prot · GP0915 · 2001-10-19 00:00:00 — Det är tydligen så att och GudrunLindvall menar att de mindre enheterna, familjejord-bruken, ska utrotas. Det är den gruppens talan jag harfört . De mindre jordbruken, familjejordbruken,måste få finnas kvar i det här landet, och vi måstehitta former för att göra det möjligt. Det finns olikakombinationer. Jag nämnde alla övriga nyttighetersom sker på jordbrukssidan som man inte fårbetalt för och som kanske trots allt är nya nischer iframtiden.Så vänder jag mig till jordbruksministern.Vi talade om skördekatastrofer. Ja, jag vet att vitidigare har haft ett anslag som har handlat om skör-deskadeersättningar, och det är naturligtvis väldigtsvårt att avgöra var gränsen går för att kalla det härför katastrof. Men vi har tydligen under sista tidendrabbats - om det nu har med klimatförändringar attgöra eller vad det nu kan vara. Är det här något bestå-ende som kommer att fortlöpa under ,måste frågan om skördeskadeskydd ändå upp påagendan på något sätt. Vi kan ju inte låta potatisodla-re, morotsodlare och allt vad det nu är ute i vårt landpå det här sättet slås ut genom att man tving-as konstatera att skörden inte gav någonting. Den härfrågan kommer säkert upp med tanke på fortsättning-en, om det nu är så som befaras, att klimatfrågorna ärett av de stora bekymren också de närmaste åren.Anf. 69 ():Fru talman! och säkra livsmedel är mycketviktigt för människors hälsa, och inte minst för vårabarn. Livsmedel framställda på ett etiskt och ekolo-giskt riktigt sätt är en livskvalitetsfråga.Centerpartiet har arbetat med attlivsmedel ska vara ursprungsmärkta för att underlättaför konsumenterna vid deras val av livsmedel. Vibehöver kunniga och starka konsumenter. Konsu-menter som gör medvetna val kan medverka till attplågsam djuruppfödning och andra tveksamma pro-duktionsmetoder stoppas. Man kan alltså säga attkonsumentmakten är beroende av en väl fungerandemärkning av livsmedel. Detta gäller inte minst halv-fabrikat och färdigmat.Centerpartiet fortsätter att arbeta för att konsu-menternas ställning ska stärkas, och då är det viktigtmed en konsekvent märkning av livsmedel där detframgår produktionsland, produktionsmetoder, före-komsten av genmodifierade produkter, antibiotika,hormoner, bestrålning, färgämnen och andra tillsatser.Fru talman! Det växer fram ett allt större intresseför att köpa lokalproducerade livsmedel. Ett av skälenför detta är viljan att köpa mat från producenter mankänner till. Ett annat skäl är miljöaspekterna medminskade transporter. Det är därför viktigt att lag-stiftning och regelverk inte diskriminerar denna formav livsmedelsproduktion. Lokalproducerade livsme-del kan också innebära fler arbetstillfällen på platsermed liten arbetsmarknad.Fru talman! Jordbruket är en viktig faktor om viska ha en levande landsbygd. Om detta ska vara möj-ligt måste vi ge förutsättningar till livs-kraftiga jordbruk. har en av världensfrämsta livsmedelssektorer, både vad gäller kvalitetoch omsorg om miljö och djur. Det svenska jordbru-kets utveckling och fortlevnad är en fråga som berörbetydligt fler än svenska bönder. Vi är alla beroendeav jordbrukets produkter för att få mat för dagen.Detta är för stora delar av jordens befolkningen inteen självklarhet. Historiskt sett har det inte heller variten självklarhet här i vårt land.Men jordbruket ger mer än bara livsmedel. Dethar också en kulturhistorisk betydelse och påverkan. lever en stor del av befolkningen i städer ochtätorter, men gemensamt för de flesta är att de har ettstarkt historiskt förhållande till landsbygden. Detöppna landskapet med hagmarker och ängar har intekommit till av sig självt. Det är generationer av bön-der som skapat och vårdat det som har så stor bety-delse för det öppna landskapet och den biologiskamångfalden. Detta är till stor glädje för oss som bor iSverige, men också för dem som kommer hit somturister.Vi kan konstatera att jordbruket är drivkraften ochmotorn på den svenska landsbygden. Jordbruket ärgrunden och håller i gång andra verksamheter