste vi se till att så inte sker.För några år sedan besökte jag själv meden riksdagsdelegation. Vi var framför allt i Diyarbakiroch i sydöstra . Det är klart att man blir be-klämd när man träffar många människor och mångagrupper som har det svårt. Då tänker jag inte baraekonomiskt utan framför allt på mänskliga rättigheter,som sitter väldigt trångt i detta område i Turkiet.Då är frågan vad kan göra. Vi har två are-nor. EU - den europeiska unionen - är en, där Turkietknackar på dörren. Vi har också möjligheter att agerabilateralt mellan och . Det är somMargareta säger: Det måste hända någon-ting, för snart kan det vara för sent.Jag ska, fru talman, inte förlänga debatten utanbara säga att ett mått på ett demokratiskt styre i ettland är hur man behandlar sina minoriteter. Det gällerinte minst religiösa minoriteter. Vi tycker i dessbättre att det är självklart att olika religions-utövare ska få utöva sin religion fritt. Vi tycker attmuslimer ska få bygga moskéer i , och jagunderstöder det varmt. Men då måste vi också kunnakräva att kristna människor, t.ex. i sydöstra ,ska få utöva sin religion och att man också ska fåbehålla sina kyrkolokaler och kunna reparera och lagadem när så behövs och att man ska få utöva sin reli-gion och inte förtryckas eller på något vis hindras isin religionsutövning. Där har fortfarande enmycket viktig roll att spela.Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Tack för många intressanta inlägg ien angelägen debatt! Låt mig börja med att säga attgrundläggande kanske ändå är det arbete som nupågår i samband med den dialog som rör att Turkietska uppfylla de politiska Köpenhamnskriterier somhandlar både om respekt för minoriteter, fungeranderättsstat, demokrati och mänskliga rättigheter gene-rellt. Det är de krav som vi ställer innan förhandlingarom medlemskap kan inledas. Jag tror också att syria-nerna och assyrierna har väldigt mycket att vinna påatt uppfyller dessa krav.Vi har varit medvetna om situationen för syrianeroch assyrier i ,inte minst därför att många som vi har gett skydd häri finns här hos oss. Naturligtvis är det viktigtatt vi också från den sida nogaföljer situationen för dem som finns kvar i ,inte minst inom ramen för våra kontinuerliga diskus-sioner om mänskliga rättigheter med företrädare förTurkiet.Jag tror också att det finns en djup insikt om kul-turarvets stora värde och den betydelse som kulturar-vet har för både helhet och identitet och att kulturar-vet representerar kontinuitet och förankring ochspeglar samhällets utveckling, men också människorsoch olika gruppers villkor genom tiderna.Jag tror att kan spela en stor roll i dettasammanhang och att man i likaväl som manföljer situationen för kulturarvet på andra ställen ivärlden kan rikta uppmärksamheten på dessa befolk-ningsgrupper i . Men det är ingenting som jagkan ålägga , utan det är en förhoppning somjag uttrycker i och med detta.När det sedan gäller vårt eget svenska bistånd ochvåra möjligheter så kan Sida naturligtvis ge ett visstbistånd för att bevara kulturarv och göra det i samar-bete med svenska frivilligorganisationer som kanskeockså hittar bra samarbetspartner. talar jag gene-rellt när det gäller partnerlandet. Så den möjlighetenfinns naturligtvis. Det handlar ju om att skriva pro-jektansökningar och motivera vad det är man villåstadkomma med dessa biståndsmedel.Jag vill också nämna det som vi nu är på gång attgöra, nämligen den utökade verksamheten i ,i linje med det förslag som vår tidigare minister ochkommissionär har lämnat. Det tror jagockså kan få en effekt när det gäller de frågor somInger reser i sin interpellation. Verksam-heten i ska ju stimulera svensk-turkiska sam-hällskontakter och främja EU-anpassningmen kan ju också få bli en sorts experimentverkstadför