prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — 108 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Ni har fortfarande väldigt många somdeltar i EPP-möten och är emot majoritetsbeslut i dehär frågorna. Invändningen kvarstår alltså, MatsOdell - särskilt när vi kommer in på frågorna kringhandelspolitik, frihandel med jordbruksprodukter ochliknande. Där har inte mycket att skrytamed när det gäller sina partikamrater.Angående majoritetsbesluten är det inte så enkeltatt man kan säga att det bara handlar om koldioxids-katter. vet att det är ett antal länder, ochinte bara , som har rest reservationer mot attfatta majoritetsbeslut på skatteområdet. Självfalletfinns det många länder som skulle vilja se att vi i såfall fattade beslut om fler skatter än enbart koldiox-idskatter med majoritetsbeslut. Det går inte att sägaatt man ska fatta beslut om en skatt med majoritet,men inte om andra skatter. Om vi vill vi ha kvar be-slutsrätten kring svensk välfärd, , i svens-ka kommuner och i svensk riksdag så ska vi därförockså ha kvar den fulla beslutskompetensen här.Anf. 109 () replik:Fru talman! och jag är helt överens påden punkten. Beskattningsrätten ska ligga på natio-nalstaterna. Däremot tror vi att möjligheten att införamiljöstyrande avgifter är central för att vi ska få enfolklig uppslutning omkring . Man måsteockså kunna se resultat. Varför säga att beskattninginte går att avskilja? Det är en nationell sak. Låt oss taett annat område, t.ex. lagstiftning. Är det inte cent-ralt för att bygga upp en rättsstat att vi har lagstift-ning? Ska vi släppa ifrån oss det? Det hade varit fulltmöjligt för retoriker som och att måla upp precis samma skräckscenario närdet gäller att släppa ifrån sig lagstiftningen från dennakammare. Det är inte helheter vi talar om utan möj-ligheter att faktiskt se nyanserat på detta.Jag tror att det är fullt möjligt att övertyga Euro-pas befolkningar om att det behövs miniminivåer omvi ska klara av växthuseffekten. Jag hoppas att rege-ringen överger stödet till det brittiska Labour på denhär punkten och i stället börjar agera i folksintresse.Anf. 110 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Det finns möjligheter både för Euro-pas folk och regeringar att införa minimini-våer på beskattning. Det kan vi göra genom de reglersom råder även . Det gäller bara att man faktisktär överens om att införa miniminivåer på koldioxidut-släppen. Det gäller att man är överens, då kan manockså fatta de besluten. På det viset kan vi se till att vifår minimibeskattning av koldioxid i hela . Vihar däremot inte varit beredda att säga att när detgäller skattefrågor ska en majoritet kunna köra överen minoritet. Vi får anstränga oss för att försökaövertyga dem som är motståndare.Anf. 111 ()replik:Fru talman! Jag tänker komma in påEU och relationer med länder utanför EU. Jag läser iprogrammet för ordförandeperiod om ut-vecklingssamarbetet. Det avverkas på fem rader, ochinledningsmeningen lyder: Ett effektivt utvecklings-samarbete är en viktig del av de externa relationernaoch en angelägen fråga för ordförandeskapet.Min fråga är: Hur tänker nu agera somordförande för att se till att EU:s bistånd blir effekti-vare? Det finns en enorm massiv kritik när det gällerEU:s biståndsverksamhet. Här har en roll attspela. Jag skulle vilja höra från utrikesministern vadSverige tänker göra under de här sex månaderna närdet gäller den delen av arbetet.Anf. 112 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Arbetet börjar i sambandmed det första utrikesministermötet. Då kommer viatt ha den första orienteringsdebatten någonsin för attbörja diskutera prioriteringarna för EU:s externaverksamhet. Här spelar biståndet en väldigt viktigroll. Tanken är att vi ska börja diskutera prioriteringaroch sedan fortsätta att reformera biståndsverksamhe-ten så att biståndet används på ett mer prioriterat ochbetydligt effektivare sätt än vad som har skett hittills.Här vill jag gärna ge en eloge till kommissionen ochkommissionär som jag tycker själv harlyft fram de enormt