prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — Det som skiljer mig och är att när vi ser att köerna växer då åtgärdar vi det.Det är därför som tillgänglighetspengarna finns i denhär budgeten. Vi finansierar dem inte genom att skäraned på arbetsmarknadspolitiken eller på biståndeteller genom att minska anslagen till kommunerna.Det är nya pengar, skattefinansierade.Vad gör vi mer? Vi ser till att antalet utbildnings-platser ökar så att det ska finnas personal att rekryte-ra. Sedan behöver det säkert också göras en organisa-tionsöversyn, och det gör man bäst lokalt, regionaltoch inte från riksdag.Vad vi inte heller gör är att bedriva sjukvården påkredit. Vi betalar den, vi finansierar den och vi åtgär-dar problemen. Om hade läst budgetenordentlig hade hon sett att det är just detta vi gör.Sedan varierar köerna över landet, som sade. Min egen mor, som bor i , ficksin starroperation på enbart , tror jag.Det finns exempel i där det drö-jer mycket längre. Men det finns en skillnad, det ärsant. Det är att vi tillför de medel som behövs för attåtgärda problemen medan i stället skärned både när det gäller anslagen till kommunerna ochnär det gäller hur vi ska klara en långsiktigt skattefi-nansierad vård. Vi som tror på det solidariska sam-hället försöker finansiera det här skattevägen.Anf. 179 () replik:Fru talman! När det gäller solidariteten, IngridBurman, är det väl så att de som står i köerna får lovatt känna solidaritet för att de är fler än en - och de ärväldigt många, . säger:Vi har tillfört pengar till landstingen . Menköerna har inte blivit kortare i de landsting där ni styr,eller hur ? Vi ser ju att köerna är kor-tast i för att de också hargenomfört en förändring av verksamheten.Hade inte majoriteten i den här genomsitt förslag till skatteutjämning brandskattat Stock-holms län på det sätt som man gör hade situationensett helt annorlunda ut för . De hadetvå svåra uppgifter att ta tag i. Den ena var de långaköerna, den andra var de svåra ekonomin. De harklarat de långa köerna och de har i uppgift att se tillatt de också får ordning på ekonomin. Det skulleunderlättas med en riksdag som var mer vänligt in-ställd till det borgerligt styrda lands-ting än vad Socialdemokraterna, , som står för majoriteten här i , är.Sedan är det intressant att höra talaom att organisationsöversynerna sköts bäst lokalt ochregional. Jag håller med om det, . Menvarför har ni då stått här i och beslutat attförbjuda och andra lands-ting som vill se till att föra över verksamheten på ettsjukhus till privata vårdgivare för att de är övertygadeom att det ger bättre sjukvård för invånarna än att integöra det. Man har t.o.m. räddat sjukhus från nedlägg-ning på det viset. Då ska det beslutas centralt i riks-dagen. Jag förstår inte hur får det attgå ihop.Så till detta med utbildningsplatser. Jag hållerockså med om att det är viktigt att vi ser till att vi fårfram läkare, sjuksköterskor och annan vårdpersonal.Men det är också viktigt med arbetsmiljön, som jaghar beskrivit och där vi också ser i attsjukskrivningar har ökat för läkarna. Om miljön ser ut på det visetatt 600 av de 3 000 sjuksköterskor som utexaminerasi år slutar och gör något annat, då kom-mer det inte att lösa sig med mer utbildningsplatser.(forts. 14 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.13 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeKUU1 NicefördragetÅterförvisningsyrkande (m)Proposition ställdes först beträffande det under över-läggningen framställda yrkandet om återförvisning avärendet till utskottet för ytterligare beredning.För bifall räckte att minst en tredjedel av de röstandeanslöt sig till detta.Votering:246 för avslag53 för bifall5 avstod45 frånvarandeKammaren hade således avslagit återförvisningsyr-kandet.Partivis fördelning av rösterna:För avslag: 113 s, 71 m, 2 v, 33 kd, 13 c, 12 fp,2 -För bifall. : 1 s, 1 m, 32 v, 3 kd, 3 c, 13 mpAvstod: 3 s, 1 m, 1 kdFrånvarande: 14 s, 8 m, 9 v, 5 kd, 2 c, 4 fp, 3 