demokrati och respekt för mänskliga rättigheteroch få spela en sådan roll.Anf. 48 ():Fru talman! Jag delar biståndsministerns uppfatt-ning att det grundläggande är den dialog som förs ochatt man verkligen stöder de demokratiska krafterna iTurkiet.Yilmaz Kerimo, och jag hadeförmånen att besöka den turkiska ambassaden ochlämna över ett upprop där riksdagsledamöter frånsamtliga partier uttalade sin bestörtning över åtaletmot . När man kommer i vår ålder, frutalman, då blir man rätt så duktig på att bedöma kar-lar. Och man hade ändå en känsla av att den turkiskastaten inte är stolt över den rättegång som pågår.Det gäller ju ändå att försöka stödja de vägar till för-ändring som är på gång i . Det är viktigt attveta att det också händer väldigt mycket positivt iTurkiet . Men det som sker mot de assy-risk/syrianska grupperna i stora delar av landet äroacceptabelt. Och det är oacceptabelt att kulturarvetföröds.Jag tror också att frågorna om rättsläget är mycketviktiga. Jag var vid FN för sedan och fick klartför mig hur oerhört viktigt det är att fastighetsregisterfungerar, att det finns fungerande system och att delegala strukturerna respekteras. Och där måste vi varatydliga gentemot , och där kanske Turkietockså behöver stöd. Jag har också förstått att det är påolika sätt i olika delar av Turkiet.Jag vill ändå uppehålla mig lite ytterligare vidfrågan om vad vi väldigt handfast och praktiskt kangöra när det gäller detta kulturarv. Jag hoppas att denturkiska staten kan hjälpa till, men jag tror att detfaktiskt också behövs rena pengar och insatser frånvärldssamfundet. Om jag uppfattade ministerns utta-lande om rätt så handlar det om ett löfte omatt regeringen går vidare gentemot . Jag hop-pas också att Sida förstår att det finns ett väldigtstarkt engagemang i när vi riksdagsleda-möter från flera partier tydligt engagerar oss i fråganoch att det kan finnas skäl kanske för och andra att också biträda och stötta defrivilliggrupper som går in.Jag tror att det handlar om dokumentation. Jagtror också att det handlar om forskningsinsatser. Detär inte en lika känd del av det kristna kulturarvet somden västerländska kristenheten. Men det handlarockså om handfasta insatser, om att faktiskt gå in ochrusta, och sådant kostar pengar. Det handlar säkertockså om insatser för många fattiga kurder och andragrupper som ockuperat delar av anläggningarna. Detär inte enkelt när det har gått och förhållan-dena förändras.Jag är också glad över att man tar i frågan omegendomen för ett antal individer och grupper somhar haft tillgångar i detta område och som de har varittvungna att lämna. Det har varit väldigt tydligt när detgäller förändringarna i och . Detfinns egentligen inget skäl att se annorlunda på degrupper som har haft egendom i sydöstra . Jaginser mycket väl att detta inte är enkelt. Men om manska respektera mänskliga rättigheter så handlar detockså om ting som äganderätt.Anf. 49 ():Fru talman! Rättegången mot den syrisk-ortodoxeprästen visar att inte respekte-rar demokratins principer och att man inte respekterarandras kulturer. Men det är den ena sidan som manmöter. Man möter, som var inne på,också den andra sidan, människor som är mindrestolta över den här delen av den turkiska verklighetenoch som ser fram emot och hoppas på en möjlighet attförändra, att man ska fasa ut § 312 ur lagstiftningenoch att man ska öppna för en annan attityd. De ser attdet är nödvändigt för t.ex. ett närmande till EU ochför en ekonomisk utveckling i sydöstra respekterar också minoriteterna.Det finns alltså väldigt mycket av båda dessa si-dor i denna situation. Då gäller det för oss att ta tag ioch stötta det som är positivt. Här känner jag att Sve-rige ändå har en fördel inte bara därför att man just nuär