prot · GP0947 · 2001-12-13 00:00:00 — husförhörom hur räkneverket har hanterats kan jag väl avståfrån till dess att åtminstonesvarar på min huvudfråga: Vad är det som gör att niunderkänner synpunkter på hur pass storjärnvägsinvesteringen bör vara över den här perio-den?När det gäller jämställdhetsmålen får man ju varatacksam för att partikamraterinte lyckades stoppa jämställdhetslagen när det be-slutet fattades här i kammaren, den som ni var såstora motståndare till. Men det är ju ett vanligt scena-rio. Vänsterpartister, och tidigare kommunister, harvarit motståndare till många vitala reformer.När nu gör denna hyllningtill järnvägarna glömmer hon bort, och kommenterarinte med ett ord, det faktum att mellan och90 % av alla persontransporter sker på väg. Det är endålig tröst att det ska ske en gigantisk utbyggnad somman till synes inte kan klara av när vi ser hur olyck-orna sker på våra vägar - till stor del beroende på attdet är en undermålig vägstandard. Det är en dåligtröst för dem som bor utmed E 20-vägen, där det harvarit mycket dödsolyckor , eller vid de vägar iDalsland som inte kan befaras av virkestransportereftersom tjälsäkringen är så försenad och eftersatt.Om detta har , i alla fall i de-batten, ingenting att säga. Det tycker jag också är ettbesked.Anf. 26 ():Herr talman! Jag står naturligtvis bakom alla dereservationer där finns med, men för tidsvinning yrkar jag bifall bara till reservation 15 i TU1och reservationerna 5, 11 och 16 i TU2. Debattenhandlar både om trafikutskottets budgetbetänkandeoch om infrastrukturbetänkandet, så det blir en delhopp mellan de olika frågorna.Jag tänkte börja med att nämna huvudsaken först,så att det blir avklarat. Då vänder jag mig till nä-ringsminister med en fråga: Var detskönt att slippa att äta upp hatten? För kammarensledamöter kan jag upplysa om att ien tidskrift hade lovat att äta upp sin hatt om inteinfrastrukturproppen hade kommit . Det var ien intervju med står vi här med det fjärde budgetbetänkandetsedan Socialdemokraterna, de gröna inledde sitt samarbete efter valet1998. Uppdraget vilade på att skulle ta stegetin med fler jobb, större rättvisa, bättremiljö och ökat samarbete.Samarbetet omfattar fem områden, nämligen eko-nomi, sysselsättning, rättvis fördelning, jämställdhetoch miljö. Partierna deklarerade att vi i samverkanvar beredda att ta ansvar under denna mandatperiod.Det är naturligtvis genom uppgörelsen kring budget-propositionen som vi visar att det finns en bred upp-slutning kring en stabil och förutsägbar ekonomiskpolitik.Vi pekade på att samarbetet skulle bygga på öm-sesidig respekt och gemensamt ansvarstagande ochatt det därmed fanns goda förutsättningar för ett lång-siktigt samarbete mellan osstre partier. Min utvärdering av samarbetet inom trafi-kutskottets domäner visar att vi i allt väsentligt lyck-ats i enlighet med föresatserna, dock med vissa in-vändningar budget.Det riktigt stora provet för ochmig var den debatterade infrastrukturproppen.Här finns det, och kommer fortsättningsvis också attfinnas, skillnader emellan Socialdemokraternas ochMiljöpartiets politik, men jag tror att båda parter kankänna sig nöjda med resultatet. Skillnaderna kommertydligt att framgå i mitt anförande.Jag vill dels ge mina reflexioner på den kraftigaförsening som den här propositionen har råkat ut för,dels tala om påverkan på utformningenav och syn på densamma. Förseningens orsaker är förmig okända, och det är givetvis inte positivt att dethar blivit så här. Men får vi försöka glädja oss åtatt den har kommit på bord.Se det som att vår näringsminister har lyckats klämma fram något på det här områ-det, även om han har fått hjälp med en och annankrona. Att han inte lyckats komma till förhandlings-bordet tidigare kan jag inte tolka på annat sätt än attsossarna inte varit överens sinsemellan. Det kanskehar varit typ storstad mot landsbygd och finansde-partement mot näringsdepartement.Jag och partiet har varit ständigt i beredskap förförhandlingar om näringsministern skulle tycka atthan