prot · GO0975 · 2001-03-07 00:00:00 — Formuleringen är såpass skarp att den borde ha föranlett regeringen att seöver situationen i samband med den nu föreliggandepropositionen.Mot bakgrund av detta begärde vi moderater enhearing i finansutskottet, som i och för sig inte gav såmånga ytterligare svar, men tillräckligt för att förstär-ka intrycket av att regeringen gått lite för snabbt fram.Propositionen är ett hastverk utan att tidsnöd förelig-ger. I stället för att göra en ordentlig översyn av helaområdet när det gäller definitioner, gränsdragning,ansvar, rollfördelning och samordningsbehov förelig-ger en mycket svag definition och otydliga justeringarmed tolkningsproblem och okända konsekvenser.När det gäller samordning är flertalet remissin-stanser positiva till en förstärkning, och utredningenär ganska klar på den punkten. Olika möjligheterfinns, alltifrån att inte göra någonting till ett friståen-de råd eller en fristående myndighet. Dessa alternativbehandlar propositionen endast på några rader trotsatt frågan uppenbart har varit viktig i utredningen.Det är en stor brist. Här borde regeringen tagit ställ-ning.Av hearingen framgick inte heller att det förelågnågon förklarlig brådska med de nu framlagda försla-gen. En ny lagstiftning hade vunnit på, som jag sadetidigare, att regeringen skyndat långsamt och i ettsenare skede återkommit med ett mer heltäckandeförslag som åtgärdat de problem som framkommitunder behandlingen.Mot denna bakgrund, herr talman, yrkar jag av-slag på propositionen i dess helhet. Om nu inte dettayrkande vinner majoritet i kammaren står vi självklartbakom våra reservationer i övriga moment, men förtids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationnr 1.Anf. 199 PER ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 1 och också reservation 6.Herr talman! Jag ska först motivera avslagsyrkan-det för kammaren och för eventuella TV-tittare iriksdagsrummen, även om det är sent och det kanskeinte är så många kvar. Det handlar om propositionenskvalitet. Propositionen står, som vi har hört, på tvåben. Å ena sidan handlar det om en implementeringav EG-direktiv, å andra sidan är det en utvärdering avstatistikreformen från 1993-1994.Vad gäller implementeringen av EG-direktivet harvi inte så mycket att säga. Även förslaget om ensamlad statistiklagstiftning tycker vi är rimligt. Somvi har hört är det inte så bråttom med detta.Därför kan man inte av någon typ av tidsskäl motive-ra att propositionen behövde komma . Vi tyckersom tidigare talare att den skulle ha vunnit på ombåda delarna hade varit bra. är det först den 1oktober som EG-direktiven ska vara implementerade.På så sätt finns det och har funnits tid. Den ena delengäller alltså EG-direktivet.Den andra delen gäller utvärderingen av statisti-kreformen. Den är tyvärr undermålig, ,socialdemokraternas talesman. Den är av dålig kvali-tet. Det ger en konstig känsla av att när regeringenproducerar propositioner är det i stor utsträckning justEG-direktiv som kommer fram. När det kommernågonting av egen kraft är det inte bra. Det är fleragånger som jag har fått kritisera detta, och kollegertill mig har märkt samma sak om EG-direktiv i pro-positionsströmmen.I den mån som regeringen inte gör någonting kre-ativt själv ger det en större kraft bakom kritiken attdet är som bestämmer allting. Det är ett all-varligt principiellt problem.Herr talman! Jag hoppas att hörde dettatrots att han var upptagen av viktiga överläggningar.Bakgrunden har vi hört talas om, så jag har ingenanledning att upprepa den. Däremot vill jag via herrtalman ställa ett antal frågor till , som jagnaturligtvis hoppas att han besvarar. Det står i utvär-deringen, dvs. i bakgrunden till propositionen, är positiv till reformen. I propositionen på s. 29står det också att regeringen delar denna bedömning.Men är regeringen inte av allt att dömaberedd att fullfölja reformen i meningen att hjälpa tillatt skapa en marknad för statistikproduktion och attföra makten över statistiken till de fackmyndighetersom faktiskt vet vad de vill ha statistik om. De är nubeställarmyndigheter.Min fråga är: Hur är socialdemokratins inställningtill statistikreformen? Var den bra eller var den dålig?Tala ur skägget! Om den var bra, som regeringensäger - varför vill ni då inte fullfölja den?