prot · GO0991 · 2001-04-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:91Onsdagen den 4 aprilKl. 09.00 - 18.0119.00 - 22.58Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 mars.2 § Kompletteringsval till skatteutskottetTredje vice talmannen meddelade att Miljöpartietde grönas riksdagsgrupp på grund av uppkommenvakans anmält som ledamot iskatteutskottet efter vice talmannen förklarade vald tillledamot i skatteutskottetMatz ()3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition2000/01:118 till skatteutskottetMotioner2000/01:Ju11-Ju17 till justitieutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFörsvarsutskottets betänkanden /01:FöU3-FöU5Finansutskottets betänkanden /01:FiU18, FiU21och betänkande 2000/01:JuU16Näringsutskottets betänkande 2000/01:NU7Miljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU205 § Behandling av personuppgifter inom skatt,tull och exekutionFöredrogsskatteutskottets betänkande 2000/01:SkU20Behandling av personuppgifter inom skatt, tull ochexekution (prop. 2000/01:33).Anf. 1 ():Fru talman! I det här ärendet behandlas perso-nuppgifter inom skatt, tull och exekution. I proposi-tionen föreslås en ny författningsreglering som gällerbehandling av personuppgifter inom skatteförvalt-ningens verksamhet med beskattning, folkbokföring,val och folkomröstningar samt kronofogdemyndig-heternas verksamheter och verksamhet.Vi moderater instämmer i stora delar av proposi-tionen men har en avvikande uppfattnig på två punk-ter. Vi står bakom bägge våra reservationer, men jagnöjer mig med att yrka bifall till reservation 1, somjag också kommer att begära voteringpå.Vad gäller utlämnandet av allmän handling delarvi åsikten att utlämnandet av sådana uppgifter måsteregleras. Enligt vår mening bör emellertid inte norm-givningsdelegation ske i frågor som rör offentlighets-principen och skydd för den personliga integriteten.Vi anser att det ligger i allmänhetens intresse att be-stämmelser som rör väsentliga medborgarintressensom dels utlämnandet av allmän handling i elektro-nisk form, dels skydd för intrång i den personligaintegriteten regleras av genom lagstiftning.Regeringens möjligheter att reglera utlämnandet avuppgifter vilka omfattas av sekretesslagen via förord-ningar bör således inskränkas.Riksdagen bör därför av regeringen begära förslaginnebärande att utlämnande av handling som omfattasav sekretesslagen regleras i lag.I vår andra reservation föreslår vi att riksdagenbeslutar avslå förslaget om att myndigheter får ta utavgift för att lämna ut uppgifter ur folkbokföringsre-gister. Vi får stöd för vår uppfattning av , och . ÄvenStatskontoret ställer sig tveksamt till regeringensförslag.Att avgiftsbelägga en vara eller tjänst får till följdatt användningen av tjänsten eller varan minskaralternativt att användaren söker sig en annan leve-rantör. Eftersom registerhållning är en myndighets-uppgift finns det av naturliga skäl inte någon konkur-rerande verksamhet. För de myndigheter som skullefå ökade utgifter genom en avgiftsbeläggning kom-mer detta att gå ut över deras ordinarie verksamhetvid oförändrade anslag.En sannolik konsekvens av detta blir att upp-giftsinhämtandet kommer att minska, så att uppgif-terna inte används i den utsträckning som kunde varamotiverad. Detta leder, som regeringen själv påpekar,till effektivitetsförluster. En ytterligare konsekvenskan bli att de myndigheter som har möjlighet härtillsöker övervältra kostnaderna på företag och allmän-het. Detta skulle i sin tur leda till att registerhållning-en betalas två gånger, först genom det skattefinansie-rade anslaget och därefter genom avgiftsuttag frånslutanvändaren.Vi anser att registerhållningen ska betalas av denmyndighet som är ansvarig för personuppgifterna.Utlämnande av uppgifter ska vara kostnadsfritt, bådetill andra myndigheter och till individer och företag,om utlämnandet följer av lag eller förordning.Anf. 2 PER ():Fru talman! I betänkandet behandlar skatteut-skottet regeringens proposition 