ordförande i , vilket ger ett extra ansvar, utanockså därför att och inte har någrahistoriska belastningar mellan varandra som länder.Vi kan närma oss varandra och diskutera på ett meröppet och förtroendefullt sätt kring både dessa frågoroch många andra frågor. Här gäller det naturligtvis kan se till att klargöra det som vi har diskuterat,nämligen äganderätten och möjligheten att restaurera.I dag skulle det inte ens räcka med pengar. Pengarnalöser inte heller frågorna där nere. Vågar man måla envägg i ett kloster som är ? Vågarman underhålla det kulturhistoriskt så viktiga bygg-nadsminnet? Vågar man det, eller sker det någrarepressalier efteråt? Vågar man bättra på ett vackertmosaiktak som är så vackert och som är så värdefulltoch som håller på att ramla ned över oss när vi stårunder det? Vågar man det, och var söker man till-stånd? Alla dessa frågor tycker jag skulle vara möjli-ga att klara ut på ett sådant sätt att man visste vadman hade att rätta sig efter från assyriernas sida. Detkrävs alltså mer än pengar, och det krävs också admi-nistrativa klarlägganden och förändringar av lagstift-ningen.Anf. 50 ():Fru talman! Jag delar biståndsministerns uppfatt-ning att minoriteterna kommer att få det bättre i ochmed EU-kandidaturstatus och därmed ocksåkrav på Köpenhamnskriterierna. Det är absolut själv-klart att de kommer att få det bättre. Men vi måste setill att detta också sker i praktiken.Ministern uppger att myndigheterna i skaha utfärdat ett cirkulär enligt vilketman inte längre skulle behöva tillstånd för att renove-ra dessa religiösa byggnader. Det är mycket glädjandeom det blir så i praktiken och genomförs. När vi vardär på plats senast fick vi åter-igen höra att de fortfarande inte får renovera. De fårinte heller bygga nya kyrkor i t.ex. dit de harflytt från Midiyat för att kunna leva mer anonymt.För övrigt vill jag överlämna en lista för känne-dom på de kyrkor och andra religiösa byggnader somär förstörda med hopp om att ministern engagerar sigi frågan och agerar samt avsätter biståndsmedel sombehövs för vård av detta gamla kulturarv.Anf. 51 ():Fru talman! Biståndsministerns inlägg ger mig ettvisst mått av positivism, ett halmstrå som visar att detkan löna sig att arbeta för mänskliga rättigheter. Vi fick höra att Sida kan ge bistånd. OchUnesco borde ta tag i frågan. Det är ett litet halmstråoch ett hopp. Och har på något sättblivit en larmklocka som har satt i gång en vågrörel-se. Det är jättebra, även om hans situation är sorgligoch egentligen inte skulle behöva finnas på det sättsom den finns.Assyrierna representerar ju en gammal kristenkultur vars rötter går tillbaka till den . Den nedbrytningsprocess som har pågåttmot detta folk och dess egendom har medfört atthundratals kyrkor och kloster har jämnats med mar-ken. Om detta tillåts fortsätta kommer det assy-risk/syrianska kulturarvet att vara utraderat inom ettfåtal år.Låt mig ta några konkreta exempel: Mor Sabo-kyrkan i , byggd , är omgjord tillmoské. Detsamma gäller Mor Semun-kyrkan i Ahlahoch i . Mor Afram-kyrkan iBote har konverterats till djurlada. Samtliga dessakyrkor ligger i och är byggda före800-talet. Exempel på förstörda kyrkor är Mor Sabo-kyrkan i i Kebrorandistriktet samt Mor Aho-klostret och Mor Kuryakos-klostret i Hasakeyedist-riktet. i har stängts.Kyrkogården har förstörts och demonstrativt gjortsom till en parkeringsplats.Enligt ska alla ha rätt att ut-öva sin religion. lovade att respektera dettaredan i Lausannefördraget . har ocksåundertecknat FN:s deklaration om de mänskliga rät-tigheterna. Det finns alltså stora möjligheter att arbetaför det här just i EU-sammanhang och FN-sammanhang.Anf. 52 ():Fru talman! Vi diskuterar här vad kan gö-ra. Vi är överens om att det är ett stort problem ochom att något