pålandsbygden. Därför måste politiska beslut som rörekonomiska förutsättningar, miljö och sociala aspek-ter ge förutsättningar för livskraftiga jordbruksföre-tag.I bottenvåningen här i finns det tvåtavlor föreställande de två viktigaste näringarna iSverige : jordbruk i ochbergsbruk i . Jordbrukstavlan ser väldigtidyllisk ut med fullt av människor som hjälps åt medarbetet. När tavlan målades var en mycket stor andelav den arbetande befolkningen sysselsatt inom jord-bruket.När vi kommer ut i det svenska landskapet och serhur svenskt jordbruk bedrivs 2001 så ser det mycketannorlunda ut. Det är få personer som arbetar medmycket avancerad mekanisk och teknisk utrustning.Det är mycket mera ett ensamarbete än sedan.Många människor tror, på grund av utvecklingeninom jordbruket med allt färre men ofta större jord-bruksföretag, att denna sysselsättning inte har någonbetydelse för vårt land.Detta är en helt felaktig uppfattning. Utanför destörre tätorterna är lantbrukarna den största småföre-tagargruppen. Jordbruket har också stor betydelse försysselsättningen i andra näringar. Livsmedelssektornsysselsätter ungefär lika många personer i Sverigesom bil- och elektronikindustrin tillsammans. Oftafinns dessa arbetstillfällen utanför de s.k. tillväxtregi-onerna. Det är inte ovanligt med kommuner där merän vart fjärde arbetstillfälle finns inom företag somhärstammar från jord- och skogsbruk.Fru talman! Med tanke på vilken viktig näringjordbruket är för och för oss alla borde vivara rädda om denna näring och behandla den på ettpositivt sätt.Statsministern uttalade attsvenskt lantbruk är en framtidsnäring. Man fick löfteom att den s.k. ryggsäcken som svenska bönder bärskulle lyftas av. Dieselskatten skulle snabbutredas,handelsgödselskatterna skulle återföras till näringenoch el- och eldningsoljebeskattningen skulle likställasmed industrins skattenivå. Den sistnämnda åtgärdenhar delvis införts, men då ställdes av jord-bruksföretagen utanför nedsättningen. Centerpartietvill att gränsen vid för att få del av nedsätt-ningen av el- och eldningsoljebeskattningen ska slo-pas.Vi har fri rörlighet för varor inom EU, och efter-som vi har grannländer med lägre beskattning både pådiesel och på handelsgödsel har svenskt jordbruk intemöjlighet att konkurrera på lika villkor med våragrannländer.Centerpartiet föreslår i sin partimotion att diesel-skatten ska sänkas till EU:s genomsnittsnivå och ävenatt kväveskatten på handelsgödsel ska tas bort, dettaför att minska administration och byråkrati. Jordbru-karen behöver inte fler blanketter att fylla i. Det ärminskad byråkrati och enklare regler som man efter-frågar. Att lantbrukare missar möjligheter att få del aversättningar på grund av att blanketterna är alltförkrångligt utformade är inte acceptabelt.Fru talman! Jag vill ta upp en fråga om densociala dimensionen i lantbruket. Att vara lantbrukareär ofta ett ensamarbete. När alltfler lantbruk läggs nedförstärks denna ensamhet. Sociala kontakter i arbets-livet uppmuntras i många yrken, och de är kanskeallra viktigast för yrken med stor del ensamarbete.Under senare år har vi fått en debatt om utbränd-het och dess orsaker. För lantbrukare är ofta vår- ochhöstbruket perioder med mycket hög arbetsbelast-ning. Detta i kombination med bristande lönsamhetoch pressen att fylla i alla olika blanketter rätt, för attinte missa de ersättningar som man har rätt till, kanleda till en oerhörd stress. Detta är en grogrund förutbrändhet. Det är därför nu ett måste att lyfta avryggsäcken och se till att byråkratin minskar genomenklare regler.Anf. 70 TALMANNEN:Vi har under de här tre dagarnas debatt haft en deltekniska problem i kammaren, och vi kommer natur-ligtvis att följa upp dem för att undvika att sådanainträffar igen. Vi får betrakta dem som olycksfall iarbetet och göra vårt bästa för att klara debatten.Anf. 71 Jordbruksminister () replik:Fru talman! talar vackert omsmåskalighet, om hagmarker, om biologisk mångfaldosv., där jag i långa stycken delar hennes uppfatt-ningar. Men jag vill ställa en fråga om den avregle-ring som talar om som ofrånkomlig ochsom man kan läsa om i deras motioner. Också IngvarEriksson uttalade sig om den. Hur ser Centerpartietpå den? Vilket landskap ser framförsig med en avreglerad jordbrukspolitik? Vilken kon-centration och vilken storlek på gårdarna tror BirgittaCarlsson att detta skulle innebära? Hur många bönderkommer det i så fall att finnas kvar?Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag har inte läst deras motioner, ochjag har lite svårt att så här direkt ta ställning till deraspåståenden. Men min förhoppning och önskan vadgäller jordbruket i är att vi ska kunna behålladet antal lantbrukare som vi har. Vi kan se attutvecklingen nu går åt ett helt annat håll, och jagtycker att det är besvärande. Att vi ska kunna vridaklockan tillbaka och återfå den mängd jordbrukaresom vi tidigare haft tror jag inte, men om vi kan se tillatt de jordbrukare som vi har får rimliga villkoratt arbeta under, tror jag att vi skulle få ett lantbruksom fungerar på ett mer tillfredsställande sätt.Anf. 73 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Det finns beräkningar som visar att viskulle klara oss med 10 000 heltidsbönder i Sverige.Dessa är så duktiga och produktiva att de skulle kun-na förse oss med mat. Vi är dessutom med i EU:sgemensamma marknad, så vi kan få mat från andraländer. Detta är dock enligt mitt sätt att se en mycketskrämmande utveckling. Jordbruket skulle finnaskvar i , i , på , kan-ske också på och i några mindre om-råden. Det är detta som händer om en total avregle-ring av jordbruket kommer till stånd.Det är i det perspektivet som jag ser inlägg. Det är väl ändå något som Centerpartietmåste ta avstånd ifrån.Anf. 74 () replik:Fru talman! Det är mycket möjligt att jag när jaghar läst igenom motionerna i fråga kommer att taavstånd från dem helt och hållet. A och O måste i allafall vara att se till att de lantbrukare som vi har i dagfår möjlighet att konkurrera på lika villkor med våragrannländer, och det har de inte . Vi har en tyng-re beskattning och tuffare villkor vad gäller djurhåll-ning och annat. Vi ska vara stolta över att vi har det,men när vi ställer större krav på våra livsmedelspro-ducenter och på våra jordbrukare måste vi också gedem rimliga ekonomiska incitament att fortsätta medden produktion som de bedriver.Med de tuffa krav som vi har känns det mycketbesvärande om vi inte ger dem möjligheter att fort-sätta. I så fall får vi i stället in en import av livsmedelsom vi inte alls har samma kontroll över och möjlig-het att se vad de innehåller i form av tillsatser ochannat. De djur som det gäller uppföds på ett helt an-nat sätt.Anf. 75 () re-plik:Fru talman! Först har jag en konkret fråga. Jagskulle gärna vilja veta vad menarmed "närproducerat".Svenskt jordbruk får ungefär 10 miljarder itillskott sedan kom med i EU. För några årsedan räknade vi ut att det motsvarade perlantbrukare. Det torde vara ett högre belopp,eftersom antalet lantbrukare har minskat. Jag måstesäga att jag tycker att det är ganska mycket pengarfrån staten eller från skattebetalarna över huvud taget.Jag undrar hur ser på de förhål-landena att de danska lantbrukarna har ett miljöstödsom bara är tiondelen av det svenska och att de har enbekämpningsmedelsskatt som är tio gånger så högoch ett elpris som är betydligt högre. Ska vi inte vägain också sådana saker när vi diskuterar det svenskakonkurrensläget? Det verkar som om vi bara ska tittapå de negativa sakerna.Jag tycker att även ger en oerhörtnegativ bild. Vi är överens om att vi ska ha kvarsvenskt lantbruk, men vi får inte glömma det faktumatt Artdatabanken i sin senaste skrift skriver att ett avhoten mot den biologiska mångfalden är just det kon-ventionella lantbruket, som sprider för mycket bioci-der, dvs. Detta minskar inte bara antaletörter utan också fjärilar och fåglar. Hur ska vi kommatill rätta med det? Som det är framstår konven-tionellt lantbruk som ett hot mot den biologiskamångfalden.Anf. 76 () replik:Fru talman! Det var många frågor, och