prot · GO0959 · 2001-02-01 00:00:00 — Det är ett långsiktigt arbete som kräverpolitisk vilja och ett systematiskt och tålmodigt arbe-te.Sammantaget har de verksamheter som beskrivs iskrivelsen lett till en ökad bredd, kunskap och med-vetenhet om det brottsförebyggande arbetet. Detta hari sin tur enligt regeringens bedömning bidragit tillframsteg i kampen mot brottsligheten, även om dessaframsteg på kort sikt inte alltid går att mäta i statistis-ka eller andra termer.Att prioritera och stödja utvecklingen av detbrottsförebyggande arbetet ser jag som en av de vik-tigaste kriminalpolitiska åtgärderna de närmast kom-mande åren.Anf. 122 ():Fru talman! Jag har inga invändningar mot någotav det justitieministern sade, men jag saknade någotcentralt. Jag har uppskattat att justitieministern i and-ra sammanhang har pekat på familjens och föräldrar-nas betydelse, men de fanns inte med i den redovis-ning vi nu fick. Då skulle jag gärna vilja höra - jagutgår från att det vi har fått höra från justitieministerntidigare har varit allvarligt menat - vilka tankar somfinns från justitieministerns sida när det gäller attstärka föräldrarnas roll i det brottsförebyggande ar-betet.Anf. 123 Justitieminister ():Fru talman! Det är inte lätt att vara förälder överhuvud taget alla gånger, men jag tror att det är särskiltsvårt att vara förälder till tonåringar som försvinnerpå . Man känner som föräl-der en frustration över vad som sker. Man vill intevara den pinsamma föräldern som lägger sig i förmycket, som oron naturligtvis är stor.Jag tror att de brottsförebyggande råden, som nuskapas i två tredjedelar av våra kommuner, kommeratt kunna vara instanser dit föräldrarna kan vända sigför att få hjälp i sitt arbete för att tillsammans medtonåringarna undvika att dessa hamnar i kriminalitetoch drogmissbruk.Anf. 124 ():Fru talman! Det är inte så mycket tid som man hartill sitt förfogande, så därför vill jag bara uppmanajustitieministern att titta på en del av de förslag somunder lagts fram i denna kammare.Där finns säkert en hel del som justitieministernskulle kunna plocka upp och använda sig av, ochsedan ta egna initiativ för lagstiftning.Sedan var det något annat som justitieministernsade i sin information. Han talade nämligen om ytter-ligare medel för modernisering av rättsväsendet.Innebär det ytterligare medel för fler poliser, ellerdöljs något annat?Slutligen, fru talman, skulle jag eftersom dettatroligen är min sista debatt här i kammaren gärnavilja framföra ett tack till justitieministern. Jag haruppskattat vårt goda samarbete.Anf. 125 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill först säga att jag just nu tittarpå vad som har skett bakåt i tiden. Jag tittar naturligt-vis på förslagen oavsett varifrån de kommer, för attbättre kunna sätta mig in i det som har hänt tidigare.Vad beträffar de insatser som ska göras för att fåeffektivare poliser vill jag ta upp det praktiska arbetesom sker när det gäller polis och åklagare framför alltför att dessa ska kunna göra sina brottsutredningarsnabbare och effektivare. är liggtiden för enbrottsutredning , och är effektivt arbete. Omman kan effektivisera det och se till att siffrorna för-dubblas kommer arbetet att göras betydligt snabbareoch bättre.Sedan är det ytterligare medel som behövs. Det ärockså regeringens avsikt att antalet poliser ska öka.Det ska öka . Det ska öka . Målsättningenär att det 2003 ska vara 16 800 poliser i Sverige.Detta är någonting som framgår av budgetpropo-sitionen, där det också står att ytterligare medel, omdet anses erforderligt, ska tillföras polisen.Jag vill avslutningsvis tacka för detkorta men bra samarbete som vi har haft.Anf. 126 ():Fru talman! Jag tackar också för föredragningen.Det sades att antalet brott minskar, men kom enrapport från BRÅ om hur det har varit . Det ärtyvärr så att kurvan svänger uppåt igen. Det som mestoroar mig är att det är en kraftig ökning vad gällergrova våldsbrott mot barn och ungdomar.Utifrån det skulle också jag vilja ta upp polisfrå-gan. Spindeln i nätet