måste göras innan det är . Jagnämnde i mitt första inlägg bilateralt samarbete mel-lan och . EU spelar ju en väldigt vik-tig roll, och där är ordförande under dettahalvår. Det har också nämnts ochUnesco, som ju värnar om kulturarvet. Det är ocksåviktig att vi finns på plats i och att vi har kvargeneralkonsulatet i . Om jag har förstått rätthar man tagit tillbaka förslaget att lägga ned general-konsulatet i . Det är viktigt att det finns kvarjust för att vi ska ha experter och folk på plats somkan bevaka situationen och följa den mycket nog-grant. För egen del kommer jag också att följa ut-vecklingen noggrant eftersom det är en mycket viktigfråga.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill egentligen bara lägga till mitttidigare inlägg att jag tycker att det är väldigt positivtatt möta ett sådant engagemang hos ledamöter frånflera av de politiska partierna i , en sådansamstämmighet om hur viktigt det är att vi slår vaktom kulturarvet i sydöstra . Jag tycker att detkänns ännu mer värdefullt eftersom vi ju nu är mittuppe i en dialog med . Att kunna referera tilldet här starka engagemanget i ser jag somrepresentant för den som ett väl-digt stort stöd. Tack ska ni ha!Anf. 54 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret ochför slutorden. Jag vet att det finns ett starkt engage-mang hos ministern och hos regeringen. Jag vet attregeringen på olika nivåer har engagerat sig i frågor-na omkring utvecklingen i . Jag är också gladatt har valt vägen med dialog med Turkiet.Jag tror att det är oerhört viktigt. Det finns så mångapositiva krafter i . Det gäller att inte ta avståndutan att föra en dialog som stärker alla grupper i Tur-kiet.Jag vill också tacka mina kolleger från alla trepartier för den här debatten. Vi har visat att det finnsen bredd i engagemanget. Jag hoppas, fru bi-ståndsminister, att det också ger konkreta spår både isvensk biståndsbudget och i form av påtryckningar påUnesco, EU och andra organ som kan säkerställa attvåra ungar kan åka ned till sydöstra och se enväldigt spännande del av mänskligheten och detkristna kulturarvet när vi kommer några årtiondenframåt.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.8 § Svar på interpellation 2000/01:156 omkompetens inom läraryrketAnf. 55 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat migom vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställaatt universitet och högskolor inte kommer att lidabrist på kompetent lärarpersonal . Sombakgrund till frågan anger frågeställaren det storaantalet högskolelärare som beräknas lämna sina an-ställningar inom 10 à 15 år.Jag vill börja med att säga att det är en viktig frå-ga som tar upp. Det föreståendegenerationsskiftet inom svensk forskning och hög-skolans lärarkår var en av de centrala utgångspunk-terna i den forskningspolitiska proposition som rege-ringen presenterade och riksdagenbeslutade om i december.Enligt (statistiskt medde-lande om personal vid universitet och högskolor1999) var av lärarna i oktober 1999.Andelen lärare var och andelen lärareöver . Till gruppen lärare räknas professo-rer, forskarassistenter, lektorer och adjunkter. Varia-tionen är dock stor mellan olika utbildningsområdenoch mellan olika lärosäten. Lärarna vid lärarutbild-ningen på universiteten och högskolorna är ett exem-pel på en grupp inom vilken stora pensionsavgångarkan förväntas . Varje lärosätemåste göra en egen bedömning av rekryteringssitua-tionen och vidta de åtgärder som erfordras. I likhetmed andra statliga myndigheter ska de statliga uni-versiteten och högskolorna till regeringenredovisa sina mål för kompetensförsörjningen och hurdessa uppnåtts.Den viktigaste åtgärden från statsmakternas sidaför att möta de stora pensionsavgångarna är att ökatillgången på forskarutbildade. Det är därför glädjan-de att kunna konstatera att antalet examinerade i fors-karutbildningen fördubblats under de senaste tio åren.