jag vet inteom jag kommer ihåg alla. Jag kan ta upp en fråga somjag inte fick med i mitt anförande och som handlarom forskning och utveckling inom jordbruket. Det äroerhört viktigt att man satsar pengar för att inte för-störa möjligheterna att lämna över till nästa och där-efter följande generation en landsbygd med en biolo-gisk mångfald som vi alla är rädda om och värnar om.När det gäller ersättningar till jordbruket från sta-tens sida har man valt väg. Man har valt att konsu-menterna ska få billiga livsmedel, och man har valtatt ge den enskilde lantbrukaren ersättning i form avarealstöd och annat miljöstöd. Man kan erhålla mångaolika typer av stöd. Jag tror inte att någon lantbrukareegentligen vill ha en massa bidrag. Man vill ha betaltför det som man producerar. Det skulle egentligenvara ganska skönt om de slapp utsättas för det somnästan är en blanketthysteri.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! finns det inte någon av statenuppsatt prismarknad, men det är en fråga om mark-nad. Kan de svenska bönderna få konsumenterna attinse att produkterna är värda ett högre pris än man tarut , är det naturligtvis fritt fram. Jag tycker att desvenska bönderna inte tar chansen att på ett brasätt marknadsföra sina produkter, t.ex. kött. Mankunde sälja kött av olika raser, exempelvis aberdeenangus och kanske rödkulla ,och därmed verkligen skapa ett mervärde. Jag tyckeratt det här finns mycket att göra.Jag håller med om att det är viktigt att många borpå landet. Men ett av problemen är ju att männi-skor inte har möjlighet att bygga på landsbygden.Svenska bönder är inte så intresserade av att styckatomter på sina marker. Det här gäller inte alls bararunt storstäderna utan även på landsbygden. Det ärhart när omöjligt att komma över mark att bygga på.Om fler ska bo på landsbygden måste också desvenska lantbrukarna börja bli lite generösa medmarken.Jag frågar fortfarande: Vad menar med "närproducerat"?Anf. 78 () replik:Fru talman! Jag ska börja med det eftersom jagmissade det i mitt förra inlägg. Med närproduktionmenar jag att man slipper långa transporter för att nåtill konsumenten. Vi kan givetvis inte handla avgrannen. Det är inte det jag menar. Men mycket avdet som produceras i , som jag kommerifrån, skulle kunna gå ut i butikerna där. Mycket avdet som produceras runt skulle kunnamarknadsföras i affärerna här. Man skulle inte behövaköra maten långa sträckor för att den ska märkas påandra platser. Det fick jag reda på när jag var på stu-diebesök på ett företag.Sedan till det här med att det inte finns tomter attbygga på. Det måste se mycket olika ut på olika stäl-len i . Jag kommer från en bygd där det harbyggts ganska mycket på landsbygden och där detinte alls har varit några svårigheter. Problemet är baraatt det är ganska dyrt att bygga när man får stå för såväldigt mycket själv. Det blir dyrt när man inte kanansluta sig till kommunens reningsverk och till kom-munens vatten och avlopp. Det gör att det är mångasom drar sig för detta.Det är viktigt, tycker även jag, att man ges möj-lighet att bygga på fler ställen, så det hoppas jagkommer att bli lättare framöver.Anf. 79 ():Fru talman! har begärt en aktuell de-batt med anledning av de TV-filmer om brister i djur-skyddet vi har sett . Vi har inte fått någonsådan debatt utan har blivit uppmanade att ta dendiskussionen här. Därför tänker jag i princip enbartuppehålla mig vid djurskyddet.De TV-bilder vi sett i både och andra kana-ler visar att det sker saker i som vi inte troddevar möjligt. Vi trodde inte att vi skulle få se bilder påöverlaster, där grisarna kollapsar. Vi trodde inte att viskulle få se slag och elpådrivare användas på detsättet av vissa slakterier. Vi trodde inte att vi skulle fåse nästan fullgångna kalvar som sprattlar i slak-tade kor. Vi trodde inte att vi skulle få se grisar somsprattlar när de skärs upp och bedövningen uppen-barligen inte har tagit. Vi trodde heller inte att viskulle få höra talas om att man på vissa slakterierfortfarande använder nackskott trots att