och regeringen hade ett gemensamt förslag attlägga fram för sina samarbetspartner. Vi kom till dentidpunkten i samband med budgetförhandlingarna islutet av augusti, och då började det hända något.Det går att läsa att "förslagen i denna propositionhar utformats i samarbete med ". Ochdet stämmer naturligtvis, men bara till en viss del.Det viktigaste i förslaget är i högsta grad fjärrstyrt,dvs. hur mycket och till vad pengarna ska användastill. Detta bestämdes i de samtal om budgeten somförekom mellan oss tre partier. På detta sätt har vi iMiljöpartiet sett till att få med våra viktiga krav omjärnvägssatsningar och vägsatsningar i landsbygden.Här kommer jag in på hur vi ser på de förslag somfinns propositionen.Det är alldeles uppenbart att de första årtiondenaav det nya årtusendet blir järnvägens decennium inomsvensk trafikpolitik - för en nödvändig ekologiskomställning.100 miljarder till järnvägsinvesteringar talar sitttydliga språk!Här kan jag inte låta bli att citera chefen för , , när han i tid-skriften Rallaren uttalar sig om denna gigantiskasiffra:"Det är närmast bingo! får vi möjlighet att ge-nomföra alla de tre scenarier som vi studerade i in-riktningsplaneringen . Det hade viknappast kunnat drömma om då. "Den stora kampen gäller miljön, där vi säger ja tilljärnväg och nej till motorvägar. Vi har miljövännernabakom oss i de nödvändiga förslag om järnvägssats-ningar som behövs för att skapa ett ekologiskt ut-hålligt samhälle. Vi har behövt ett trendbrott till för-mån för transporter på räls. Detta har vi åstadkommit,vilket vi känner oss stolta över!Att vi står långt ifrån Socialdemokraterna är all-deles uppenbart med tanke på att uttalat sitt stöd till sina socialdemokratiska kom-munalråd som vill ha motorvägar kors och tvärs isödra . Att har sällat sig tilldenna motorvägslovsång är ett miljösvek liknandeCenterns svek i kärnkraftsfrågan.Göran har flitigt kritiserat att inte ta klimatfrågan på allvar. Det är bra ochriktigt. Men det räcker inte att reagera på andrasbristande miljöinsikter. Det är hög tid att själv agera.Trots mål om minskningar ökar koldioxidutsläppen iSverige. Den ständigt växande bil- och flygtrafiken ärden främsta orsaken till ökningen. Att det krävs åt-gärder är alltså uppenbart. Då blir frågan för väljarna:Ska vi eller ska vi inte ha en trafikpolitik som ledertill ökade vägtransporter, ökade koldioxidutsläpp ochtilltagande växthuseffekt, en trafikpolitik som gårtvärtemot åtaganden enligt Kyotoprotokol-let?Miljöpartiet är, till skillnad från andra partier, avuppfattningen att trafiken måste anpassas till de eko-logiska förutsättningarna. Vi får inte sätta kommandegenerationers möjligheter på spel genom att förbyggaoss på motorvägar.Vi kan alltså konstatera att dagens trafikmönster,till stor del uppbyggt kring väg- och flygtransporter,inte är långsiktigt ekologiskt hållbart. Trots gjordaåtaganden ökar och andra länder sina kol-dioxidutsläpp när de i stället måste minska kraftigt föratt hejda växthuseffekten. Bil- och flygtrafiken är defrämsta orsakerna till ökningen.Nu blir det ett trendbrott för miljöns skull. Och förden långsiktiga hushållningen med naturresursermåste målet vara att järnvägen det närmaste decennietkraftigt ökar sin andel av transportarbetet på vägtrafi-kens och flygets bekostnad. För att det ska bli möjligtmåste järnvägen åter bli det konkurrenskraftiga hu-vudalternativet i svensk transportpolitik.För att stärka godstrafikens konkurrenskraft be-hövs omfattande investeringar som stärker kapacite-ten bl.a. i det stora nord-sydliga huvudstråket genomSverige. Det kräver bl.a. fler mötes- och förbigångs-spår, höjda axellaster, ökade lastprofiler, förbättradkraftförsörjning och förbättrade tågledningssystem.På sikt bör ambitionen vara att renodla vissa linjer,t.ex. delar av Södra och Norra stambanan, för gods-trafik genom att skapa andra alternativ för den snabbapersontrafiken. På personsidan måste målet vara attkomma ned i restider för de flestarelationer mellan större städer i södra och