prot · GO0976 · 2001-03-08 00:00:00 — Det handlarinte bara om överstatliga organisationer som Europoloch Schengen, med den administrativa personal somgår åt där och den byråkrati som det kräver, somkostar pengar, utan hela den svenska organisationensom också håller på att förändras.Vid varje åklagarmyndighet ska det vara två spe-cialister. Sedan har vi kriminalunderrättelsetjänsten,KUT, och länskriminalunderrättelserotlar. På EBMhar vi . Alla bidrag och alla pengar som finnsinom EU-systemet missbrukas, förskingras och fus-kas med. Det behövs stora resurser till detta.Det är detta jag anmärker på, inte att man diskute-rar frågorna.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Jag tyckte inte att jag fick något svarpå i vilket forum det skulle diskuteras och vilkenlösning man har. Det är klart att man kan vara kritisk.Vi som är anhängare av EU kan säkert också varakritiska till att det är mycket byråkrati, att det kostar iadministration osv. Men ska man varamedveten om att det är 15 länder som ska kommaöverens om saker och ting, och då blir det administ-ration och kanske också en viss form av byråkrati. Jagtror att är pådrivande i de här frågorna. Vifick också höra att vill effektivisera ochbli bättre på alla de här områdena.Frågan är vad det får kosta. Vad är en rimlig kost-nad för att vi ska kunna bekämpa den här brottslig-heten, som inte minst tog upp , utöver det som är narkotikabrottslighet, nämli-gen människosmuggling, trafficking och mycketannat? Vad får det kosta att värna oss mot den brotts-ligheten?Anf. 34 (mp) replik:Fru talman! Det jag vill ha en diskussion om är attvi kanske skulle behöva ändra EU-regler och EU-konstruktionen i stället för att bygga på med organi-sationer över en felkonstruktion. Tänk om det är därdet sitter! Men det kommer vi aldrig in på.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! EU är ju inte någon gammal organi-sation. Vi har inte haft den så . Det tar tid attförändra. Vi kan gå tillbaka i svensk historia. Det togganska också att bygga upp det samhälle somvi har , organisationsmässigt och på många and-ra sätt, och att vinna nya reformer. Det tar lite tid attbygga upp. Naturligtvis ska man vara kritisk och helatiden följa upp och förändra. Och jag tror att Sverigeär pådrivande i många av de här frågorna.(forts. 7 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 14.00frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 36 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Då följer frågestund. Följande statsråd kommer attdelta: kulturminister , statsrådet , statsrådet , statsrådetBritta Lejon och statsrådet . Kul-turministern besvarar såväl allmänpolitiska frågorsom frågor inom sitt eget ansvarsområde inom rege-ringen. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröraderas ansvarsområden inom regeringen.Digitaliserade kartorAnf. 37 ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministern.Jag har blivit uppmärksammad på att ett EU-projektär på gång som handlar om att digitalisera en stormängd kartor som finns ute i regionerna i olikaarkiv. Det låter i sig bra. Det är tänkt att öka tillgäng-ligheten för allmänheten genom Internet.Men det finns ett mycket stort problem bland enhel del mindre. Efter skanningen, som det heter närman avfotograferar dem, har man tänkt att placeraalla kartorna i en depå i och förvara dem där.Därför skulle jag vilja fråga vilken uppfattning kul-turministern har om den tänkta centraliseringen avsvenska lokala och regionala kartor - kartor somfunnits i regionerna till gagn för forsk-ning, exempelvis.Anf. 38 Kulturminister ():Herr talman! Detta är en fråga som hanteras avansvariga myndigheter, alltså och Lant-mäteriet. Där kan jag inte ingripa. Däremot har jagnaturligtvis hållit mig noggrant informerad om dennafråga. Det är precis som säger: Detkommer att öka tillgängligheten till arkiven.Jag har förstått av en uppgörelse och ett press-meddelande som de berörda