prot · GO0996 · 2001-04-19 00:00:00 — Det finns nämligen inget farli-gare för bygder som är trängda av befolkningsminsk-ning än att skatteutjämningssystemet skulle börjaskjutas sönder utifrån den här utgångspunkten.Välj sällskapet lika noggrant i fortsättningen somnär vi restaurerade den ekonomi somvi nu försöker slå vakt om!Skatt på sommarjobbAnf. 76 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Jag har fått ett brev från en mamma med trebarn, födda 84, 86 och 90. Barnen är faderlösa. Pap-pan dog i en trafikolycka 95. Vad hon skriver om ärbarnens sommarjobb.Som sommarjobbande skolungdom får man tjänaupp till utan att man behöver betala skatt.Men om man har en avliden förälder och erhållerbarnpension räknas skatten från första kronan. Denförsta sonen till den här mamman som jobbade hadeingen lust att jobba eftersom han fickbetala så mycket skatt, mycket mer än en kompis somhade samma jobb.Nu undrar jag om statsrådet skulle kunna tänkasig att påverka det här förhållandet till det bättre förden här gruppen av ungdomar. Det kan ju inte var såväldigt många, och det är inte någon särskilt lukrativgrupp att tjäna pengar på.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Det är naturligtvis svårt för den härenskilda unga pojken när han ser att kamraten harnettot kvar. Men då ska vi komma ihåg att den pojkesom vi talar om ju har sin barnpension i botten, dvs.att han har en inkomst i botten - jag uppfattade det så.Till detta ska man ju också lägga att det finns ettgrundavdrag.Det är möjligt att de här gränserna behöver sesöver. Jag kan inte avgöra det utan att se på hela sys-temet. Men grunden är ändå att det finns en inkomsttill barnen, och lägger man till en inkomst därutöverkommer barnen upp i en beskattningsbar inkomst.Och i det långa loppet är detta kanske också bra bådeför barnen och för familjen som helhet.Anf. 78 ():Fru talman! Jag är glad om gränserna ska sesöver, men den här pensionen är ju till för att kompen-sera för att det inte finns någon pappa som har in-komst i familjen. Jag tycker att det här ger en väldigtdålig signal till just de här ungdomarna, som skaarbeta. Och, som jag sade, är det en väldigt litengrupp. Det kan alltså inte röra sig om så väldigtmycket pengar när det gäller att försöka ändra på dethär, så att de här barnen får rätt signal för att ta som-marjobb.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Delvis har rättnär hon säger att barnpensionen är en del av detgrundskydd som barnen har därför att familjen harförlorat en försörjare. Men en annan del av grund-skyddet är ju att mamman i det här sammanhangetockså har en omställningspension. Så länge barnen ärunder en viss ålder har mamman rätt till en omställ-ningspension.Men även om det nu är en liten grupp och det ärviktigt att också grupper i trängda lägen får möjlighetatt göra sin stämma hörd är det viktigt att man ser tillhelheten. I det här fallet är helheten omställningspen-sion för mamman och barnpension för barnen. Därtillkommer att den här familjen också har, utgår jagifrån, möjlighet till bostadstillägg. Det är klart attsammantaget bör familjen ha ett rimligt grundskydd.Den demografiska utvecklingenAnf. 80 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern,som var här i kammaren efter i Stock-holm och rapporterade om resultatet. I diskussioneningick bl.a. den demografiska utvecklingen, bådeinom den europeiska unionen och i . Det varoerhört glädjande att stats- och regeringschefernarejält tar itu med problematiken, med tanke på hurdemografin när det gäller åldersstrukturen ser ut hososs och ute i . Vi blir alltfler äldre. Vi leverlängre och är friskare, och det är glädjande. Samtidigtföds det färre barn, vilket kommer att bli be-svärande för samhället.Regeringen har också i sin vårbudget, som disku-terades här i kammaren , tagit upp fråganspeciellt. Det är också glädjande. Men i den efterföl-jande debatten med anledning av VÅP:en nämndesdemografin mycket sparsamt, nästan inte alls.Min fråga till statsministern är: Finns det inte