prot · GO0998 · 2001-04-24 00:00:00 — Samhällsutvecklingen har under lång tidgjort det allt tydligare att dagens organisation måstereformeras för att vi även ska ha ett välfungerande domstolsväsende.I skrivelsen till lade regeringen fast ettantal principer som bör vara vägledande vid reforme-ringen av våra domstolar. Dessa är bl.a. att reformar-betet ska bedrivas med utgångspunkt i de krav sommedborgarna har rätt att ställa på snabbhet, kvalitetoch service, att domstolarna ska vara moderna ochattraktiva arbetsplatser, att domstolsorganisationenska utformas så att hög kompetens i allt dömandegaranteras och att dömande verksamhet ska finnasnära medborgarna och bedrivas i alla delar av landet.För att skapa förutsättningar för att förverkliga re-geringens mål inriktas reformarbetet på att utveckladomstolsväsendets organisation och arbetsformer, attöka kompetensutvecklingen för all personal, att geförutsättningar för en mer långtgående specialiseringav domarnas arbetsuppgifter, bredda rekryteringen avdomare, förenkla förfarandet i såväl underrätternasom överrätterna, utveckla domstolarnas teknikstödoch att skapa större förutsättningar för samverkanmellan domstolar.För att genomföra dessa reformer krävs en yttredomstolsorganisation där verksamheten vid varjedomstol är av tillräcklig omfattning för att nå högtställda mål på kvalitet, snabbhet och service. Samti-digt ska domstolsorganisationen möta medborgarnasberättigade krav på geografisk närhet till dömandeverksamhet. För att förena dessa mål krävs olikalösningar i olika delar av landet. Det kan ske genomatt tingsrätter läggs samman, att verksamheten be-drivs i en domkrets, en myndighet, med permanentverksamhet på mer än en ort, tillgängligheten och denlokala förankringen tillgodoses genom att domstolenhar tingsställe vid en eller flera orter. Denna bedöm-ning, som redovisas i handlingsplanen, har riksdagensmajoritet ställt sig bakom (bet. 1999/2000:JuU22,rskr. 1999/2000:255). Reformeringen av domstolsvä-sendet går således till på ett sådant sätt som ViviannGerdin önskar.När det gäller domstolsorganisationen har refor-marbetet rent praktiskt bedrivits på det sättet attDomstolsverket på eget eller på berörda domstolarsinitiativ sett över organisationen i en viss region. Inågra fall har regeringen gett i upp-drag att utreda en viss region och lämna förslag påden framtida domstolsorganisationen. Domstolsverkethar remitterat utredningarna till berörda myndigheteroch kommuner och därefter gett in sitt förslag tillregeringen. Efter regeringens ställningstagande harförslaget anmälts till . Även om det är rege-ringen som bestämmer om indelningen i domsagoroch därmed antalet tingsrätter har ett avgö-rande inflytande på frågan.En av utsedd utredare har nyligenlagt fram ett förslag om tingsrätterna i länoch tingsrätterna i och . Försla-get innebär att tingsrätterna i , ochKristinehamn sammanläggs med tingsrätten i Karl-stad samt att tingsrätterna i och Karlskogasammanläggs med tingsrätten i . Berördamyndigheter och kommuner ges nu tillfälle att lämnasynpunkter på utredarens förslag. Därefter kommerDomstolsverket att ta ställning till hur verket ser påfrågan och redovisa detta till regeringen.Regeringen kommer givetvis att överväga frågannoga innan det slutliga ställningstagandet görs och tastor hänsyn till de synpunkter som förs fram underremissbehandlingen. Som regeringen uttryckte redan ihandlingsplanen måste tingsrättsorganisationen ut-formas utifrån varje regions särskilda förutsättningarsåsom geografiska avstånd och tillgängliga kommu-nikationer. Ett alternativ till sådan sammanläggningsom utredaren föreslagit kan vara att verksamhetenbedrivs på flera orter med en gemensam domkretseller att särskilda tingsställen inrättas. En lösning medgemensam domkrets har genomförts i bl.a. Blekingelän, och ochnyligen föreslagits för bl.a. tingsrätterna i Ånger-manland. I dessa fall och vid kommande organisa-tionsförändringar är det viktigt att vi finner lösningarför att stärka kvaliteten i den dömande