i allt brottsförebyggande arbeteär trots allt närpolisen.I den rapport som har gett ut stårdet att över hälften av de tillfrågade poliserna arbetar25 % eller mindre som närpoliser. uppger att deinte kan fullgöra sitt närpolisuppdrag på grund avarbetssituationen.Det oroar. Det måste finnas någon som driver des-sa frågor och som är den sammanhållande länken idet brottsförebyggande arbetet. Det får inte bli planer,utan det måste bli handling.Anf. 127 Justitieminister ():Fru talman! Vad gäller brottsligheten kan jag sägaatt den inte har ökat generellt under en tioårsperiod.Däremot är det så, som mycket riktigtsäger, att den grova brottsligheten bland unga harökat, vilket naturligtvis är mycket oroväckande ochalarmerande.Jag delar uppfattningen att närpolisen har enmycket viktig roll. När man har kartlagt de brotts-förebyggande råden har det visat sig att det fungerarbäst där närpolisen har en aktiv roll. De har den sam-verkande och den samlande funktion som behövs därdet finns olika aktörer. Det är ett av skälen till attantalet poliser ska öka. Också antalet närpoliser skakunna fortsätta att öka.Anf. 128 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag hoppasverkligen att det blir närpoliser. Annars fungerar detinte.Det är glädjande att höra att justitieministern tarupp boendemiljön i det förebyggande arbetet. Det ären fråga som vi har drivit länge, särskilt ur kvinno-våldsperspektivet, så det tycker jag är glädjande.Men en fråga som jag skulle vilja ställa handlarom narkotikan. Narkotikan är ju tyvärr upphov tillmycket av den kriminella verksamheten i vårt land.Är det möjligt att arbeta för att förhindra de grovanarkotikabrotten som man jobbar med detbrottsförebyggande arbetet?Anf. 129 Justitieminister ():Fru talman! Det är självklart ingen rivalitet mellande olika samhällsinsatserna. Det behövs naturligtvisen helhetssyn. Det handlar om att man dels i detbrottsförebyggande arbetet, dels i det brottsbekäm-pande arbetet kan arbeta effektivt för att tillsammanskunna motverka narkotikaproblematiken, som tyvärrökar i vårt land.Anf. 130 ():Fru talman! Några frågor som jag tänkte ställa harredan besvarats. Men jag kan fortsätta lite när detgäller antalet poliser.Justitieministern nämnde siffran 16 800. Rikspo-lischefen bedömer ju att vi är i behov av 19 000 poli-ser. Anser inte ministern att rikspolischefens antal ärriktigt, eller vill ni inte gå på den linjen att man skaha 19 000 poliser? Vi moderater anser ju också att dethär behovet finns. Och jag trodde att det var en myn-dighetschef som skulle kunna avgöra vilket antal detska vara i den egna organisationen.Min andra fråga gäller familjerådslag. Jag har hörtatt justitieministern tycker att familjerådslag är väl-digt bra. Då är frågan: När tänker ministern planeraför att sådan verksamhet ska komma i gång?Anf. 131 Justitieminister ():Fru talman! Vad gäller antalet poliser tycker jagatt det kan vara på sin plats att ligga ungefär tre årframåt i tiden. Det är alltså 16 800 . Det finnsdärför inte anledning att ta ställning till om mandärefter ska öka antalet poliser. kanske manfaktiskt anser att det i och med den tekniska utveck-lingen och annan modernisering inte behövs fler.Därför anser jag inte att det finns anledning attgöra en annan bedömning från regeringens sida än ska fortsätta med det arbete med att öka antaletpoliser som framgår av budgetpropositionen, vilketinnebär att det ska vara förutsättningar för 16 800poliser 2003.Vad gäller familjerådslag är det inte riktigt så somjag har uttryckt det. Jag har sagt att det inte ska ute-slutas och att vi ska titta närmare på det. För närva-rande är inget sådant aktuellt. Men jag diskuterargärna den frågan i ett annat sammanhang.Anf. 132 ():Fru talman! Det är lite ledsamt att alltid få svaretatt man ska titta närmare på det. Jag tycker att manborde ha en planering och kunna säga att det kommeri år, om eller något annat. Vi kan ju intealltid vänta på att man ska titta närmare på det. Harinte justitieministern något svar när det gäller