an-ledning att ta upp frågeställningen kring demografin isärskild ordning för att få upp frågan på den svenskapolitiska dagordningen?Anf. 81 Statsminister ():Fru talman! Jag tror säkert att vi kan bli bättre påatt ta upp frågan till debatt och tydliggöra den. Menom reflekterar över vårpolitik inser han att den först av allt handlar om jobb.Det finns inget viktigare som signal till unga männi-skor om framtida trygghet, och därmed möjlighet attta ansvar som förälder, än att man har sin försörjningoch har den relativt tryggad. Det andra är att man närman väl är förälder har möjlighet att kombinera ettarbete med ansvar för familj och barn - en bra famil-jepolitik. Där har vi hela den stora satsning som nugörs - alltifrån dagis över till skolan och föräldraför-säkringen.Sedan gäller det också, vilket jag tror att vi under-skattar, att se till att stressen och hetsen på arbetsplat-serna blir mindre. Vi måste diskutera hur vi kan ut-veckla vår arbetsorganisation så att vi orkar arbetalängre, inte bara ta ansvar under de år då vi är somstarkast fysiskt utan också i slutet av vår yrkeskarriärkunna vara kvar kanske ända fram till pensionen.Lyckas vi med det kan vi hantera många av de svårademografiska frågor vi har framför oss.Anf. 82 ():Fru talman! Jag vill tacka statsministern för atthan tar upp just att detta berör samtliga politikområ-den.Det som bekymrade mig mest var att denna fråge-ställning togs upp så knapphändigt i kammardebatten.Jag tänker nu inte på finansministerns inlägg utan påhela den politiska diskussionen. Vi kan se att detinom en tioårsperiod kommer att behövas mellan500 000 och 700 000 människor inom offentlig sektorsom inte finns . För den privata sektorn, t.ex.byggbranschen, är siffran 60 000. Det är den proble-matiken man funderar kring.Anf. 83 Statsminister ():Fru talman! Då är det ju desto viktigare att RonnyOlander tar upp diskussionen . Jag hälsar denverkligen med stor tillfredsställelse.Det är väldigt intressant att se hur vi nu skiftarperspektiv. Vi har haft ett 90-tal som dominerats avmassarbetslöshet. Vi har år framför oss då vikommer att prata om framtida brist på arbetskraft.Vad kan vi göra? Vi kommer att vara bekymrade överlåga födelsetal. Hur kan vi skapa ett bättre Sverigemed mer framtidstro? Hur ska vi ordna bostadsbyg-gandet? Vi byter så att säga dagordning för hela sam-hällsdebatten, just därför att vi har den här demogra-fiska frågan framför oss: ålderssammansättningen.Det gör att vi får en diskussion som är mer fram-tidsinriktad. Det blir också en roligare politisk diskus-sion med positiva åtgärder, med förbättringar av sam-hället. Dessa förbättringar kan vi driva just därför attvi har klarat av det grundläggande: Vi är inte längre iskuld gentemot utländska långivare. Vi behöver intelängre ta direktiv från en marknad utan kan utifrån enegen styrkeposition forma en politik som gör Sverigeattraktivt för unga människor att inte bara bo i utanockså bilda familj i och ta ansvar för framtiden i detpraktiska uttryck som barn faktiskt representerar.Postens serviceAnf. 84 ():Fru talman! I förrgår fick jag ett brev från en små-företagare som hade fått beskedet att avgiften förpostboxen hade höjts från till , dvs.flera , över . Det innebär att fördetta lilla träfack, betydligt mindre än vad som ärtillåtet för burhöns, får Postens boxkunder nu betalaett helt brevporto året runt därför att statligaPosten "slipper" dela ut posten.Han fick en kalldusch till också. lågdet i boxen ett brev med följande budskap: Vi fort-sätter att rationalisera och spara pengar, och därförkommer brevutdelningen till boxarna att försenas eneller annan timme.Vad postledningen inte hade tänkt på var att den-na småföretagares arbetsdag blir en eller flera timmarförsenad. Vem ska stå för de tidsförluster som drab-bar en på grund av Postens åtgärder?Jag tror, fru talman, att ny teknik självfallet kanlösa en hel del. Men det är farligt när ett statligt bo-lags ledning tappar såväl markkontakt som kundkon-takt och det ansvariga departementet dessutom