verksamhetensamtidigt som medborgare har ett rimligt avstånd domstol.Svaret på fråga och första fråga är således att jag varken kaneller vill föregripa regeringens ställningstagande närdet gäller tingsrättsorganisationen i länoch tingsrätterna i och . Jag villockså framhålla att innan beslut fattas kommer rege-ringen, på motsvarande sätt som skett inför varjeförändring av tingsrättsorganisationen, att anmälafrågan till riksdagen.Anf. 96 ():Fru talman! Jag vill anföra följande till justitiemi-nistern.Det är de senaste veckornas turbulens i mitt hem-län med anledning av utredning somhar föranlett interpellationen. Efter att harpresenterat förslagen har det framkommit väldigtmånga kritiska synpunkter i mitt hemlän Värmland.I dag har vi som tidigare nämnts fyra orter medtingsrätter, , , och Sun-ne. Det är en decentraliserad organisation som funge-rar utmärkt och som utgör en vital del i rättskipnings-arbetet. Det har också påtalas för mig att tingsrätter-nas lokalisering med närhet till medborgarna histo-riskt sett har haft en viss preventiv effekt på brottslig-heten.Jag, och flera med mig, är också övertygade omatt medborgarnas förtroende och respekt för domsto-larnas avgörande ökar med vetskapen om att det ärlokalt verksamma domare och nämndemän som del-tar.I utredningsförslag finns en hel del somjag har reagerat på. Först och främst känner vi inomCenterpartiet tveksamhet till att stora enheter skullevara det mest rationella. Enligt upplysningar här finnsdet inte heller något belägg för att stora domstolarskulle vara effektivare än små. Utredaren själv redo-visar några exempel i utredningen där mitt påståendestärks. Ett exempel är att de mindre tingsrätterna iVärmland-Örebro-området anges ha lyckats mycketbra i förhållande till den större tingsrätten i -då syftar jag på regeringens mål för domstolsväsen-det.Från statsmakternas sida har det många gångerpåtalats att det finns svårigheter med att rekryterakompetent personal - främst juridikstuderande - tillde mindre tingsrätterna. Jag anser att detta är ett pro-blem som beslutsfattarna själva har skapat genom attvi ständigt har diskuteratexistensen av de mindre tingsrätterna. Det har heltklart påverkat de yngre juridikstuderande när de skasöka. De har känt en stor osäkerhet om tjänstgöring-en, och de anger också att detta har varit avgörandeför att de inte har sökt dit.Med vetskap om regeringens krav på förändringarav har lagmän från tingsrätterna iVärmland presenterat ett förslag. Det är med anled-ning av detta som jag nu försöker lyfta denna fråga.Jag vill på så sätt få en stor tyngd i den, och jag villskicka med detta till justitieministern inför det fram-tida förslaget. Vi är nog helt överens om att det måstekomma ett förslag till beslut, för denna ovisshet ochdetta ständiga utredande av domstolarna gör det heltohållbart att kunna rekrytera personal till tingsrätter-na.Än en gång hoppas jag därför att detta försök - ganska snarlik den som finns iVästmanland - verkligen vägs in i de fortsatta diskus-sionerna angående tingsrätternas framtid.Anf. 97 ():Fru talman! Jag ska inte repete-ra vad har sagt. Våra interpellationerkom in , utan att vi visste om varandras. Jaghänvisar naturligtvis till exakt samma utredning förVärmland som det är fråga om i de argument somViviann nu har framfört.Jag vill ändå än en gång påtala vikten av att dömaså nära den berörda som möjligt, att döma så rätt sommöjligt och att döma så rehabiliterande som möjligt.Jag tror att det är av stor vikt att de domstolar ochdomställen som finns, med nämndemän som haren lokalkännedom som är av stor betydelse i mångaärenden, får vara kvar.Redan för drygt ett år sedan förde jag en liknandedebatt med justitieminister . Då kom vifram till att någon ytterligare avlövning av glesbyg-den i domstolshänseende, där de ännu mindre dom-stolarna lades ned, inte skulle ske. Och är vi i fullgång med ytterligare nedläggningar! Detta betyder attdomsluten ska göras ännu längre från den berörda.Möjligheten för inflytande av lokal