stora problemen med EU:s bi-ståndsverksamhet och visat sig vara fast be-sluten att faktiskt göra någonting åt det.Anf. 113 ()replik:Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Jag tror , i samband med att man nu aktualiserar de härfrågorna på hemmaplan i , också måste föra utdetta budskap och denna debatt brett i det svenskasamhället till enskilda organisationer som arbetar medde här frågorna. Det får inte bli så att den här debattenbara förs i slutna rum och att det sedan kommer utnågon sorts presskommuniké. Man måste verkligenanstränga sig för att förankra den här debatten ute hosmedborgarna. Om det är någonting som det verkligenär stor kritik kring när det gäller EU och som så attsäga stänker ordentligt på EU, så är det deras bi-ståndspolitik. Här finns alltså en unik möjlighet attförsöka rätta till detta och föra ut debatten brett.Anf. 114 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Jag kan instämma i det K-G Bi-örsmark säger, men sedan måste jag också i ärlighe-tens namn säga att jag tror att det här kommer att tatid. Vi får börja debatten . Vi får börja reformar-betet , men jag tror att det kommer att ta tid innanvi verkligen får resultat och en sådan biståndsverk-samhet som vi vill ha. Jag kan garantera att vi skagöra allt vi kan under det svenska ordförandeskapet.Anf. 115 ()replik:Fru talman! Vi har tidigare här i kammaren haften debatt om alliansfriheten och neutralitetspolitikenoch de förändringar som sker när det gäller Sverigesroll i det sammanhanget. Jag tycker att det skulle varaintressant att få höra utrikesministerns syn på de mi-litära samövningarna med som åtminstonehar varit planerade. Jag vet inte om det fortfarandepågår planering.De bilder vi har sett och de rapporter vi har fåttfrån är inte särskilt posi-tiva. Det har varit ganska många problem och mycketvåld. Enligt uppgift har hjälporganisationerna tvingatslämna området just för att det är så oroligt.Min fråga till utrikesministern är: Är det fortfa-rande regeringens uppfattning att under denpågående konflikten ska samöva militärt med Ryss-land?Anf. 116 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Det finns fortfarande väldigt storaproblem i . Vi kan se fortsatta strider. Trotsatt man från rysk sida uttalat en önskan om en politisklösning verkar man inte ha tagit några initiativ för attverkligen få en sådan. Den humanitära situationen förde hundratusentals flyktingarna blir bara värre. Nuhar också de utländska hjälporganisationer en efter enlämnat . Det kommer naturligtvis att varaen viktig uppgift för oss inte bara i utan äveni EU att fortsätta att ta upp detta i diskussionen ochden politiska dialogen med Ryssland.När det gäller den svenska diskussionen omsamövningar vill jag säga att det inte är planerat någ-ra renodlade militära övningar. Däremot har manplanerat att öva räddningsinsatser, och det tog manockså upp efter olyckan med Kursk.Anf. 117 ()replik:Fru talman! Räddningsinsatserna bygger ju på detmilitära samarbetet. Det politiska dilemmat för rege-ringen måste ju ändå bli att å ena sidan tänker manfördöma situationen i och å andra sidantänker man samarbeta på ett område där militären ärinvolverad. I princip tycker man alltså att det är okejatt samarbeta där. För mig känns det väldigt förvå-nande att regeringen inte markerar genom att säga attäven den här övningen kommer att skjutas upp.Anf. 118 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Den övning som har diskuteratshandlar om ubåtsräddning och en marinövning. Det ärknappast aktuellt att samarbeta med de grupper somfinns i . Regeringen kommer självfallet attfortsätta att framföra kritik både politisk och när detgäller militära insatser i Tjetjenien.Anf. 119 () replik:Fru talman! Ministern bekräftade vikten av attframtidsdebatten förs både med de tilltänkta med-lemsländerna och med de nuvarande. Det är bra att fåden bekräftelsen. Men en del av den framtidsdiskus-sion som berör EU gäller ju den stora mängden med-borgares aktiva delaktighet i detta. Då ställs det storakrav på öppenhet och