mellerstaSverige.Då kan tåget på allvar ta upp konkurrensen medflyget och bilarna. Tågen ska också gå genom destora befolkningskoncentrationerna där folk bor.Järnvägstrafiken intar en nyckelroll i miljöanpass-ningen av trafiksystemen. Samordningen och integre-ringen av järnvägstrafik med vägtrafik, sjöfart ochluftfart är därvid mycket viktig.Det blir järnvägssatsningar för alla, både männi-skor och industri, mellan och . Vihar även presenterat förslag som gynnar både gods-och persontrafiken. För att fördjupa sig i vilka järn-vägsinvesteringar som förespråkar hänvi-sas till motionen 1999/2000:T534 av . med rubriken för landsbygden har vi också fåttigenom där vi har åtgärder som syftar till att männi-skor ska kunna komma fram året runt på hela vårtvägnät och att industrin ska kunna köra med sinatransporter där man så önskar.Landsbygdspaketet är dock inte riktigt fullt, detskramlar lite i det, här finns det utrymme för att fyllapå med resurser. Här hade jag önskat att sossarna ochVänstern hade varit lite mera förstående för de pro-blem människor och företag har ute i bygderna ochsatsat mer pengar på åtgärder. Därför föreslår vi be-tydligt mer till detta område.Vi har förslag till ett landsbygdspaket som bl.a.innebär:För det första framkomlighet året runt på alla vä-gar för lätt trafik. Målet innebär en partiell förstärk-ning av vägar där bilar, även personbilar, kan ha svårtatt ta sig fram under tjällossningen. måstedessa vägsträckor stängas av för all trafik. Vägsträck-orna är få och välkända, men händelserna skaparmycket besvär för trafikanter. Förutom lätt trafik,fordon under , ska vägarna även vara fram-komliga för fordon med generella dispenser,mjölktransporter, bussar, räddningstjänst, och beho-vet bedöms vara ca 1 miljard kronor.För det andra anpassning av äldre huvudvägar tilldagens trafiklaster. Detta mål syftar till att i efterhandreparera skador orsakade av väsentligt tyngre trafikän vad vägen är dimensionerad för och till att möjlig-göra fortsatt trafikering med dessa laster. Målet beröri första hand huvudvägar byggda mellan 1951 och1974. Denna typ av förstärkning ryms inte inom un-derhållsramen. Förstärkningen kan ses som en kom-pensation i efterhand för höjningar av tillåtna trafik-laster 1974. Behovet har uppskattats till ca 5 miljar-der kronor.För det tredje full bärighet året runt på viktiga nä-ringslivsvägar. Målet innebär bärighetsklass 1 ochinga tjälrestriktioner, alltså bärighetsrestriktionerunder tjällossningen. Fyra regioner har länsvis, isamarbete med länsstyrelse och näringsliv, pekat utviktiga näringslivsvägar. I tre regioner har man av-stått från att peka ut vägar med hänvisning till attbärighetsproblem består av en mängd mindre objekt.Eftersom näringslivet är utspritt och vägnätet fin-maskigt har dessa regioner, i samarbete med länssty-relse och näringsliv, valt en annan planeringsmetodik.De berörda vägarna är oftast s.k. obyggda.Målet har delats upp i två typer av bärighetsåtgär-der beroende på deras syfte. Bärighetsklasshöjningsyftar till att kunna höja vägens eller brons bärighets-klass till BK1. Behovet bedöms vara ca 3 miljarderkronor. Och upprustning och tjälsäkring syftar till attundvika eller begränsa tjälrestriktioner under ett nor-malt år. Behovet bedöms vara ca 17 miljarder kronor.För det fjärde begränsning av tjälrestriktioner tillmaximalt på övriga vägar. Målet avserlågtrafikerade vägar som inte är utpekade som viktiganäringslivsvägar. Förstärkningen är mindre kraftfulloch därmed mindre kostsam än för viktiga närings-livsvägar. Den erbjuder trafikanterna en väsentligförbättring som den skapar förutsättningarför ett långsiktigt effektivt underhåll. Behovet är ca2 ½ miljarder kronor.För det femte beläggning av prioriterade grusvä-gar. Målet har avgränsats till grusvägar med myckettrafik eller med måttlig trafik och randbebyggelse.Dessutom inkluderar målet grusvägar där belägg-ningen kan motiveras med en kalkylmässigt lönsameffektivisering av vägunderhåll. Behovet är ca 2 mil-jarder kronor.Summan är ca 