2000/01:33 Behand-ling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution.Förslaget innebär en ny, modernare och förenkladreglering av behandlingen av personuppgifter hosskatteförvaltningen, kronofogdemyndigheterna ochTullverket. Lagarna ska gälla i stället för personupp-giftslagen, och det anges särskilt i vilka fall perso-nuppgiftslagen ska vara tillämplig.Vissa uppgifter i kronofogdemyndigheternas re-gister blir med utskottets förslag sekretessbelagda,s.k. Detta är en skärpning avsekretessen.Sekretess ska gälla inom kronofogdemyndighe-terna för uppgifter om enskildas personliga eller eko-nomiska förhållanden, om det inte står klart att upp-giften kan röjas utan att den enskilde eller närståendelider skada eller men.De från integritetssynpunkt viktiga ramarna förbehandlingen slås fast i lag. Regleringen ska omfattaall automatiserad behandling av personuppgifter samti vissa fall uppgifter om avlidna och juridiska perso-ner.Dessutom föreslås att enskilda ska, om regeringenmedger det, få ha direktåtkomst till egna uppgifter.Förslaget är ett steg på vägen mot att göra det möjligtatt t.ex. deklarera på Internet. För att detta ska blimöjligt krävs ytterligare lagstiftning och att arbetetmed säkra e-signaturer kommer längre.Uppgifter hos kronofogdemyndigheterna omfattasi dag endast av en mycket svag sekretess. Uppgifternaär i princip offentliga om man inte kan förutse någonavsevärd skada av att de lämnas ut. Vissa uppgifteromfattas inte alls av någon sekretess, t.ex. in-formation om att någon är gäldenär hos en kronofog-demyndighet eller uppgifter om dennes skuld.Den rådande svaga sekretessen innebär pro-blem för kronofogdemyndigheterna att få uppgifterfrån andra myndigheter, framför allt från skattemyn-digheterna, där uppgifter omfattas av absolut sekre-tess.Förslaget i betänkandet är inget avsteg från of-fentlighetsprincipen. Det är i stället ett sätt att kommatill rätta med de svårigheter som finns vid in-formationsutbyte mellan myndigheter. Det är, somutskottet bedömer det, inte tillfredsställande att kro-nofogdemyndigheternas uppgifter om gäldenärernasekonomiska och personliga förhållanden har ett såsvagt sekretesskydd som dagens regler innebär. Kro-nofogdemyndigheterna lämnar ut uppgifter bl.a. tillkreditupplysningsföretag som hämtar in uppgifter omsamtliga skulder, oavsett skuldernas storlek.Kreditupplysningsföretagens användning av upp-gifterna har kritiserats framför allt på grund av denstora betydelse den har för möjligheterna att få nyakrediter. blir uppgifter om sökt verkställighetoffentliga även om den sökta verkställigheten berorpå t.ex. ett missförstånd från gäldenärens sida ellernågot annat ursäktligt förhållande, t.ex. att en anhörighar åtagit sig att betala men slarvat. Det är i mångafall fråga om förstagångsgäldenärer, och det rör sigofta om mycket små belopp.För att komma åt problemet med att enstaka skul-der och korta betalningsdröjsmål leder till betalnings-anmärkning föreslås att ett kreditupplysningsföretagsom har inhämtat en uppgift från kronofogdemyndig-heternas databaser ska gallra uppgiften när skuldenhar betalats.Däremot kommer uppgifter om utmätning fortfa-rande att finnas kvar. Om en person varit föremål för verkställighet eller indriv-ning får uppgifter om samtliga skulder användas i kreditupplysningsverksamheten.Fru talman! I stort är utskottet enigt som försla-gen. Moderata samlingspartiet har dock till utskotts-majoritetens förslag lagt två reservationer.I den första reservationen yrkar det på att rege-ringen ska återkomma med förslag som innebär attutlämnande av handling som omfattas av sekretessla-gen ska regleras i lag.På denna punkter har in-stämt i regeringens bedömning att det inte är möjligtatt i lag reglera i vilka fall uppgifter ska få lämnas ut.Därför föreslås att det bör åligga regeringen att göradessa bedömningar.Skatteutskottets majoritet delar konstitutionsut-skottets ställningstagande och har därmed avstyrktmotionsyrkandet från Moderata samlingspartiet.I