låtersig bländas så att man inte ser effekterna av en för-sämrad medborgerlig service. Det kan väl ändå intevara meningen med reformen, herr postminister.Anf. 85 Näringsminister ():Fru talman! Posten har gåttigenom väldigt stora strukturella förändringar. Myck-et av dessa förändringar bygger på att vi har infört nyteknik, att vi hanterar postärenden på annorlunda sättän tidigare, men de beror också på att vi försökerfinna fler postställen än vad vi har . Vi går nufrån 1 800 till 3 000 postställen. Vi bibehåller de2 700 lantbrevbärarna. Generellt sett vill jag ändåpåstå att Posten ger oss möjligheter att få enbättre postservice än vi hade tidigare.Anf. 86 ():Fru talman! Problemet är ju att det inte är bättrepostservice. Den finns på fler ställen, men det är enförsämrad postservice, och det hade inte sagts i för-väg. Budskapet har ju varit att allt ska bli bättre.Nu säger näringsministern att Posten har genom-gått många förändringar. Historiskt var det ju dengalopperande hästen som var den högsta hastigheten.Nu får man känslan av att hela frågan har skenat ifrånbåde departement och postledning.Jag har för övrigt direkt till statsrådet att det känns fel att man nu gör sig av med sinbästa guldklimp, nämligen Postgirot. Behåll det istället för att släppa det i halsen på glupande storban-ker, så skulle det också kunna betjäna allmänheten påett bättre sätt.Min slutsats, fru talman, är att Posten självfalletbehöver reformeras. Men se till att den inte raseras!Anf. 87 Näringsminister ():Fru talman! Statsministern säger till mig: Där hördu.Jag vill ändå säga att vi har samma postser-vice som vi hade tidigare. Före de här förändringarnahade vi kassaservice på 1 350 ställen. Vi ska fortfa-rande ha kassaservice på 1 350 ställen, och vi ska hafler ställen där man kan ge postservice. Vi värnarstarkt om landsbygden och om lantbrevbärarna. Se-dan kan det självklart finnas ställen där man uppleveratt postservicen har blivit sämre . Det får iså fall postledningen och även jag som ansvarig mi-nister titta på.När det sedan gäller Postgirot finns det fortfaran-de kvar hos Posten.Den nordliga dimensionenAnf. 88 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLeif Pagrotsky.Den nordliga dimensionen initierades av Finland1996 i EU. I antogs en handlingsplan för dennordliga dimensionen. är vi ordförandeland i EU.Jag undrar: Vad gör för att driva konkretaprojekt för norra , och vad betyder detta förBarentssamarbetet uppe i norr?Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! satte den nordliga dimensio-nen på EU:s dagordning. bedrivs mycketarbete på alla möjliga områden inom EU för att stärkarelationerna mellan EU och Ryssland.Vad gäller är det bilaterala sam-arbetet mellan och , mellan Finlandoch och mellan och fortfa-rande det dominerande. Det är det som är mest livak-tigt, helt enkelt av det skälet att det har hållit på längstoch att vi har kommit längst, inte minst på grund avdet engagemang som finns i t.ex. Norrbotten.Men vi räknar med att under vår period få mer fo-kus på detta också i och att mer engagemangoch även pengar ska användas till den här typen avprojekt från EU:s sida.Anf. 90 ():Fru talman! Tack för svaret! Jag skulle också viljafråga statsrådet: Hur ser de svenska resurserna ut förnästkommande period när det gäller ochBarentssamarbetet?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Vi lade en proposition om samarbetetmed centrala för de kommande två åren påriksdagens bord i förrgår, . Där framgår attvi för har avsatt 600 miljoneroch , alltså sammanlagt 1½ mil-jard för samarbetet inom det här området. Det är iförsta hand , , , ,och som kommer i fråga.Men gradvis minskar nu det belopp vi sätter av förde länder som är på väg att bli medlemmar i . Imotsvarande mån hoppas vi kunna öka våra ambitio-ner vad gäller och skapa större möjligheterför oss att göra satsningar också i t.ex. Barentsregio-nen.Där skulle jag som ansvarig minister välkomnaännu fler idéer och initiativ, ännu mer engagemangfrån , och andra delar avSverige som är närmast berörda. Då ska jag gärnavara välvillig och generös med att bistå så långtpengarna räcker.InfrastruktursatsningarAnf. 