prot · GO0980 · 2001-03-15 00:00:00 — 49 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar engage-mang i jämställdhetsfrågan, inte minst när det gällerhögre utbildning och forskning. Och jag kan nogliksom ibland känna en väldig frust-ration över att det går väldigt sakta just på detta om-råde i samhället. Det går visserligen åt rätt håll menmycket sakta. Det är därför som också statsmakterna,inte minst , har ställt krav på den högreutbildningen och forskningen att vidta åtgärder för attfå saker och ting att hända.Våra myndigheter har ett ansvar för att låta sinverksamhet genomsyras av ett genusperspektiv för attbli medvetna om frågorna, både i utbildningen och iforskningen, men också vid tillsättningen. Det finnsanledning att följa våra universitet och högskolor närde gäller hur de tillsätter de allra centralaste posterna.Samtidigt, och det är viktigt, kan inte riksdag ochregering ta över ansvaret från universitetsvärlden förderas utnämningar. Så långt kan vi inte gå.Men jag delar engagemanget och frustrationenöver att det ibland går alldeles för sakta. KarolinskaInstitutet har varit ett exempel där det fortfarande ären låg väg kvar att gå.Anf. 50 ():Fru talman! Vi står på samma grund och kännersamma frustration. Ministern sade t.ex. att genuspers-pektivet ska genomsyra alla former av tillsättningar.Då undrar jag: Kommer genusperspektivet också attgenomsyra tillsättningar som regeringen gör? Detgäller bl.a. vid tillsättning av rektorer inom universi-tet och högskolor, men också vid tillsättningar avordföranden och liknande, att ha engagemanget förgenusfrågor när man får en sådan tjänst.Anf. 51 Utbildningsminister ():Fru talman! Svaret är ja när det gäller de förtroen-deuppdrag som regeringen har direkt inflytande över.Där arbetar vi mycket med att få en jämställdhet iutnämningspolitiken.Vad gäller universitetens eget val av t.ex. rektorerär ett första viktig grundläggande villkor att univer-siteten och högskolor själva måste lämna förslag omvilka de vill som sina rektorer. Det ska inte regering-en styra.Däremot är det viktigt att man, när man arbetarmed rekryteringsfrågorna på den nivån, tar in ordent-ligt jämställdhetsperspektivet.Låt mig ge två andra exempel där vi jobbar kon-kret med jämställdhetsfrågorna. Vi satsar stort påforskarskolor över hela landet. Vihar också från sida ställt krav på att re-kryteringen till dessa forskarskolor, framtidens fors-kare, ska ske med ett jämställdhetsperspektiv i bak-huvudet. Vi satsar på rekryteringstjänster för ungaforskare. Där har uttalat att vi också vidrekryteringen till de tjänsterna ska ha ett jämställdhet-sperspektiv när vi arbetar med dem.Visst går det att göra saker, och visst går detframåt, men för sakta, det håller jag gärna med.Normalarbetstiden inom vårdenAnf. 52 ():Fru talman! Jag vänder mig till statsrådet vet att utslagning och utbrändhet är en stor frå-ga i arbetslivet. Det är ett stort problem. Bl.a. drabbardetta kvinnorna i vården. Många kvinnor säger tillmig att de behöver ha en sänkt daglig arbetstid om deska kunna arbeta vidare. Sanningen är den att deflesta inte orkar arbeta 40 timmar i veckan.När nu statsrådet går ut med att lag-stifta mot deltidsarbetslöshet, kan jag se att en sänk-ning av normalarbetstiden skulle göra det lättare ochge fler tillfälle att gå upp till heltid, helst ett arbete på35 timmar i veckan.Då vill jag fråga statsrådet om hon är beredd attöverväga en sänkning av normalarbetstiden så attdeltidsarbetande kvinnor ska kunna gå upp till heltid?Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Så spännande är politiken, att den för-ra fråga jag fick handlade om kvinnor i vården somvill ha mer tid, och kommer en fråga om de kvin-nor i vården som vill gå ned . Det är ett exempelpå hur individuell frågan om arbetstiden måste fåförbli och faktiskt ännu starkare bli en fråga som varoch en har ett större inflytande över. jag har diskuterat det faktum attden grupp kvinnor i vården som är mest utbränd ochsom har mest skador är de som jobbar omdagen. Det kanske handlar ännu mer om att ge de härkvinnorna ett större ansvar och större befogenheteröver hur de utför sina arbetsuppgifter och inte baratro att en kortning av arbetstiden löser de här proble-men.För övrigt har vi en utredning som ska titta på frå-gan om arbetstidsförkortning och som också ser pådet som är stora fråga, normalarbetsti-den. Den lär vi återkomma till, om inte annat så vidnästa val.Anf. 54 ():Fru talman! Det är riktigt att det kommer att bli enutredning . Det välkomnar jag.Drygt 80 % av deltidsarbetslösa är kvinnor. Menmånga äldre kvinnor deltidsarbetar därför att de ärutbrända och utslitna och har själva gått ned. Ommånga fler skulle kunna få heltid vore det mycketlättare att gå ned i arbetstid, förutsatt att alla lättareförst kunde gå upp till heltid. Det tycker jag manmåste överväga om man ska ha en lagstiftning motdeltid.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Min utgångspunkt är fortfarande attvar och en av oss, man som kvinna, måste få en störrerätt att påverka sin egen arbetstid. Arbetstiden måstefå lov att variera med livet. Vi har perioder av våra livnär vi har små barn, barnen växer upp, våra kropparblir äldre, och då måste arbetslivet anpassas mer efterindividerna. När individerna ska trycka in sig i storamastodontorganisationer med för få inflytandemöj-ligheter, då får individerna betala priset. Det är detsom märks i de alltmer alarmerande arbetsska-dor och utbrändhet som vi ser. Min lösning handlarsnarare om att förstärka individernas rätt och intesöka mer stelbenta centrala system. Men det, frutalman, lär vi återkomma till.Bredbandsanslutning i kommunernaAnf. 56 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till näringsminis-ter är det regeringens IT-proposition kom. I ett svar på frågestundför sade näringsministern att avalla hushåll skulle nås av bredband inom två år.Nu rapporterar att kommuner-na inte ställer upp med delfinansiering. Det kan manförstå därför att två tredjedelar av kommunerna gårback i dagens läge trots högkonjunktur. Tidningarnasaffärssidor rapporterar att de bolag som tänkt grävakablar på marknadens villkor nu lägger om sina pla-ner, minskar investeringar och skjuter upp grävarbe-tet.Min fråga till näringsministern blir därför: Vilketblir enligt näringsministern det faktiska resultatet närdet gäller svenska folkets bredbandsanslutning närdessa snart har gått?Anf. 57 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först konstatera att i den pro-position som förelades från regeringen om IT-infrastrukturen gjorde vi ett väl valt snitt mellan vadstaten ska betala och vad marknaden ska betala. Vikan konstatera att inget land har haft en så snabbutveckling på detta område som Sverige.När det gäller kommunerna får man förutse att demåste vara beredda att investera i bredband som mangör i annat som vatten, avlopp, vägar och liknande.Därtill vill jag säga att när vi talar om bredband inne-bär det att vi talar om möjlighet till höghastighetsin-formation. Man brukar säga att det är persekund. Det innebär inte att det ska vara en sortsteknik, dvs. att man måste gräva ned kablar, att manmåste ha optokablar och allt vad de heter. Det kanlika gärna ske via radio, telefoni och liknande. Vad vihar gjort är att lägga fram en proposition som innebäratt detta ska ske oberoende av teknik.Anf. 58 ():Fru talman! Det är korrekt att det finns olika sor-ters tekniska möjligheter, men de andra tekniskamöjligheterna skjuts ju ännu längre fram, för de ärännu dyrare. Marknaden, som den ser ut , har ännustörre problem med de varianterna.Min fråga är fortfarande obesvarad: Vilken är nä-ringsministerns prognos nu när kommunerna sägerifrån och inte ställer upp på detta och när bolagen påmarknaden har fått en försämrad ekonomi? Vilken ärnäringsministerns prognos efter det att den här två-årsperioden har gått? Hur mycket har näringsminis-tern justerat ned från ?Anf. 59 Näringsminister ():Fru talman! har det gått . Vi har ettoch kvar. Vi får väl avvakta. Sedan får vise hur långt vi kommer när det gäller att alla gesmöjligheter till uppkoppling på bredband, dvs. Vi får avvakta det, jag kan inte svara pådet. Det är kvar. Ingen kan säganågonting om detta.Jag vill också säga när det gäller val av teknik attdet inte är helt ovanligt i glesbygden, och det kanvara enda möjligheten, att man gör det via radio.Många kommuner har gjort detta på ett utomordent-ligt sätt. Jag är också övertygad om att alltfler kom-muner kommer att investera i detta.Jag vill avslutningsvis återigen säga att inget an-nat land bygger upp bredbandskommunikation likasnabbt som vårt land gör. Jag tycker att vi ska varaglada över det.Kongo-KinshasaAnf. 