propositionen föreslås att en myndighet som ärpersonuppgiftsansvarig för behandling av uppgifter ien databas ska få ta ut avgifter för att lämna ut upp-gifter ur basen.Utskottsmajoriteten delar regeringens syn att av-giftsfrihet kan leda till en snedfördelning bland myn-digheterna av kostnadsansvaret. Det finns enligt ma-joriteten fog för principen att kostnaden för avgifts-uttagen ska fördelas mellan dem som tar del av upp-gifterna i proportion till mängden uppgifter som defår del av.Argumentet om effektivitetsförluster som fram-förs i reservation 2 är enligt min uppfattning interelevant. Snarare torde avgifter leda till att uppgifterkommer att begäras i den omfattning de behövs.Fru talman! Med det jag har anfört yrkar jag bifalltill skatteutskottets förslag i betänkande 20 och avslagpå de två reservationerna.Anf. 3 PER ():Fru talman! Det här är egentligen ett mer intres-sant betänkande än vad man vid första anblicken kantro. Det handlar delvis om en fråga som har stötts ochblötts , nämligen gäldenärer somrestar med småbelopp. De kan mer eller mindre oför-skyllt hamna i register.Därmed blir de också föremål för kreditupplys-ningsföretagens intresse. Det kan handla om personersom haft en skuld på . Trots att den sedanär betald ligger de kvar i registren i upp till två tre år.Det är en sak som det motioneras om iSveriges riksdag.Finansutskottet har behandlat ett antal så-dana motioner och hänvisar i sitt svar till detta betän-kande. Med de föreslagna förändringarna kommerpersoner som vid ett enstaka tillfälle hamnat i krono-fogdens register med mindre belopp inte att bli före-mål för den typen av betalningsanmärkningar.Det är inte bara så att man kan få svårt att få nyakrediter om man hamnar i registren. Det är t.o.m. såatt ett telefonabonnemang eller ett hyreskontrakt kanbli problematiskt i sammanhanget.Vi i menar att det i och för sig hadevarit bättre att göra de direkta ändringarna i kredit-upplysningslagen. innebär förslaget att om maninom restar en gång till med småbelopp kom-mer man att finnas kvar i rullorna och anmärkningenkommer att synas. Hade man genomfört förändringari kreditupplysningslagen hade man kunnat komma tillrätta med de problemen.En annan anledning till att man väljer att gå denhär vägen är att, som Per harsagt, att det ska underlätta samarbetet mellan myn-digheter. Det gäller inte minst samarbetet mellanskattemyndighet och kronofogdemyndighet.Skattemyndigheten som har en absolut sekretesskan inte överlämna viss information till krono-fogden eftersom kronofogdemyndigheten inte harsamma sekretess. Det är naturligtvis ett problem närman ska beivra ekonomisk brottslighet osv.Samtidigt finns det ett litet problem med dettasom har uppmärksammats. Föreningen har påpekat att det kan bli vissa problemmed offentlighetsprincipen. Jag tycker inte att manbara ska avfärda den problematiken på det sätt somPer gjorde.Jag tror att man måste problematisera detta. Detkan innebära att man tänjer lite grann på den offent-lighetsprincip som vi alla värnar om. Ser man detdäremot sammantaget och väger för- och nackdelarmot varandra är det alldeles klart att det är en nöd-vändig åtgärd.Utskottet skriver också precis som Lagrådet ochäven att man kanske ska görasig en samlad bild av sekretesslagstiftningen för attkomma fram till om det på något sätt äventyrar of-fentlighetsprincipen. Det är en uppgift för regeringenatt ta itu med inom ganska snar framtid att göra densamlade bilden.Med detta yrkar jag bifall till utskottets förslag ibetänkande SkU20.