mpPunkt 1 (och ratifikationsprocessen)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets förslag till beslut med den ändring därisom föranleddes av bifall till mot. 1 (c)Votering:251 för utskottet52 för mot.3 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 72 m, 2 v, 35 kd, 13 c, 13 fp,2 -För mot. : 2 s, 1 m, 32 v, 1 kd, 3 c, 13 mpAvstod: 1 s, 1 m, 1 kdFrånvarande: 14 s, 7 m, 9 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 3 mpPunkt 4 (Avslag på propositionen)1. utskottet2. (v, mp)Votering:249 för utskottet50 för res.4 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 71 m, 2 v, 35 kd, 13 c, 13 fp,2 -För res. : 1 s, 1 m, 31 v, 1 kd, 3 c, 13 mpAvstod: 2 s, 1 m, 1 kdFrånvarande: 15 s, 8 m, 10 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 3 mpTanja Linderborg (v) anmälde att hon avsett att röstanej men markerats som frånvarande.Punkt 5 (Lag om ändring i lagen (1994:1500) medanledning av anslutning till EU)Kammaren hade nu att ta ställning till förslaget tilllag om ändring i lagen med anledning av Sverigesanslutning till EU.I förslaget ingick överlåtelse av beslutanderätt tillEuropeiska gemenskaperna vilket krävde att riksda-gens beslut fattades med tre fjärdedels majoritet elleri den ordning som gällde för stiftande av grundlag.Av förslaget framgick att beslutet önskades bli anta-get i ett enda beslut.För bifall härtill krävdes att minst tre fjärdedelar avde röstande förenade sig om beslutet.Beslut fattades genom omröstning med omedelbarrösträkning.Votering:252 för bifall49 för avslag4 avstod44 frånvarandeFörste vice talmannen konstaterade att minst tre fjär-dedelar av de röstande hade röstat ja och kammarenhade således bifallit utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För bifall: 114 s, 71 m, 2 v, 36 kd, 14 c, 13 fp,2 -För avslag: 1 s, 1 m, 32 v, 2 c, 13 mpAvstod: 2 s, 1 m, 1 kdFrånvarande: 14 s, 8 m, 9 v, 5 kd, 2 c, 3 fp, 3 mpPunkt 6 (Godkännande av om ändringav Fördraget om Europeiska unionen, fördragen omupprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissaakter som hör samman med dem samt de protokollsom har förtecknats i slutakten till fördraget)Kammaren hade nu att ta ställning till förslaget omGodkännande av om ändring av För-draget om Europeiska unionen, fördragen om upp-rättandet av Europeiska gemenskaperna och vissaakter som hör samman med dem samt de protokollsom har förtecknats i slutakten till fördraget.I förslaget ingick överlåtelse av beslutanderätt tillEuropeiska gemenskaperna vilket krävde att riksda-gens beslut fattades med tre fjärdedels majoritet elleri den ordning som gällde för stiftande av grundlag.Av förslaget framgick att beslutet önskades bli anta-get i ett enda beslut.För bifall härtill krävdes att minst tre fjärdedelar avde röstande förenade sig om beslutet.Beslut fattades genom omröstning med omedelbarrösträkning.Votering:249 för bifall51 för avslag4 avstod45 frånvarandeFörste vice talmannen konstaterade att minst tre fjä-derdelar av de röstande hade röstat ja och kammarenhade således bifallit utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För bifall: 114 s, 71 m, 2 v, 34 kd, 13 c, 13 fp,2 -För avslag: 1 s, 1 m, 32 v, 1 kd, 3 c, 13 mpAvstod: 2 s, 1 m, 1 kdFrånvarande: 14 s, 8 m, 9 v, 6 kd, 2 c, 3 fp, 3 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KU11 Justitieombudsmännens ämbetsberättelseKammaren biföll utskottets förslag.14 § (forts.) Hälsovård, sjukvård och socialomsorg (forts. SoU1)Anf. 180 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis, för att sparaen del repliker, säga att även ifortsättningen vill ha en solidariskt finansierad sjuk-vård. Det är faktiskt en av de saker som alla partierhär i är överens om.I den kristdemokratiska budgetmotionen under ut-giftsområde 9 har vi bl.a. krävt mer pengar till kom-muner och landsting för sjukvård och omsorg. Dethar vi faktiskt gjort i alla de budgetförslag som vi lagtfram under den socialdemokratiskt styrda regeringenutan