60 ():Fru talman! Min fråga går till vår förra utrikesmi-nister. har ju besök av den nye presidentenJoseph i staten , det fornaZaire. är förmodligen den störstakonflikthärden i världen. Man har på ett fåtal år iområdet krigsmördat ca 1 ½ miljon människor, utanatt världen i övrigt har gjort särskilt mycket åt för-hållandena. Den FN-styrka som skulle ha kommit dithar funnit situationen så instabil att den ännu inte harkommit på plats. Det är en mycket olycklig fördröj-ning.Man är i avsaknad av demokrati och har en eko-nomi i ruiner. Landet har en ung befolkning, ochhälften av barnen i skolåldern går inte i skola. Dettaär en tickande bomb.Min fråga till vice statsministern är om den nyepresidenten inger större förhoppningar än vad före-trädaren gjorde. Kan genom EU eller FNgöra en insats som skulle kunna förbättra situationen?Anf. 61 Vice statsminister ():Fru talman! Det är en mycket tragisk utveckling iKongo-Kinshasa. Det har varit så , ochdet har varit en glömd konflikt. Det är geografiskt ettenormt land, med många folkgrupper och fullt avkonflikter. Egentligen är hela regionen inblandad. Detfinns dessvärre också många utländska trupper inne iKongo.Dramatiken gjorde att en ny president kom tillmakten. Från flera håll har man på ett positivt sättvelat utnyttja den situation som uppstod när den nyepresidenten fick ta över lite plötsligt. FN har kunnatfatta en del nya beslut. EU och stöder ut-vecklingen för att få i gång både en internationelldialog och en dialog med de grannländer som hartrupper i just . Jag tror faktiskt attdet ser ljusare ut än vad det har gjort på ganskalänge.Anf. 62 ():Fru talman! Det är bra att den dialogen nu harkommit i gång. Avsaknaden av ett sådant samtal medden uppmärksamhet som det kan skapa har väl bidra-git till att göra situationen svårare. Man lever iKongo-Kinshasa med en inflation om kanske 300eller . Hundratals krigsdödsstraff har utfärdatsutan dom och rannsakan, och man har en infrastrukturdär det till varje bilresa också hör att göra ett verk-stadsbesök. Statsekonomin är i ruiner.Man kan så till vida ändå se hoppfullt på läget attdet funnits intresse för insatser främst från s.k.NGO:er - Röda korset, , MR-grupper och biståndsgivande missions-sällskap. Här har bl.a. varit med. Jag tror atten bra insats bör vara småskalig och bör genomförasnära befolkningen. Det skulle vara bra om regeringenkunde driva en linje på småskalig basis för fred ochdemokrati i området.Anf. 63 Vice statsminister ():Fru talman! När jag i går träffade president i förde vi fram egentligen alla de härargumenten. Fred är naturligtvis det grundläggande,och därför måste samtal till både inne i landet ochmed grannländernas representanter. Men det måsteockså komma till en ekonomisk utveckling. Ekono-miska reformer är helt nödvändiga. Det är först dåsom det lite mer storskaliga biståndet kan komma in,t.ex. EU:s bistånd.Under tiden måste vi se till att det humanitära bi-ståndet fungerar. Det har varit svårt för organisationeratt komma ut i olika delar av . Också om dettaförde jag samtal med presidenten, som säger att mannu är mer öppen för det. Man kan ge skydd åt demsom vill ge humanitärt bistånd så att säga lite längreut i byarna än vad man har kunnat göra.Den kvalificerade yrkesutbildningenAnf. 