30 miljarder.Hur Vänstern kan acceptera uppgörelsen om in-frastrukturpropositionen förblir för mig en gåta.Från att har svängt sig medyttranden i stil med: Vi ligger långt från varandra.Där syftar hon på den skillnad som Vänstern villatt väljarna ska tro det finns mellan Vänstern ochsossarna.Lyssna bara på rubriken till det pressmeddelandesom gick ut , där jag refererar välvalda stycken:Vänsterpartiet avvisar nya motorvägsbyggen.Uppgifter som cirkulerat att Vänsterparti-et gått med på motorvägssatsningar i budgetuppgörel-sen stämmer inte, säger , vänsterpar-tistisk riksdagsledamot och förhandlare kring budget-propositionen.Det sägs vidare:Vi har accepterat en ram för fördelning mellanvägsatsningar och järnvägssatsningar, men någrakonkreta objekt förutom vissa järnvägssatsningar haröverhuvudtaget inte diskuterats i förhandlingarna.Ett avgörande krav från oss är att vägpengarna skasatsas där de gör mest trafiksäkerhets- och miljönytta,säger påverkar också möjlig-heten att komma överens om en ny klimatpolitik.Vänsterpartiet har krävt att koldioxidutsläppen skaminska till år 2010.Genom att regeringen vill ha stora satsningar pånya vägprojekt men avvisar våra förslag föratt hejda ökningen av biltrafiken så blir det svårt attminska utsläppen av koldioxid, säger , riksdagsledamot och förhandlare kringklimatpropositionen.Mp har hoppat av men även vi inom Vänsterparti-et har en smärtgräns.Miljöfientliga ringleder i för kan vi inte acceptera, avslutar KarinSvensson Smith.Vad är det som gäller ?Blir det inga nya motorvägar i och med den härpropositionen?Får inte några pengar till vägsatsningari miljardklassen?Det intryck som jag får av proppen gör att jag tol-kar det som att Socialdemokraterna och Vänsterntänker bygga de flesta av de motorvägsprojekt somVägverket planerat.Det står på s. 113, för att ge ett exempel:Av den nationella strategiska analysen framgår attVägverket har identifierat samhällsekonomiskt lön-samma investeringar i stamvägnätet för ca 28 miljar-der kronor. En tredjedel av denna investeringsvolymåterfinns på 4 som är en av vårt lands viktigastevägar. Andra objekt med hög lönsamhet finns på vägE 22, , väg E 20 och väg E 18. I det regio-nala utvecklingsalternativet ingick även en utbyggnadav återstående delar av väg E 6. Också i andra delarav landet finns behov av förbättringar på stamvägar-na. En satsning på stamvägarna bidrar till att ökaframkomligheten, öka säkerheten och ge förutsätt-ningar för regionförstoring.När det sedan i propositionen talas om att av pla-neringsramens 39 miljarder ska 10 miljarder använ-das för projekt i gällande planer där den fysiska pla-neringen är långt gången, blir min tolkning att KarinSvensson fått vika sig till förmån för motor-vägsivrarna.Är det trycket från motorvägsivrarna inom partietsom fått och att lägga sig platt, eller ärpartiet så pass regeringssuget att samarbetet står övermiljöpolitiska nödvändigheter?Frågan för väljarna är vilken vilja till miljöföränd-ring som Vänstern verkligen står för när det kommertill konkret handling.Avslutningsvis vill jag beröra två konkreta järn-vägsprojekt - tunneln genom och Ci-tytunneln i - där har en avvikan-de åsikt gentemot Socialdemokraterna och Vänstern.Miljökonsekvenserna av ett ingrepp i Hallandsåsär många och kan, som bekant, bli drastiska. Efter engenomgång av en stor mängd miljöfrågor som disku-teras i utredningsmaterialet har två miljöfrågor avavgörande betydelse identifierats.Det gäller dels grundvattensänkningens ekologis-ka effekter på och effekter på dricksvat-tenförsörjningen, dels tätningsmetoder och tätnings-medel i kontakt med grundvatten. Frågorna hängernaturligtvis ihop.I tidigare utredningsmaterial har det presenteratsett antal tätningsmetoder som alla innebär injekteringav kemikalier i kontakt med grundvatten. De kemika-lier som kan bli aktuella måste bedömas utifrån hurbeständigheten är utlovad, och är idagsläget betydligt kortare än den tid som tunnelnanses vara beständig. Denna osäkerhet är avgörandeför hur projektets