entidsplanering?Anf. 133 Justitieminister ():Fru talman! Nej, just nu finns det inte någon tids-planering vad det gäller familjerådslag. Det pågårmycket annat arbete men inte just det.Anf. 134 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill tacka justitieministern för re-dogörelsen. Vad jag kanske saknar är en tydlig vär-degrund. Det handlar om människovärdet, om attbryta anonymitet och om informell kontroll.Sedan vill jag ytterligare trycka på den lokalasamverkan och tacka ministern för uppmärksamhetennär det gäller ett engagemang för hela samhället. Jagundrar om det kommer att finnas någon parallell t.ex.med hur arbetar, dvs. att manparallellt delar ut medel för utveckling.Min nästa fråga gäller skolans roll i det brotts-förebyggande arbetet. Vilket stöd kommer att ges tillpersonalen i skolan? Tyvärr är utvecklingen den attden samverkan som fanns mellan skola och närpolispå många områden har brutits av ekonomiska skäl.Hur stor andel av den summa som justitieministernnämner, 16 800, tror ministern kommer att vara när-poliser som kan gå in direkt i denna samverkan?Anf. 135 Justitieminister ():Fru talman! Vi synes vara helt överens just omhur viktigt det är att satsa på boendemiljön. Där manvidtar åtgärder och gör insatser kan man alltså kon-statera att brottsligheten går ned. Det gäller inte minstatt få folk att engagera sig, vilket då också råder botpå den rädsla som finns. Jag ska inte säga att rädslan isig är värre, men bidrar den faktiskt tillmycket lidande för människor och en begränsning ideras sätt att leva.Vad gäller måste den kanskevara med och samverka som alla andra. När man serpå de här brottsförebyggande råden tror jag att det ärviktigt att man inte fastnar i en speciell form, utan tar hänsyn till förutsättningarna i de olika kom-munerna.Vad sedan gäller skolan kommer det att anslåsmedel, 5 miljarder . Jagdelar uppfattningen att skolan har en oerhört viktigroll, inte minst när det gäller att få ut informationentill ungdomarna. Det är direkt avgörande för om deska fastna i ett drogmissbruk eller i kriminalitet.Skolan har alltså en oerhört viktig roll.Hur många av de här 16 800 poliserna som skavara närpoliser är inte regeringens sak att avgöra utanRikspolisstyrelsens. Regeringen skapar förutsättning-ar för att antalet närpoliser ska öka. Det är det somregeringen kan göra.Anf. 136 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Tyvärr är det dock så att antalet när-poliser minskar. Jag vet att det är ett stort problem iett område där jag själv har arbetat som lärare. Vihade en väldigt god samverkan med närpolisen. Dethär försvinner då successivt, och personalen får allt-mer att arbeta med. Den satsning som görs på att ökapersonaltätheten i skolan är oerhört viktig, men detbehövs också mer av stöd och mer av diskussion omvärdegrundsfrågor när det gäller det här.Ett område som ministern inte nämnde nu är traf-ficking-problematiken, människohandeln för sexuellaändamål. Jag undrar om detta i det förebyggandearbetet också kommer att betraktas som ett brott.Kommer det klart att uttalas att det när kunder,svenska män, köper tjänsterna är en form av våldtäktsom kränker människovärdet? Då arbetar vi ocksåbrottsförebyggande för att inte unga kvinnor skahamna i den här situationen.Anf. 137 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan börja med att svara på fråganom trafficking. Jag uppfattade det som att det var denegentliga frågan.Det här är någonting som kommer att behandlas isamband med att kommer nui februari, mars. Men trafficking är först och främstett internationellt problem. Det är också någontingsom kommer att prioriteras under vårt ordförande-skap. Jag reser till för att där stu-dera problemen närmare. Det är nämligen så att detinte bara handlar om samarbetet inom EU. Det hand-lar inte heller bara om samarbetet mellan kandidat-länderna och EU, utan det här ligger även utanför EU.Det som förhoppningsvis kommer att kunna skeunder våren är att det nås en politisk överenskommel-se under ministerrådet . Det viktigaste