att dessa har bifallits. I stället har företrädare försocialdemokrater och i viss mån vänsterpartister sagtatt vi har svartmålat den svenska sjukvården.Herr talman! när Socialstyrelsensrapport kom tänkte jag: Jag undrar om det regerandepartietska säga att också svartmålarsjukvården. Det sammanfaller faktiskt med det somKristdemokraterna har sagt . Man slårfast att det behövs mer pengar. Man slår fast att psy-kiatrin fungerar dåligt. Frågan om samarbetet ompsykreformen kommer att taupp . Man slår fast att det är långa vårdköerosv. Det tycker jag är bra. Det är ingenting som jaghar någon skadeglädje över att vi har fått rätt. I ställettycker jag att det är beklämmande att patienternabekymrar sig för att inte få den vård de behöver. Detvårdunderskott som finns är oerhört stort samtidigtsom politikerparollen är att budgetunderskottet stort.Men jag vågar säga, herr talman, att när vi drabbas avsjukdom i vår närmiljö är vi också mer intresseradeav vårdunderskott än budgetunderskott.Vi har också i vår budgetmotion anslagit 25 mil-joner kronor för forskning inom den palliativa vården.Vi är helt säkra på att detta är en nödvändig resur-stilldelning för att man verkligen ska kunna utveckladen och ha den ambitionen att låta dem som tar farvälav livet få en värdig vård.Jag vill ha utgångspunkten i patientens, imedborgarens, situation. Vi kan prata driftsformer,och det ska jag också göra, men det kan aldrig bli enhuvudfråga för - det viktiga ärfaktiskt den vård man får.Under senare år har sjukvården drabbats av någotslags trend, dvs. att den som lagt ned flest vårdplatseroch helst stängt ett helt sjukhus eller ett par avdel-ningar har blivit populär, för det är någonting somman säger är fint. har inte verksamhe-terna räknat med att om man lägger ned en vårdenhetmåste människorna få vård någon annanstans, för detär ju kommunicerande kärl. Det är därför, tror jag,som människorna har kommit i kläm så oerhörtmycket. Ett sorgligt exempel på det är psykiatrin.Sedan vet vi också att bristen på antalet vårdplat-ser är en av flaskhalsarna vid de långa vårdköerna,som är så smärtsamma för så många människor i dag.Jag läste och hörde i medierna att antalet läkare iNorrbotten som hade sjukskrivit sig hade ökat med26 % . har vihört att det är de sossestyrda landstingen som harhållit tillbaka så att man inte ska få sin operationgenomförd på annat håll. Det kvinnliga landstingsrå-det, som jag känner, heter Stålnacke, och jag tänkte:Ja, det kanske behövs att man har en stålnacke närman har så många bekymmer i sin omgivning.När det gäller bekymret med de långa vårdköernatycker jag att vi som politiker måste erkänna att viinte har lyckats med att ge den vård som människorvill ha. Det räcker inte med att konstatera att vi harmisslyckats, vi måste faktiskt göra någonting åt det.Vi måste försöka att hitta lösningar så att vi kan gemänniskor vård när man behöver det. Då tror jag ochKristdemokraterna att andra driftsformer är en sådanväg att öka både kvaliteten och tillgängligheten. Jagkänner absolut att detta är en viktig fråga och enframtidsfråga för alla.Alla bekymrar sig också över personalsituationen:Hur ska vi kunna klara oss när vi behöverså mycket personal när vi vet att många av dem somvi har flyr vården? Det tycker jag också är en viktigfråga. Men en del i att hålla kvar arbete i sjukvårdenär faktiskt att man kan vara intresserad av att startanågonting, att ha ett entreprenörskap, att arbeta på ettvisst sätt under andra förutsättningar. Det tycker jagatt vi ska stimulera. Därför tycker Kristdemokraternaatt entreprenörskap är en del i den utbildning som viska ge våra vårdarbetare för att man lättare ska kunnastarta något eget.Jag kan inte låta bli att säga att vänsterflygeln - såhar jag skrivit i mina stolpar - har det så lätt i de härdebatterna att måla upp det farliga med en borgerligpolitik. Jag har aldrig förstått vad som är farligt, mennu har jag lärt. Man säger att det bara är de rika somkan gå till