långsiktiga effekter bedöms. Attutsätta framtida generationer för denna risk är oac-ceptabelt.Att överlämna förutsättningar för ett opåverkatgrundvatten måste tillhöra varje generations uppgift.Malmös Reepaluban, alltså , sägsgynna järnvägen på bilarnas bekostnad. Därför harmiljöargument använts av förespråkarna. Miljöpartietlokalt har gått emot tunneln därför att de miljardersom den kostar kunde användas på bättre sätt.Tyvärr är alternativen till en tunnel under Malmösgator inte tillräckligt utredda. De utredningar somföregått tidigare beslut var redan vid starten inställdapå att endast ett alternativ är lämpligt.Vi skulle önska att man grundligt gick igenom dealternativ som kan finnas som anslutning till . Det vore då lämpligt att väga in alla andrakollektiva lösningar som kan göras i Sydvästskåne fören nätt summa av ca 8,8 miljarder.För övrigt anser vi i att det är bra attdet inte blir någon flygplatsutbyggnad på Södertörn.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! Det avsätts pengar för att slutföragällande planer - åtminstone en del av dem eftersommedlen inte räcker för alla planerna. En del av de härplanerna handlar om att sätta upp mittvajrar.Två kriterier gäller för de av planersom ska få fullföljas. Det gäller då trafiksäkerhetenoch att det är höga krav på samhällsekonomisk lön-samhet. Jag kan inte ta på mitt ansvar att man inte fårsätta upp mittvajrar på de ställen där det har före-kommit dödsolyckor. Självklart måste man ställa upppå det om man menar allvar med sina ambitionerbeträffande trafiksäkerhetsmålen. Därmed inte sagtatt det behöver bli motorvägar på de här ställena.Mikael, du påpekar att i sina tidigareplaner har identifierat ett antal lönsamma investering-ar. Dock är kriterierna för deras planering ändrade.Det finns nu ett nytt mål, ett jämställdhetskrav, ochkraven är högre på miljöuppfyllnad och samhällseko-nomi. Det innebär att ska göra nya planer.Vad de resulterar i får framtiden utvisa.Propositionen innebär förutsättningar för en in-frastruktur som klarar kraven för en hållbar utveck-ling. Där vill jag hävda att det är somsviker. Tillsammans skapade Socialdemokraterna,och en ekonomisk ram förinfrastrukturpropositionen. Hur skulle regeringenkunna fullfölja det om ingen av oss orkade med attdiskutera vad den propositionen skulle innehålla, omingen orkade med att göra den avvägning mellanolika intressen som måste göras för att det ska gå attkomma fram med ett förslag?I det sammanhanget är det ni som sviker - inte vi,som ju fullföljer diskussionen och försöker förenaolika intressen så att man svarar på alla de krav somfinns från näringsliv och befolkning kring hur denframtida trafikpolitiken ska utformas.Anf. 28 () re-plik:Herr talman! Vad gäller de vägar som kommer attbyggas om är det ganska klart att det kommer atthandla om motorvägar - eller s.k. minimotorvägar,fyrfältsvägar helt enkelt. Det kommer nämligen attinvesteras för 10 miljarder. Ska det göras på mittva-jerräcken, då jag inte riktigt om vägnätet räcker till.Från den aspekten är det, tycker jag, väldigt tyd-ligt i propositionen att det kommer att handla om devägar som räknats upp, och kanske om ytterliga-re några. Det är definitivt inte trefältsvägar som dethär kommer att leda till. Även en del av Vänsterparti-ets lokala företrädare i kan nog hålla medom att det definitivt inte önskas några trefältsvägarmed mittvajer, utan det är just motorväg som dethandlar om.Jag kan som exempel nämna i Bohuslän.Jag skulle vilja höra er riksdagsledamot därifrån ut-tala sig om att det i det avseendet är en annan ambi-tion än den som har.Det handlar också om förhandlingar, om att för-söka hindra den andra partnern att lägga fram förslag- så här mycket accepterar vi inte om vi ska ha enuppgörelse kring budgeten. För oss var smärtgränsennådd när sossarna sade: Vi ska ha 69 miljarder tillinvesteringar i både regional och nationell plan. Avpropositionen framgår att en del kommer att hamna iStockholm och en del i . Det är definitivtinte några trafiksäkerhetsåtgärder