64 ():Fru talman! Jag vill rikta en fråga till statsrådetWärnersson. har erhållit enproposition från regeringen om permanentning av denförsöksverksamhet som har pågått med kvalificeradyrkesutbildning. Jag tycker att detta är bra. Att vi harfått det här förslaget tolkar jag så att regeringen tyck-er att det är en bra utbildningsform, som man villsatsa på.Intresset för den här utbildningen har varit stortute i landet, och det har varit stor efterfrågan på plat-ser. Jag ser den som ett bra komplement till alla deandra satsningar som har gjorts på utbildningsområ-det på senare år.Min fråga till statsrådet är följande: Är regering-en, om den nu tycker att det här är en bra utbildnings-form, möjligen också beredd att utöka antalet platser?Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! Det är helt riktigt, som säger, att försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning har varit mycket uppskattad som den har pågått. Det är därför som vi nu harlagt fram förslag till om att permanentaverksamheten.Det som är bra i verksamheten är att behovenkommer underifrån. Initiativ har kunnat tas såväl frånföretag som från kommun, i något fall också frånhögskola. Det sker sedan mellan dessa tre parter ensamverkan om utformningen. Näringslivet svarar fören stor del av detta. Lärande kan ske också i arbetsli-vet, och den delen betalas av näringslivet.Försöksverksamheten har haft en volym om12 000 platser, och många har varit intresserade av atterbjuda dessa. För att få ett ja har man verkligen fåttpassera nålsögat, något som också garanterat en högkvalitet i utbildningarna.Detta är den beskrivning av läget som vi harlagt fram i propositionen till riksdagen.Anf. 66 ():Fru talman! Jag tackar för den positiva beskriv-ningen. Det är ungefär samma syn på den här utbild-ningen som jag har. I min hemkommun harman arbetat med ett projekt för att breddanaturbruksgymnasiet. Projektet går ut på en kom-plettering av gymnasiet med en vattenbrukslinje.Också näringslivet har stöttat detta projekt. Man harinte lyckats få platser , menman har byggt upp en helt ny anläggning, som harinvigts i dagarna.Min fundering är om man vid fördelningen av de12 000 platserna försöker sprida ut platser över landetoch ger möjligheter till regionala intressenter somuppfyller de krav som ställs på utbildningen att delta.Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Givetvis är det viktigt att se till att dehär platserna blir jämnt fördelade över landet. Detenda minuset har varit att flertalet av platsernavarit förlagda till och nedåt.Jag tänker inte gå in på det enskilda fallet i ,men erfarenheten säger att man kan ansöka fleragånger om att komma med i de här utbildningarna.Det görs, som jag sade, en noggrann granskning, ochdet är viktigt att så sker, men det bör också vara enbra dialog mellan den som ansöker och den kommittésom handhar ansökningarna.Det är inte tänkt att det ska vara fråga om perma-nenta utbildningar, utan de ska vara med så länge sombehovet finns. Det kommer därför att varaen rörlighet i platserna. Vissa utbildningar kommeratt finnas med under ett begränsat antal år, kanske sexår, och andra kommer att finnas med under en längretid. Att de som är godkända inte alltid kommeratt finnas med är en av de stora poängerna med denhär verksamheten.Jag rekommenderar alltså att komma tillba-ka med en ansökan ytterligare en gång.Främmande språk i gymnasieskolanAnf. 68 ():Fru talman! Också jag vill ställa en fråga tillskolministern. En aktuell rapport från Skolverketvisar att allt färre gymnasister väljer andra främman-de språk än engelska. Det språk som mest har fått ståtillbaka är tyska. På de två stora programmen, detnaturvetenskapliga och det samhällsvetenskapligaprogrammet, fick slutbetyg i tyskamot . På övriga nationellaprogram väljer nästan ingen ett annat språk än eng-elska.Skolverket är oroat över utvecklingen och sägeratt det finns ett stort behov av flera främmande språk,dels för studier i andra europeiska länder, dels förarbete där.Innevarande år är ett språkår som ochEU står bakom. Målsättningen är att man ska läsaminst två språk utöver modersmålet. I gårriktningen åt motsatt håll.Därför blir min fråga: Är regeringen intresseradav att vidta några åtgärder