myndigheterna, alltsåRiksarkivet och Lantmäteriet, har skickat ut att origi-nalhandlingarna ska gå tillbaka till regionerna och tilllandsarkiven när digitaliseringen är genomförd iFränsta. Det är de uppgifter som jag har fått underhand, och de har också delgetts allmänheten i press-meddelanden. Jag utgår från att det är korrekta upp-gifter.Anf. 39 ():Herr talman! Tack, kulturministern! Det var englädjande omsvängning som måste ha skett under desenaste , för sådana uppgifter har jag intefått. Det är i sig väldigt bra med tanke på det värdesom dessa kartor har. Jag vet att man uppe i harkartor och hade tänkt sig ett kartmu-seum. Då finns det tydligen möjligheter för dem attförverkliga den idén.Tack för svaret!ProtestaktionerAnf. 40 ():Herr talman! Jag har en fråga att ställa till statsrå-det Lejon.I går kunde vi läsa i tidningarna att handelsminis-tern och hade blivit attackerade medtårtor av två personer som troligtvis är syndikalister.Pajkastning ter sig i ett första skede kanske inte såallvarligt. Om det sker på cirkus kan det vara mindreallvarligt. Men enligt min mening är det mycket all-varligt att man på detta sätt försöker framföra sinaåsikter.Dessa protestaktioner ökar i vårt land. Under se-naste ministermötet i brände en grupppersoner - de följde ATTAC-rörelsen - en , och man skrek slagord. Jag är mycket oroadav denna utveckling.Min fråga till statsrådet är vilka åtgärderministern tänker vidta för att stoppa denna typ avaktioner, som definitivt skamfilar den demokratiskaprocessen i vårt land.Anf. 41 Statsrådet ():Herr talman! Också jag oroas över utvecklingen iSverige när det gäller demokratin. Det finns hot motdemokratin, och utvecklingen visar faktiskt ibland påen del oroande tecken.Pajkastning i politiken, brukar man säga, före-kommer alldeles för mycket från talarstolar. Det är ensorts pajkastning - med ord - som jag tror fyller enviss funktion. Men det gäller inte det vi såg hända itisdags kväll.Jag var själv med på mötet. Man blir naturligtvisväldigt illa berörd som privatperson. Man känner sigkränkt, och tusen tankar far genom huvudet. Vadskulle det kunna betyda i andra situationer?Precis som tar upp är detockså en fråga av betydligt vidare innebörd. I endemokrati måste vi respektera varandra, och vi måsteockså inse värdet av orden och samtalets betydelse.Vi ska övertyga med ord, argument och fakta och intemed pajkastningar.För att förändra situationen och för att fördjupaden svenska demokratin tror jag att det viktigaste äratt inse att vi inte kan gå en väg som innebär att viökar antalet stängsel och galler och minskar dialogen.Vi ska tvärtom gå i den andra riktningen.Anf. 42 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret, menjag tycker att det var ett väldigt luddigt svar. Jagfrågade vilka åtgärder ministern tänkte vidta, ochhennes svar stämmer överens med det uttalande mi-nistern gjorde efter attacken. Hon sade att det inte ärett särskilt effektivt sätt att förändra världen.Jag frågar igen vilka praktiska åtgärder ministerntänker vidta. Vi har ytterligare ett antal ministermötenoch stora toppmöten i vårt land under vårt ordföran-deskap, och det vore förödande om nästa attack skermed vapen som kanske är allvarligare än tårtor.Jag frågar igen: Vilka åtgärder tänker ministernvidta för att få stopp på detta?Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Självklart har regeringen och de somär ansvariga för säkerheten vid alla sorters officiellamöten som äger rum i under ordförandeska-pet med sig dessa aspekter. Det var så före det somhände i , och det gäller naturligtvis också förframtiden. Jag kan inte i detalj gå in på polisens ochrättssamhällets vardagliga uppgifter när det gäller attborga för säkerheten vid mötena.Vad jag däremot kan försäkra och alla övriga som oroas av sådana tendenser omär att regeringens hela arbete inför ordförandeskapethar gått ut på att se till att vi ska undvika sådana våld-syttringar som har förekommit tidigare vid olikatoppmöten.Vi ska aktivt bjuda in till dialog och skapa arenorför att låta NGO:er möta ministrar och företrädare iofficiella sammanhang vid olika EU-möten. Det är ettmycket konkret sätt att skapa goda förutsättningar fördialog under ordförandeskapet men också i alla övri-ga officiella sammanhang. Det ska vara ett aktivtöppet förhållningssätt för att understryka dialogensbetydelse.Lördagsutdelning av tidningar i glesbygdenAnf. 