kännedom ochmöjligheten för rehabiliterande domar minskar.Sunne-Arvika-Kristinehamn betyder också ar-betsplatser ute i Glesbygdssverige och i . I min andra fråga har jag tagit upp justitiemi-nisterns ansvar för att se till att den statliga servicenfungerar ute i landet på de områden som ligger underjustitieministern. Man skulle naturligtvis också kunnakomma in på avstängda vägar och andra saker - post-kontor som är avlövade m.m. Det ligger kanske interiktigt inom justitieministerns ansvar, men det är ändåviktiga saker för att bygderna ska leva vidare.Det är också viktigt med en polissida. Jag bor iden kommun där BMW:n kommer på middagenklockan tolv innehållande tre personer. En ställer sigutanför bilen, en går in på posten och en går in påNordbanken och rånar. Detta sker alltså klockan tolvmitt , utan att någon åker fast. De är fortfa-rande på fri fot.För att gå tillbaka till dömandet vill jag ocksåverkligen understryka vikten av att regeringen nulyssnar på de remissvar som kommer. Jag är överty-gad om att man i dem kommer att påstå att de dom-ställen som finns ska vara kvar för rättssäkerhetensskull.Anf. 98 (m):Fru talman! Jag tror att vi kan vara ganska över-ens, statsrådet och jag, om behovet av en successivreformering av domstolsväsendet där man ser till attsäkerställa kvalificerade domstolar med personal medhög kompetens och attraktiva arbetsplatser. Detta harju bl.a. redovisats i regeringens skrivelse. Om dettatror jag alltså att vi är helt överens. Det finns en breduppslutning kring det.Därför borde det också finnas en bred uppslutningkring hur reformarbetet skulle kunna ske. Faktum äratt reformarbetet har karaktären av ad hoc-arbete. En pensioneras, en blir sjuk -då gör man förändringar. Det är ett slags plockepinnoch en ad hoc-verksamhet, och det reformarbetet harinte legitimitet . Det räcker att följa dagspressenoch det räcker att följa de debatter som har förts här ikammaren för att se det. Detvilar, fru talman, något slags förbannelse över refor-meringen av domstolsväsendet alltsedan gick i kvav.Jag tror att det är dags att stanna upp. Från Mode-rata samlingspartiet, , Kristdemokraternaoch finns det med anledning av regering-ens skrivelse om reformerande av domstolsväsendetgemensamma krav: Efter det att man har genomförtdetta - man har en del förändringar som är beslutadeom - så gör man halt och gör en bred utvärdering avdet hittillsvarande reformarbetet. Regeringen talar jusjälv om en utvärdering när det gäller det fortsattareformarbetet. Jag tror att det är utomordentligt vik-tigt att utvärderingen blir bred och allsidig och att dengenomförs av en fristående organisation och utvärde-rare som inte på något sätt kan misstänkas för att gå iDomstolsverkets ledband.Över huvud taget tror jag att det är viktigt att manfår en legitimitet i reformarbetet - jag inte bara trordet, utan jag är övertygad om det. Det är inte önskvärtatt man ute i Domstolssverige skickar skrivelser frånpresidenterna i de högre domstolarna där man frånHögsta domstolens sida engagerar till att föra endebatt där man ifrågasätter och helaomgestaltningen.Jag skulle vilja fråga statsrådet: Hur reagerar jus-titieministern på det här påståendet om den bristandelegitimiteten och på kritiken från höga jurister av attDomstolsverkets nedläggningspatruller far omkringutan att det är ordentligt och tillräckligt förankrat iriksdagen? Hur upplever justitieministern detta?Även om det nu finns formella beslut i -hur upplever justitieministern att man inte skapar enbild i dess helhet av hur första instans ska se ut fram-över och gemensamt presenterar det i förbeslut?Är justitieministern - med hänvisning till det hansjälv föreslår och presenterar i skrivelsen om en ut-värdering - beredd att gå de fyra partier till mötessom har framfört önskemål om en bred utvärderingoch om att sätta stopp efter de nedläggningar somman fattat beslut om? Är justitieministern beredd attuttrycka en uppfattning om detta? Det skullevara utomordentligt värdefullt, om inte för annat såför justitieutskottets fortsatta beredning av ärendet.