det är förbju-det.Det här är bilder som naturligtvis med rätta harupprört många. Den svenska djurskyddslagen bliraldrig bättre än den svagaste länken. Man kan frågasig vem som har ansvaret för att det är så här. Natur-ligtvis är svaret att det är den enskilda, den som gördet här, som har ansvaret. Det är transportören somhar ansvaret för att han tar en överlast. Det är slakte-ripersonalen som har ansvaret för att man faktisktslår. Det är naturligtvis också ett ledningsproblem.Det är de enskilda bönderna som har ett ansvar för på en lastbil lastar en ko som man vet är förlångt gången i dräktighet.Man kan också säga att det är ett kommunalt an-svar. Det skulle jag vilja återkomma till. Man kansäga att det är de centrala verken, Livsmedelsverketoch , som har fallerat. Vill man lyftadet riktigt högt upp kan man naturligtvis säga att detär ministern. Men ytterst är det de enskilda männi-skorna som är ansvariga för det de gör.Miljöpartiet hoppas att den djurskyddsmyndighetsom ska inrättas kan hjälpa till att rätaupp situationen. Naturligtvis är det här inte något somnågon vill ha. Jag tror att det finns goda möjligheteratt med en ny djurskyddsmyndighet komma till rättamed missförhållandena. Jag är glad för att det finnsveterinärer som har vågat stå upp för det man har sett.Det beklagliga är att man har försökt tidigare från dethållet och bemötts med nonchalans från centralamyndigheter. Det tycker jag är graverande.Miljöpartiet menar att vi måste ha något slags le-gitimation för transportörer och slakteriarbetare - enlegitimation som inte ordnas av näringen själv utansom ordnas från neutralt håll, gärna från staten, ochsom gör att vi vet att de som har med djur att göra haradekvat kunskap. Jag är övertygad om att mycket avmissförhållandena handlar om att man inte förstårvarför djur gör som de gör.Det finns redan ett bra material framtaget. SLU iSkara har tagit fram ett material som verkligen visarhur man ska göra, vad det är som får djur att reageraoch varför de reagerar som de gör. Vet man det här,kan man ekologi och djurbeteende, tror inte jag möter många av djurens reaktioner med ilska,irritation och kanske slag och elpådrivare. Då förstårman att det går att bygga bort. Det finns jättebra sce-ner i materialet som verkligen visar hur det kan se ut.De visar avlastning av grisar på slakterier som gårhelt tyst, lugnt, fint och snabbt till väga. Vi kan alltsåbygga en bättre situation både för djur och för männi-skor. Att gå till sitt jobb och känna att manär irriterad och att gå därifrån och känna att dageninte har varit bra är naturligtvis ingen fördel.Vi menar alltså att det inte räcker med det vi har . Det räcker inte med att transportörerna ska re-gistreras. Varje enskild transportör måste ha en legi-timation. Vi tror också att det kan höja statusen hosden här yrkesgruppen.Det diskuteras mycket vilket ansvar besiktnings-veterinärerna har haft. Det har ju varit besiktningsve-terinärer som har slagit larm. Vi hoppas att det jord-bruksministern säger, om att man ska styra upp dethär så att det blir mycket klarare och tydligare attbesiktningsveterinärerna har ett ansvar för djurskyd-det, kan förbättra det hela.Jag tror att både kommunerna och Jordbruksver-ket på något sätt har litat på att organisationen harfungerat, trots att det har kommit propåer i utredning-ar som har sagt att organisationen har brister. Kom-munerna har fått lära sig att inte titta efter i onödanoch att våga lita på andra. Här tror jag att man kanhitta svaret. Kommunerna har helt enkelt trott attbesiktningsveterinärerna har klarat det här och att dethar fungerat.Dessutom tycker jag att det är ganska illavarslan-de att kommunerna inte vet att de kan begära inuppgifter om när djur lastas på transporter eftersomde har ansvar för djurskyddstillsynen. I min kommunhar det förekommit två fall där det hade behövts ensådan information. Det gällde dels ett fall med över-last av värphöns, dels ett fall med engristransport som gick av vägen. Det visade sig atttransporten var klart överlastad