när detgäller just frågan om trafficking, människohandel, äratt man ser på den internationellt och att man hittargemensamma bestämmelser och definitioner, så att deinternationella ligor som ägnar sig åt det här inte skahitta en frizon i . Om det är någon fråga somdet behövs internationellt samarbete kring så är detjust frågan om trafficking - det här beteendet är redani dag straffbart i . Men exakt hur det här skagå till tycker jag att man ska titta på internationellt.Anf. 138 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att den härskrivelsen kommer, så att vi får en förnyad debatt omhur våldet ska bekämpas på alla nivåer. Inte minstden lokala nivån är viktig. Våldet finns ju på såmånga ställen, i gatulivet, på idrottsplatsen och inteminst på krogarna och i deras närhet. Tragiskt nogfinns det nu också i våra skolor.Även jag har någon synpunkt på det som inte stodi skrivelsen. Det fanns åtminstone inte med i det somjustitieministern anmälde i sin beskrivning av den.Han talar om narkotika och ökningen av narkotika.Jag instämmer i vikten av att bekämpa narkotika, menjustitieministern förbigår den riktigt stora missbru-kargruppen. Det handlar nämligen om alkoholutbu-det, som slår så hårt mot ungdomsgenerationen.Vi måste väl ändå känna att det är ett fattigdoms-bevis att det i knappast finns några alkohol-fria nöjesplatser. Det hänvisas i hög grad till krogar-nas utbud. Vore inte det här någonting att ta tag i närvi nu ska bekämpa det här från grunden? Jag tror attjustitieministern har ett uppslag här.Anf. 139 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror att har en hårdarelinje vad gäller åtminstone ungdomar och alkohol änvad de flesta andra länder har och därigenom visaroch markerar den problematik som finns när det gäl-ler t.ex. ungdomsbrottslighet och alkohol. Jag tror attden markering som görs på alltfler ställen om alko-holfria alternativ i samband med lucia, nyår osv. ärytterligare ett bevis för den inriktningen.Anf. 140 ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att det är vik-tigt med sådana markeringar, men det som saknas ärden praktiska uppföljningen. Vi har ju inte bara släpptloss krögarna utan det är faktiskt också så att stats-makten inte tillräckligt har givit besked till kommu-nerna om vad som är rimligt, nämligen att inte bara sedet här som en näringspolitisk rättvisefråga. Det börkomma dit där det hör hemma. Det är fråga om ensocialpolitisk insats. Jag delar justitieministerns upp-fattning att det kan vara nog så frustrerande för ton-årsföräldrar - inte minst de föräldrar som är i ensam-situationen - när vi har en så ensidig ungdoms-"kultur".Låt mig bara kommentera det som justitieminis-tern säger om att vi har en hårdare linje, dvs. en bättrelinje, i . Då ska vi också inse att de länder somhar klarat det här hyggligt kanske har gjort det genomatt ha ett starkare föräldrainflytande. Då tror jag attdet är den delen vi skulle behöva backa upp. Jagskickar gärna med den synpunkten till det fortsattaarbetet.Anf. 141 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill bara nämna att det gäller juinte bara ungdomar. När ett utskänkningstillståndbeviljas ska det alltid göras utifrån socialpolitiskaskäl. Det framgår också tydligt av lagstiftningen.Anf. 142 ():Fru talman! Jag tackar också ministern för redo-görelsen. Det här är oerhört viktiga frågor. Vardags-brottsligheten måste bekämpas lokalt, sade ministern.Det håller jag verkligen med om. Men det finns ocksåen internationell aspekt på det brottsförebyggandearbetet. I mitt hemlän finns en stor oroöver den växande kriminaliteten från östländerna. Dethandlar om smuggling, bilstölder, inbrott m.m. Sam-tidigt pågår ett intensivt utbyte av kontakter. Föreningar och skolor möter varandra mellanländerna över . Detta är väldigt positivt.Men brottsligheten riskerar att förstöra de goda rela-tioner som byggs. undrar jag: Hur vill ministernagera för att förebygga sådan här gränsöverskridandebrottslighet?Anf. 143 Justitieminister ():Fru talman! Det finns ju två