som man i förstahand syftar till att vidta, utan det handlar om att lätta-re komma fram. Detta tror jag är alldeles uppenbartför de flesta av oss.Därför var vår ståndpunkt i förhandlingarna attförsöka hindra sossarna att avsätta så mycket pengarsom möjligt. Vi räckte inte till, med våra 4,5 %.Vänstern med borde, tycker jag, kunnalägga manken till och försöka hindra sossarna attlägga fram så höga siffror.Anf. 29 () re-plik:Herr talman! svarade inte be-träffande mitt förslag. Hur skulle regeringen bete sigom vi också hade hoppat av? Hur skulle man kunnafärdigställa en proposition som ger svar på frågorna:Hur ska det se ut i regionerna? Vad är det för sortsinriktning på trafikpolitiken som man ska ha där? Hurska man klara kollektivtrafikens behov av ny rullandemateriel? Hur ska man se till att jämställdhetsmåletfår praktiska efterverkningar i propositionen? Hur skaman över huvud taget skissera innehållet? En propo-sition kan väl inte bara bestå av en rad siffror, utanden måste också ha ett innehåll - en inriktning, nå-gonting som är underlag för de planeringsdirektivsom trafikverken sedan ska ha.För att kunna fullfölja sin politik och för att kunnasvara upp mot det förtroende som väljarna gett enmåste man också orka samarbeta med andra somtycker olika. Vi representerar av rösterna i den-na församling. Utifrån det har vi träffat en hyggliguppgörelse med Socialdemokraterna. Vi har förenatderas intressen med våra intressen och då åstadkom-mit den proposition som ganska så mycket varit enprövosten för det röd-gröna samarbetet. Hade vi inteklarat av detta och gjort precis som ni, skulle det havarit mycket negativt för det samarbete som vi haroch som är ett bevis på huruvida vi kan klara av attlösa problem för befolkningen såväl i städersom i glesbygd samt när det gäller de behov somnäringslivet har.Anf. 30 () re-plik:Herr talman! Hur det skulle ha blivit om Vänsterninte hade ställt upp på de motorvägssatsningar somhär framgår vet vi inte. Vet hurregeringen hade reagerat om ni hade sagt definitivtnej till de här siffrorna?Hur kan veta detta? Det ärfullständigt omöjligt.Det handlar också om vilken ideologisk styrkapartiet har, vad är viktigt för partiet. Då är motor-vägssatsningar inte acceptabla för miljöpartister.Detta vet regeringen naturligtvis om och försökteåtminstone tillfredsställa oss där vi tycker att det ärviktiga prioriteringar på trafiksäkerheten, nämligenjärnvägssatsningar. Dem lyckades vi få upp till 100miljarder. Därför tycker jag att det är viktigt att påpe-ka och tydliggöra för väljarna att Vänstern ställerandra prioriteringar före miljösatsningar. Det är vadden här frågan handlar om.Anf. 31 () replik:Herr talman! Efter detta, ska vi kalla det, familje-gräl skulle jag vilja kommentera lite det sade då han talade om Banverkschefen somföll i trans, för han hade aldrig kunnat drömma om såhär mycket pengar. Det stämmer nog. Det här är jubingo, citerade denne järnvägsman.Samtidigt är det väldigt avslöjande. Det visar detspel som ligger bakom och där en högst osäker ut-gång sällan har någon vinnare, men som järnvägsmankanske man har nära att associera både till bingo ochtill Loket.När det nu blir så mycket pengar är det lite märk-ligt att det statliga säger att det här är förmycket, vi klarar inte av det. Ingen ansvarig verks-chef är väl ledsen för att det är för mycket pengar.Men för , vars i och för sig kloke och duk-tige chef med alla sina regionala medarbetare gör ettväldigt bra jobb, kommer det att fattas väldigt mycketpengar . Ur trafiksäkerhetssynpunktmåste det ändå bekymra , som avoch till har en del kloka synpunkter, att så mångaråkar illa ut i trafiken, när vi hävdar nollvi-sionen.Låt oss ta sträckan E 20 från till Göte-borg. Där har det under det här året dödats 13 perso-ner. Hälften av dessa har omkommit i en enda kom-mun, nämligen . Då skulle man tro att härblir det en snabb uppryckning för en upprustning itrafiksäkerhetens anda. Då är svaret nej, det finnsinga pengar, det ligger bortom all rimlig planlägg-ning.