92 ():Fru talman! Till näringsministern skulle jag viljaställa en fråga om vägarna. Hur framkomligheten ärpå det svenska vägnätet känner vi alla till. Jag gissaratt ministern gör det också. Den är starkt begränsad,och möjligheterna för bilisterna att ta sig fram är intevad de borde vara. Kritiken mot vägansvariga ochvägansvariga politiker är verkligen berättigad.Den förhoppning vi ställde till VÅP:en infriadestyvärr inte. Inga pengar anvisades i den. Den in-frastrukturproposition vi tidigare hörde talas om häg-rar fortfarande för oss och lite undringar har vi, inteminst mot bakgrund av statsministerns besked allde-les att finansplanen ska gälla.Vilka möjligheter har regeringen att anvisa medelsom inte redan har tillgripits med tanke på att dettabudgettak inte kan överskridas? Har ni tillgång tillpengar som inte är redovisade?Anf. 93 Näringsminister ():Fru talman! Jag har redovisatatt vi kommer att lägga fram en infrastrukturproposi-tion . Hur detta ska finansieras kommer vidå att återkomma till.Jag vill också erinra om att vi lägger ned un-gefär 25 miljarder när det gäller infrastruktu-ren. Men, som jag också har uttryckt, vimåste göra mycket mer än vad vi har gjort. Framförallt handlar det väldigt mycket om att vi har efter-släpningar, dvs. vi har beslutat att detta ska vi göra,men vi har skjutit det framför oss. Därför, vilket ock-så framgår av VÅP:en, säger vi att, uttryckt i deninfrastrukturproposition som kommer, vi redan skakunna anvisa pengar för åtgärder som behöver vidtas2002 och 2003. Annars fungerar det så att pengarbara skulle ramla ut , eftersom vi har sådanaplaneringscykler.Anf. 94 ():Fru talman! Det är inte så att 25miljarder kronor går till vägar och in-frastruktur. En stor del av dem försvinner på andravägar. Ungefär 19 miljarder är operativa medel somär användbara.Men min fråga kvarstår fortfarande: Hur ska mankunna finansiera detta, med det klara besked somstatsministern har gett om att det ska ligga underbudgettaket? I VÅP:en har man inte gett en endaanvisning om hur detta ska gå till. Är det så enkelt genom att tillsätta en arbetsgrupp kan klara fi-nansieringen måste vi ändå få fråga: Varför har mandröjt så länge med att tillsätta en arbetsgrupp, om detär den som är lösningen?Anf. 95 Näringsminister ():Fru talman! Att vi lägger fram propositionen ihöst och inte, som man kanske förväntat sig, i vår haratt göra med att vi vill koppla den till de frågor somhänger samman med vår miljö, men framför allt tillfrågor som har att göra med den regionalpolitiskaproposition som också är anmäld. Vi vet att mycketav regionalpolitiken handlar om infrastruktur. Dethandlar om vägar, det handlar om järnvägar och dethandlar om mycket annan infrastruktur. Vi vill alltsåse ett samband mellan den s.k. inriktningspropositio-nen och infrastrukturpropositionen för att ta rätt greppoch vidta rätt åtgärder också när det handlar om vårregionalpolitik.Arbetssituationen på försäkringskassornaAnf. 96 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialför-säkringsminister . I har vi blivituppmärksammade på att försäkringskassornas allttyngre arbetsbelastning åsamkat personalen ganskamycket problem. Det utlovas visserligen i budgetenett tillskott av medel, men vi befarar att de inte kom-mer att räcka. Den alltmer ökande arbetsbelastningentvingar fram en tyngre arbetssituation för personalen.Nu undrar jag: Vad ämnar ministern vidta för åt-gärder för att man ska kunna fullfölja det arbete somvi har stiftat lagar om att man ska utföra, så att detblir riktigt gjort och så att omsorgen om personalen ärgod?Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Det är en delvis mycket oroande situ-ation på flera av de regionala kassorna. Den är väldigtojämn, men trycket är ändå hårt på många av dem.Några kassor hanterar det ganska bra.Ett bidrag till hjälp är naturligtvis det tillskott somkommer i reda pengar.En annan insats som jag är övertygad om kommeratt spela en stor roll är de utvecklingsavtal som och FörsäkringsanställdasFörbund har tecknat. Det handlar om utveckling,metoder och kompetensutveckling.Sedan kommer vi, och det annonserar vi också ivårbudgeten, att arbeta med metodutveckling när detgäller rehabiliteringsfrågor. Syftet med den metodut-vecklingen är att också lätta på trycket för ett antal avkassorna och på det viset kunna sprida bra exempel.Dessutom har vi genom de s.k. SOCSAM-försöken fått en hel del erfarenhet av bra arbetsformersom också kan bidra till att underlätta i det dagligaarbetet på försäkringskassorna.Anf. 98 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det känns jubra. Men om det nu visar sig att resurser kommer attsaknas, kan vi som har ett engagemang i de olikakassorna regionalt räkna med att vi får möjlighet attfå ytterligare resurser, så att vi kan trösta personalenoch försäkra dem att det ska kunna bli en bra arbets-situation för dem även framöver?Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Det där är ju en bedömning, om Ken-neth menar att vi ska reservera ytterligare bud-getutrymme. Det är naturligtvis en bedömning manfår göra i kommande budgetar i så fall.Men det finns en sak till som hör till hela bildenoch som jag inte nämnde i mitt första svar. Det ärutvecklingsprogrammet, dvs. det teknikstöd somkassorna behöver. Det är naturligtvis av oerhört storbetydelse. Det är bekymmersamt att det har blivit såförsenat och att vi har fått gå in och arbeta på ett liteannorlunda sätt än man från början hade tänkt. Mensom det ser ut nu och i den utvärdering somStatskontoret och fortlöpandegör är ändå vår bedömning att man ska kunna följatidsplanen och fullfölja detta program. Då får manockså där ett bra stöd för arbetet i kassorna.Men det är klart att jag följer den här situationenoch utvecklingen i alla kassor, inte vecka för veckakanske, men i varje fall väldigt nära.Heby kommunAnf. 100 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Regeringen har sagt nej till kommunsbegäran om att få byta länstillhörighet från till län. Detta trots att kommunenanordnade en folkomröstning som gav ett klart be-sked för ett byte. Detta trots att kommunen skickadein en ansökan med samtliga partiers underskrift. Dettatrots att sade ja till ett byte. Dettatrots att Kammarkollegiet, som är regeringens utreda-re, har sagt ja. Hur kommer det sig att man säger nej?Anf. 101 Statsminister ():Fru talman! Om man tittar på materialet är det inteså konstigt. Det finns starka intressen som vill bytalän. Det är i och för sig en kluven opinion inomkommunen. Den opinionen är tydligt kluven i en öst-västlig-dimension. Den västliga vill vara kvar i Väst-manland, den östliga vill gå till . Sammanta-get är en majoritet för byte.Ett av de tyngsta skälen - det nämner inte isin fråga - var att var emot. Dessutom varLänsstyrelsen i emot. Jo,helt enkelt för att om en hel kommun byter länstillhö-righet faller också skatteunderlaget bort - i det härfallet för . Det betyder i så fall får påbörja en ganska omfattande ned-skärningsaktivitet för att komma i balans i den eko-nomi som är uppbyggd i för att ocksåtillgodose hebybornas krav på sjukvårdsservice. Detfinns i och för sig ett fritt sjukvårdsvalmellan länen, men i huvudsak är det Västmanlandsom har stått för sjukvården.Detta är bakgrunden. Det gäller att se till hela bil-den. Jag tycker nog att regeringen har fattat ett välavvägt beslut.Anf. 102 PER ():Fru talman! Hur ska man då över huvud tagetkunna göra sådana byten? Det är dock en demokratiskidé att kunna göra sådant, och det finns instrument fördet. Dessa instrument har utnyttjats så långt det ärmöjligt.Om det landsting och det län där kommunen finnsfår ett avgörande inflytande blir det över huvud tagetinga byten . Det kan väl inte vara det somär meningen? Meningen är väl att demokratin skaleva? Det här börjar likna en demokratisk katastrofnär de instrument som finns inte räknas.Anf. 103 Statsminister ():Fru talman! Ytterst fattar idet här fallet regeringen