den privata vården osv. trots att vi andravid upprepade gånger har sagt att det inte är så, detkostar lika mycket eller lika lite att gå till en privatvårdgivare som att gå till . Högkostnads-skyddet täcker oavsett om man går till den ena ellerden andra.Sedan har jag läst i ett TT-meddelande att detvå landsting som har de högsta kostnaderna för pati-enten är socialdemokratiska, väl påhejade av vänster-partister och miljöpartister. läns landsting därjag själv hör hemma har ett underskott på 300 miljo-ner kronor - alltså en uselt skött ekonomi. Och manhar en av de högsta vårdavgifterna antagen på lands-tingsfullmäktige . Då måste jag kunnasäga att det som är kostsammast för patienten är attbo i de landsting där det är ett socialdemokratisktstyre med understöd av vänsterpartister och miljöpar-tister. Jag håller faktiskt med om att detär handlingen som är det avgörande. Man kan inte italarstolen tala om hur eländigt det är i närman så att säga inte förmår få sina egna partikamraterute i landstingen att prioritera.Jag tror att det är dags att vara ärlig. Jag har ing-enting emot att vi kritiserar varandra och varandras"regeringsarbete" både på nationell nivå och i kom-muner och landsting. Men det ska vara sakligt under-byggt. Därför gäller det nu att visa svart på vitt ochinte gå in i någon fålla med några hotbilder.Patienterna är intresserade av tillgänglighet, be-mötande och respekt. Hur bemöts patienterna? Hurbemöts personalen av politiker? Jag tror att vi måsterestaurera ett förtroende mellan politiker och personaloch skapa förtroendekontrakt mellan människor. Vimåste tänka nytt och se till att det vi har fungerar.Patienterna är också intresserade av högkostnads-skyddet. Högkostnadsskyddet har tenderat att splittrasupp på olika nivåer. Svårt sjuka människor kan fåbetala stora pengar som de inte har råd med. Vi fårrapporter om det. Människor hämtar inte ut sin medi-ciner på grund av det.Tandvården är ett annat jätteområde, som LarsGustafsson ska ta upp. Det är en oerhört kostsamprocess. Det är bra att tog upp tandvår-dens kostnader och den skenbild eller i varje fall denmörkare bild som regeringen har givit att det skullekosta för dem som är och över.Jag hörde att man hade gjort enrapport om att politiker skär ned resurserna men krä-ver att medarbetare, läkare och övrig personal skasköta samma arbete men med mindre pengar. Om deinte klarar det utan det blir fel är det doktorns ellersjuksköterskans legitimation som dras in och som inteen enda politiker kan ersätta. Detta är en oerhört vik-tig fråga för framtiden.Avslutningsvis ska jag ta upp frågan om våra käraäldre, som också tar upp i sin rapport.De behöver oerhört väl sjukvården. De orkar mångagånger inte göra sin röst hörd. , somär mycket påläst när det gäller anhörigvård, gav migden här broschyren om samspråk. Det finns en mängdverksamheter och kommuner där man testar väsent-ligheter i vård och omsorg av äldre.Herr talman! Jag lovar att inte någon av oss kanvärdera de anhörigas insatser i vården för mycket.Det gäller på alla områden. De gör en osjälvisk insats.Tyvärr har de inte ens blivit bekräftadeför sin insats och än mindre fått några pengar för den.Man har känt: Det här klarar väl inte ni. Man har intesett att anhöriga har en ny dimension att ge åt svårtsjuka människor och även i den åldriga skröplighetsom vi säkerligen kommer att hamna i allihop.Det handlar om valfrihet. villge de människor som vill välja frihet att välja. Mende som inte själva kan välja ska ha en värdighetsga-ranti så att de kan känna trygghet i att få den vård ochomsorg de behöver.Herr talman! Med detta står jag naturligtvis bak-om alla de reservationer där finnsmed. Men för tids vinnande yrkar jag bifall bara tillreservation 22.Anf. 181 () replik:Herr talman! undrar varför dens.k. vänsterflygeln varnar för den borgerli-ga politiken. Det är kanske bl.a. för att kristdemokra-ternas politik innebär att man får en annan beräk-ningsgrund i sjukförsäkringen. Man