insyn i arbetet. Ministern hartidigare fått en fråga om öppenheten. Jag skulle viljaatt ministern svarade på frågan om vad som kommeratt prägla detta halvår. Kommer krav påöppenhet och insyn att faktiskt kunna prägla dettahalvår? Kommer recensionerna att innebäraapplåder för att EU har tagit stora steg för att öppnaoch skapa delaktighet för människorna?Anf. 120 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Vi kommer att göra allt för att detsvenska ordförandeskapet ska vara öppet. Jag är intesäker på att det alltid kommer att leda till applåder.Det kommer nog att leda till rätt många protesterockså från andra länder där man kanske tycker att våröppenhet går för långt.Men vi kommer att försöka offentliggöra, visaupp så mycket av EU-arbetet under vårt ordförande-skap som det någonsin går. Bl.a. har vi en hem-sida på Internet där vi har betydligt mer informationän vad man har haft.Tanken är dessutom att man ska försöka anta denrättsakt om öppenhet som är förutsedd att vara föreden . Vi hoppas att det ska bli möjligt. Vi harsamtidigt sett att här finns det stora skillnader mellanländerna. Vi är inte beredda att göra något som skullepåverka vår svenska grundlagsfästa öppenhet.Anf. 121 () replik:Fru talman! Tack för det svaret från ministern.Ska jag då tolka det som att öppenhetsakten inte medsäkerhet kommer att antas under det svenska ordför-andeskapet?Anf. 122 Utrikesminister () re-plik:Fru talman! Jag hoppas att den kommer att antas.Det är det vi arbetar utifrån. Men det finns naturligt-vis något slags gräns för hur långt kan sträckasig för att få en öppenhetsrättsakt. Det får inte, somjag sade, påverka och försämra vår egen grundlags-fästa öppenhet. Det är ett för högt pris att betala.Anf. 123 () replik:Fru talman! Det väckte ilska hos många och för-våning hos än fler när avstod från att ta ställ-ning för en resolution i somfördömde övervåld i den pågående konflikten iMellanöstern.Min fråga till utrikesministern är: Är det detta vikommer att se av det svenska ordförandeskapet närdet gäller utrikespolitiken? Kommer vi att se att viinte längre tar självklar ställning mot en ockupa-tionsmakts övervåld utan i stället anpassar oss tillstämningar som finns inom vissa länder i den euro-peiska unionen?Min andra fråga handlar om . Utrikesmi-nistern tog starkt avstånd från men jämfördesedan det militära samarbetet mellan EU och Nato-landet med det samarbete som finns t.ex. medFN-styrkorna i Kosovo. Det var nog inte så välbe-tänkt.EU-förespråkare brukar tala om en gemensamvärdegrund för militariseringen av EU. Min fråga är:Är den värdegrunden förenlig med det förtryck avdemokrati och mänskliga rättigheter som systematisktpågår i ?Anf. 124 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Vi talar om en gemensam värdegrundför hela . Skälet till att inte enshar fått börja förhandla om medlemskap är att de inteuppfyller kravet på gemensamma värderingar.En annan fråga är EU:s samarbete med Nato närdet gäller krishanteringen. Där är det väldigt klartutsagt att EU och Nato är två autonoma organisatio-ner som fattar beslut självständigt. Den stora diskus-sionen finns inom Nato, där man diskuterar hursamverkan ska ske och där blockerar detta föratt man i praktiken vill fatta beslut på samma sätt somEU-medlemmar. Och det kan naturligtvis inte EUtolerera när inte är EU-medlem.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag har förståelse för att utrikesmi-nistern har problem med att besvara alla frågor i endebatt. Men jag ställde också en fråga om ställnings-tagandet när det gäller i generalförsamlingen,och jag vill gärna ha en kommentar till det.När det gäller är det ju så att den upp-byggnad och den militarisering som pågår i den euro-peiska unionen förutsätter ett långtgående och syste-matiskt samarbete med Nato. Det har man vetat helatiden. Natostrukturerna måste in för att detta militärasamarbete ska kunna fungera. säger mansig värna, ibland i nästan rasistiska ordalag, om ensorts europeisk värdegrund som ska vara gemensamför denna militarisering.Min