Även om timmen inte hade varit sen skulle jag hasagt till m.fl. här, herr talman, att det up-penbarligen finns en dragkamp mellan å ena sidanStatistiska centralbyrån och å andra sidan de statisti-kansvariga myndigheterna.Man kan titta på s. 31 i propositionen. Det är ju ettregeringsbeslut, och inte ett riksdagsbeslut, så jag skainte blanda ihop de rollerna. När det gäller ansvars-fördelningen som regeringen bereder i sin ordning såkan man läsa om hur de olika verken, med ett undan-tag, vill ha beslutanderätten över både resurser ochstatistik. Från SCB säger man att man vill att det skaligga hos SCB. Man kan vara människokännare, ochhär gäller det att se igenom någon typ av dragkampeller låt oss säga maktkamp, försöka göra det bästa avsaken och antingen fullfölja reformen eller inte.När jag gick igenom remissinstanserna var detalldeles uppenbart att denna kritik fanns, och att denhar funnits där från början. Situationen är alltså påintet sätt ny.Kritisera mig om ni tycker att jag har fel, men jagtycker att en viktig punkt som rimligtvis bör finnasmed i snart sagt varje lagstiftning är vad målet är medlagstiftningen och vilka medel man vill använda sigav för att driva hem detta mål. När man läser lagtex-ten ser man att målet saknas. Det saknas ett övergri-pande mål, och det saknas avgränsningar i form avdefinitioner, som vi har hört tidigare. Vi har försöktatt formulera ett förslag till det övergripande målet.Det kanske kan kritiseras för att vara för allmänt, meni politisk filosofi så är det som gäller det gemensam-ma bästa. Man ska ha ett övergripande mål för lag-stiftning över huvud taget som är det gemensammabästa.När man börjar sortera begreppen inser man attstatistik är ett medel. Statistik är inte något mål, ochdet har faktiskt inte något värde i sig. En statistiskuppgift för vad det vara månde, t.ex. för riksdagsle-damöternas närvaro i kammaren, har ingen betydelsei sig om man inte försöker tränga bakom statistikenoch använda den till någonting. Statistik är alltså ettmedel. Därför måste statistiken kunna motiveras,naturligtvis utifrån ett gott förvaltarskap och att maneffektivt använder offentliga medel. Men den måsteockså prövas mot det övergripande målet.Jag antar att m.fl. håller med mig, herrtalman, om att statistik inte får göras på ett sådant sättatt det kränker enskilda människor och deras person-liga integritet. Där har vi en bred enighet. Men det fårheller inte oskäligt tynga en verksamhet så att detäventyrar just den verksamhet som man ska hämta instatistik om. Och så är faktiskt fallet, hör man närman lyssnar på dem som avkrävs detta. Jag tycker måste stanna upp, verkligen pröva medlen och seom de inte motverkar målet.Anna talade något om detta med defi-nition. Jag vill bara säga att såväl i regelgruppen somi lagens tidigare formulering fanns en definition avoffentlig statistik - men är den borta. Definitionbetyder ju avgränsning, och har man ingen avgräns-ning så kan det hela mycket riktigt växa hur somhelst, utan någon kontroll. I och för sig är det klart attdet finns någon typ av ekonomisk barriär eller någotekonomiskt hinder eftersom myndigheterna, inklusiveSCB, ju inte har hur mycket pengar som helst.I propositionen talas det också om förstärkt sam-ordning av den officiella statistiken. Men lämnasdet till regeringens egen beredning. Sedan kan det blilite vad som helst utan att vi får vara med och föra enöppen debatt om det hela. Det ska i stället presenterasriksdagen.Vi har också pekat på en annan sak. Jag vill frågaHans Hoff hur Socialdemokraterna ser på remissin-stansernas argument. Det ska inte bara vara ett råd förSveriges officiella statistik, vilket utredningen före-slog, utan det hela ska vara