för att fler gymnasister skaläsa främmande språk?Anf. 69 Statsrådet ():Fru talman! är det språkåret. Precis som bådeEU och har sagt är det viktigt att vi lär såmånga språk som möjligt. Det är en del i demokratinatt vi ska kunna kommunicera med varandra. Det ärockså regeringens uppfattning.En del är att vi redan erbjuder flera språk igrundskolan. Vi vet att eleverna startar med engels-kan i de lägsta årskurserna, och sedan gör de ytterli-gare något val inom grundskoletiden.Jag tror att det är viktigt att unga människor prö-var på språken innan de kanske gör det bestämdavalet. Den förändring vi har gjort bygger på grund-skolans kompetens och att eleverna stegvis förkovrarsig in i gymnasieskolan.Det gör att eleverna också har en större möjlighetatt byta språk om de kommit på fel språk, så att säga,inom . De kan då byta under grundskole-tiden, börja på nytt och bygga på när de kommer tillgymnasieskolan.Det är en ny modell som vi prövar och som intehar funnits tidigare. Förhoppningsvis leder den till attfler kommer att kunna fler språk när de går ut gymna-siet.Anf. 70 ():Fru talman! Problemet är att utvecklingen går åtfel håll. har färre gymnasister läst merän engelska som främmande språk.Det är också ett problem att det är svårt att rekry-tera språklärare till skolorna . Det var mycketlättare . Det är svårt att fylla kvo-terna på lärarhögskolorna för främmande språk, dvs.kommande lärare som tänker undervisa i främmandespråk.Det motverkar också den trend som vi vill se, dvs.att fler läser främmande språk i gymnasieskolan.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! läser de flesta ungdomarmer än två språk, och det gör de redan medan de ärinom grundskolan.Förändringen att lägga om språkkurserna har nuträtt i kraft. Det har vi inte haft innan. Den är ett led iatt eleverna ska kunna göra ett felval, kunna bytaspråk och sedan läsa vidare och bygga på den kun-skap de har från grundskolan.En annan del är att stärka modersmålsundervis-ningen, vilket regeringen också angivit i budgetpro-positionen. Många elever har ett modersmål som deskulle kunna utveckla ytterligare.Jag är övertygad om att vi i den framtid vi går tillmötes med brist på arbetskraft verkligen ska ta tillvara den språkkunskap som våra invandrare har medsig och utveckla den vidare så att de blir starka även isitt eget modersmål, plus att de kanske har svenskan,engelskan och kanske ytterligare ett språk.Kongo-BrazzavilleAnf. 72 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till vicestatsminister . Jag vill då gå överpå andra sidan till Kongo-Brazzaville.Jag har varit där och har på nära håll fått sevad tre inbördeskrig har inneburit i mänskligt lidandeoch förstörelse.Jag har också kunnat konstatera att FN-organ ochfrivilliga uppbådar ett samhällsengagemang. Det ärnödvändigt för att kunna få fred men också för attkunna få en demokratiseringsprocess.Budskapet till mig från folket i Kongo-Brazzavillevar att det inte ville bli betraktat som , och att har ett stort förtroendekapital iKongo-Brazzaville.Min fråga är: Vad gör aktivt när det gälleratt stödja den demokratiseringsprocess som trots alltlidande börjar skönjas?Anf. 73 Vice statsminister ():Fru talman! De båda republikerna är välkända för många svenskar genom att missionärernakom dit väldigt . Det är någonting bra att byggapå, även om vi sedan politiskt-diplomatiskt inte haftså nära relationer. Det har också berott på sam-hällsutvecklingen i dessa två länder.Kongo-Brazzaville har också haft ett väldigtotäckt inbördeskrig. Det var en kortare konflikt, menväldigt blodig och otäck. Där har ändå en sortsnationell dialog kommit till stånd.Det är framför allt via EU som vi kan stödja denpolitiska utvecklingen så att den leder till något posi-tivt för människorna där. Även ekonomiskt och soci-alt är det i huvudsak EU:s bistånd som vi måste siktain oss på.Där betyder mycket just nu när vi är ord-förande. Vi kommer att fortsätta att driva på i detarbetet.Anf. 74 ():Fru talman! Tack för det svaret.Jag förstår att har ett stort engagemanginför sitt