År 1998/99 examinerades över 2 000 doktorer ochöver 900 licentiater. Det är angeläget att ytterligareöka examinationen i forskarutbildningen. På grundvalav den forskningspolitiska propositionen Forskningoch förnyelse (prop. 2000/01:3) har därförnyligen beslutat om omfattande förstärkningar avforskningen och forskarutbildningen vid landets uni-versitet och högskolor, satsningar som kristdemokra-terna gick emot genom att föreslå att anslagen tillforskning och forskarutbildning skulle reduceras med150 . Dessa satsningar syftar bl.a. tillatt öka forskarkompetensen inom näringslivet ochandra delar av samhället utanför högskolan, men gerockså ett bättre underlag för rekrytering av lärare tilluniversiteten och högskolorna.För att pröva nya former för forskarutbildningensorganisation, uppläggning och genomförande kom-mer att fördelas på 16 forskar-skolor fram t.o.m. . Syftet med forskarskolor-na är att förnya forskarutbildningen, främja rekryte-ringen och utveckla samverkan mellan landets uni-versitet och högskolor. Genom forskarskolorna fårlärosäten utan egen rätt att examinera forskare ennärmare koppling till forskarutbildningen. Detta, ikombination med att alla högskolor har fasta forsk-ningsresurser, ger dessa lärosäten bättre förutsätt-ningar att rekrytera kompetenta lärare.De stora satsningarna på forskning inom utbild-ningsvetenskap, allt som allt en anslagsökning med114 fram t.o.m. , bör kraftigtförbättra förutsättningarna att rekrytera lärare tillhögskolans lärarutbildningar.Den forskningspolitiska propositionen innehållerockså åtgärder som förbättrar möjligheterna till enforskarkarriär inom högskolan. För att ge unga fors-kare bättre villkor och för att öka förnyelsen inomsvensk forskning fördelas förforskarrekrytering fram t.o.m. , medel sombl.a. ska användas till att inrätta fler tjänster för nyut-examinerade forskare. Den i den forskningspolitiskapropositionen beskrivna försöksverksamheten medanställningar som biträdande lektor är också en del avdenna satsning. Anställningarna ska vara fyraårigaoch efter prövning kunna övergå till tillsvidare-anställningar som lektor. I övrigt ska samma villkorgälla för anställning som biträdande lektor som föranställning som forskarassistent.I regleringsbrev för till universi-tet och högskolor m.m. anger regeringen bl.a. attföljande mål ska gälla inom politikområdet utbild-ningspolitik:Kvaliteten i utbildning och forskning ska säkrasoch utvecklas genom att universitet och högskolor- intensifierar det pedagogiska utvecklingsarbetet,- aktivt arbetar med undervisningens förnyelse,- erbjuder pedagogisk utbildning för alla anställdalärare som saknar sådan utbildning, och- erbjuder pedagogisk fortbildning och vidareut-bildning för redan anställda lärare.Att lärarna vid universitet och högskolor ges godamöjligheter till såväl pedagogisk som vetenskapligkompetensutveckling är viktigt för arbetsklimatet ochunderlättar rekryteringen av lärare till högskolan.Regeringens åtgärder för att förbättra rekrytering-en av lärare och öka andelen disputerade lärare ihögskolan är sammanfattningsvis att öka antalet fors-karutbildade, att inrätta fler tjänster för unga forskaresamt att förbättra lärarnas möjligheter till kompe-tensutveckling.Anf. 56 ():Herr talman! Jag får tacka för det utförliga svarsom min interpellation har fått.De högre utbildningarna i genomgår enkraftig expansion. Det är vi överens om. Vi är ocksåöverens om bilden att inte ville hadenna kraftiga expansion, då vi befarar att det finnsen risk för att kvaliteten inte kan kvarstå. bli sänkt kvalitet, vilket vi också ser tendensertill på vissa håll .