självständigt, och lokali-seras utanför SCB:s domäner. Hur hanterar ni denöverväldigande majoritet hos remissinstanserna somförespråkar detta? Det hela är ju uppenbart när manläser igenom det. Hur menar ni att samordningen skagå till? Vi har redan hört om SCB:s oförenliga roller.När jag jobbade med motionen och läste Statskonto-rets rapport var det alldeles uppenbart att någontingsnabbt måste göras åt SCB och dess oförenliga roller.T.o.m. regeringens stabsorgan, Statskontoret, driveralltså detta.Med det, herr talman, vill jag tacka för mig. Jaginväntar en trevlig debatt med Hans.Anf. 200 HANS ():Herr talman! Det ärende vi nu behandlar byggerpå regeringens proposition En ny statistiklagstiftningsamt de motioner som väckts med anledning av pro-positionen. Låt mig börja med en historisk tillbaka-blick om statistikens framväxt i Sverige.Det var ingen slump att beslutet om att organiserasammanställning av statistik kom . Den stora bristen på arbetskraft diskuterades ipressen, i avhandlingar och i . Alla tog fastapå att det behövdes information om befolkningen.År 1749 startade det s.k. för attsammanställa befolkningsstatistik. Prästerna fick iuppgift att sammanställa statistik från kyrko-böckerna efter formulär. fannsdet stora brister i sammanställningarna. Därför börja-de man alltmer intressera sig för tillförlitligheten istatistiken, och anpassade insamlingsrutinerna för attminska felkällorna.Detta arbete var framgångsrikt. Redan i början av1800-talet hade en befolkningsstatistik avhög kvalitet. Detta väl genomarbetade system har gettoss en stabil grund att stå på för att utveckla modernastatistiksystem. 1858 grundades Statistiska centralby-rån, och insamlingen av befolkningsstatistik organise-rades om. I stället för att samla in färdiga tabeller ochbefolkningsdata började man 1861 att skicka in av-skrifter och delar av kyrkoböckerna till SCB.När kyrkolagen infördes blev det obligato-riskt att föra kyrkliga längder över dop och begrav-ningar samt att föra längder över boende i försam-lingen.Med detta kan vi konstatera att statistik under år-hundraden varit en viktig kunskapskälla i det svenskasamhället.Fru talman! Statistik är en oundgänglig kun-skapskälla i vårt samhälle. Det är en kunskapskällasom ger oss möjlighet att följa utvecklingen när detgäller t.ex. ekonomi, välfärd och demokratiska ske-enden i vårt samhälle. Konkreta exempel på vad sta-tistik har bidragit med kan vara cancer- och miljöre-gistrets möjligheter att identifiera cancer i arbetsmil-jön. Att vi i tidigt såg sambanden mellanarbetsmiljö och cancer när det gäller asbest kan till-skrivas att vi inrättade ett centralt cancer-register i Sverige.Ett annat exempel kan vara att vi följer uppläkemedels påverkan på det ofödda barnet genom ettmissbildningsregister. Detta gör att riskerna för attläkemedel eventuellt skadar barn under graviditetensnabbt upptäcks.Fru talman! beslutade regeringenatt tillkalla en särskild utredare med uppgift att utvär-dera statistikreformen som genomfördes . I upp-draget ingick också att analysera EU-medlemskapetseffekter på statistikens område och lämna förslag tilleventuella förändringar i den officiella statistiken.Samtidigt tillsatte en statistikre-gelgrupp med uppgift att lämna förslag till ändringar iförfattningar som reglerar produktionen av statistik.Utredaren lämnade sitt betänkande ,och presenterade Statistikregel-gruppen sin promemoria.I oktober år 2000 överlämnade regeringen propo-sitionen En ny statistiklagstiftning till . Ipropositionen föreslås att den reglering av statistik-systemet som finns i statistiklagen, statistikre-gisterlagen samt lagen om uppgiftsskyldighet påjordbrukets område sammanförs i en ny lag om denofficiella statistiken. Förslaget innebär vidare att vissabestämmelser i personuppgiftslagen och EG:s da-taskyddsdirektiv på statistikområdet förs in i den nyastatistiklagen. Utöver dessa förslag till ny statistiklagberörs behovet av en förstärkt samordning av denofficiella statistiken, kostnadsfri