44 ():Herr talman! var dalabänken inbjudentill en kulturministern närstående länstidning i Dalar-na. Det var en bra träff i alla delar. En uppgift som vifick upprörde mig mycket.Från - det är inget aprilskämt - ställsdrygt 300 glesbygdshushåll i utan sin tidningpå . Det är ett första steg. Görs inget kom-mer ytterligare indragningar.Dalasiffrorna, sedda över landet, gör att tio tu-sentals glesbygdsbor riskerar att ställas utanför ensjälvklar rätt till samhällsinformation. Det är upprö-rande. Det måste vara en medborgerlig rättighet att hatillgång till sin tidning även om man bor i glesbygd.Orsakerna är flera. Bl.a. kräver Posten full kost-nadstäckning. Det är i vanlig ordning glesbygdsbonsom drabbas.Jag vill ställa en fråga till kulturministern. Anserregeringen att det är rimligt att människor boende iglesbygd ska få sin tidning ? Vilka åtgär-der avser regeringen att vidta om svaret är ja?Anf. 45 Kulturminister ():Herr talman! Nej, jag tycker inte att det är rimligtatt man inte ska kunna få en daglig tidning på lörda-garna. Jag tycker inte att det ska vara Postens sak attse till att sexdagarstidningar förvandlas till femda-garstidningar. Vi för naturligtvis samtal med Nä-ringsdepartementet, som har ansvaret för Posten i dehär frågorna, inom . Framför allt vetjag att . Vd:n på den mig närstående länstidningen iDalarna sitter i presidiet för Tidningsutgivareföre-ningen.Jag hoppas att vi tillsammans ska kunna åstad-komma en ordning som innebär att det i så fall ärläsarna, inte distributörerna, som förändrar utgivning-sperioderna för våra dagliga tidningar. Man ska ha enmorgontidning i brevlådan även uppe i pålördagarna. Jag kommer att göra vad jag kan för attåstadkomma en sådan ordning. Men det kommer inteatt vara helt lätt. Vi kommer att behöva hjälpas åt föratt åstadkomma detta. Men det är en mycket viktigfråga.Anf. 46 ():Herr talman! Då är vi överens om att detta är heltotillständigt. Det som händer från iDalarna, och säkert på många andra ställen runtom ilandet, är någonting som inte får hända. Då är detbråttom med att vidta åtgärder. Det är bråttom med attse till att det fortsätter att vara lika villkor oavsett varman bor i landet. Kulturministerns klart uttalade in-ställning är alltså att man ska ha en möjlighet att tatill sig samhällsinformation, och då är det väldigtnödvändigt att man löser den här frågan och att detgörs mycket snabbt.Jag tror att det måste diskuteras hur Posten ska sepå sin avgiftspolitik. Det kan kanske t.o.m. röra sigom ett glesbygdsstöd för lördagsdistribution. Jag ärinte rätt man att tala om vilka åtgärder som ska vid-tas, men de måste komma - annars riskerar det att gåi helt fel riktning när det gäller möjligheterna att tadel av medier och information.Anf. 47 Kulturminister ():Herr talman! Distributionen av papperstidningarär ett problem och har varit det . I endel fall i storstadsområdena handlar det om att manhar svårt att rekrytera tidningsutbärare. I mer glesbe-byggda delar av landet handlar det rätt ofta om prisetpå utdelningen, framför allt lördagsutdelningen.Det här är en mycket komplex fråga. Samtidigtvet vi att det medium som vi medborgare ägnar mesttid åt är läsningen av morgon-tidningen i pappersform. Jag hoppas att detta ska varaett argument för tidningsutgivarna och för oss i Rege-ringskansliet, som har att hantera denna fråga i för-hållande till exempelvis Posten.Jag tror att vi får anledning att återkomma tilldenna fråga. Precis som sade ärdetta något som inte bara gäller för utan förflera större skogslän.Regionala bostadsproblemAnf. 