fråga är: Är denna över huvud taget förenligmed systematiska kränkningar och brott motmänskliga rättigheter?Anf. 126 Utrikesminister ()replik:Fru talman! När det gäller tycker jag attLars får börja lyssna på svaren och inte baraupprepa frågorna. Jag har väldigt tydligt talat om attden gemensamma värdegrunden finns inom EU. Därär inte medlem och blir inte medlem så längeman inte har gemensamma värderingar.När det gäller uttalade den svenska rege-ringen och undertecknad precis samma saker somstod i FN-resolutionen. Det var inte fråga om att döljaSveriges röst. Däremot hade man sedan en diskussionom ifall det var rätt tidpunkt att anta FN-resolutionen.Men innehållet hade vi inga problem med. Det vartidpunkten som diskuterades.Anf. 127 ():Fru talman! Världen befinner sig i snabb föränd-ring. Informationssamhället är utan gränser, och rör-ligheten i ett där alltfler länder blir medlem-mar i EU går mot en alltmer ökande gränslöshet.Europa blir alltmer öppet för var nationalstaternas epok. 2000-taletkommer att bli mycket annorlunda. En regional sam-verkan över gränserna, ofta ledd av att forskning ochutveckling växer av egen kraft, kommer att bli alltmerpåtaglig.Rörligheten har markant förändrats. Varje svenskrörde sig . I dagrör man sig 4 mil . Svenskar finns nu prak-tiskt taget över hela världen. Lite dramatiskt kan mansäga att vid varje stor katastrof är alltid någon svenskmed bland de drabbade.IT spränger alla gränser. Vi är på väg mot en två-språkig värld där alla i nästa generation kommer atttala sitt eget nationella språk med vänner och bekantaoch engelska med alla övriga. Det här är rationellt.Det är praktiskt. Det är bra.Vi kommer att få se att ekonomin kommer attväxa. Den kommer att växa i större delen av världenefterhand som tillväxten nu ökar i alla delar utomAfrika, där insatserna kommer att koncentreras på attfå igång utvecklingen även där.EU:s fria rörlighet när det gäller människor, ka-pital, varor och tjänster kommer att gälla de flesta avvåra grannländer och denna utveckling kommer attsprida sig alltmer över världen i dess helhet.Tillväxt kräver kreativitet, och kreativitet byggerpå människors möten. Det bygger på att man har kreativ massa. För att få tillväxt visar alla studieratt man behöver goda universitet, bra flyg för männi-skors möten och goda livsmiljöer, dvs. bra kulturut-bud och fritidsutbud, bra skolor och bra bostäder.I finns det två tre områden som har allde-les speciella möjligheter att vara ledande i det kom-mande . Det är Mälardalen-Sankt Petersburg-Tallinn-Helsingforsområdet, det är Öresund-Berlin-Hamburgområdet och det är Barentsregionen.De är allihop gränsöverskridande. Det är områdensom har bland allra starkaste möjligheter attfå en god framtida utveckling, att spela i elitserien närdet gäller att utveckla levnadsstandard, miljöfrågoroch livsvillkor för medborgarna.Det gäller naturligtvis att skapa förutsättningar föratt man ska kunna ta vara på de här möjligheterna.Det gäller kanske framför allt att skapa förutsättning-ar för utveckling av framtida branscher. Den vikti-gaste torde vara biotekniken som drar20 % av världens forskningsresurser och snabbt ex-panderar. De dominerande framtidsbranscherna ärdatakommunikation, som tar i anspråk avvärldens forskningsresurser, optik, miljö- och solar-teknik och ren mat.Det gäller naturligtvis för oss att satsa på nischerinom de här branscherna, på eliter, de forskargrupperoch branscher som får anslag. Det ärprecis som inom idrotten elitsatsningar som lönarsig. Det handlar inte i första hand om rättvisa ochfördelning.Riskkapitalbekymren är inte stora. Goda idéerdrar alltid till sig de pengar som behövs. När mantittar på utvecklingen inom en region finner man attdet första stadiet i utvecklingen av nya produkter,uppfinningar, är förlagt till universiteten. Nästa stadi-um, utveckling av prototyper, är vanligen förlagt tillforskarbyar i nära anslutning till universitet och hög-skolor, och det är i det skedet som de här regionernakommer att vara speciellt viktiga.Tillverkningen av nya