prot · GO0967 · 2001-02-15 00:00:00 — Jag känner mig gladöver att vi har kunnat genomföra ett sådant här pro-jekt med stöd från mångasvenskar med sina frivilliga insatser.Detta berättar jag också därför att det tydligt il-lustrerar någon av de allra mest brännande globalamiljöproblemen såsom ökenutbredningen och jor-derosionen. Det illustrerar också kopplingen mellanmiljöproblemen och kampen mot fattigdomen.Det blir så uppenbart, när man har möjlighet attbesöka de här platserna på jorden, att man inte kanklara fattigdomen om man inte angripermiljöproblemen, och att man inte kan klara mil-jöproblemen om man inte angriper fattig-domen.Den här bonden hade inget alternativ om han villege mjölk till sina barn, än att överbeta de små åker-lappar som han hade till sitt förfogande.Fru talman! Den globala miljöpolitiken har egent-ligen funnits på vår globala politiska dagordningunder knappt tre decennier. Det började med . har vi i Sydafri-ka möjlighet att lägga fast riktlinjerna för det fortsattaarbetet för global hållbar utveckling. Inte minst iljuset av det jag just berättade är det en gigantiskuppgift vi tar på oss.Vi kan konstatera att miljöfrågorna har kommitallt högre upp på den internationella politiska dag-ordningen under de här snart tre decennierna. Vi harutarbetat och antagit mer än 200 globala miljökon-ventioner. På en mängd områden pågår ett intensivtarbete, inte minst när det gäller kemikalier.Ansträngningarna har inte varit tillräckliga. Närvärldens miljöministrar, ungefär 100 av oss, samladesi , kunde vi konstatera att de grund-läggande negativa trenderna är svåra att bryta och attvi inte har lyckats bryta dem . Det krävs ytterligareåtgärder, men framför allt måste vi tveklöst ochsnabbt genomföra de beslut som redan har fattats, inteminst under den stora konferensen i Rio.Tillståndet i världen understryker behovet avhandling. Den rikaste femtedelen av världens befolk-ningen svarar för av den totala konsumtionen.Den fattigaste femtedelen får hålla till godo med1,. En miljard människor lever under det absolutafattigdomsstrecket. Lika många saknar tillgång tillrent vatten.De välbärgade i-länderna och den växande me-delklassen i alltfler har konsumtionsvanoroch livsstilar som kännetecknas av hög energiför-brukning och hög materialomsättning. Det leder tillett ohållbart resursslöseri som genererar en allt störreproduktion av avfalls- och restprodukter. Den miljö-förstöring som följer av detta drabbar oftast de redanfattiga, och förstärker på så sätt fattigdomen.När vatten, skogar, markområden och kustzoneröverutnyttjas slår det extra hårt mot de människorsom är direkt beroende av naturresurserna för sinöverlevnad. Fattigdomen i kombination med denfortsatta befolkningsökningen leder i sin tur till ytter-ligare överutnyttjande av en redan hårt ansträngdnaturresursbas.Låt mig ge ett litet exempel på hur vi hanterar vå-ra gemensamma resurser.När förliste betraktades detsom en stor miljökatastrof - med rätta. har1,olja spillts ut i världshaven. Det mot-svarar 30 fartyg av storlek. Detta pågårhela tiden.Genom globaliseringen förs människor sammangenom att avstånd krymper och genom att informa-tion blir tillgänglig för allt fler. Förståelsen mellanolika kulturer kan komma att öka.Vi kan få mer av universell samsyn och värde-grund för hur de globala utmaningarna ska mötas. Jagvill se mötena i och som uttryck fördetta.Samtidigt ger globaliseringen inte alla tillgång tillde positiva möjligheterna. Vi ser en kortsiktig hante-ring av våra gemensamma tillgångar, ojämlikhetermellan fattig och rik och mellan nord och syd för-stärks.Mycket tyder också på att globaliseringen har för-svårat för utvecklingsländerna att minska fattigdo-men. De flesta utvecklingsländerna har haft en liteneller t.o.m. negativ ekonomisk tillväxt med stagnerande export och försämrad levnads-standard.Den positiva tillväxten i resten av världen har där-för inneburit ökade skillnader i inkomst och ocksåökade skillnader i teknisk kapacitet och kompetens.Kapitalet går inte dit där det finns flest fattiga, utandit där tillväxtpotentialen är högst. Det kan samman-falla, men oftast gör det inte det.Sartaj , tidigare pakistansk minister, pekadeunder Nairobimötet på kopplingen mellan miljö ochfattigdom. Han menade att de globala ansträngning-arna alltför mycket styrs av EU-världens egenoro för framtiden och att man glömmer dagens akutaproblem. Jag menar att vi med samma allvar måstehantera de miljöproblem som försämrar livsvillkorenför de många fattiga.Sartaj har naturligtvis rätt, och jag hävdar att vimåste ta ansvar för hela världens framtid. Vi måstebekämpa fattigdomen. Det är viktigt för en hållbarutveckling och för att vi ska åstadkomma en miljö-mässigt sund ekonomisk utveckling som kan kommaalla till godo.Därför tycker jag att det är viktigt att miljö ochfattigdom kommer att stå i fokus under nästa årstoppmöte i och att dessa frågor förs in i endebatt om globaliseringens effekter. Den globalautmaningen kräver ett starkt politisk agerande inter-nationellt som kan fördela globaliseringens positivasidor och begränsa de negativa effekterna.Det globala miljöministerforumet, det möte somUNEP hade i , innehöll framgångar på en radpunkter. Mötet lyfte blicken framåt när det gäller detpågående arbetet på kemikalieområdet. Efter fram-gångarna med de avslutade POPS-förhandlingarna beslutade vi nu att gå vidare för attforma en global kemikaliestrategi. Som EU-ordförande lyckades få gehör för att UNEPtill nästa miljöministerforum 2002 ska utveckla ensådan strategi. En grundläggande del är naturligtvisallmänhetens tillgång till information om miljö- ochhälsorisker samt utvecklande av substitutionsprinci-pen.Det är en viktig utveckling av verksam-hetsområde som kan göra det möjligt att formaen global kemikaliekonvention. Mötet beslutade ävenatt påbörja en global riskvärdering av kvicksilver. Iett nästa steg bör även andra tungmetaller såsomkadmium inbegripas. ska också i samråd mednäringslivet påskynda utfasningen av bly i bensin.Det innebär att vi nu inte bara har en nationell of-fensiv för en skärpt kemikaliepolitik, att vi även inomEU nu skärper tagen, utan att vi också på det lokalaområdet med POPS-strategin och de nya initiativentar förhoppningsvis ganska stora steg framåt i hante-ringen av farliga kemikalier.Den pågående globaliseringen kräver ett stärktpolitisk agerande också internationellt. Därför var detviktigt att mötet enades om hur arbetet för en merkraftfull internationell miljöförvaltning ska fortsätta.En ministergrupp ska till nästa möte föreslåförstärkningar och se över finansieringen av UNEP.Syftet är att minska den splittring som rådermed över 200 olika miljöavtal. Det internationellamiljöarbetet måste bli mer samordnat och antaletmöten minska för att möjliggöra ett aktivt deltagandefrån utvecklingsländerna. har inte denstyrka som krävs för att vara den globala ledandekraft som behövs på miljöområdet.Vidare antogs ett nytt tioårsprogram för stärkan-det av internationell miljörätt - ett väldigt viktigtområde - och en ny vattenstrategi; två viktiga doku-ment för den fortsatta inriktningen av arbete.Speciellt glädjande var, tycker jag, de ambitiösamål som sattes upp för vad gäller öppenhetoch kontakt med frivilligorganisationer. Ambitionennär det gäller ungdomars deltagande i beslutsproces-sen har höjts betydligt.Det var lika glädjande för mig vid det här mötetsom vid många tidigare möten att kunna diskuteramed de unga representanterna från alla världsdelarsom fanns på plats i , delvis finansierade avsvenska pengar.När det gäller vårt arbete för att möta den globalautmaningen är detta inte minst viktigt. Vi måste ar-beta målmedvetet, med stor öppenhet och ett aktivtdeltagande från det civila samhällets alla aktörer, inteminst ungdomar som kommer att vara bärare av vårabeslut för framtiden.Min sydafrikanske kollega, , sade att toppmötet i år 2002inte bara får handla om att se bakåt. Världen kräveratt vi också visar vägen framåt - en väg byggd avmod och övertygelse.Anf. 98 ():Fru talman! Jag tycker att miljöministern visar ettbra engagemang i de här frågorna, som är så viktiga:den globala miljöpolitiken, kampen mot fattigdomoch den skuldavskrivning som diskuteras.Jag har två frågor. Miljöministern nämnde ingetom någon särskild strategi för att stärka kvinnorna förbekämpande av fattigdomen. Det finns t.ex. länderdär kvinnor inte ens har möjlighet att äga mark. Vad idet här projektet innehåller möjligheter att stärkakvinnorna?Min andra fråga handlar om kemikalierna. Jaguppfattar det som en motgång att kommissionensförslag inte ger något klart besked om vilka kemikali-er som kommer att fasas ut och inte generellt angervilka långlivade kemikalier som kan ansamlas i vårakroppar osv. Detta har skjutits trots attforskningen visar att dessa ämnen ofta medför skadapå natur och hälsa.Hur kan vi påverka att bli litetuffare i de här frågorna?Anf. 99 Miljöminister ():Fru talman! Jag känner mig nästan benägen att beom ursäkt för att jag inte nämnde kvinnorna. Vi skainte ha en särskild strategi för kvinnorna. Däremotblir det nu mer och mer så att kvinnornas situationbeaktas i de olika strategier och förslag som vi läggerfram. Det enkla skälet härtill är att när det gäller deglobala miljöfrågorna, t.ex. vatten i fattiga länder, ärdet kvinnorna som blir mest drabbade av den nuva-rande situationen. Det är i regel de som plågas mestav att inte ha rent vatten till sina barn. Det är i regelde som får gå i kanske många timmar för att hitta enmer eller mindre dyig pöl vatten och släpa hem någonliter hem till sin hydda eller till sin by.Detta har inneburit att kvinnornas roll inom de härpolitikområdena har förstärkts alltmer. Det gälleräven för de beslut som vi har fattat i Nairobi.I kemikaliefrågan tar uppEU:s förslag. Jag nämnde att jag upplever att vi nuhar en mycket stark kemikaliepolitik i vårt land efterden kemikalieproposition som vi lade fram för inte sålänge sedan. Vi har fått ett förslag från EU, ochdet finns skillnader mellan det förslaget och det för-slag som vi har lagt fram, t.ex. när det gäller synen påbioackumulerbara och persistenta ämnen. Vi ska nunoga analysera EU:s förslag och ska sedan som ord-förandeland i EU försöka komma fram till ett braställningstagande för hela EU. Som grund för dettahar vi naturligtvis vårt eget förslag.Dessutom har vi nu inom beslutat om enbetydligt skärpt syn på kemikalier. Det lyckosammabeslutet om persistenta organiska förorenare för-handlade vi fram för sedan. Viföljer nu upp det med en ordentlig framryckning närdet gäller kvicksilver, bly i bensin och andra tung-metaller som t.ex. kadmium.Anf. 100 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill bara tacka och önska miljö-ministern lycka till. Jag hoppas att man i de skriftligadokumenten behandlar kvinnornas möjligheter.Anf. 101 Miljöminister ():Fru talman! Jag får tacka tillbaka.Anf. 102 ():Fru talman! Också jag skulle vilja tacka ministernför den engagerande beskrivning som så tydligt fång-ar in vårt uppdrag att se sambandet mellan fattigdomoch de globala miljöproblemen. Därmed har manockså, som ministern sade, fångat in kärnan i Riokon-ferensens uppdrag, nämligen de rika ländernas ansvarför att gå före och sopa rent för egen dörr.Miljöministern beskriver i det här sammanhangetEU:s roll och ministerns roll som framgångsrika i vadgäller att processa fram olika dokument. Att sopa rentför egen dörr faller dock tillbaka på egetengagemang. När FN:s klimatpanel för sedanlade fram en mycket alarmerande rapport om föränd-ringar av jordens klimat sade sig ministern vara ska-kad. Rapporten och forskarnas slutsatser är alarme-rande, och man kan väl förvänta sig att ett land somSverige ser om sitt eget hus.Samtidigt kan vi också läsa om att den svenskaexportkreditnämnden bidrar till att de svenska garan-tierna i förhållande till landets storlek medverkar mertill växthuseffekten än något annat lands garantier. Desvenska garantierna avser stora energiintensiva pro-jekt som bygger fast mottagarländerna i fossilberoen-de. Detta sker som miljöministern så nogabetonar vikten av det globala och internationellaagerandet utan att, som jag tycker, sopa rentför egen dörr. Det vore intressant om ministern fak-tiskt ville ta tag i det som vi har möjlighet att rådaöver på hemmaplan.Ministern har utlovat en klimatproposition, menden har skjutits . Utan en egen klimat-strategi blir det svårare för att i internatio-nella sammanhang hävda en egen tuff roll. Jag villkonkret fråga ministern: det inte trovär-digheten att säger en sak i internationellasammanhang och på hemmaplan agerar på annat sätt?Anf. 103 Miljöminister ():Fru talman! Nej, , det finns ing-enting här som undergräver trovärdigheten. Jag skullegärna vilja resa med till några av dehär internationella mötena och låta det förtroende som finns för svensk miljöpo-litik och svensk biståndspolitik liksom inte minst förkopplingen mellan de två frågorna. Det är nästan såatt man ibland blir generad.Det är klart att detta också innebär stora förvänt-ningar på att vi ska försöka inta en ledarroll och på-verka de andra industrialiserade länderna - inte minstnär nu är ordförandeland i EU - att se till attEU spelar en progressiv roll i den globala miljöpoliti-ken. Det är min starka ambition att bidra till detta,och jag tror att jag so far har lyckats ganska väl.Vad sedan gäller den svenska klimatpolitiken ärSverige ett av de industrialiserade länder som har delägsta utsläppen av klimatgaser. har perinvånare och år i koldioxidutsläpp, och har 6ton. Vi ligger lite över det europeiska genomsnittet.Vi har antagit ett mål att 2000 ha samma utsläpp avkoldioxid som 1990. Jag tror att jag nu kan lova att vikommer att klara det målet med råge.Regeringen har förklarat att vi ska sätta upp ettmål att till 2010 minska utsläppen . Vikommer även 2010 att med marginal klara att tillhörade länder som har de lägsta koldioxidutsläppen i denrika världen. Detta är delvis en följd av en mycketaktiv politik på klimatområdet. införde somförsta land koldioxidbeskattning 1991. hargått före med stöd till, som jag tror, vid det här laget1 300 olika projekt i lokala investeringsprogram,varav en stor andel är klimatrelaterade. Jag skullekunna räkna upp ett antal ytterligare åtgärder.Min talartid är nu ute, men jag utgår från att ÅsaTorstensson kommer tillbaka till frågan om EKN, såatt jag kan ta upp den i mitt nästa inlägg.Anf. 104 ():Fru talman! Jag hoppas att ministern då ocksåkommenterar den kritik som har riktats mot och som vi också har kunnat läsa om itidningarna.Anf. 105 Miljöminister ():Fru talman! Jag har tagit del av den här kritiken.Eftersom jag tidigare har varit chef förExportkreditnämnden har jag naturligtvis varit speci-ellt intresserad av att se vad som ligger bakom deanförda siffrorna. Jag har även träffat den person,på Världsnaturfonden, som har tagitfram de här uppgifterna. Jag har från honom fått ettantal förslag till hur regeringen skulle kunna agera iframtiden. Jag ska naturligtvis begrunda dem ochgöra vad jag kan.Exportkreditnämnden har utvecklat en miljö-policy. Det var faktiskt något som jag själv tog initia-tivet till när jag var chef för är fortfarande inte övertygad om riktigheten iden kategorisering som har gjorts av Världsnaturfon-den innebärande att stöder mer koldioxidge-nerande export än andra länder. Det är också tvek-samt att beskriva det så. Vi har en tradition att varaduktiga på att göra pappersmaskiner eftersom vi haren lång tradition av skogsbruk. Det viktiga är inte attpappersmaskinerna genererar koldioxid, utan detviktiga är att de svenska pappersmaskinerna, somEKN garanterar när det gäller finansieringen, är bättrei fråga om miljöprestanda än andra pappersmaskinersom konkurrerar med dem. Jag ska titta på om det ärmöjligt att göra en sådan kartläggning.Anf. 106 ():Fru talman! Jag vill anknyta till det som miljömi-nistern började med, nämligen ökenutbredningen.Miljöministern berättade om ett positivt exempel. Jag försöker från gång till annan att stöttaVi-skogen. Jag hoppas att det finns många sådanapositiva exempel. Men tyvärr blir det mer öken, intemindre. Det är ett mycket allvarligt problem somgenerar miljöflyktingar, med de problem som det gertill följd.Frågan togs upp i en konvention i . Men vadjag förstår anslogs inte särskilda medel. Vilken ärstrategin för att minska ökenutbredningen? Finns deten särskild strategi gentemot ökenutbredningen?Anf. 107 Miljöminister ():Fru talman! Det finns olika strategier, . Låt mig först konstatera att den frågan harväxt i betydelse . Det ärdärför speciellt glädjande att vi började med det ar-betet i enligt det exempel jag beskrev för sålång tid som sedan.Det växer nu fram en hel del olika projekt somhandlar om olika typer av agro-forestry, som detkallas för på det fina engelska språket, dvs. kombina-tionen av skogs- och jordbruk. Det finns ordentligainsatser som görs när det gäller både FAO och UNEPför att uppmärksamma detta. Det finns t.o.m. teckenpå att ökenspridningen växer i , vilket gör attäven EU har engagerat sig i frågan.Sedan har vi självfallet det långsiktiga perspekti-vet med risker för att klimatförändringarna kommeratt ytterligare förstärka ökenspridningen. Jag besökteockså i Kitale s Agro-Forestry Center,som också var en hjärtevärmande anläggning som harfunnits i ungefär . Den används för utbildningoch rådgivning till bönderna i hela provinsen. Därvisas med en mängd olika exempel hur man kan för-stärka produktionen från jordbruket på ett sätt somförhindrar jorderosion och ökenutbredning.Anf. 108 ():Fru talman! Jag hoppas att alla projekten sommiljöministern tar upp är framgångsrika och får verk-lig spridning. De som har nämnts här gäller länder iAfrika. Men som miljöministern säger närmar sigproblemet Europa.En del av världen där man inte hör så mycket omökenspridning men där det kanske är det största pro-blemet är . Där finns stora flyktingströmmar medstora konfliktrisker som följd. Är med i diskus-sionerna? Har man erkänt problemet? Är man i så fallberedd att göra någonting åt det och ta hjälp utifrån?Anf. 109 Miljöminister ():Fru talman! är aktivt i det globala miljöar-betet. Jag har träffat min kinesiskekollega både i och i . Han var en avdeltagarna under miljöministermötet i förraåret. spelar en viktig roll som stort och kraftfulltland inom gruppen av utvecklingsländer.Jag vågar däremot inte ge mig in och ha någonuppfattning om hur ser på ökenspridnings-problemet i sitt eget land. Jag hoppas att jag kan fors-ka lite grann i det och sedan lämna över de informa-tionerna till vid ett annat tillfälle.Anf. 110 ():Fru talman! Miljöministern redovisade en ökandegemensamhetssyn inom EU vad gäller många pro-blem och utmaningar på miljöområdet. Det finnsanledning att glädja sig över de steg som tas ge-mensamt inom EU för en bättre miljö.Statsrådet tog också upp den allvarliga frågan omde stora oljeutsläpp som sker i haven, tyvärr ocksåinom och i våra svenska vatten.Här behövs uppenbart kraftfulla åtgärder för attkomma till rätta med problemen. Är man mellan EU-länderna helt överens om de offensiva åtgärder ochinsatser som behövs på området?Anf. 111 Miljöminister ():Fru talman! Det sker nu ordentliga förstärkningarav EU:s politik på området, delvis som en följd avden katastrof som inträffade när fartyget gickpå grund utanför och med de omfat-tande oljeskador som det ledde till. Det var något aven väckarklocka som har lett fram till konkreta åtgär-der, t.ex. när det gäller kravet på dubbla skrov påoljefartyg och en hel del annat.För vår del är detta EU-samarbete självfalletmycket viktigt, men våra närliggande problem gällerinte bara EU utan också länder som ligger utanförEU, även om en del av dem, t.ex. de baltiska ländernaoch , är på väg in i EU. Det innebär att vi måsteha ett samarbete även med de länderna. Det har viinom ramen för Östersjöstrategin, HELCOM-samarbetet. Vi kan nu också redovisa ett antal åtgär-der där vi har skärpt insatserna. Det finns mottag-ningsanläggningar runt hela där det går attgratis bli av med sitt oljespill. Det är ökad övervak-ning, som har inneburit en minskning av de konstate-rade oljespillen på svenskt vatten. Problemet är att demöjligen har skett på annat vatten där övervakningeninte är lika effektiv som här.Vi jobbar nu på att ta fram en skärpt lagstiftningpå området som ger större möjligheter att komma åtbefälhavarna på fartyg som släpper ut olja. Det är ettexempel på skärpningarna. Där kommer en proposi-tion till under våren.Jag skulle kunna fortsätta att räkna upp en mängdsådana områden. Jag tror i och för sig att det mesteffektiva sättet att förhindra oljespill är att få tag pånågot rederi eller fartyg som gör sig skyldig till ut-släpp och se till att konsekvenserna blir kännbara. Dethar varit svårt att åstadkomma tidigare. Jag hoppasoch tror att stillaliggandetiden för Alambra, somfortfarande ligger fast i en baltisk hamn efter att haspillt en mängd oljespill även på den svenska sidan avÖstersjön, och de böter som ska betalas tillsammansmed den dåliga PR som detta har inneburit för flagg-länder, rederi, kommer att innebära försiktighet ävenfrån andra rederier och fartyg.Anf. 112 ():Fru talman! Jag vill tacka för den, inom ramen förden tid som finns, utförliga beskrivningen och redo-visningen. Det är uppenbart att dessa frågor tas påstort allvar. Vi får hoppas att just förhållandet att debaltiska staterna står inför ett medlemskap i kandriva på utvecklingen så att frågorna tas på än störreallvar.Apropå sätt att upptäcka: Jag hörde i går i mass-medierna att man från ett JAS-plan hade upptäckt enbåt som släppte ut olja. Jag vet inte hur omfattandedet var. Det visar att man på olika sätt kan engageraolika organisationer och olika enheter, både statligaoch andra, i arbetet.Jag hoppas också att den skärpta lagstiftningenkommer relativt snabbt. Statsrådet sade i vår - jaghoppas vi hinner med det före sommaruppehållet.Anf. 113 Miljöminister ():Fru talman! Den lagstiftningen ligger på Närings-departementet. Jag vågar inte säga exakt vid vilkentidpunkt propositionen ska läggas fram. Jag vågar inteheller lova att den ska behandlas i undervåren. Jag hoppas att så är fallet, men jag är inte rik-tigt säker på det.Jag tycker också att det var trevligt att försvarethjälpte till att upptäcka skurkarna som släpper ut olja.Det var visserligen ett ganska litet utsläpp. Men detgick att genom det snabba militära maskineriet fåsnabb informationen om detta, via stridsledningenoch till myndigheter som kunde ingripa. Genom attdet gick så snabbt kunde man knyta fartyget till justdet oljeutsläppet. görs vissa analyser av oljeinne-hållet för att få fram ytterligare bevisning i frågan.Även om det var ett litet utsläpp tror jag att det ärviktigt att man tar alla möjligheter att se till att desom begår dessa brott, som det faktiskt är fråga om,också får kännas vid följder av detta.Anf. 114 ():Fru talman! Det har i kammaren fö-rekommit att man har ifrågasatt denvetenskapliga grunden för att klimatförändringarnaskulle ha något samband med mänsklig aktivitet. Minfråga är då: Kan man se att samma tendenser finnsruntom i världen? Är det så att tilltron till veten-skapsmän ökar eller minskar? Kan miljöministern i såfall berätta om de erfarenheter som han har från sinabesök utomlands? Är det så att man blir mer sams omgrunderna, eller blir man mer och mer osams omskälen till klimatförändringarna?Anf. 115 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig svara på det sättet att gene-rellt sett är det min ganska bestämda uppfattning atttilltron till t.ex. IPCC och till de vetenskapsmän somstår bakom de rapporterna ökar, parallellt med attmedvetenheten om klimatfrågorna ökar. Jag tror attdet faktum att medvetenheten om klimatfrågorna ökarhänger ihop med att fler och fler människor uppleveratt det är något konstigt som händer med klimatet.Det räcker egentligen att cykla hit , ifebruari, när det är sju för att drab-bas av den tanken.Vetenskapsmän på det här området har en myckettrovärdig förklaringsmodell till detta.