48 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet en skriftlig fråga till minister undradejag varför inte boendefrågorna var en del av den regi-onalpolitiska utredningen. Hon hänvisade till ministerLövdén.Anledningen till frågan var den mycket dystra be-folkningsprognos som utredningen visade på förmånga av landets kommuner . I kom-muner där befolkningen minskar med mer än 10 %finns ett fyrtiotal kommunala bostadsföretag somkommer att bli en enorm ryggsäck för dessa kommu-ner. har räknat ut att det kommer att kosta sådär 4 miljarder för dessa kommuner , avolika anledningar. Det här kan slå hårt mot vård,skola och omsorg i kommunerna om inget görs.Jag frågar därför ministern hur han ser på det härproblemet.Anf. 49 Statsrådet ():Herr talman! Den fråga som tar uppär naturligtvis ett väldigt allvarligt bekymmer, somregeringen också tar på stort allvar. Vi har hittillsavsatt 2 miljarder för att hjälpa de kommuner som harproblem med sina bostadsföretag till följd av mångatomma lägenheter, vilka är ett resultat av befolk-ningsutflyttningen.Nu är jag kanske inte lika dyster som den regio-nalpolitiska utredningen är, eller som är i sinkonsekvensanalys. Jag tror inte att man bara kanräkna fram befolkningsprognoser och ta dem somabsolut sanning. Det går faktiskt att påverka utveck-lingen också för en enskild kommun. Det ser vi ex-empel på. Den regionalpolitiska propositionen, somregeringen ska presentera , syftar också till attskapa bättre tillväxtförutsättningar i de delar av landetsom nu har problem med en vikande befolkning.Men regeringen tar allvarligt på situationen. Vihar naturligtvis beredskap för att kunna gå in medytterligare insatser utöver vad vi har gjort om detskulle visa sig nödvändigt.Anf. 50 ():Herr talman! Den bostadsakuten är ju på väg attstänga . Problemet är att det föds för få barn ochdör för många gamlingar i de här kommunerna, ochdå blir det negativa siffror. Det är nog ganska rimligabefolkningssiffror som man har nämnt i utredningen,och förslag är nog faktiskt inte så felaktiga.Vi får väl hoppas att vi kan vända utvecklingen, bådeministern och jag, på olika sätt.Men frågan är hur ministern ser på det här medbostadsakuten. Ska den öppna igen, eller ska det skeandra åtgärder? Det måste till något stöd till de härkommunerna, annars kommer det att bli problem medskola, vård och omsorg före 2010.Anf. 51 Statsrådet ():Herr talman! Jag sade i mitt tidigare svar att ut-vecklingen inte är ödesbestämd. Det går att påverkautvecklingen. Jag trodde kanske att det parti somOwe representerar också hade den inställ-ningen och inte den mer uppgivna attityd som jagtycker präglar frågeställningar.Vi har varit överens om den budget som vi ladefram . Där säger vi att vi ska fundera över ivilka former vi ska följa upp Bostadsdelegationensarbete. Vi har avsatt 2 miljarder. Det är ungefär detutrymme vi nu beräknar för att stödja de kommunersom har en besvärlig situation med sina bostadsbolag.Men vi har en beredskap för att fortsätta arbetet omdet skulle visa sig nödvändigt. Vi sitter just nu ochfunderar över i vilka former. Vi måste följa utveck-lingen i de här kommunerna väldigt noga och ocksåha en beredskap att gå in med statliga åtgärder om detskulle vara nödvändigt.Den svenska öppenhetenAnf. 52 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet demokratiska tradition krockar ju medandra länders traditioner i EU-samarbetet, inte minstpå öppenhetsområdet. Jag deltog t.ex. i ettsammanträde med socialförsäkringsutskottet. Jag harhär i min hand några av de offentliga handlingar vifick, och som ni ser är de kraftigt nedstrukna. Det ären följd av detta.Vi har inte ens nått halvtid i ordförandeskapet.Ändå verkar det som om regeringen har gett upp ifråga om att kunna nå en uppgörelse som är bra omöppenheten, en uppgörelse som präglas av just densvenska öppenhetstradition som vi står för till skill-nad från stängdhet och slutenhet. Få saker är väl såviktiga som öppenheten för en rak, effektiv, rättvisoch trygg demokrati.Vad avser statsrådet göra på de kommande mi-nisterrådsmötena för att säkerställa en sådan positivutveckling för framtiden, om man nu har gett upp förordförandeskapsperioden?Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! Jag förstår faktiskt inte alls varifrånJohan får bilden av att regeringen har gettupp. Det är tvärtom. Detta är någonting vi alla delar -uppfattningen om öppenhetens betydelse som en avgrundbultarna i den svenska demokratin, liksom vik-ten av att de europeiska medborgarna ges en möjlig-het att få tillgång till dokument, att den europeiskaunionen blir mer öppen. Det är också så regeringensarbete har varit inriktat.Under hela processen, från det att vi skrev in be-stämmelsen i Amsterdamfördraget om att unionenmåste bli öppen, har regeringen arbetat aktivt fördetta, hand i hand med svenska parla-mentariker i , från alla partier. Vihar under hela aktivt arbetat, både på denpolitiska nivån och på tjänstemannanivån, för attbygga under för ett gott resultat under vårt ordföran-deskap.Nu använder vi alla ansträngningar, både påtjänstemannanivå och på det politiska planet, för attförsöka åstadkomma bästa möjliga lösning under vårtordförandeskap, helst inom tidsramen före den 1 maj.Men motståndet är tufft. Vi vet att vi har olika upp-fattningar och olika föreställningar om vad som ärmöjligt att åstadkomma. Men att regeringen skulle hagett upp kan jag klart dementera.Anf. 54 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jaginser självklart att statsrådet och den goda företräda-ren för öppenheten i övrigt inte har gett upp i samar-betet. Däremot har man gett upp tron på att man nårett resultat . Man verkar liteväl om sig om att det ska vara "succé" som står somrubrik på de verksamheter man företar under ordför-andeskapet. Det handlar om en ganska tuff konflikthär. Det är grundbulten. Man har en helt annan syn påöppenhet i de här länderna, många länder som harfördelar på andra sätt i sin demokratiska tradition därSverige kanske är lite svagare. Här är öppenhetenfundamental.Vågar regeringen ta en rejäl konflikt? Vi vet allavilka länder det handlar om. Kan ministern tänka sigatt lite tuffare skälla ut några kanske?Anf. 55 Statsrådet ():Herr talman! Jag försöker gärna svara på detta.Jag kan försäkra att regeringen vågarta vilka konflikter som helst på denna punkt och att viredan har varit inblandade i ett antal sådana, utan attnärmare gå in på detaljer i dessa.Våld mot äldre kvinnorAnf. 56 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nistern. Det är , dvs. kvinnornas dag.Då vill jag lyfta fram en fråga som rör just kvinnor.Det finns en allmän känsla av att våld mot äldrekvinnor ökar. Det kan t.ex. vara från make eller t.o.m.från vuxna barn. De här kvinnorna är extra utsatta,eftersom allt talar för att de inte polisanmäler ochsöker hjälp hos kvinnojourerna och i socialnämnder-na.Vad kan ministern tänka sig för åtgärder för attdet här stora och besvärliga problemet ska uppmärk-sammas och kunna åtgärdas?Anf. 57 Kulturminister ():Herr talman! Tack, , för dennatydliga kvinnofråga denna dag. När det gäller lag-stiftningen på detta område infördes det ett nytt brott i lagstiftningen, grov kvinnofrids-kränkning. Det här är steg 1. Då det gäller lagstift-ningen är vi alltså väl försedda.Nu är vi på väg mot steg 2. Det handlar om en nybrottsofferproposition, som kommer att läggas framinom de allra närmaste dagarna. Den går ut på att allaberörda myndigheter ska få en förmåga och en sti-mulans att informera alla berörda myndigheter somhar med dessa kvinnor att göra och få dem att vågaanmäla och fullfölja sina anmälningar, så att de klartfår för sig vad som händer om de driver processenvidare. Vi tror att detta är en mycket viktig punkt.Steg 3 är att vi också nu utreder möjligheten attöka skyddet för de kvinnor som har relationer till mänsom har besöksförbud. Vi vill inte inskränka dessamisshandlade