produkter brukar vanligeninte lokaliseras till dessa heta miljöer, och det gör attdenna utveckling ger fördelar inte bara för de regio-ner som jag talar om utan också för övriga delar avlandet. Men för att klara den här utvecklingen och fådenna dynamik i varje fall i två eller tre delar av Sve-rige fordras det till att börja med att man skapar fak-tiska förutsättningar för ett mer gränsöverskridandesamarbete för kommunerna. Vidare krävs att manskapar möjlighet till en friare fysisk planering, har-moniserar skatter, ökar valfriheten och avbyråkratise-rar.Skapandet av kraftfulla europeiska regioner medanknytning till starka svenska områden är en viktigframtidssatsning, som har all anledning attstödja. Sådana underlättande åtgärder kan möjliggörakonkurrenskraft för i vårt gemensamma Eu-ropa.Anf. 128 ():Fru talman! Sedan hiv/aids-epidemin inleddes på1980-talet har 21 miljoner människor dött av aidsre-laterade sjukdomar. Det finns i världen över 36miljoner hivsmittade, och 25 miljoner av dem finns iAfrika. Aids medverkar till att de sociala och ekono-miska skillnaderna ökar inte endast inom de drabbadeländerna utan också mellan nationer och världsdelar.Framtida generationer kommer tyvärr att drabbasännu hårdare om inte snabba åtgärder sätts in.Det är inte acceptabelt att ha medicin och be-handlingsmetoder till mänsklighetens tjänst förhiv/aids utan att de används, dvs. att man inte låteralla få ta del av dem. Jag tänker då framför allt på deaidssjuka i . Här måste västvärlden ta sittansvar inte bara i ord utan också i handling.Sverige kan i olika internationella organ, bl.a. iEU, spela en viktig roll genom att vara pådrivande ifråga om humanitär medicinsk forskning och huma-nitär läkemedelshjälp till de fattigaste regionerna ochländerna i världen. kan också vara ett före-döme genom att styra delar av det svenska biståndettill medicinsk hjälp till utsatta människor som hardrabbats av hiv/aids i u-länderna.För liksom för länder i övrigtborde det ligga ett rent egenintresse i att bromsa ellerstoppa den hiv/aids-epidemi som vi har bl.a. i vårtnärområde. Jag tänker på och på de baltiskastaterna. Enligt gjorda prognoser kommer dessa om-råden näst efter inte att ligga långt efter ,om inget görs för att bromsa den negativa utveckling-en.Inom ramen för den ominriktning av det svenskatotalförsvaret som sker får vi inte vara främmandeför att också genomföra långsiktiga civila internatio-nella insatser t.ex. inom området förebyggande avkatastrofer på det medicinskt-biologiska området. Jaganser att det är dags att vidga säkerhetsbegreppet tillatt också gälla farsoter av olika slag. Vi kan på aidsframfart i se vilken utslagningskraft den epi-demin har. 21 miljoner människor har redan dött. Förepidemier finns inga gränser.Insatser mot hiv/aids är en fråga om mänskligarättigheter. Det handlar om utrikes- och biståndspoli-tik, men det handlar också om mänsklig säkerhet.Fru talman! Miljontals kvinnor lever i samhällendär traditioner och sedvänjor ger männen möjlighetatt genom utövande av våld kontrollera kvinnorna. Enanklagelse om ett omoraliskt beteende är, oavsett omden är sann eller osann, vanligen tillräcklig för att enkvinnas manliga släktingar ska ta lagen i egna händeroch döda henne. Kvinnorna får vanligtvis inte möj-lighet att bemöta anklagelserna. Själva anklagelsen isig är tillräcklig för att smutsa en mans heder ochutgör därför ett tillräckligt skäl för att döda kvinnan.Att arbeta mot företeelsen "hedersmord" handlarytterst om att arbeta för mänskliga rättigheter ochrätten till människovärde. Så särskilt långt från våregen kultur är tyvärr inte heller "hedersmorden". Detvisar den uppmärksammade rättegången om"hedersmordet" i norra . Det handlade då om enung flicka som vuxit upp i Sverige.För mig är det fullständigt ofattbart att en kvinnakan ha ett så lågt värde att hon egentligen inte har rättatt leva, om hon på något sätt visar att hon faktisktanser sig ha ett eget människovärde. Jag anser inte kan gömma sig bakom kulturella och speciellavärderingar därför att man