Är justitieministern beredd till något av den ty-pen? Eller vill han fortsätta med någon form av kon-frontationspolitik, som definitivt inte gagnar denreformering av domstolsväsendet som i och för sig -där är vi helt överens - är nödvändig för att säker-ställa ett kvalificerat dömande framöver?Anf. 99 ():Fru talman! I justitieministerns svar till bl.a. kan man läsa att reformarbetet när detgäller domstolsväsendet ska ha sin utgångspunkt i dekrav som medborgarna har rätt att ställa på snabbhet,kvalitet och service. Det är jättebra. har manockså sagt att lättillgänglighet ska vara en av depunkter som ska finnas med. verkar det som omden punkten har fallit bort.Om man kopplar ihop dessa kan man säga att detär kärnan i ett medborgarperspektiv på domstolsvä-sendet. Det är min övertygelse att det är oerhört vik-tigt att hålla kvar det. Det är oerhört viktigt att ha ettdomstolsväsende som är lokalt förankrat. Det måstefinnas en lättillgänglighet för medborgarna, en högkvalitet och en bra service.Här i har vi länge pratat om, fattat be-slut om och värnat om en decentraliserad domstols-struktur. Tyvärr har regeringen valt att gå en annanväg och slagit samman och centralise-rat, trots att man har den här utgångspunkten.Jag håller med de tidigare talarna om att man be-höver en ny reform. Det behöver moderniseras påflera ställen. Men det är också viktigt att se vad mankan göra för detta. Vad kan man göra för att det skabli mer flexibelt? Vad ska man göra för att kunnaunderlätta samarbetet mellan olika tingsrätter? Hurska man kunna ta till vara informationstekniken på ettannat sätt? Det verkar inte som om regeringen harfunderat speciellt mycket på detta. väljer manåterigen att gå samma bana och slår samman ochcentraliserar.Jag ställde en fråga till tidigare justitieministerLaila om domstolsorganisationen. Hon sadeockså det som justitieministern har skrivit här ,nämligen att medborgarna i hela landet ska ha till-gång till dömande verksamhet med hög kvalitet, högeffektivitet och hög tillgänglighet. Det låter ju jät-tebra, men hur stämmer det överens med den kon-kreta politik som förs ? Hur stämmer det överensmed de funderingar som regeringen har, och som mantroligtvis kommer att lägga fram förslag om? Är detatt utgå från medborgarnas bästa, utifrån rättssäker-heten och tillgängligheten, att slå samman, centralise-ra och göra domstolarna än mer avlägsna än vad de äri dag? Är det att effektivisera och öka kvaliteten attslå samman, i många fall väl fungerande, tingsrätteroch göra dem mer ineffektiva och svårhanterliga? Förmig hänger inte de idéer som regeringen skriver nedihop med den konkreta politiken.Jag undrar egentligen vad justitieministern har förbelägg för de åsikter man för fram, att större enheterfår en bättre verksamhet och bättre resultat. Det är judet man skriver. Vad har man för belägg för det? Vadhar man för bakgrund? Vilka siffror finns det? Jagförstår den oro som finns runtomkring.I län, som jag kommer ifrån, har man re-dan tidigare lagt ihop med Öre-bro. finns det funderingar på att tingsrätterna ibåde och ska slås samman medtingsrätten i . Det finns en bred politisk för-ankring i kommunen där alla partier är överens om attdet är dags att börja fundera på vad regeringen hållerpå med. Man kritiserar det starkt och ifrågasättervinsterna. Hur kan man se det? Man undrar också varmedborgarperspektivet har tagit vägen.Vilken bakgrund har man och vilka siffror finnssom visar att en mer centraliserad organisation medstörre domstolar gör att det blir mer effektivt ochbättre för medborgarna?Anf. 100 Justitieminister ():Fru talman! Jag förstår att det finns en oro när detkommer förslag eller idéer om större sammanlägg-ningar. Det är naturligt. Det är också naturligt att detmåste till en ordentlig utredning så att man får ett braunderlag i sådana här oerhört viktiga frågor för med-borgarna.Jag vill understryka att utredaren har en idé. Detär alltså inte förslag, än mindreregeringens. Jag