olika former som ärframgångsrika. Det ena är det gemensamma nordiskapolis- och tullsamarbetet, som omvärlden visat stortintresse för och imponerats av. Det andra är Östersjö-samarbetet, som innebär att polis och åklagare i Sve-rige kan få bättre information om förhållandena i t.ex.våra baltiska grannländer. Det gör det möjligt attkontrollera uppgifter från personer som misstänks närde har gripits i . När de påstår att ett ellerannat faktum skulle föreligga kan man kontrollera dettillsammans och i samverkan med myndigheterna i debaltiska länderna. Det har också visat sig vara mycketframgångsrikt.Anf. 144 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Speciellt densista delen om att öka möjligheten till information.Det har jag motionerat om. Därför blev jag särskiltglad över det beskedet.Det handlar naturligtvis om resurser till polis, tull,kustbevakning och sådant. Men det handlar också omatt fängelsestraffen kanske inte har den preventivafunktion som vi önskar. i tidninguttalar sig en chefsåklagare om att det han önskar seär en möjlighet att avtjäna straff i det egna hemlandetoch att borde arbeta för en sådan konventionmed länderna runt . Hur ser ministern påden typen av förslag? Behövs det lagändringar somstärker polisens och åklagarnas möjligheter att lagföraden här typen av gränsöverskridande brott?Anf. 145 Justitieminister ():Fru talman! Det finns ju ett antal konventionermellan och andra länder om möjligheten attpersoner ska få avtjäna straff i det egna landet. Dockär inte detta alldeles enkelt, vare sig när det gällersvenska medborgare, som , eller närdet gäller medborgare från andra länder i . Detberor på att det inte alltid är harmoniserat när detgäller straffskalan och att det inte kan garanteras attpersonen ska sitta av ett visst antal år.Men jag är positiv, och jag tycker att det här inomEU måste kunna utvecklas ännu mer. Med tanke pådet nära samarbete som finns inom EU bör man iframtiden kunna sitta av sitt straff i sitt eget hemland.Anf. 146 ():Fru talman! I sin redogörelse konstaterade justi-tieministern att det brottsförebyggande arbetet främstbör ske lokalt för att ge bästa effekt. Han sade att manska vara medveten om att beslut på andra politikom-råden påverkar det brottsförebyggande arbetet och omatt det krävs ett brett engagemang bland många - inteminst bland politiker, i näringslivet osv. - och tåla-mod i arbetet.Min fråga till justitieministern är då: Uppfattarjustitieministern att engagemanget är tillräckligt stortbland politiker lokalt? Sker det brottsförebyggandearbetet bäst i projektform eller inom ordinarie verk-samhet, t.ex. inom skolan, det sociala, kulturen, poli-sen?Anf. 147 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror att man generellt kan säga attde lokala politikerna är engagerade i de här frågorna.Eftersom det just gäller att förebygga brotten lokalt ärdet naturligtvis i första hand lokala politiker som kangöra bedömningen och med sitt engagemang medver-ka till en bättre lösning.Det här ska alltså ske, som jag sade, mellan olikamyndigheter, frivilliga organisationer och näringsli-vet. Det finns inga fasta former för det. Det gäller attfå alla möjliga personer, företag och myndigheterintresserade för att tillsammans i den speciella kom-munen finna den bästa lösningen.Anf. 148 ():Fru talman! Min fråga kommer sig av att jag självhar suttit ordförande i ett lokalt brottsförebygganderåd. Jag tycker att det är ett mycket viktigt arbete.Men i och med att man skapar de här råden är detväldigt lätt att övriga politiker bara säger att det därfår det lokala brottsförebyggande rådet ägna sig åt.Ganska ofta är dessutom politikerna i klar minoritet.Då kan det också vara svårt att påverka utvecklingen iden bemärkelsen att man sitter i brottsförebygganderåd och fattar vissa beslut som man vet med sanno-likhet kommer att påverka brottsligheten i positivriktning, alltså så att den kommer att minska. I nästaögonblick går man och sätter sig i budgetberedningoch fattar beslut som man borde veta har kontrapro-duktivt