prot · GO0953 · 2001-01-19 00:00:00 — Det finns också exempel på att dethar skett.När jag besökte - det blir mycket medRunar och - fanns det ett gottsamarbete med de fackliga organisationerna. De varmed och stöttade de som deltog i aktiviteten, och devar med och tog fram praktikplatser på företagentillsammans med de fackliga kamraterna. Det var ettgott utfall. Det skulle naturligtvis också kunna appli-ceras på invandrarorganisationerna. Jag är inte allsnegativ till den tanken.Anf. 121 () replik:Fru talman! Jag har fått in flera rapporter från bå-de revisorer och från IFAU, Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering, med mycketdrastiska omdömen från invandrare om samarbeteteller om någonting som borde ha varit ett samarbetemed arbetsförmedlingar. Klagomålen från invandrar-befolkningen när det gäller hur människor behandlaspå arbetsförmedlingen är mycket starka. Hur kommerdet att bli när man har centraliserat och koncentreratså mycket av detta arbete inom aktivitetsgarantin?Försäkringskassorna har på många ställen slutatatt betala för rehabilitering av arbetslösa. Vi vet attnär man är arbetslös får man större problem medhälsan. Vem kommer att betala för rehabilitering avlångtidsarbetslösa?Anf. 122 () re-plik:Fru talman! Jag ska säga någonting om gruppeninvandrare. Jag nämnde en del, nämligen den s.k.åldersdiskriminering som finns på många ställen.Men det är alldeles för vanligt förekommande attmänniskor diskrimineras på grund av utländsk här-komst. Det ser vi i arbetslivet. Det finns exempel pånär man har ringt och presenterat sig som svenskföddoch har varit intressant för en intervju, men om manhar talat om sitt riktiga namn och det har avslöjats kommer från någonstans utanför harman inte varit intressant för intervju. Där finns nå-gonting som en politiker ska ta tag i. Men det måsteockså vara en uppgift brett i samhället.Vill vi ha ett harmoniskt samhälle måste också nä-ringslivet och arbetsgivare ta sitt ansvar. Det går inteatt bara skjuta åt sidan och säga att någon annan fårgöra det. Det är ett brett ansvar när det gäller invand-rarsidan. Det vill jag lyfta fram i debatten. Vi måsteägna oss mer åt detta i framtiden.Anf. 123 () re-plik:Fru talman! Många av de saker jag tänkte ta upphar redan gått runt här. Men jag tänkte ändå fråga omaktivitetsgarantin. Den fungerade tydligen när ut-skottsordföranden var i . HelaVärmlandsbänken blev uthängd i Folk-blad i förrgår. Vi fick en riktig rappa för att vi harstött denna garanti. Det vore intressant att få höra vari det fungerar så att vi kan ta fram ett braexempel.Jag tycker själv att det finns mycket i aktivitetsga-rantin som är lovvärt. Att garantera någon en aktivitetmåste vara en uppgift vi har i riksdagen.Har ordergivningen från vårt beslut via AMS uttill arbetsförmedlingarna blivit felaktig? En hel delarbetsförmedlare är oroliga över sitt sätt att arbeta ochkänner olust inför arbetet. De känner att det arbetsun-derlag de har fått inte är riktigt bra.Anf. 124 () re-plik:Fru talman! De som jobbar på arbetsförmedling-arna är en grupp människor som har varit hårt an-strängda . Det har varit oerhörtmycket besök och många människor som har vänt sigdit. Det är en grupp som känner sig sliten.Aktivitetsgarantin är ett helt nytt sätt att arbeta påför personalen. De ska arbeta på individbasis, göraprogram och vara delaktig gentemot den enskildamänniskan på ett helt annat sätt än vad vanlig plats-förmedling innebar och hur de gamla åtgärdspro-grammen presenterades.Sedan har jag ett kort svar till på en fungerande aktivitetsgaranti var påArbetsförmedlingen i . Det finns naturligtviskritik i precis som i andra län. Men det hörlite grann ihop med var man bor, vilken ålder manhar, hur man ser på möjligheterna att få ett jobb. Detär inte alltid det är aktiviteten i sig det är fel på utanatt det finns en misströstan över den egna situationen.Här får vi vara med och diskutera förbättringar.Jag har varit med och gett ett förslag i mitt huvudan-förande, nämligen om övergångsarbetsmarknad. Detkan naturligtvis vara flera åtgärder.Anf. 125 () re-plik:Fru talman! Jag tackar för det. Jag kan kontrolleramed där det fungerar bra. Jag har besökt många arbetsförmedlingar. Jag hållermed om att det finns många ställen där det fungerarbra.Jag har en sista fråga till . Imitt inlägg sade jag att regionalpolitik och arbets-marknadspolitik borde samordnas bättre så att urbani-seringen kan stoppas och att vi kan använda Gles-bygdssverige till lokalisering av arbetsplatser på ettannat sätt än vad vi gör . Har jag stöd i detta frånSven-Erik ? Är den politik som förs förregionerna inte speciellt bra för arbetsmarknadspoli-tiken om hela ska leva?Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Vi har ett problem. Vi har ett struk-turproblem i landet, där vissa regioner växer kraftigtoch andra inte. Det påverkar också den del som liggerinom arbetsmarknadspolitikens ram. Men det är klartatt arbetsmarknadspolitiken inte kan lösa alla de pro-blemen. Det är jag den förste att hålla med om. Denmåste paras med en effektiv regionalpolitik.Nu lade en utredning fram ett betänkande strax fö-re jul som är under remiss. Jag ska med stort in-tresse ta del av vad det kommer att ge i propositions-skrivningen. De förslagen som kommer att läggasfram där kommer vi att ha nytta av i arbetsmarknads-politiken för att få en bättre balans i landet.Jag är själv glesbygdsbo, som , så jag värnar väldigt mycket om de orter somligger utanför de stora centrumen. Jag menar att manockså där ska kunna ha tillväxt, bo och ha det bra,likväl som på andra ställen i landet.Anf. 127 ():Fru talman! Det har varit väldigt intressant attfölja den här debatten, där de viktigaste frågorna påarbetsmarknadsområdet och det regionalpolitiskaområdet har tagits upp som oftast diskuteras utanförkammaren. Jag vill som sista talare ta mig tid attdiskutera en fråga som inte tillhör dem som vi foku-serar mest på men som ändå är av stor vikt för demsom finns på den svenska arbetsmarknaden.Jag har tidigare på samma sätt försökt spegla denrisk jag ser i att man på många håll inte användersvenska språket som arbetsspråk ute på arbetsplatser-na och vad det innebär ur demokratisk synpunkt inte kan ta del av information på det språk somman för övrigt talar på arbetsplatsen.Jag ska här ta upp en annan fråga, som handlar omatt företag som etablerar sig i inte bara måsterespektera svenska språket som arbetsspråk på ar-betsplatserna utan också måste respektera våra lagaroch avtal.Vi vet att världens största biltillverkare GeneralMotors köpte den återstående halvan av Auto-mobile från Wallenbergsfärens Investor. Många av dehär utländska uppköpen eller fusionerna med svenskastorföretag som vi har sett har också andra konsek-venser. Svenska stoltheter som , ochAstra är nu till stora delar utländskt ägda. Även statli-ga företag som Nordbanken har tvingats söka sig tillutländska samarbetspartner.Tiden är nu definitivt förbi då ett företag kundeses som en nationell tillgång. Stora företag konkurre-rar på världsmarknaden och kan knappast över-leva om de inte finner lämpliga samarbetspartner frånandra länder.Jag kom nu från , där man ser attdet svenska näringslivet och stora delar av det taiwa-nesiska näringslivet förvånansvärt nog passar välihop. Det finns förutsättningar för att utvecklas vida-re, och jag tycker att det är sådant som man välkom-nar.Svenska uppköp av utländska företag och utländ-ska uppköp av svenska företag kommer att fortsätta,som den svenska arbetsmarknaden blirintressant att etablera sig på för utländska ägare avföretag.Det är i grunden positivt för vårt land att utländ-ska företag väljer att investera i . Just ISAjobbar med att utveckla den här delen vidare, och detstår jag helt bakom.Sällan uppmärksammas problem i samband medde här fusionerna och de kulturkrockar som ofrån-komligen blir följden av att svenska företag fusione-ras med utländska. När anställda och ledning kommermed kritik eller synpunkter har företaget ofta enmycket annorlunda syn på t.ex. personalpolitik, uti-från andra länders erfarenheter och regelverk. Detfinns naturligtvis ingen generell företagskultur i ettland - det varierar mellan varje företag - men mankan ändå finna att företag från andra länder ofta harandra traditioner än svenska företag.Mest uppmärksammade är problemen med denamerikanska företagskulturen. De amerikanska före-tagen är väldigt ofta hierarkiskt uppbyggda, och led-ningarna brister när det gäller information till ochinflytande från de anställda. Rapportskrivande ärväldigt dominerande. Företagskulturen i ärmindre auktoritär, och de anställda är vana vid attarbeta självständigt och diskutera frågor som rörarbetet med såväl kolleger som chefer och företags-ledning.Vi minns det uppmärksammade fallet när LearCorporation lade ned verksamheten i en del av Sveri-ge. Informationen till personal och fackklubb var dengången mycket bristfällig, och många av de anställdakände att de blev utkastade