och på väg att hämtafler grisar.De kommuner man frågar vet inte att de kan begä-ra in de här uppgifterna. På den här punkten tyckerjag att ansvaret för att man inte har gått ut med in-formation om vad som kan göras vilar tungt på . skulle mycket väl hakunnat samla ihop de 30 kommuner det handlar om.De stora slakterierna i är nämligen inte flerän 30. Man hade kunnat diskutera hur tillsynen kanförbättras. Man har inte gjort det. Jag hoppas att en nydjurskyddsmyndighet kan ta tag i frågan på ett heltannat sätt.Miljöpartiet anser det oerhört väsentligt att inte nuskylla det hela på kommunerna. Det blir så enkelt.Det finns många kommuner där djurskyddet fungeraroerhört bra. När vi nu får en ny djurskyddsmyndighet,se till att bygga på de goda kommunerna! Riv intesönder!När vi hanterade sedansade vi att det är bättre att låta tillsynen för både dengamla miljöskyddslagen, gifterna, den gamla sköt-sellagen, gödselvårdsanläggningarna och djurskyddetligga på samma nivå. Då hade länsstyrelserna ansva-ret för skötsellagen och gödselvårdsanläggingarna,och man bad att få slippa det. Man sade att man intekunde hantera så många objekt. Det blev så långt attåka och det gick inte att bara kika in. Det måste na-turligtvis gälla djurskyddet också.Vi i menar att bara genom att låtakommunerna ha kvar ansvaret för djurskyddstillsynenkan vi se till att få en djurskyddstillsyn där man hin-ner titta till detta i förväg. Naturligtvis bör tillsynenvara så pass god att det inte behövs braskande rubri-ker om döda djur. Det är på sätt och vis ett misslyck-ande. Man borde ha tittat på det här innan det gick sålångt.Bara genom att ha kvar tillsynen på kommunalnivå kan vi också få en tillsyn som ser till de männi-skor det handlar om. är det människorsom av ett eller annat skäl har tappat greppet. De harbedrivit en djurhållning som har varitprickfri. Människor är också djur som ska behandlasmed respekt. Det går inte att ha en myndighetspersonsom kommer uppifrån.Vi menar att en djurskyddsmyndighet kan komp-letteras med en ny kommunakut som mer aktivt ändagens centrala myndighet jobbar mot kommunerna.Den kan vara ett stöd. Den kan ta över principiellafall så att vi kan få en liktydighet i landet. Den kan taöver svåra fall som känns för nära för kommunen.Den kan ta över fall som rör flera kommuner.Denna förändring innebär också att små kommu-ner kan dela djurskyddsinspektör med varandra. Dennya situationen med ny djurskyddsmyndighet germånga möjligheter. Se nu till att ta vara på dem, jord-bruksministern! Det finns en god möjlighet att rätaupp det här.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag delar uppfatt-ning. Det är förskräckligt att djur hanteras på detsättet. Vi upprördes när vi såg hur det gick till vidtransporterna i EU. Sedan har vi sett att det händerganska förskräckliga saker även i Sverige.Vi har ett väl utvecklat djurskydd och en starkdjurskyddslag. Trots det får vi med jämna mellanrumrapporter om att lagen inte efterlevs och att djur be-handlas illa eller att de t.o.m. utsätts för vanvård. Detfinns inget försvar för sådant. Det är oerhört viktigtatt man följer upp och ser till att reglerna följs. Därförhar begärt att det ska tillsättas en utred-ning som ska se på vad det är som gör att inte lagenefterlevs.Om lagen behöver skärpas är det viktigt att mangör det. Men det är mer motiverat att man ser till attden lag som vi har verkligen kommer till användning,att folk efterlever den.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Jag är övertygad om att alla partier iSveriges riksdag delar uppfattningen att djur-skyddslagen ska efterlevas. Men jag önskar att dettaockså skulle genomsyra politiken på alla nivåer. Detfinns skillnader mellan kommunerna när det gällerhur högt djurskyddet prioriteras. Det beror på vilkenmajoritet som styr, och det känns besvärande, måstejag säga. Men jag är glad över att djurskyddet harprioriterats i de kommuner där ingår imajoriteten.I och för sig kan jag förstå att vissa kommuner harhaft svårt att satsa på djurtillsyn.