tillhör en viss grupp, et-niskt, religiöst eller vad det kan vara, utan människanhar alltid samma värde och samma rättigheter oavsettvem hon är, vad hon representerar och var hon bor.Fru talman! Jag anser att det som jag nu har tagitupp är en så stor och allvarlig fråga att den måstebehandlas i alla de sammanhang där mänskliga rät-tigheter diskuteras. Jag vill därför särskilt vädja tillstatsminister , utrikesminister och jämställdhetsminister lyfta fram denna viktiga fråga under den svenskaordförandeperioden i EU. Ett uttalande mot"hedersmord" i samband med något av de EU-toppmöten som hålls i är en vägför den att tydligt visa var manstår i den här frågan.Frågan är dock för stor och för viktig för att en-bart behandlas här. FN har ett särskilt ansvar i frågaom de mänskliga rättigheterna. Jag vill därför ocksåvädja till regeringen att på olika sätt föra upp fråganom "hedersmord" på FN:s dagordning i alla de sam-manhang där mänskliga rättigheter diskuteras.Fru talman! Diskussionens vågor går högaoch uppfattningarna går isär om det utarmade uranetsfarlighet ur strålningssynpunkt. Frågan är om det kange livshotande skador på lång och på kort sikt på demsom genom olika omständigheter kan komma i berö-ring med det.Någon absolut kunskap om detta utarmade urantycks inte finnas. Man tycks inte veta eller också inte delge oss kunskap om vad som egentligenhänder när exempelvis en stridsvagn genomborras aven uranbestyckad projektil. Den process som uranetdå genomgår verkar man inte ha någon riktig före-ställning om. Man vet dock att de som befinner sig istridsvagnen eller dess närhet under ca 15 minuterutsätts för en strålning som motsvarar en svensk års-dos i överkant.Man vet inte heller vad som händer då det utar-made uranet efter en explosion hamnar i marken.Hettan kan göra att det pulvriseras och sprids förvinden. Vart det sedan tar vägen vet man inte riktigt.Fru talman! Eftersom det inte finns några kon-ventioner eller avtal om förbud mot användning avutarmat uran, anser jag att FN måste tillsätta enkommission med uppdrag att bl.a. verka för ett förbudmot att använda utarmat uran i vapen. Jag vänder migåterigen till statsminister och utrikes-minister med en förhoppning om attSverige vill ta på sig den viktiga rollen som initiativ-tagare till en sådan kommission i FN:s regi.Om det framkommer att det utbrända uranet gerde negativa hälsoeffekter som medierna har rapporte-rat om står vi här inför några av de hot som det nya,vidgade svenska säkerhetsbegreppet tar upp, nämli-gen folkhälso- och miljöhot. Därför menar jag attSverige även här på ett naturligt sätt kan spela enviktig roll, inte minst genom att utnyttja det svenskaordförandeskapet till att få i gång en diskussion inomEU.Fru talman! Det är min förhoppning att regering-en, trots de många och stora frågor som står på denpolitiska agendan under det kommande halvåret, ändåtar tillfället i akt att lyfta fram frågorna om hiv/aids,hedersmord och utarmat uran - de tre frågor som jagkortfattat har lyft fram i mitt anförande - såväl på densvenska politiska arenan som i varje internationelltforum där frågor om mänskliga rättigheter ochmänsklig säkerhet diskuteras.Anf. 129 ():Fru talman! Vi ansökte om inträde i EU . Det var ett gemenskapsprojekt ochkallades för den europeiska gemenskapen. När vi fickmedlemskapet var det i den europeiska unionen. Jagvet inte om det har haft någon betydelse eller om detmera är av semantiskt intresse vad vi kallar den orga-nisation som länder håller på att bilda, ut-veckla och utvidga.Tydligt är att den demokratiska dimensionen be-höver ägnas förnyat intresse och förstärkas. I detsammanhanget är den nya organisation som kallar sigför ATTAC ett viktigt inslag. Jag sympatiserar defi-nitivt inte med alla deras arbetssätt eller idéer. Mendet är viktigt att människor organiserar sig, kommertillsammans och börjar samverka.I dag finns samverkansforum för kapital och fö-retag. De politiska partierna har sina organisationertvärs över den europeiska unionen. Fackföreningarnasamarbetar i t.ex. .