ville höja taken isjukförsäkringen. Sjukförsäkringen urholkas, ochovanpå detta göder det marknaden för privata försäk-ringar.Kristdemokraterna är kritiska till lönebildningen.Den har varit för hög. tror jag att ChatrinePålsson delar min uppfattning att om vi ska kunnarekrytera personal till vård och omsorg behöver vihöja kvinnolönerna mycket mer än den lönebildningsom redan är kritiska till och enligtkristdemokraternas motion vill lägga spärrar mot.Kristdemokraterna vill i princip skära ned gigan-tiska summor i arbetsmarknadspolitiken, om jag läsermotionen rätt. Det är skrämmande. Om jag läser denrätt handlar det om 8 miljarder. Varför varnar vi förden politiken?, det undrar jag.När det sedan gäller driftsformer kan jag delaChatrine uppfattning att det viktiga är till-gängligheten, bemötandet och respekten för patien-terna. Egentligen är driftsformen ganska ointressant.Vad som är viktigt för är att vi behållerdet i offentlig regi. Det är ointressant ur patientpers-pektiv om det är privat eller drivs på annat sätt. Vitycker helt enkelt inte att skattepengar ska användastill vinstdrivande verksamhet. De ska gå till vård.Jag och mina andra medsystrar i 40-50-årsåldernska ha en insyn och kunna planera för vård och om-sorg . Det ska finnas omsorg i därjag bor och inte där en glad entreprenör vill läggaden. Den offentliga regin och driften utgör ett plane-ringsinstrument som jag tror att vi ska värna om. Detskapar också insyn, som jag också tror att vi ska vär-na om. Ur patientens perspektiv är det ointressant,precis som säger.Anf. 182 () re-plik:Herr talman! Entreprenörer är så kloka att de intesöker sig till ett ställe där det inte finns något jobb.När det gäller arbetsmarknadspolitiken har IngridBurman läst fel eller enbart med vänsterögat. Vi villha människor i jobb och inte människor som gårarbetslösa. Därför satsar vi på att underlätta för före-tagare.Jag förstår mig inte på och Väns-terpartiet när det gäller taken i sjukförsäkringen. Detär ju inte de människor som har det sämst somblir hjälpta, utan det är de som redan tjänar ganskabra med pengar. Det är de som tjänar bra med pengaroch har jobb - vi som har goda löner - som ska bäradem som har det svårt. Det står jag för. Jag har myck-et lätt att stå för det.Det är likadant med . Jag vet attdet drabbar många undersköterskor och sjuksköter-skor som jobbar natt. Men de är även drabbade meden karensdag. Trots allt är det jag som är sällan sjuksom får bära delar av dem som är sjuka ofta eftersomvi har samma tak på tio karensdagar.Jag håller med om det som sades om sjuksköter-skornas lönebildning. Det är en värderingsfråga. Menden ligger inte på mitt bord som ledamot av . Den uppgiften ligger på de koalitioner somstyr i landstingen. Ni som bestämmer ute i landsting-en måste se till att vårdpersonalen får mer betalt.Ingrid kanske vet hur mycket lön sjuksköter-skorna har i eller i där de harinflytande. Det är där frågan ligger och inte i . Där håller vi med.Sedan till detta med vinstdrivande företag. Detstora problemet i svensk sjukvård är att nästan allt gårmed förlust. Det är inte en så lukrativ affär. För attkunna investera och utveckla måste man ha lite vinst iett företag. Det är inte så svårt att förstå. För övrigthar vi kristdemokrater sagt att det är respektive hu-vudman som ska bestämma, nämligen landstingen.Det är fortfarande landstingen som är finansiärer.Anf. 183 () replik:Herr talman! Det går en skiljelinje mellan mig ochChatrine . Jag vill inte skicka ut sjukvården påen marknad, utan jag vill att den ska vara en del avden generella välfärden. Jag ser den skillnaden, ochman får enbart respektera den.Vänsterpartiet vill också ha människor i jobb. Vihar ställt oss bakom sysselsättningsmålet. Vi jobbaraktivt för det. Problemet är att de människor somtemporärt finns utanför arbetsmarknaden behöver haen rimlig a-kassa. Där vill ni höja egenavgifterna med33 %. Vi vill ha en arbetsmarknadspolitik som ledermänniskor