direkt på gatan.Tidigare har liknande problem uppmärksammatsnär den amerikanska leksaksjätten 'r' Us etable-rade sig i . Den gången ledde företagets oviljaatt skriva kollektivavtal för sina anställda i Sverigetill en uppslitande facklig konflikt med företagsled-ningen.Listan på exempel kan göras längre. Alla har detgemensamt att stora företag med bakgrund i framförallt en amerikansk kultur och med mer liberal lag-stiftning brister i delar som är grundläggande i detsvenska arbetssättet.Jag har också träffat på exempel i min valkrets närjag har varit ute på arbetsplatsbesök som känns somväldigt onödiga problem och konflikter. Det skullekunna fungera bättre om man kände till mer av densvenska arbetsmarknadens tradition.Vi måste från svensk sida ställa krav på att de fö-retag som etablerar sig i följer svensk lag ochrespekterar fackliga rättigheter. Såväl svenska somutländska företag måste respektera de regler vi har förskydd av anställning, arbetsmiljö och medinflytande.Det har uppenbart brutits mot detta vid ett flertaltillfällen, som de tidigare exemplen tydligt visade.Om vi bortser från rena lagbrott, som får anseshöra till ovanligheterna, finns det en gråzon där före-tag och anställda måste komma överens om de reglersom gäller. Det här kommer att bli en allt viktigarefråga för fackföreningsrörelsen , och dessaförhandlingar måste tas på allvar.Samtidigt är det uppenbart att det tyngsta ansvaretfaller på arbetsgivarna. Dessa måste anstränga sigmer för att få en rimlig dialog med de anställdas re-presentanter. Fungerar inte det här samarbetet på etttillfredsställande sätt riskerar vi att få ett samhälle däralltfler anställda känner sig otrygga i jobbet eller därinformationskanalerna mellan ledning och anställdainte fungerar. Även företagsledningar från andraländer med en annan företagskultur måste respekterade rättmätiga krav på att bli behandlade med respektsom de anställda för fram. I grunden är detta ettöverlevnadskrav även för de här berörda företagen.Fungerar inte kommunikationen med de anställda blirresultatet inte bra.Jag tycker mig på mina arbetsplatsbesök ha kun-nat se att det här har lett till brister i effektiviteten ochatt anställda med kreativitet och goda ambitioner harkänt att de inte kan utvecklas på ett företag. Då blirdet naturligtvis ett individuellt problem, men det blirockså problem för företaget. Om det handlar om enliten ort kan det här utarma det företag som ärväldigt viktigt för en bygd.I framtiden måste vi bli bättre på att kräva att fö-retag som är verksamma i respekterar lagaroch avtal och behandlar de anställda med respektsamt att man konsekvent använder och månar om detsvenska språket i det dagliga arbetet ute på arbetsplat-serna, så att anställda kan ta till sig information ochförstår de instruktioner som de får. Det är dels enfråga om att värna det svenska språkets framtid iSverige, dels en demokratifråga på arbetsplatserna.Anf. 128 ():Fru talman! Det var synd att jag måste begära re-plik, eftersom debatten egentligen är slut. Men jagklarade inte att låta gå oemotsagd.Är det så att anser att globaliseringenav företagsamheten på något sätt är ett problem? Jagbor vid en landgräns och hör hur man i oftasäger att tar över arbetsmarknaden i Norgeoch ser att norska oljemiljoner hamnar i . Ikeaerövrar hela osv. Det är väl en fördel om desvenska företagen, även med utländskt kapital, för inkraft i och kan etablera sig där - jag har för-stått att det är viktigt. Hur skulle det gå om svenskförsvarsindustri inte kunde vara med i globaliseringenoch europeiseringen, vid EU-sammanslagningarnaoch den transatlantiska länken?Alternativet är att de baltiska länderna tar våra ar-betsintensiva företag till sina länder och till Polen.Det får vi ju leva med.Anf. 129 ():Fru talman! Även om jag nu missar mitt tåg hemtycker jag att det är viktigt att tarupp den här diskussionen i en replik. Jag vill inte pånågot sätt bli missuppfattad.Jag tror att det är oerhört viktigt att tänka på enannan sak även om man har en grundläggande in-ställning att det är positivt med globaliseringen ochvad den i huvudsak innebär. Den innebär också att vihar företagsetableringar över nationsgränserna ochöver gränserna mellan världsdelarna. Jag kunde, somsagt var, se positiva exempel på det här under mittbesök i , där det finns ett fyrtiotal svenskaföretag. Det finns också taiwanesiska företag i Sveri-ge. Om man bejakar en sådan utveckling måste manockså våga se att det finns problem, problem