vill också understryka att vid detidigare reformeringarna har regeringen tagit storhänsyn till lokala opinioner. Det har förts mångadiskussioner lokalt, här i kammaren och på andra sättsom regeringen verkligen har lyssnat till och tagitintryck av. Det finns inget färdigt förslag. Därför kanjag inte säga mer än att det finns en utredare som nuarbetar vidare med detta.Med det sätt som det har gått till och det sätt somdet kommer att gå till finns det ingen som helst an-ledning att säga att det inte skulle finnas legitimitet idet som sker. Man arbetar på det sättet och försökerverkligen att lyssna till olika åsikter för att försöka nåden allra största förankring.Det finns fördelar med att lägga samman tings-rätter. Det blir lättare med kompetensutveckling omman är fler vid en domstol. Det blir lättare att ta utföräldraledighet. Det är mer naturligt med den tek-nologiska utvecklingen. Juridiken har blivit merkomplicerad. ska varje domare kunna döma överall EG-rätt som är en del av vår svenska rätt. Detfinns många fördelar.Men det finns också många nackdelar. Om det blirför stora domstolar blir det ineffektivt och kanskebyråkratiskt. En domstol som man kanske bör funderanärmare på är som är oerhörtstor. Den är kanske för stor, och man bör kanske göranågonting åt det.Jag delar helt uppfattningen att det bör göras enutredning. Regeringen avser att låtapåbörja en utvärdering av de genomförda förändring-arna av tingsrättsorganisationen för att få den nyaorganisationens effekter för verksamheten i berördatingsrätter och för medborgarna på berörda orterbelysta. Man bör också belysa effekterna för rättsvä-sendet i övrigt och andra myndigheter samt berördpersonal. Den här utvärderingens resultat ska ligga tillgrund för regeringens inriktning av det fortsatta re-formarbetet och arbetet med att identifiera de regio-ner där behov av översyn och förändringar av tings-rättsorganisationen föreligger. Jag är inte bereddatt säga något närmare om den utvärderingen, menjag delar helt den uppfattningen att det bör göras enutvärdering. Vi måste stanna och se om detta var bra,om det blev bättre eller om det blev sämre. Jag tartacksamt emot förslag på hur en sådan utvärderingska kunna göras.Anf. 101 ():Fru talman! I den fortsatta debatten vill jag sägaatt om man skulle komma fram till att centraliseratingsrätterna måste man också se på alternativet. Jagtycker att det är väldigt tråkigt om man bara ser för-delar med en sammanslagning. Man måste också sefördelar med de mindre enheterna. Som har nämntstidigare finns det en risk för att handläggningstidernakan bli för långa när handläggningen flyttas allt läng-re bort ifrån de berörda. Det problem vi har ärväl att anslagen inte räcker till för en decentraliseradorganisation.I dag upplever vi ute i landet att det har pågått enutsvältning av de små tingsrätterna. Genom att dis-kutera deras existens som man gör ned-dragningar av budgetmedel medverkar ju regeringenaktivt till att långsamt strypa nuvarande verksamhet.Det kan vi i inte acceptera. Vi tyckerinte att viktiga delar i rättsväsendet ska hanteras pådet sättet.Att rekrytera kompetent personal till tingsrätternahar varit en stor fråga som har kommit upp mångagånger. Vi är medvetna om att man måste reformera.Vi är också medvetna om att det finns enstaka pro-blem som är kopplade till rekryteringen. Men deproblemen finns inte överallt i hela landet.Jag känner inte riktigt igen de stora svårigheternaatt rekrytera personal från mina kontakter. Det ärsnarare så att vid de tillfällen då det har funnits va-kanta lagmanstjänster har valt att intetillsätta dessa tjänster. hade vi en ledig lag-manstjänst i som inte fick tillsättas. Då fanns det en ledig lagman-stjänst i . Detta ger ju signaler till andraatt osäkerheten är för stor. Det lockar inte de som ärkompetenta till de här områdena.Sedan har vi också diskuterat att de små enheternaockså har stora fördelar. Det är mycket lättare attflytta en domare än att flytta åtalade, nämndemän,advokater och vittnen.Sedan