tillbaka till arbetsmarknaden. Där vill nidra bort stora summor. Det är ett stort problem.Varken eller jag kan bestämmalönerna för sjuksköterskor eller omsorgspersonal. Detska parterna göra. Men politikerna yttrar sig iblandom lönebildning. Jag kan konstatera att kristdemo-kraterna anser att den lönebildning som harhaft har varit på en alldeles för högnivå. De säger att den snedvrider konkurrensen ochatt man måste dämpa lönebildningen. I det perspekti-vet har ett inflytande.När det gäller personalen i sjukvården lär det interäcka med de påslag som har skett omvi ska få bort de orättvisa kvinnolönerna. Där tyckerjag att och hennes parti står inför ettdilemma.När det gäller sjukförsäkringarna är det väldigtenkelt. Kan inte de generella systemen erbjuda majo-riteten av folket skydd kommer vi att göda de privataförsäkringarna. Får man inte mer än kanske avlönen i sjukförsäkringen om man är metallarbetareeller lärare kommer det att uppstå ett privat försäk-ringssystem vid sidan av. Det vill vi avvärja.Anf. 184 () re-plik:Herr talman! Det har varit ett monopol och ett so-cialdemokratiskt styre i landet i alla fall ,. Det är nästan 150 000 människor somhar tvingats ta andra försäkringar på grund av otrygg-het. Det är ett problem som redan finns i detta socia-listiskt styrda land.Jag har inte sagt att vi ska sälja ut sjukvården.Skillnaden mellan och kristdemokra-terna är att vi ser till patientens behov och inte tillorganisationsformen. Det är den grundläggande skill-naden.Jag har i denna talarstol sagt att denförsta frågan man ställer när man blir sjuk och kom-mer till sjukvården inte är: Vem betalar din lön? Denförsta frågan är: Kan jag få hjälp för min sjukdom?Jag har inte hört någon äldre människa i hem-tjänsten fråga varifrån personalens lön kommer. Detär mötet med människor och vården som är viktigast- inte organisationen. Men organisationen ska varaeffektiv och kvalitetsinriktad.Jag måste fråga om tycker atttandläkarsituationen i landet är ett problem. Det pro-blem vi har är att vi har för få tandläkare. Men vihar haft privattandläkare som harvarit kanonduktiga doktorer. Det har inte inneburitnågra problem.Jag tycker att vi ska bestämma oss för vem somska vara i fokus när vi diskuterar - organisationen,, kommunen eller patienten. Jag vill före-träda patienten och försöka tillfredsställa allmänhe-tens behov av trygghet. Det ska finnas hjälp om detskulle hända någonting.Anf. 185 ():Herr talman! Jag vill börja med att ställa mig bak-om mitt särskilda yttrande i betänkandet och yrkabifall till reservationerna 3 och 53. Jag står självfalletbakom övriga reservationer där före-kommer.Mina kolleger och att ta upp folkhälso- och tandvårdsfrågorrespektive handikappfrågor senare under debatten.Herr talman! Vårt land bokstavligen klyvs regio-nalt och socialt. Alla är förlorare. Det gäller inteminst på hälso- och sjukvårdens och omsorgens om-råden. Vi tappar service ute i landet, medan storsta-den har svårt att klara den. Vi ställer olyckliga männi-skor i vårdköer. Vi långtidssjukskriver i stället för attrehabilitera, så att människor kan komma tillbaks tillarbetsgemenskapen. 100 000-tals barn finns i familjermed långvarigt socialbidragsberoende. Hemlöshetenär fortsatt alldeles för hög.De sociala och geografiska hälsoklyftorna är tyd-liga. Hälsan är ojämlikt fördelad.För att vi ska kunna överbrygga klyftorna krävsdet en uthållig tillväxt och en politik som ger möjlig-heter för fler att försörja sig själva och som ger flerföretag som ger tillväxt. Människor och regioner skafå makt och möjligheter att vara självbestämmande.Det är nödvändigt med åtgärder om vi ska klara ser-vice, vård och omsorg som ger trygghet, livskvalitetoch livskraft i hela landet.Vårdköerna måste reduceras kraftigt.Arbetslösa och sjukskrivna ska tillbaks i jobb ellerbörja studera.Vi vill medverka till goda uppväxtmiljöer för vårabarn och ungdomar. Det ska vara mycket värme ochkärlek, och det ska vara fritt från droger.