tillgänglighet till denofficiella statistiken, ett rättsligt skydd för beteck-ningen och för en symbol för den officiella statistikensamt en förändrad ansvarsfördelning mellan Statistis-ka centralbyrån och när det gällerstatistik.Fru talman! Under finansutskottets beredning avbetänkandet har yttrat sig överförslaget till ny statistiklag. har ocksågenomfört en intern utfrågning med företrädare förJustitiedepartementet, ,Statskontoret och den särskilda utredaren av statisti-kreformen.I betänkandet återfinns sex reservationer.När det gäller reservation 1 och 6 konstaterar ut-skottsmajoriteten att en beredning fortsatt pågår iRegeringskansliet.När det gäller reservation 2 och 3 konstaterar ut-skottsmajoriteten att den förändring av benämningenofficiell statistik som görs är av teknisk och språk-mässig natur och saknar betydelse i sak.Utskottsmajoriteten delar inte reservanternas upp-fattning i reservation 4 att det föreligger problem ochoklarheter vid behandling av personuppgifter förannan statistik än den officiella.När det gäller reservation 5 konstaterar utskotts-majoriteten att det för kvaliteten på den officiellastatistiken är väsentligt att uppgifterna från t.ex. fö-retag snabbt kommer in.Fru talman! Mot bakgrund av det anförda yrkarjag bifall till hemställan i finansutskottets betänkandenr 15 och avslag på reservationerna.Anf. 201 PER ():Fru talman! Då vill jag upprepa de frågor som jagställde. Jag kan förstå att vill fullfölja sittanförande och lämna frågor vid sidan. Varför vill niinte fullfölja reformen? Detta har ju t.o.m. betecknatssom en återställare. Hur ser ni på det? Är ni inte posi-tiva till att fackmyndigheterna i fortsatt utsträckningsjälva ska ha makten och även resurserna för att upp-handla sitt behov av statistik?Hur ser på remissinstansernas argu-mentering när det gäller en förstärkt samordning avden officiella statistiken? Lämnade ni det bara tillregeringen? Varför kunde inte regeringen ge någonbedömning så att vi i propositionen kunde läsa hurman ser på det här? Någon åsikt måste man väl ändåha i denna relativt heta fråga mellan fackmyndigheteroch SCB. Hur tänker sig att en samordningbör gå till?Sedan vill jag också fråga om SCB och de härrollproblemen. Har och regeringspartiettagit någon hänsyn till regeringens eget stabsorgan,Statskontoret, som pekar på att Statskontoret har justmyndighetsuppgifter, stabsuppgifter, serviceuppgifteroch beställaruppgifter som i sig går emot varandra?Detta var kanske en skur av frågor, men någotsvar vore bra.Anf. 202 HANS ():Fru talman! Det var spridda skurar som vi får taen och en. Per är mycket väl medveten omatt samordningsfrågorna, kvalitetsfrågorna och roll-frågorna ligger som en del i propositionen när detgäller regeringens bedömningar. Regeringen harockså bedömt att det behövs en förstärkning när detgäller samordningsfrågorna. Detta föranledde ocksåen särskild intern hearing kring dessa frågor. Dettabelystes ur alla olika vinklar mycket klart och tydligt.Regeringen bedriver ett beredningsarbete kring de härfrågorna. Här finns ett antal olika alternativ. Det ärinte bara att ta ett av alternativet och införa det. Manmåste också se vad det får för konsekvenser.Fru talman! Jag är lite betänksam när det gällerhur har agerat under beredningenav detta betänkande. Jag skulle vilja fråga Per Land-gren några saker. skriver i sinmotion En ny statistiklag så här: "Vad gäller ny sta-tistiklag tillstyrker vi regeringens förslag bortsett frånförslaget om överklagande." Men när verklighetentränger sig på och rycker i spratteltrådenlägger sig Per platt och skriver på en reser-vation som innebär att man avstyrker hela propositio-nen i dess helhet.Jag tycker också att det är förvånande, och det kanockså Per få kommentera, att han har un-dertecknat reservation 3. Där anser man att riksdagenska vara återhållsam med inhämtande av statistik. Jagtycker att det är fel. Statistik är en viktig kun-skapskälla att hämta information ifrån. Det tyckerockså uppenbarligen övriga