har även frågan om sårbarheten vid demindre tingsrätterna diskuterats. Det är helt klart attmed en mindre personalstyrka på ett ställe ökar sår-barheten om man inte söker möjligheter till nya lös-ningar, flexibla lösningar. Ett sätt kan just vara inom en domkrets samarbetar, att man har möj-lighet att specialisera sig så att några människor inomett område kan ägna mer tid till tyngre ärenden änandra gör.Sedan är det ytterligare ett påpekande i utredning-en som kan försvåra verksamheten för de små tings-rätterna. Det är utredarens attityder att en långtidsut-bildad anhörig inte skulle finna attraktiva arbeten påde mindre orterna. Även om de arbetena inte är såmånga tycker jag att det är tråkigt att det i en statligutredning skrivs in dylika påståenden. Jag vill återgeEwerlöf, som säger att sådana arbetsplatser i förstahand finns i centralorterna. För alla oss som kämparför att övriga landet också ska utvecklas positivttycker vi att det var mycket tråkigt att sådana värde-ringar finns med.De svårigheter som en centralisering kan medföraär att delgivning och även inställelse av ärenden idomstolen kan komma att öka.Anf. 102 ():Fru talman! Många saker är redan sagda. Ändåvill vi igen påpeka att vi känner lite försvar från justi-tieministern för en centralisering av domstolarna.Jag hoppas verkligen att jag lyssnar fel. Jag troratt det är viktigt att medborgarperspektivet somnämndes här kommer med i bilden. Jag är övertygadom att medborgarperspektivet är att döma så närasom möjligt. Då är det Ewerlöfska förslaget om endomstol, för att tala om , inte rätt sätt förmedborgarsäkerheten. Det är min övertygelse. Lö-pande-band-domstolar undanbeds.Ovanifrånperspektivet diskuterade vi i en inter-pellationsdebatt med miljöministern för några timmarsedan. Vi var överens om att det inte är så bra medovanifrånperspektiv från politiker. Låt nu inte ävenjustitieministerns område få rykte om sig att det ärovanifrånperspektivet som styr domstolsväsendet.Det är en för viktig fråga för att man inte ska ta allamöjligheter för att få rätt resultat.Döm så nära den berörde som möjligt. Döm sårätt som möjligt. Döm så rehabiliterande som möjligt.I så fall är , , och Kristinehamnkvar i . Ta synpunkter på allvar.Anf. 103 (m):Fru talman! Jag noterar med glädje att justitiemi-nistern också sätter stort värde på den utvärderingsom ska ske. Jag ska testa justitieministerns verkligavilja. Det nämns ju i skrivelsen att innan beslut skatas om , trestadsområdet och Strömstadska en utvärdering genomföras.Vi har fattat en del beslut. Men regeringen harenligt gällande ordning ett stort antal beslut att fattaom det fortsatta reformarbetet. Talmannen har juibland efterlyst att de stora politiska debatterna ochbeskeden ska ges i . Det finns ett lysandetillfälle . Är justitieministern beredd, med tanke påatt flera av interpellanterna har Värmlandsanknyt-ning, att ge beskedet, på samma sätt som Moderatasamlingspartiet, , ochFolkpartiet har krävt, att stanna upp och icke fattanågot ytterligare beslut före denna utvärdering medde resultat och de erfarenheter den kan redovisa? Detskulle innebära att några beslut när det gäller Värm-land - för att ta detta konkreta fall - inte skulle fattasförrän kanske 2002.Menar justitieministern allvar med utvärderings-arbetet? Är han beredd att samverka med de fyrapartierna? Om hans svar blir nej blåser han till strid,och en bristande legitimitet kommer ytterligare attfinnas. Jag fick på något sätt en känsla av att justitie-ministern ville försöka få någon form av samverkanomkring detta och bred enighet för att skapa en legi-timitet.Det bästa sättet, fru talman, är att här just nuge beskedet att han och regeringen inte är beredd attfatta några ytterligare beslut om förändringar avtingsrättsorganisationen innan den utvärdering somregeringen har aviserat i sin skrivelse genomförs aven självständig fristående utvärderare. Är justitiemi-nistern beredd att ge detta besked? Det är mycketenkelt om han menar allvar med utvärderingsinstru-mentet.Anf.