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )6 § Allmänna motioner om punktskatterFöredrogsskatteutskottets betänkande 2000/01:SkU17Allmänna motioner om punktskatter.Anf. 4 ():Fru talman! betänkande2000/01:SkU17 Allmänna motioner om punktskatterskulle kunna jämföras med en påse Gott och blandat.Innehållet är som bekant blandat. Det är surt, sött, saltoch segt. tolv reservationer skulle kun-na utgöra det goda i påsen. Jag skulle också kunnajämföra betänkandet med en påse som är tom ochinnehållslös. Utskottsmajoriteten lyckas inte fyllapåsen med någonting utan hänvisar i princip bara tillnya utredningar.Drygt 83 miljarder kronor tas ut i punkt-skatter. Skatt på energi och miljö står för merpartenav dessa miljarder. Punktskatterna är ofta föremål förförändringar. Detta beror på deras dubbla funktionsom inkomstkälla för staten och ekonomiskt styrme-del för att påverka vårt privata eller företags beteen-de.För vissa varor som alkohol och drivmedel utgörpunktskatterna inklusive moms av priset.Punkskatterna är skatter som en politisk majoritet kanbesluta om tämligen godtyckligt. En del privatperso-ner och företag kan parera för detta genom att görainköpen någon annanstans eller flytta, eller så uppståren svart marknad.Fru talman! Jag börjar med energiskatterna. Desenaste åren framstår utskottsmajoriteten som tämli-gen handlingsförlamad när det gäller hur ett framtidaenergiskattesystem ska se ut. Antingen har man hän-visat till skattesamtalen, som inte finns, omde ens har funnits reellt kan diskuteras, eller så harman gömt sig bekom en interdepartemental utred-ning. har den socialdemokratiska rege-ringen gjort upp med och Miljöpartietom en grön skatteväxling om 30 miljarder kronorunder en treårsperiod.I dagens betänkande hänvisas i många fall till nyautredningar. Energiskatteområdet består nu av såmånga undantag att undantagen får ses som regel.Samtidigt ställs det helt naturligt nya krav på un-dantag - allt för att olika branscher ska kunna kon-kurrera på lika villkor. Det gäller inte minst jämförtmed konkurrenterna i utlandet, men också inom lan-det. Det är alltså undantag och åter undantag somgäller. Det är bara att läsa i utskottsbetänkandet. Jagciterar:"Den energibeskattning som gäller för till-verkningsindustrin och växthusnäringen (samt ävenför jordbruk, skogsbruk och vattenbruk) innebär attnågon energiskatt inte erläggs för bränsle och attkoldioxidskatt tas ut av den koldioxidskattsom gäller för övriga sektorer (andra näringar ochhushållssektorn). Någon elskatt tas heller inte ut. Tilldessa nedsättningar kommer så den särskilda nedsätt-ningsregeln som innebär en ytterligare sänkning avskatteuttaget på den del av koldioxidskattekostnadensom överstiger av försäljningsvärdet. "Företag inom cement-, glas- och stenindustrin ärutöver nu beskrivna skattelättnader genom en över-gångsvis gällande bestämmelse befriade från den delav koldioxidbeskattningen på främst kol och naturgassom överstiger av försäljningsvärdet.Detta är bara några exempel på undantag. Är det rättvist? Nej, skulle jag viljasäga. Ja, mycket. Jag tror att ingen skullevilja bli väckt mitt och bli ombedd att redogö-ra för alla undantagen. Det blir gränsdrag-ningsproblem. Alla omfattas inte, och därmed uppstårnästa krav på undantag.Samtidigt börjar EU ifrågasätta en del av desvenska undantagen för industrin. Man ser dem somstatsstöd, vilket är förbjudet. En sak kan vi vara säkrapå, nämligen att vi inte kommer att få behålla ned-sättningarna och undantagen för all framtid.Men varför har vi alla de här undantagen i Sveri-ge? Jo, därför att vi har så höga generella skatter påenergi. , som för regeringens räkning skautreda internationaliseringens betydelse för svenskaskattebaser och framtida skattestruktur, har bl.a. somett av sina uppdrag att analysera energibeskattningensutformning och avvägningen mellan önskemål omlikformighet, miljöstyrning och internationell konkur-renskraft. Dessa önskemål är enligt mig inte förenli-ga. Som svar på en fråga från mig under skatteut-skottets officiella utfrågning om internationalisering-arna och skatterna svarade P-O Edin:Det är ett enkelt svar, för jag vet inte. Vad jag kansäga än så länge är att det är delvis oförenliga stånd-punkter. Men på något sätt måste de gå att förena.Vad det får för konsekvenser på energibeskattnings-området kan jag inte svara på . Jag håller medom att det inte är lätt att se hur det ska gå att lösa.Det är bara att önska lycka till