ordförandeskap. Min önskan är ändå attSverige aktivt förbereder detta inför ordför-andeskap.Jag skulle vilja fråga om just FN-organen. Unicefgör ett otroligt arbete där nere med mycket små me-del. Är vice statsministern beredd att ge mer pengaroch ekonomiska medel för att kunna få den uppbygg-nad som behövs av bl.a. skolor och även när det gäl-ler att ta hand om alla dessa kvinnor som blivit utsattaför organiserade våldtäkter?Anf. 75 Vice statsminister ():Fru talman! Det är bra att FN-organ nämns i dessasammanhang. De betyder väldigt mycket. Då ska mansom svensk också känna att vi är mycket närvarandesom svenskar, representerande vårt land, genom dessaFN-organ.Unicef är ett av de FN-organ där är en avde största givarna. Vi tänker fortsätta att vara enmycket stor givare, eftersom vi tycker att görett bra arbete. Det är ett bra sätt att ge bistånd. Detska vi fortsätta med.HomofobiAnf. 76 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till dis-krimineringsminister angående homofo-bi.Jag tror att lagstiftningen i påverkar deattityder som finns. Det finns fortfarande lagstiftningsom är viktig att ändra. T.ex. tycker jag att homosex-uella ska få ansöka om adoptioner. Om de sedan skafå adoptera ska i varje fall utgå från barnets bästa.Likaså måste det införas en lag mot hets mot ho-mosexuella. Det är viktigt att det ska vara straffbartatt hetsa mot homosexuella. Men det är också viktigtmed attityderna och fördomarna i samhället i allmän-het.Det gäller att driva en aktiv och öppen debatt föratt bekämpa den homofobi som tyvärr existerar i vårtsamhälle . Det är väldigt viktigt för kampen föralla människors lika värde att föra en sådan debatt.Då vill jag fråga vad regeringen gör att för bidratill en sådan öppen och aktiv debatt.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Den handlingsplan mot rasism, främ-lingsfientlighet, homofobi och diskriminering sompresenterades för ären väldigt viktig utgångspunkt för den fråga somHillevi tar upp.Där markeras det tydligt, på ett sätt som inte ärhelt vanligt, att kampen mot rasism och homofobi ären och samma sak. Precis på samma målmedvetnasätt som rasister och andra attackerar och utsätter bl.a.homosexuella måste också samhällets försvar för dengruppen vara målmedvetet.Det är viktigt att förändra attityder genom att t.ex.inte diskutera homosexuella som en minoritet somska toleraras utan som en grupp individer, människor,män och kvinnor, som har en rätt att mötas med re-spekt.De debattinlägg som själv gör ärviktiga steg. Vi är många som har ansvar för att föraupp frågan som de homosexuellas ställning i samhäl-let på en mycket högre nivå på den politiska dagord-ningen. Det är i grunden en fråga om demokrati.Till det kommer lagstiftningen, som vi återkom-mer till, precis som sade, med tvåmycket spännande förslag.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, som jag tyckerlåter mycket hoppingivande. Man är beredd att arbetapå två fronter, både med lagstiftning och med attity-derna.Det pågår väldigt positiva exempel påatt människor tar egna initiativ, dvs. initiativ behöverinte komma uppifrån. T.ex. genomför iStockholm homokompetensutbildning för sina med-lemmar. Det försiggår också runtom i landet för poli-tiker.Det finns på alla fronter mycket fördomar ochokunskap. Det är också grunden till homofobi.Den kommunala självstyrelsenAnf. 79 ():Fru talman! Några statsråd har i varierande gradfått kritik för att de i det borgerligt styrda Stockholmaccepterat kommunala erbjudanden om köp av lägen-heter och tomträttsmark.Statsministern har i pressen, senast , antytt attkommunerna har för stor handlingsfrihet och att de istörre utsträckning borde följa nationella direktiv.Mot den bakgrunden vill jag ställa följande frågatill vice statsministern: regeringen ytterligareinskränkningar i den kommunala självstyrelsen?Anf. 80 Vice statsminister ():Fru talman! Som kammaren väl känner till anservi socialdemokrater att det är väldigt viktigt att detfinns blandformer när det gäller boende. Allmännyt-tan är t.ex. väldigt viktig.