somman kan lösa om man tar upp dem och diskuterardem.När jag har mött den här typen av problem, att fö-retagskulturer som har utvecklats någon annanstanskrockar med kulturen på en arbetsplats i ,tycker jag att de är ganska onödiga. Men de finns ochexisterar, och vi måste våga ta upp dem och försökalösa dem för att underlätta ytterligare internationalise-ring på arbetsmarknaden.Anf. 130 ():Fru talman! Jag kan ta ett exempel från när jagåker runt och besöker företag, något som säkert Cari-na också gör. Då träffar man på utländska che-fer som säkert har hamnat i på grund av attderas huvudföretag i något land har köpt svenskaföretag. Jag har träffat på företagsledare som säger attdet är bra att komma in i svensk kultur inom företag-samhet och arbetsmarknad. För när de kommer tillSverige - det var något exempel med och sådantsom tog upp - måste de lära sig att levaefter svenska regler. Jag tror att det medför att en delföretag när de globaliserar sig och kommer till andraländer säger att det var nyttigt att komma till ,att bli delägare i ett svenskt företag och att lära sigsvensk arbetsmarknad och svensk företagarpolitik.Anf. 131 ():Fru talman! Om vi diskuterar de här sakerna utepå arbetsplatserna, fackföreningarna och arbetsled-ningen och även politiskt, innebär det så klart att manockså kan hitta lösningar på de här problemen. Detgör vi ju när vi möter varandra i de olika sakfrågorna.Men har jag upplevt att man väjer för att taupp den här diskussionen och att man på så sätt tvärt-om fördjupar problemen så att vi får de väldigt nega-tiva exempel som vi har kunnat läsa om i medierna.Det finns också många andra vardagsproblem påde här företagen som egentligen aldrig kommer dit-hän att man på allvar sätter sig ned och försöker lösadem. Det kan vara negativt för de här företagensutveckling. Särskilt bekymrad blir jag när jag ser attdet också kan vara negativt för en hel orts utvecklingeftersom många av dem som företaget kanske skulleha allra störst nytta av väljer att söka sig till andraarbetsplatser där de kan utvecklas och ta det ansvarsom de har gjort under tidigare ledningar.Den allmänpolitiska debatten var härmed avslu-tad.5 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Tredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2000/01:61 Rådets rekommendation om barns ochungdomars alkoholkonsumtion KOM(2000)736till socialutskottet2000/01:62 Förslag från Europeiska kommissionenom förslag till rådets direktiv om miniminormerför medlemsstaternas förfaranden för att beviljaeller återkalla flyktingstatus KOM(2000)578 tillsocialförsäkringsutskottet6 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden2000/01:KU9 Yttrande- och tryckfrihetsfrågor2000/01:KU10 Granskning av statsrådens tjäns-teutövning och regeringsärendenas handläggningJustitieutskottets betänkanden2000/01:JuU5 och telefon i allmänförvaltningsdomstol, m.m.2000/01:JuU6 Ekonomisk brottslighet2000/01:JuU7 Ansvaret för inregistrering av boupp-teckningar och för arvsbeskattning, m.m.Socialutskottets betänkande2000/01:SoU7 Barn - här och Redogörelse förbarnpolitiken i SverigeMiljö- och jordbruksutskottets betänkanden2000/01:MJU6 Biodling2000/01:MJU7 betänkande2000/01:BoU4 Vissa fastighetsrättsliga frågor7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 19 januari2000/01:216 av Carlinge Wisberg (v) till näringsmi-nister arbetsmiljöansvar2000/01:217 av () till miljömi-nister /01:218 av () till kulturministerMarita UlvskogPolitisk fri radio2000/01:219 av Per () till näringsministerBjörn RosengrenTunnfilmsteknikInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 23 januari.8 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 19 januari2000/01:546 av () till näringsministerBjörn RosengrenRegelverket för småföretagare2000/01:547 av () till miljömi-nister /01:548 av () till utbild-ningsminister till djurförsök2000/01:549 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonDet fysiska aktivitetsåret 2001Frågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 23 januari.9 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att skriftligt svar på följande fråga in-kommitden 19 januari2000/01:517 av () till utrikesmi-nister mot bilharziaSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 23 januari.10 § Kammaren åtskildes kl. 14.02.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 4 § anf. 43 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 102 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.