med dendelen av hans uppdrag, som för övrigt är ett noll-summespel. Inga skattesänkningar får föreslås sominte kompenseras av skattehöjningar.Moderaternas utgångspunkter och principiella in-ställning är att energibeskattningen ska vara energi-neutral medan miljöskatterna ska motsvara den mil-jöbelastning som energianvändningen medför. Ener-giskatten är till sin natur fiskal, och ska endast tas ut ikonsumentledet. Miljöskatterna ska däremot verka såatt produktionsprocessen blir mindre miljöstörande.De ska därför tas ut i produktionsledet. Regelverketkring miljö- och energiskatter måste enligt vår me-ning samordnas på EU-nivå. Det är en logisk följd avatt marknaden släpps fri. De principer som jag nyssredogjorde för är då viktiga. Observera att detta inteär detsamma som en harmonisering av skatterna!Det är dags för regeringen att lägga fram ett hel-täckande förslag till ett nytt energiskattesystem. Vikan inte ha kvar detta lapptäcke, där lappandet hargått så långt att det ursprungliga täcket inte syns läng-re. Som principen för det nya energiskatteförslagetkan ovan nämnda utgångspunkter gälla.Det går naturligtvis att diskutera skattesatserna,men det får aldrig vara så att vi i har så högaskatter att vår industri slås ut eller flyttar utomlands,till länder som är mindre nogräknade med miljön. Dåhar miljön i stort inte vunnit någonting. Det enda somhar hänt är att vi i har förlorat arbetstillfällenoch skatteintäkter. Miljöministern sade i lördagsinter-vjun nu att det inte spelar någon roll var ivärlden koldioxiden släpps ut. Jag håller med honom.Då gäller det att vi inte beskattar vår industri så hårtatt den flyttar.I det här sammanhanget kan jag inte låta bli attnämna den dubbelmoral när det gäller kärnkraftenoch koldioxiden som en del partier står för. När rege-ringen 1999 låt stänga kärnkraftsreaktorn 1blev följden att koldioxidutsläppen i ökademed ca koldioxid . mot-svarar ökningen av koldioxidutsläppen det som drygten miljon moderna bilar släpper ut . Snacka omatt sila mygg och svälja kameler!Nu går jag över till att tala om reklamskatten. OmICA eller delar ut reklamdirekt i brevlådorna hemma i min kommun, ,så betalar de ingen reklamskatt. Reklamskatt tas inteheller ut på reklam i kommersiell TV eller radio ellerpå Internet. Om ett dataföretag delar ut reklam i minbrevlåda gäller samma sak - ingen reklamskatt. Omsamma reklam förs in i t.ex. Mitt i eller DNtas däremot ut i skatt. Men skulle annonsen fördataföretaget föras in i t.ex. , somär en tidskrift inom fackpressen så är reklamskatten11 %. Detta är ännu ett mycket märkligt undantag!Precis som finansutskottet påpekade när beslut omundantaget för reklamtrycksaker fattades våren 1998kan åtgärden leda till nya nackdelar och försämradekonkurrensförhållanden. Därför förutsatte utskottetatt regeringen noga skulle följa utvecklingen. Olikaministrar har vid olika tillfällen sagt att man ska göranågot åt reklamskatten. Så sent som , närjag ställde en skriftlig fråga till finansministern, fickjag samma svar igen. Det stod så här:Regeringen anser fortfarande att hela reklamskat-ten bör avskaffas. Det är dock inte möjligt att nu säganär förutsättningar för finansiering av ett sådant av-skaffande kan komma att föreligga.Det är alltså samma svar som har getts de senasteåren. Vi moderater anser att reklamskatten ska av-skaffas. Det vill tydligen ett antal socialdemokraterockså, så det blir väldigt intressant när vi ska voterasenare att se hur följande socialdemokraterkommer att rösta: , och . de nämligen bl.a. följande i en tidningsartikel:Eftersom sambandet mellan reklamskatten ochpresstödet för länge sedan förbleknat borde nu ut-skott, riksdag och regering förenas i en plan för attavveckla reklamskatten.Jag kommer att ge dessa ledamöter en chans attrösta på reservation 26. Det är en gemensam reserva-tion från moderater, kristdemokrater, centerpartisteroch folkpartister om att avskaffa reklamskatten.Jag yrkar alltså bifall till reservation 26.Nu övergår jag till