beslutet i enlighet med vårlagstiftning. I det här fallet råder inget tvivel. Vi skalyssna på alla, inte bara på dem som vill byta län utanockså på dem som inte vill det. Sedan ska en helhetvägas ihop.Jag vet inte om Per har suttit i den typen avpraktisk, politisk verksamhet som handlar om att tabort för utgifter i ett landsting - iett landsting som är hårt drabbatav strukturförändringar. Också de människor som borkvar i och som ska hantera saken ska fåha ett ord med i laget när en helhet ska vägas ihop.Man får inte göra det för enkelt för sig. Det ska gesen hel bild till bakgrunden till beslutet.InfrastruktursatsningarAnf. 104 ():Fru talman! Med risk för en viss tjatighet måstejag också ta upp denna fråga om vägarna. Jag var påett centermöte i i går och lovade deltagarnaatt ta upp frågan om jag fick chansen . Det ärden fråga som starkt dominerar i bygderna i södraNorrland, , och Ångermanland.Jag har, liksom och , läst vårbudgeten fram och tillbaka. Jag hade trottatt skulle slå fast ramarna för de olika bud-getområdena framåt. Jag har inte hellerlyckats läsa mig till var pengarna finns till de in-frastruktursatsningar som statsministern och närings-ministern gång på gång har lovat till att göra insatser.I dag vet vi att 2 väg är avstängd i landet.Skogsnäringen i vårt land, som bär upp mycket ex-portinkomster, förlorar nära per år.Det är en provokation mot människor, företag ochkommuner i vårt land att ha ett så uselt vägnät. Nä-ringsministern kan inte ge besked om vilka pengarsom kommer och när de kommer.Hur kommer det sig att det läggs fram en vårbud-get där det inte anvisas de pengar som ska finnas tillinfrastrukturpropositionen ?Det är dålig respekt för parlamentet att inte ge osschansen att ta ställning i frågan.Anf. 105 Näringsminister ():Fru talman! Med risk för att bli tjatig ska jag åter-komma med samma svar.Vi kommer att återkomma till frågan i sambandmed att vi presenterar vår proposition om infrastruk-turen . Jag har också sagt här tidigare att vi villkoppla ihop frågorna om vilken ställning som ska tasi regionalpolitiken och i infrastrukturen. Vi återkom-mer till finansiering och takt.Det viktiga i vårpropositionen är att vi tar som ut-gångspunkt inför infrastrukturpropositionen att vi kananvända medel , så att vi intehamnar i att vi inte kan starta förrän 2004.Anf. 106 ():Fru talman! På s. 41 i vårbudgeten begär rege-ringen att ska ta ställning. Man föreslårriksdagen att godkänna den föreslagna fördelningenav utgifter på de olika utgiftsområdena för åren 2002-2004.Ska ha något inflytande och en chansatt säga till om någonting, om beslut skavara värda någonting, måste det finnas ett innehåll.Då kan inte regeringen tanka hem guld i ett ymnig-hetshorn på och lägga fram pengarfrån något annat håll. Det kan väl inte vara alternativafinansieringslösningar som ska klara 10-30 miljarderför åren framöver? Hur har näringsministern tänkt sigdetta? Det måste finns någon respekt för de regler ochden ordning vi har i det här parlamentet för hur beslutska fattas och hur pengar ska anvisas.Därför är det så illa att vi får en situation där väg-nätet fortsätter att förfalla och människor och företaginte får några besked - förutom besked som "sedan"och "vi återkommer till frågan". Det är ett otillstän-digt uppträdande från regeringens sida.Anf. 107 Näringsminister ():Fru talman! Vi kommer i samband med in-frastrukturpropositionen att redogöra för hur våraolika föreslagna åtgärder ska finansieras. Vi kommerdå att lämna en inriktningsproposition , menden kommer också att handla om åren 2002 och 2003.Det är en inriktningsproposition som handlar om tioår, men den handlar också om hur vi ska hanterafrågor som vi måste ta tag i ochhur de ska finansieras.FöretagsflyttAnf. 108 ():Fru talman! har vi diskuteratkrisen inom IT-sektorn, särskilt . Ericssonflyttar nu utomlands och har varslat en stor mängdmänniskor på de svenska arbetsplatserna.Frågan har upptagit mediernas uppmärksamhet iSverige och även många riksdagsledamöters ochministrars uppmärksamhet.