riks-dagsledamöter som lagt inte mindreän 35 motioner som är uppbyggda med hänvisning tillstatistik.Låt mig ge några exempel på vilka viktiga ämnende här tar upp, men det hinner jag inte med den härgången. Det får vi ta nästa gång.Anf. 203 PER ():Fru talman! Anfall är ju bästa försvar. Det harHans Hoff begripit. Låt oss här i början gå tillbaka tillsamordningen. Om regeringen inte talar om i propo-sitionen hur man faktiskt vill ha det, kommer detkanske en förordning som tyvärr dikteras av Statistis-ka centralbyrån, och så ställs fackmyndigheternainför fait accompli. Det tycker jag inte är en rimligordning.Jag sade i mitt tal att av dessa två delar är det endel som i princip är okej. Det är implementeringen avEU-direktivet och skapandet av en enhetlig statistik-lagstiftning, men det var inte bråttom. Vi tycker attden andra delen som gäller utvärderingen av statisti-kreformen har en så undermålig karaktär att innan jaggick med på detta ville jag kolla upp om det fannsnågra tidsskäl till att man inte kunde avslå propositio-nen i dess helhet. Jag talade med Statistiska central-byråns juridiska chef nummer två, och fick veta attden faran inte förelåg. Då trappar vi upp lite grann föratt påtala allvaret. Det gäller även styrelseledamöter iSCB. Den här propositionen är dålig och inte bra, ochdet har ju tydligt gått fram.Om det skulle bli avslag på propositionen, vilketkanske inte är fullt så sannolikt och regeringen åter-kommer, kommer vi att ställa oss bakom den samladestatistiklagstiftningen med det undantag som HansHoff nämnde. Konstigare än så är det inte.Så tillbaka till samordningen: hemlighetsmakerietkan i alla fall upplevas finnas där, Hans Hoff.Anf. 204 HANS ():Fru talman! Jag ska inte angripa Per Landgrenmer, för nu har han inte längre någon replik. Det ärrätt fult att göra det.Jag tror att vi är oerhört överens ikring att vi villha en förstärkt samordning. Vi ser, och det ser rege-ringen också, att det behövs en förbättrad samord-ning. Kvalitetsfrågorna behöver förstärkas, självfallet.Men det behövs också, som framgick mycket klartoch tydligt vid den interna hearing vi hade, mer tidför att överäga vilken av de olika vägarna man ska gå.Det beredningsarbetet är inte klart. Det äringet hemlighetsmakeri, utan det är snarare så attbåde jag och alla övriga förhoppningsvis i dennakammare är intresserade av och tycker att det är vik-tigt att det förslag som kommer är så väl berett sommöjligt och så pass bra att vi kan ställa oss bakom detallihopa. Jag tycker att det är bra.Anf. 205 ():Fru talman! Det är alldeles uppenbart att HansHoff slingrat sig inför våra frågor. Det har varit enmassiv kritik mot förslaget, och all den underliggandekritik som har framförts av utredning har inte kommitfram i propositionen.Hans Hoff säger att beredning pågår. Då skullejag vilja ha svar på en fråga: Om det nu pågår bered-ning och man är medveten om att det finns ett behovatt göra förändringar, varför lägger man fram en halv-färdig proposition, som den som vi har att debattera ? Det var den ena frågan.Omfattningen av den officiella statistiken hängernaturligtvis ihop med hur man avgränsar, hur mandefinierar begreppet officiell statistik. Hans Hoffgjorde inledningsvis i sitt anförande en historisk till-bakablick där han inte minst betonade att det var ettsystem som gick ut på att det är nödvändigt medstatistik och att man måste minska felkällorna. Menhänger inte det här ihop med frågan om definieringoch avgränsning, att kvaliteten på det man får uthänger ihop med hur man har avgränsar begreppetofficiell statistik?Anf. 206 HANS ():Fru talman! Jag börjar med begränsning och av-gränsning av officiell statistik. Det som sker i sam-band med propositionen och betänkandet är att ordet"samhällsplanering" byts ut mot ordet"utredningsverksamhet". Det betyder ingen föränd-ring i sak. Dessutom är det här den övergripandedefinitionen av officiell statistik. Sedan utfärdar rege-ringen förordningar där så att säga varje sammyndig-hets produktion av statistik