nästa skatt med undantag. Detgäller avfallsskatten på per ton, som trädde ikraft . Den var redan från börjanförsedd med ett stort antal undantagsregler och skat-teavdrag vid införsel av avfall från deponianlägg-ningar. Detta riskerar naturligtvis att leda till en krea-tiv bokföring och till diverse metoder för att slippabetala avfallsskatt. före-slog regeringen ytterligare undantag från skatt påavfall. Detta ställde sig sedan också en riksdagsmajo-ritet bakom. Det gjorde dock inte vi moderater. Visade nej till avfallsskatten från början, och vi anserfortfarande att den ska avskaffas.Nu finns det en del som vill införa skatt för för-bränning. Enligt bör avfallsskatten somsagt avskaffas, och därmed bör ingen ny skatt påförbränning införas.Reklamskatten och avfallsskatten är alltså ytterli-gare exempel på skatter som leder till gränsdrag-ningsproblem, konkurrenssnedvridning och krav påytterligare undantag eller rentav fler skatter.Fru talman! Jag skulle kunna prata i minst 15 mi-nuter bara om de höga bensinskatterna och dess ne-gativa konsekvenser, men jag kommer ändå att fattamig kort. är ett stort land med stora avstånd.Många väljer av olika skäl att bosätta sig utanförtätorten. En förutsättning för att kunna bo utanförtätorten är att man har tillgång till bil. Bilen utgör enfrihetssymbol. Den är en välfärdssymbol för många.Utan bil kommer man inte till jobbet. Det finns fak-tiskt inte allmänna kommunikationsmedel överallt,och det kommer heller aldrig att finna allmännakommunikationsmedel överallt. Bilen behövs ocksåför att vi som medborgare ska kunna skjutsa vårabarn till skolan, dagis och olika fritidsaktiviteter ochför att vi ska kunna besöka släkt och vänner.Det är märkligt att , som är det partisom mest förespråkar att man ska bo i glesbygden,också är det parti som vill höja bensinskatten mest avalla, ja, kanske per liter. Miljöministerntycks också vara inne på att kontinuerligt höja ben-sinskatten med per liter. Detta funderar hantydligen på, vilket framgår av intervjun som sändes ilördags.Moderaterna vill som enda parti sänka bensins-katten med per liter inklusive moms. Däremotanser vi att bensinskatten ska vara enhetlig över helalandet.Diskussion om alkoholskatter väcker alltid intres-se. I har vi höga alkoholskatter. Enligt desom förordar dessa höga skatter är syftet att begränsakonsumtionen. Men med successivt ökade inför-selkvoter för inom EU och en ökad illegalinförsel har detta syfte spelat ut sin roll. Valet stårmellan att låta en illegal marknad ta över och på såsätt totalt förlora kontrollen över konsumtion ochskatteintäkter eller att i första hand sänka Sverigeshöga alkoholskatter till dansk nivå. Det kan naturligt-vis inte uteslutas att sänker sin ölskatt tilltysk nivå, och då ligger vi här i ännu risigaretill.I är skattesatsen på öl med en alkoholhaltpå per liter. I EU är genomsnittet 3:70 krper liter. Visst kan man stoppa huvudet i sanden ochsäga att det inte är något problem och in-billa sig att vi här i med vår alkoholpolitik -dvs. begränsad tillgång och höga skatter - har kon-troll på läget. Jag vill påstå att vi redan har förloratdetta slag. tas öl in i Sverigepå laglig eller olaglig väg - detta är alltså ett genom-snitt . Tendensen är attmängden ökar konstant.Den 20 mars manifesterade de fackliga organisa-tionerna vid bryggerier mot de höga alko-holskatterna som enligt dem hotar jobben i Sverige.De skriver bl.a.: "Det är tyska och danska bryggeriersom tjänar på den höga svenska alkoholskatten. Vikan inte acceptera att våra jobb flyttar utomlands. Enskattesänkning brådskar." Därmed kräver de fackligaorganisationerna att den svenska ölskatten sänks tillminst dansk nivå.Jag har också ställt en fråga till finansministernom det blir någon sänkning av ölskatten och fick dåbeskedet: Ja, det får vi väl se. Man kan läsa i gårda-gens - och det visste vi i och försig innan - att vinskatten inte sänks. är förhand-lingarna med och Vänstern färdiga, ochdet blir ingen sänkning av vinskatten.