syfte, alltså att man t.ex. skär ned på skolan.Klasserna blir större. Man stänger en fritidsgård.Den här korrelationen mellan olika politikområ-den tror jag behöver stärkas ytterligare, och medve-tandegraden behöver höjas. Det finns ju en rad olikaundersökningar som visar att det bästa brottsförebyg-gande arbetet faktiskt sker genom att vi upprätthålleren bra generell välfärd.Anf. 149 Justitieminister ():Fru talman! Det är möjligt att man på vissa hållinte tillräckligt har uppmärksammat värdet av det här.Det har ju ökat väldigt mycket på . Dethar alltså gått från 30 till 196. Det här tyck-er jag i så fall att man lokalt kan göra till en valfråga.Om man har uppfattningen att det brottsförebyggandearbetet bidrar till att minska brottsligheten tror jag attdet kan vara en valfråga. Det är ju en fråga som enga-gerar alltfler av våra medborgare. Man kan bara haförhoppningen att det kan få en ännu större betydelse,och även engagera de lokala politiker i en kommunsom inte är tillräckligt engagerade.Avslutningsvis vill jag bara säga som svar på frå-gan att generell välfärd är det allra bästa när det gällerbrottsförebyggande eller minskad brottslighet. Detvisar alla undersökningar om man jämför internatio-nellt eller historiskt. Klassklyftor går alltid hand ihand med ökad brottslighet. Men det räcker inte barai vårt moderna samhälle att ha en generell välfärds-stat. Det pågår så mycket, och det behövs institutionersom folk ska kunna vända sig till för att få hjälp ochför att minska brottsligheten.Anf. 150 ():Fru talman! Jag vill också tacka för den redogö-relse vi har fått här. Det jag har att fråga om handlarom den mycket unga generationen. har justi-tieministern tangerat ämnet.Ministern sade i ett svar till någon att har brottsligheten legat på enganska jämn nivå. Det kan möjligen stämma totaltsett. Men om man ser till de riktigt unga är det fak-tiskt inte så. Enligt BRÅ har antalet brott som efterbrottsanmälan klarats upp genom nedläggning pågrund av att den skäligen misstänkte är under 15 årökat kraftigt från 10 1990 till13 1998 - finns ingen statistik klarännu. Det betyder en ökning , vilket ärallvarligt. Ännu allvarligare är att minderårigasbrottslighet delvis ändrat karaktär och fått nya inslagsom personrån.BRÅ har i en rapport visat att vissa brott, s.k.strategiska brott, indikerar förhöjd risk att bli kroniskbrottsling. Hit hör bl.a. rån och stöld. Risken för attden som i sin debut lagförs för rån ska bli kroniskbrottsling är fem gånger större än om debutbrottet ärsnatteri. Statistiken visar också att risken att hamna ikronisk brottslighet är högre för en ung person somdebuterar med ett rånbrott än för en äldre i sammasituation.Det är av yttersta vikt att fokusera brottsförebyg-gande arbete på den unga generationen. Det är natur-ligtvis i första hand vårdnadshavarna, föräldrarna,som ska vaka över att deras barn inte hamnar påbrottens bana. När det inte fungerar måste samhälletgripa in.Då vill jag fråga justitieministern vilka åtgärderhan vill föreslå för att intensifiera det brottsförebyg-gande arbetet bland barn och ungdomar och särskiltdem som är . Då vill jag säga att jag ärmycket medveten om skolans ansvar.Anf. 151 Justitieminister ():Fru talman! Det var bra att nämna skolans ansvar.Det är, vid sidan av föräldrarna, naturligtvis skolansansvar framför allt när det gäller barn dåalltså rättsväsendet i sig inte kan komma i fråga. Vidsidan av föräldrarna, som kommer i allra första hand,och skolan har naturligtvis också bety-delse.Sedan vill jag nämna att antalet brott inte har ökat. En viss ökning har skett vad gällerden grova brottsligheten bland ungdomar. Man skavara lite försiktig med kanske just den statistik somredovisas när det gäller barn. Skolorna anmäler nu-mera de bråk som sker på skolorna på ett helt annatsätt än vad som har skett tidigare. Där har man statis-tiskt kunnat se en fem- till sexdubbling i vissa fall,vilket naturligtvis inte är överensstämmande med detverkliga fallet.Anf. 152 ():Fru talman! Jag tackar för det.