tydligare och ytterligareavgränsas i förhållande till det som är det övergripan-de i propositionen.Anf. 207 ():Fru talman! Jag fortsätter på den frågan. Jag note-rar att inte svarade på frågan om varför detär så bråttom, varför man inte kunde vänta.När det gäller begränsningarna och definitionenav officiell statistik säger att det här baraär en övergripande beskrivning av begreppet, restenska komma senare i en förordning. Men poängen frånoss som är kritiska till detta är att någon annan fårsitta och göra avgränsningen. Det i sin tur kan ledatill en oändlig expansion inom statistikområdet. Var-för ska inte vi riksdagsledamöter i denna kammareeller finansutskottet få ha en mening med om hur manska avgränsa den officiella statistiken?Anf. 208 HANS ():Fru talman! Jag hoppas att vi inte kommer i densituationen att riksdag ska göra den härtypen av förordningar, som i det här fallet berör ca240 olika statistiska produkter. Det skulle innebära etträtt stort arbete för vår kammare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Bättre förutsättningar för värdepapperi-seringFöredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU17Bättre förutsättningar för värdepapperisering (prop.2000/01:19).Anf. 209 ():Fru talman! I betänkandet behandlas regeringensförslag till ändring i lagen om finansieringsverksam-het och lagen om skuldbrev.Lagändringar föreslås för att förbättra förutsätt-ningarna för genomförande i av s.k. värde-papperisering. Den form som är aktuell i detta betän-kande innebär att ett företag, banker eller annat kre-ditinstitut, säljer fordringar till en juridisk person, ettspecialföretag, som i sin tur ger ut värdepapper för attfinansiera sitt förvärv. Syftet är enbart att äga dessafordringar och förmedla betalningsflöden från ford-ringarna till investerare i de värdepapper som företa-get har gett ut.Förslaget till ändring i lagen om finansierings-verksamhet innebär att verksamhet som består i attvid enstaka tillfällen förvärva fordringar undantasfrån lagen om kapitaltäckningskrav om den bedrivsav aktiebolag eller ekonomiska föreningar.Värdepapperisering som är vanlig i många andraländer, främst anglosaxiska, har varit ovanlig iSverige. Orsaken är främst att de specialföretag somförvärvar fordringarna betraktas som kreditmark-nadsbolag, vilket innebär att bolaget omfattas avlagen om kapitaltäckningskrav.Enligt vår uppfattning är ett ökat inslag av värde-papperisering positivt för den svenska kreditmarkna-den. Kapital frigörs, och utan kapitaltäckningskravskulle kapitalkostnaden för en given mängd krediterminska. Sammantaget skulle det ge en stabilare ochmer effektiv och flexibel kreditmarknad.Eftersom värdepapperisering också leder till attkreditrisker omfördelas i ekonomin, från institutionervars stabilitet är viktig för samhällsekonomin, främstbanker, till institut som är mindre känsliga kreditför-luster, borde leda till att stabiliteten i det finansiellasystemet ökar. Vi ställer oss därför positiva till delagändringar som föreslås. Men det finns en risk föratt regeringens förslag begränsar denna utvecklinggenom vissa formuleringar i förslagstexten.I propositionen står det att förslaget gäller special-företag, vars verksamhet "består i att vid enstakatillfällen förvärva fordringar och- medel för verksamheten inte löpande anskaffasfrån allmänheten".Regeringen motiverar begränsningen till EG-rätten, där ett företag som löpande finansierar sinverksamhet från allmänheten är att betrakta som kre-ditinstitut.Vi anser emellertid, liksom ochden sakkunniga branschen, att detta inte motiverar enbegränsning när det gäller fordringar som berör ba-lansräkningens tillgångssida, vilket inte berörs avEG-rätten. För att inte omöjliggöra regelbundna, omän begränsade i omfattning, överföringar av fordring-ar från kreditinstitut till specialbolag bör därför for-muleringen "vid enstaka tillfällen" ersättas av "i be-gränsad omfattning".Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tionen.Anf. 210 HANS ():Fru talman!