kvinnors frihet, utan vi vill i så fallinskränka friheten för dessa misshandlande män.Anf. 58 ():Herr talman! Jag vill tacka ministern för svaret.Jag funderar på om det skulle behövas en särskildstatistik som i så fall vore efter ålder just för att vi skakunna göra den här kartläggningen. Det ministerntalade om var insatser, vilket också är väldigt viktigt.Men skulle man, med tanke på den här kartläggning-en, kunna tänka sig en åldersdifferentierad statistiknär det gäller våld mot kvinnor?Anf. 59 Kulturminister ():Herr talman! Det kan man mycket väl tänka sig.Jag kommer att ta med mig den frågan till det depar-tement som har ansvaret för de här frågorna. Men jagtror att brottsofferinsatsen kommer att göra att de somaldrig anmäler vågar kliva fram. Det mörkertal somfinns kommer att minska. Vi kommer att få vetahur många kvinnor som drabbas av detta, i alla fallflera av dem kommer att våga. Det är vår ambition.Jag tar med mig frågan om statistiken tillbaka tillRegeringskansliet.TV-sändningarAnf. 60 ():Herr talman! Jag har också en fråga till kulturmi-nistern, och det gäller TV-sändningar.I östra finns ett helt samhälle som intekan se sina regionala nyhetssändningar på SVT pågrund av dålig täckning. Dessutom har man ständigtproblem med bildkvaliteten.Den här frågan har tagits upp tidigare med minis-tern. har SVT uppvaktats av de härdrabbade människorna utan att någonting har hänt.Vad kan ministern säga till de här människorna i östraBlekinge?Anf. 61 Kulturminister ():Herr talman! Kravet på är attde ska nå i princip alla hushåll. I princip är översatttill siffror . Det betyder att det finns avgränsa-de områden dit TV:s täckning icke når. Med hjälp avteknikutvecklingen är vi ganska optimistiska. Dåhandlar det om digitaliserat marknät, som innebär atten del av dessa personer i som det handlarom faktiskt har en möjlighet att se television. Det kanockså handla om att man med hjälp av paraboler somman måste skaffa själv kan se SVT:s sändningar.Tekniken arbetar för att täckningen förhoppningsvisska kunna bli bättre, det finns fler distributionsvägar.Men kravet på SVT är faktiskt täckning,eftersom vi har en sådan geografi att man iblandhamnar på ställen där inte alla signaler kan kommafram.Anf. 62 ():Herr talman! Om jag som konsument köper en pa-rabolantenn och abonnerar på ett programutbud ochdet visar sig att jag inte kan se alla program somutlovats, då har jag uppenbarligen blivit lurad. För-modligen skulle ge migrätt. Är det inte samma sak för de här människorna iBlekinge? Varför ska de som inte kan se de utlovadeprogrammen betala full TV-avgift? Avgifterna i dagär . Det kostar ungefär 400 000 kratt åtgärda det här problemet. Det motsvarar 240hushålls årliga avgifter.Min fråga kvarstår: Tänker ministern ta något ini-tiativ för att lösa problemet?Anf. 63 Kulturminister ():Herr talman! För att vara formellska jag säga att TV-licensen betalar man faktiskt inteför programinnehållet utan för apparatinnehavet, somlicenserna ser ut . Det betyder naturligtvis inteatt det är oerhört viktigt att så många som möjligt skakunna se television. Jag utgår från att kom-mer att fortsätta att anstränga sig att så många sommöjligt ska kunna se sändning-ar.InfrastrukturpropositionenAnf. 64 ():Herr talman! Jag ska ställa en fråga till statsrådetLars-Erik Lövdén.Statsrådet ingår i en grupp med tre statsråd - för-utom , statsrådet , socialministerEngqvist, - utsedd av regeringen för att ha ett särskiltansvar för utvecklingen i och Öresundsregio-nen. Vid ett flertal tillfällen har statsrådet och grup-pen uttalat behovet av ytterligare infrastrukturinveste-ringar i , nu på mässan i . Statsrådet vill att ochjärnvägsförbindelsen mellan och Kastrupsflygplatser blir av. Alla dessa uttalanden väcker na-turligtvis stora förhoppningar i Skåne.Min fråga måste bli: När kommer regeringen attlägga fram förslag till om dessa in-frastrukturinvesteringar?Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman!