prot · GP0931 · 2001-11-21 00:00:00 — Vi prio-riterar skattesänkningar som ger tillväxtstimulans, enskattepolitik som stimulerar arbete, sparande ochrisktagande.Det är bl.a. därför som fäster stor viktvid att det ska löna sig att arbeta. Vi vet att för att viska klara av de utmaningar som den framtida demo-grafiska utvecklingen innebär måste fler vara i arbete.Då måste arbete löna sig. Då måste marginalskatternaned och marginaleffekterna angripas.Det är mot den bakgrunden som vi föreslår attvärnskatten ska bort och att den s.k. LO-puckeln skajämnas ut. Dessutom vill vi höja brytpunkten. Därförvill vi ha förändringar som är sådana att bostadsbi-dragen kan minska. Därigenom minskas ju margina-leffekterna.Slutsumman av det här resonemanget är att dengamla kända folkpartidevisen, att det måste löna sigatt arbeta, står sig mycket bra nu också och kommeratt kunna vara en bra valslogan i det kommande valet.Jag hoppas att ni ser bilden framför er: Det måstelöna sig att arbeta - Folkpartiet.När våra förslag genomförts fullt ut år 2004kommer inte mindre än 1,9 miljoner löntagare att hafått lägre marginalskatt än som skulle bli fallet medregeringens förslag. Det är ett kraftigt bidrag till att fåbehålla mer av sitt arbetsresultat.Det är också viktigt att stimulera arbetsgivare tillatt skapa arbeten, till att våga anställa folk. Det skakännas lönsamt att arbeta och att vilja vidareutvecklasig och sitt företag. Vi har ett antal sådana förslagsom gynnar företagandet.Vidare är det viktigt att ha ett skattesystem som sålite som möjligt gynnar svartjobb. Det finns olikaberäkningar av hur mycket samhället förlorar påsvartjobb. Jag ska inte ge mig in i en siffermässigdiskussion om det, men det är många miljarder kro-nor som försvinner. Vi kan säkert vara eniga om attdet inte är till gagn för samhället. En sektor där detta istor utsträckning förekommer är, som bekant, hus-hållssektorn. Vi vet ju alla att svartjobb förekommer istor utsträckning, till förfång inte minst för den somutför arbetet - en person som då inte får rätt till pen-sion, som inte kvalificerar sig för a-kassa och sominte är underställd andra förmåner som en anställdhar.Vi i tycker att det är rimligt att avlastaden som inte vill eller kan utföra arbete i hemmetgenom en möjlighet att till en lägre kostnad anställanågon och faktiskt därmed fördela sin inkomst tillnågon annan. Det är för mig obegripligt att majorite-ten inte kan tänka sig någon form för det här. Så gjor-de man ju egentligen med de s.k. ROT-avdragen, ochvårt förslag går i princip i samma riktning.En annan sak som föreslås och som enligt våruppfattning hör till kostnader för att kunna arbeta ochsom dessutom är jämställdhetsbidragande är avdragför reskostnader när det gäller att till och från arbetetta vägen via dagis. Barnomsorg är en företeelse isamhället som är nödvändig för att föräldrarna skakunna arbeta. Då är det också rimligt att få göra av-drag för de kostnaderna.Vi har andra skattefrågor som kräver en annanlösning än den som regeringen ger uttryck för. Fas-tighetsskatten är en del; den saken har ju redan varituppe här.En koppling mellan inkomna pengar och skattenfinns ju inte, inte heller när det gäller moms och and-ra punktskatter - dvs. skatten taxeras ut i sammaögonblick som den enskilde gör inhandlandet. Förden sortens skatt finns det enligt min mening i stortsett förståelse, men sedan kan man alltid diskuteranivån. Fastigheten ger ju inte pengar - det går inte attleva på mursten eller trä. Därför känns fastighets-skatten tämligen orättfärdig. Men det finns faktisktockså en fördel: Fastigheten kan inte flyttas utom-lands.Allt är inte svart eller vitt, men till övervägandedel är fastighetsskatten mörk, så som den har slagit.En skatt i sammanhanget som jag inte hört ifrågasät-tas särskilt mycket är reavinstskatten i samband medförsäljning av en fastighet. Då finns det ju pengar atttillgå, och därför kan det vara rimligt att avsätta skatttill samhället.Nu kommer regeringen med ett väldigt krångligtförslag om hur man ska så att säga klara undan demest absurda resultaten av fastighetsskattens kon-struktion. Men varför ta vägen över krånglighetersom gör att det blir nästan omöjligt att räkna fram sinskatt, när det hade varit fullt möjligt att titta på Folk-partiets förslag? Vårt förslag är enkelt. Det ger resul-tat och är ett bra steg mot att slopa fastighets-skatten.Jag erkänner gärna att även med regeringens för-slag minskar de totala skatteintäkterna för fastighe-terna, men det är för krångligt och går för långsamt.Vårt förslag är enkelt: Frys taxeringsvärdena på 1997års nivå och sänk skattesatsen till för villor och½ % för hyresfastigheter! Vi lär få återkomma till dendiskussionen i samband med att vi behandlar propo-sitionen.Fru talman! Jag är ju ny här i skattedebatten. Jaghar tittat lite grann i protokollet från förra årets debattoch fann då att ondgjorde sig överatt tog upp begreppet skadliga skatteroch vad det kan syfta till. Jag har funderat över defi-nitionen av begreppet skadliga skatter. För mig bety-der det skatter som får andra konsekvenser än dettamed att få in pengar till vårt gemensamma samhälle.Vissa skatter kan få konsekvenser som vi intetycker om. Ändå händer det - kapitalflykt, bristandeinvesteringsvilja, kvalificerade personers flytt utom-lands på grund av skattetrycket m.m. Dessa delaroroar oss. I en marknadsekonomi och i ett fritt sam-hälle kan vi inte ålägga invånarna i att inteflytta utomlands och att inte flytta kapital utomlands.Att tvingas investera sina tillgångar är något som barakan ske i en planekonomi av kommunistisk modell.Största delen av världen har också insett vådan av detoch lämnat det bakom sig.Av den anledningen påtalar vi t.ex. att förmögen-hetsskatten också måste bort. Det är ingetkonstigt med det. Majoriteten anser att det bara ärrika personer som gynnas. Naturligtvis finns det enlogik i det; det är ju kontentan av förmögenhetsskat-ten. Majoritetsföreträdaren undviker nogsamt att talaom baksidan av en förmögenhetsskatt - kapitalflyktfrån och udda investeringar i konst och annati stället för i företag. Det handlar alltså om en skattsom till sin art är sådan att t.o.m. regeringen kommitfram till att det måste finnas särregler för dem somhar en väldigt stor förmögenhet. Dessutom handlardet om en skatt som till på köpet inte lämnat sambe-skattningen bakom sig.För övrigt gäller detsamma fastighetsskatten ochdet förslaget. Det finns inslag av sambeskattning där- inte bara mellan makar, utan det gäller hela hushål-let i bostaden. Det är väl ändå märkligt att vi år 2001inte har kommit längre än till att vi ska ha kvar sam-beskattningen och inte låta jämställdheten slå fullt ut.I dag är det ju alls inte ovanligt att äkta makar ellersamboende har skild ekonomi, av olika skäl - skälsom varken majoriteten eller jag har med att göra.Ändå tvingas man till sambeskattning just genom attregeringen inte kunnat förmå sig att ta sådana steg ijämställdhetens namn, utan man inför t.o.m. nyaregler i den andan.Fru talman! Det finns en mängd andra skatter somvi behöver diskutera. får vi många tillfällen tilldet med anledning av alla de skattepropositioner somkommit i spåren av budgetpropositionen. Jag ser framemot de diskussionerna.Anf. 86 ():Fru talman! Jag tycker att ni som åker bil till Sö-dertälje ska titta på en skylt vid infarten till stan.Förut stod det: investerar 5 miljarder och an-ställer - tror jag; jag minns inte den exakta siffran -1 100 nya människor. har man ändrat texten påskylten. Det finns en liten raket med , och det står:Astra investerar 6 miljarder i Södertälje.Det här är också en del av verkligheten - ett stortföretag som investerar stort och som anställer oerhörtmycket folk. Man tänker inte flytta.För var det en omröstning iKalix om kommunalskatten. Från den politiska majo-riteten, som leds av , villeman titta på hur folk egentligen vill ha det. Mångadeltog och röstade. ville inte att kom-munalskatten skulle sänkas. Många har kommenteratdet och sagt att det var oerhört nyttigt att verkligen fåsätta sig in i hur pengarna används och se vad somkunde sparas på. Det var inte så mycket.Detta utslag visar att om människor får börja räk-na på det här med skatter inser de att skatteintäkternafaktiskt går till sådant som man tycker är väsentligtoch viktigt.För några år sedan anställde vi i enutredare i . Hon var ekonom och kunde räknapengar. Hon började räkna på hur hög hennes lönbehövde vara för att hon skulle klara sjukförsäkringarosv., det som normalt tas via de s.k. höga skatterna iSverige. När hon var färdig med sin beräkning insåghon att den lönen kunde hon inte kräva, för då blevdet riktigt mycket pengar som måste till.Jag tror att man måste nyansera skattedebatten litegrann för att se att för många människor är det enfördel att betala skatt. Då vet man att man inte behö-ver sätta undan pengar för ett eventuellt benbrott somman inte känner till, inte behöver sätta undan pengarför en förlossning som man kanske inte hade planerat,utan man vet att det finns en trygghet i samhället. Dettycker jag inte att man får glömma när man diskuterarskatten. I använder läkare mindre tid till pati-enter än i därför att de måste ragga pengar tillsina sjukhus. Det finns undersökningar som visar attdet skiljer ganska rejält vilken tid man lägger ned påpatienterna.Det finns fördelar med beskattning.Från sida är vi nöjda med den pro-position som läggs fram för . Vi menar attden tar upp många skatter som behöver förändras närdet gäller enskilda människor, fastighetsskatten osv.Vi är mycket glada för att vi har fått igenom en grönskatteväxling, där vi höjer grundavdraget med 900 kroch i stället ser till att vi bekostar det med höjda mil-jöskatter. Det finns en del skatter som jag förstår att ialla fall tycker är bra, t.ex. höjd avfalls-skatt som finns med som ett förslag bland Centerpar-tiets förslag.En annan bild av världen är nämligen en världsom går mot en klimatförändring som går ganskasnabbt. FN:s klimatpanel har visat att de tidigareberäkningar som gjorts av hur snabbt temperaturenökar på jorden var alldeles för låga. Det finns en storrisk att det här kommer att bli ett så svårt problemframöver att det kommer att påverka våra demokra-tiska system och ge oerhört stora påfrestningar pådem och på hela jorden. Det gäller att försöka vändaskutan så att vi kan börja hantera en klimatförändring.Från sida menar vi att vi måste knytaihop den ekonomiska politiken och den ekologiskapolitiken, dvs. att miljöpolitiken måste också styraoch styras av den ekonomiska politiken.Vi menar att den skatteväxling som genomförs på2 miljarder är en del i det vi ska göra, och vi förut-sätter att det kommer att fortsätta. Vi har sagt 30miljarder , och det är helträtt. Vad vi gör nu är att vi höjer koldioxidskatten,energiskatten och skatten på osorterade hushållsav-fall.Det finns annat i det här förslaget som jag tyckerär mycket bra och som inte har kommenterats överhuvud taget från talarstolen. En sådan sak, som jagvill ta upp, är bokmomsen. Från sidatycker vi att det är helt rätt att böcker ska stå för istället för . Kulturen ska vi gynna, och boken harinte alls försvunnit i och med datorns inträde utan ärväl så aktuell som någonsin tidigare.Det här är en av mina första debatter i skatteut-skottet. har jag varit i miljö- och jordbruks-utskottet, och där brukade vi alltid diskutera återfö-ring av bekämpningsmedel och kväve i handelsgöd-sel, en av de s.k. ryggsäckar man diskuterar. FrånMiljöpartiets sida har vi varit kritiska till att göra enåterföring av skatten på bekämpningsmedel och kvä-ve i jordbruket till näringen. Men när vi har tittat påolika modeller inser vi att det kanske finns fördelar iatt göra på det sättet. Det står i budgeten att vi skagöra den här typen av återföring om vi bara får god-känt av . Vi måste ha godkänt av föratt få lägga fram de ekonomiska förslag som vi tidi-gare var fria att bestämma över själva. kommerdet att gå ned en skrivning till som innebär attåterföringen av kväve till handelsgödsel kommer attske individuellt till lantbrukare. Det förslag som tidi-gare behandlades i hade inte en tillräckligtgod miljökoppling, ansågs det. Men den skrivningsom nu kommer att gå ned - möjligtvis redan har gåttned - har en, som vi hoppas, tillräckligt god miljö-koppling.Skatten på bekämpningsmedel kommer att återfö-ras till forskning och utveckling, helt enligt vad somtidigare sagts. Den frågan borde härmed vara avfördfrån dagordningen.Fru talman! I den mån inte re-dan yrkat bifall till reservationerna så gör jag det.Anf. 87 ():Fru talman! Välfärden ska betalas solidariskt ge-nom rättvisa skatter. Löntagarnas uppoffringar underde svåra år vi har bakom oss ska inte användas till attfinansiera skattelättnader för höginkomsttagare. Dettaär ett citat från de riktlinjer som den socialdemokra-tiska partikongressen förrförra veckan antog.Som många talare sagt tidigare möter vi en inter-nationell nedgång i konjunkturen. Men - och det ärinte många som sagt det utom finansministern ochJan - vi gör det på stabil ekonomisk grund.Eftersom vi har denna stabila ekonomiska grund kanriksdagen fatta en lång rad beslut på skatteom-rådet. Jag vill ge några exempel på sådana som finnsmed i den budgetproposition vars budgetramar vi ska fatta beslut om.Men : Skatternas värde ligger i vad vianvänder skattemedlen till. Vi vill utforma skattesys-temet så att inkomst- och förmögenhetsklyftornaminskar och så att vi kan betala en välfärd som om-fattar alla. Alla - inte bara några. Skattesystemet skadessutom, som jag sagt så tidigare,bidra till effektivitet i det ekonomiska livet. Dessutomska vårt sätt att ta ut skatter medverka till att skyddamiljön och jämna vägen mot det vi socialdemokraterkallar Det hållbara . Andra säger någontingannat, men vi menar nog i det avseendet precis sam-ma sak.Det finns partier, vi har hört det mer eller mindredirekt här , som hävdar att klyftorna i samhälletminskar om man genomför jättelika skattesänkningar.Jag påstår att det är precis tvärtom. Stora skattesänk-ningar tar bort medel från vården och skolan, frånäldreomsorgen och barnomsorgen. Det tycker jag ärfel. Det drabbar främst dem som behöver vårt gemen-samma ansvarstagande. Det leder till ökade klyftor istället för minskade. Jag är alldeles övertygad om attökade klyftor inte är rationella ens ur ekonomisksynpunkt, och jag är faktiskt lika övertygad om att detgår att få förståelse för detta synsätt även hos demsom har det relativt bra ekonomiskt. Ökade klyftor ärinte bra för någon, i varje fall inte på lite längre sikt.Det jag nu har sagt innebär att vi socialdemokraterär beredda att genomföra skattesänkningar om de tasur de ökade resurser som tillväxten ger, men vi är inteberedda att göra det om skattesänkningarna äventyrarvälfärden eller om de ska finansieras med lån. Omden ekonomiska utvecklingen medger det kan vialltså sänka skatterna, men då på ett sätt som gynnarrättvisan. Låt mig understryka "Om den ekonomiskautvecklingen medger det". Dynamiska effekter - dethar skymtats i debatten - säger en del. Jag på-minner om statsministerns formulering från partile-dardebatten : "Vällustingens uttåg ur politi-ken heter dynamiska effekter." Så sade då.Välfärden måste, om den ska bestå och om manska kunna lita på den, finansieras och finansieras fulltut. Den ska finansieras med pengar som kommer frånarbete och inte genom lån, varken från utländskabankirer eller från banker hemma i Sverige.Det finns de som i denna kammare ofta säger:Åter till den stora skattereformen. När jag har lyssnati dag undrar jag, fru talman, om det finns någon merän vi socialdemokrater som vill återvända till denstora skattereformen och som verkligen står upp fördet.Jag förstår nämligen inte den kritik som mer ellermindre outtalat framförs mot att vi vill fortsätta kom-pensationen för egenavgifterna. Såvitt jag kan sefinns det ingen annan väg att återvända till den storaskattereformen än att göra just detta.Förresten, jag ler en smula i mjugg när jag hördetta med åter till skattereformen från ,vilkas dåvarande skattepolitiska talesman hade 68reservationer mot den reform som ochSocialdemokraterna stod bakom.Vad är det då som utskottets majoritet föreslår påskatteområdet?För det första: Fortsatt kompensation för del avegenavgifterna. Vi började , ytterli-gare och vi föreslår nu , alltså ytterli-gare en fjärdedel, . När detta är genomfört harvi kompenserat för av egenavgifterna. Varjefjärdedel betyder i kronor räknat för en genomsnittligheltidsarbetande medlem i ca250 kr . Vi anser att det av fördelningspoli-tiska skäl är viktigt att fortsätta på den inslagna vä-gen. Om det finns samhällsekonomiskt utrymme -men bara under den förutsättningen - vill vi fortsättamed den sista fjärdedelen år 2003.För det andra: Vi anser att det är viktigt, framförallt från fördelningspolitisk synpunkt, att alla grupperfår del av det förbättrade ekonomiska läget. Därförtycker vi det är bra att alla pensionärer får skatte-sänkningar. Därför uppskattar vi finansministernsinnovation med negativ skatt som innebär att ocksåde pensionärer som inte betalar någon skatt - sombara får folkpension, pensionstillskott och bo-stadstillägg - får en summa pengar inbetald på sittskattekonto, så att de också får ta del av detta.För det tredje: Vi höjer grundavdraget från 10 000kr till 11 200 kr.För det fjärde: Utskottet ställer sig bakom rege-ringens förslag att justera såväl den nedre som övreskiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt. Närdetta är genomfört beräknar vi att av in-komsttagarna betalar statlig inkomstskatt. Målet är attnär utrymme finns - lägg märke till det - återgå tillde som var riktmärket, , i denskattereform som i huvudsak och Social-demokraterna stod bakom.För det femte: Vi inför en skattereduktion för endel av fackföreningsavgiften och avgiften till arbets-löshetskassan.För det sjätte: De som alla betalar i statligskatt ska också gå till kommunerna.För det sjunde: De nuvarande jämkningsreglernaför miljövänliga bilar kommer att bli förmånligare.För det åttonde: Fastighetsskatten sänks för små-hus till och för hyreshus till av taxerings-värdet. Detta ska gälla retroaktivt från iår. I ett särskilt betänkande som kommer att behand-las i kammaren föreslår utskottet atten begränsningsregel - det var den som LennartKollmats tyckte var så besvärlig - för fastighetsskat-teuttaget ska införas.För det nionde: Fribeloppen i förmögenhetsskat-ten höjs till för ensamstående ochtill för sambeskattade par.För det tionde: Mervärdesskatten på böcker ochtidskrifter sänks från till 6 %.För det elfte: Utskottet ställer sig bakom regering-ens förslag om en fortsatt grön skatteväxling.För det tolfte: Företagen i inland fårsänkta arbetsgivaravgifter. Investmentbolagen fårsänkt skatt och byggbranschen får stimulans i form avett statligt investeringsstöd. Men framför allt - ochdetta är viktigare än någonting annat - kommer hus-hållen att ha betydligt mer pengar i sinaportmonnäer. Dessa pengar kan hushållen användaför att konsumera, alltså köpa de produkter ellertjänster som företagen producerar. Det är närmastavgörande för företagens framgång.Fru talman! Jag tänkte kommentera något av detsom har sagts tidigare.Jag börjar med det som sade.Han talade om den traditionella företagaren.Jag hoppas förresten att blev välmottagen i . Det är jag nästan säker på, för iSjuhäradsbygden blir man alltid väl mottagen.Som man ropar i skogen får man svar. När CarlFredrik besökte olika företag tyckte man attskatten var för hög. Arbetsgivaravgifterna var säkertockså för höga. Men när jag är ute i Sjuhäradsbygdenoch i andra delar av landet diskuterar man nästanalltid efterfrågan. Folk måste ha råd att köpa grejer.Folk måste ha mer pengar i portmonnän. Jag påstårinte att inte har hört det som hanberättade, men det kan vara ett utslag av att vi ställerolika frågor. kallar detta för dentraditionella företagaren.En sak till som talade om varden s.k. välfärdsligan. Det är ödets ironi - i alla fallför - att när vi föll ned på listannästan som en sten i vatten var det , 1991-1994. När det blev socialdemokratiskledning knatade vi sakta uppåt. Ta och studera väl-färdsligan lite närmare!Marie : Jag är inte främmande för attsänka bolagsskatten med någon eller några procen-tenheter. Jag tycker att man kan diskutera det. Scha-blonbeskattning för vissa branscher kan man ocksådiskutera. Jag är tveksam, men det parti som jag re-presenterar har ett öppet sinne för att diskutera ensådan konstruktion.Kenneth låter som en äkta, mörkblå, kon-servativ företrädare. framstår somknappt ljusblå vid en jämförelse. Jag vet inte vem aver som ska ta till sig detta. Båda blir kanske missnöj-da. Men är verkligen mörkblå. Hansade t.o.m. att skatten skulle sänkas så att man självkan finansiera sina barns skolgång - förutom dettamed sjuk- och pensionsförsäkring.Sedan samarbetar med glädje medmoderaterna. Gäller det också slopandet av den statli-ga skatten? Efter uppvisning här kanman fråga sig om är så angelägenom ett samarbete. Det måste i så fall bli åt höger.Rolf Kenneryd talade om de sociala och regionalaklyftorna. Några ord om detta med regionala klyftor.De har vuxit under den senare hälften av 90-talet.Självfallet tar vi ansvar för det, men framför allt berordet på - och det är väl medveten om -att marknadskrafterna i en högkonjunktur är oerhörtstarka. De strävar mot centrum, inte bara ivårt land utan det gäller alla industrialiserade länder.Det innebär problem, men det problem som RolfKenneryd, jag och alla andra har är att vi inte vetvilka medel som vi ska använda mot dessa starkamarknadskrafter.Lennart Kollmats påstod att ägnadesig åt köpfest. Jag har försökt att räkna på de beslutsom vår kongress beslutade om, och det gäller i stor-leksordningen 15 miljarder. Men det blir inte aktuellti morgon eftermiddag och inte ens . En till-växt på innebär 20 miljarder, tillväxt innebär40 miljarder, tillväxt, som vi har haft under desenaste åren, innebär 80 miljarder. Då är 15 miljarderutslaget över inte så mycket.Sedan säger att fastighetsskattenär orättfärdig. Jag ska bara anföra ett kort citat - se-dan ska jag tala om vilka som har skrivit under det:"Ett motiv för att ta ut fastighetsskatt har varit attdenna ersätter en inkomstbeskattning av det i fastig-heten nedlagda kapitalet. Fastighetsskatt för privatbo-städer i form av småhus kan således ses som en skattpå implicit avkastning på eget kapital motsvarandeden tidigare schablonintäkten. "Skäll inte på mig om ni tycker att citatet är träigt.Det är taget från kompletteringspropositionen våren1992. Det var alltså det teoretiska skälet till att manskulle ha fastighetsskatt. Undertecknarna var en mo-derat statsminister, en folkpartistisk finansministeroch en moderat skatteminister.Till sist: De rättvisereformer som finansministernoch finansutskottets ordförande tidigare redovisat ochdet som jag nu har sagt om skattesänkningar ger, somjag också har sagt tidigare, mer pengar i portmonnänför i stort sett alla. Vi räknar med att hushållens kon-sumtionsutrymme, som man brukar säga på nationa-lekonomiskt språk, ökar jämförtmed i år.I början av det här inlägget sade jag att för oss so-cialdemokrater finns det ingenting som är viktigareän att slå vakt om välfärdssamhället. Det bästa sättetatt klara det är att se till att man har egna pengar somkommer av arbete. I längden kan vi inte finansieravälfärd med lån.Jag tror att det var som talade om attregeringen nu har en sådan tur. Men vi har sett till attvi har den där bufferten. De tolv punkterna som jaghar talat om är alla av det slaget att de kallas kon-junkturstimulerande åtgärder, och är det rätt tid attsätta in dem.Till allra sist, fru talman, vill jag i likhet med fi-nansutskottets ordförande yrka bifall till finansut-skottets förslag och avslag på de reservationer som ärfogade till samma betänkande.Anf. 88 () re-plik:Fru talman! De två gånger räckerinte till för att kommentera allt det som tog upp och som jag gärna skulle vilja kom-mentera.Jag noterar dock ett par saker. att om man sänker skatten ökar tillväxten iekonomin genom att människor har råd att konsume-ra.