prot · GO0976 · 2001-03-08 00:00:00 — Som är välkänt kommer regeringenatt lägga fram en sammanhållen infrastrukturproposi-tion till hösten.Citytunnelproblematiken är föremål för förhand-lingar, där staten har utsett en särskild förhandlings-man, , för att diskutera hurfinansieringen av den merkostnad som har uppstått iCitytunnelprojektet ska delas mellan de olika intres-senterna.Jag har uttalat, och det finns en allmän uppslut-ning i regionen för det, att är enstrategiskt väldigt viktig investering, inte för Malmösvidkommande så mycket som för hela den regionalatrafiksituationen i . Här finns en utfästelse ochriksdagsbeslut om att klara av att genomföra det pro-jektet. Det handlar nu om att hitta en finansiering förfördyringarna och merkostnaderna i Citytunnelpro-jektet.Anf. 66 ():Herr talman! Det låter ju positivt att det ska kom-ma någonting . Men den här infrastruktur-propositionen har vi ju väntat på ganska länge.Men menar då statsrådet att man genomdenna infrastrukturproposition kommer att klara av enfinansiering av väldigt många infrastrukturinveste-ringar i ?Anf. 67 Statsrådet ():Herr talman! Jag åker väldigt mycket runt i landet,och jag vet att det finns angelägna infrastrukturpro-jekt runtom i landet. Det blir till syvende och sist enprioritering och sammanvägning av vilka satsningarsom vi mäktar med under den kommande tioårsperio-den. Men därom får vi möjligheter att föra ett utför-ligt resonemang när regeringen har lagt fram sin in-frastrukturproposition i höst.Heby kommunAnf. 68 PER ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet i . Kommunenansökte om länsbyte, till län, efter en folk-omröstning 1998 som visade en klar majoritet för ettsådant byte. Regeringen har sedan överlämnat frågantill Kammarkollegiet som har utrett. Kommunförbun-det har avlämnat en rapport som är positiv just till ettsådant byte. Och lämnade Kam-markollegiet sitt yttrande till regeringen som ocksåvar positivt till ett sådant länsbyte.Min enkla fråga är: När kommer regeringen attbesluta i detta ärende?Anf. 69 Statsrådet ():Herr talman! Bakgrunden är ungefär den som PerLager har beskrivit. Men man kan aldrig på förhandtala om när regeringen kommer att besluta någontingän mindre vad regeringens beslut definitivt kommeratt bli. Men så mycket kan jag i alla fall säga att jagtror att jag har tagit emot den sista uppvaktningen idetta ärende, och de har varit många, det kan jagförsäkra Per om, och jag är medveten om detoerhört stora intresse som finns framför allt i Hebykommun för denna fråga, men också i omgivningarnaruntomkring, i både och län.Regeringen kommer att få ta ställning till dennafråga , och jag hoppas att vi kan återkommamed ett besked inom en mycket snar framtid. Mennågot närmare besked än så kan jag tyvärr inte ge PerLager.Anf. 70 PER ():Herr talman! , säger ministern. Någotnärmare besked kan hon inte lämna. Men jag får välnöja mig med det och utgå ifrån att är högsten månad.SambeskattningAnf. 71 ():Herr talman! Det är den internationella kvinnoda-gen , och den socialdemokratiska regeringentalar mycket om jämställdhet och berömmer sig gärnaav att göra en hel del för jämställdheten. Trots dettasambeskattas fortfarande förmögenheter i ,och det är ju illa ur ett jämställdhetsperspektiv. Menvad som är ännu värre är faktiskt att regeringenkommer att föreslå en ny sambeskattning, och nugäller det fastighetsskatten.Min fråga till , som ska svara påövergripande frågor, är om regeringen har funderat påeller gjort överväganden ur ett jämställdhetsperspek-tiv när den nu är på gång att föreslå en ny sambe-skattning för fastighetsskatten.Anf. 72 Statsrådet ():Herr talman! Jag förstår att frågan syftar på denbegränsningsregel som regeringen har utlovat ochsom ska träda i kraft retroaktivt från den 1 januari.Begränsningsregeln syftar till att ett hushåll inte skabetala mer än en viss del av sin inkomst i fastighets-skatt och på det sättet begränsa genomslaget av fas-tighetsskatten för vissa särskilt utsatta grupper. Rege-ringen kommer i det förslag som ska presenterassenare i vår - det är ännu inte färdigt - att redovisavilken teknisk lösning som vi vill ha för begräsnings-regeln. Sedan ska betänkandet remitteras innan riks-dagen fattar beslut. Men tanken är att det ska gällafrån den 1 januari.Anf. 73 ():Herr talman! Då får jag verkligen skicka med re-geringen att den gör dessa överväganden ur ett jäm-ställdhetsperspektiv. Vi vet att sambeskattning avförmögenhet ifrågasätts av väldigt många just ur dettaperspektiv. I princip alla partier utom Socialdemo-kraterna talar om att ta bort sambeskattning av för-mögenhet.Lägger man ihop de sammanlagda inkomsternaför att ta ut fastighetsskatt så är det ju en ny sambe-skattning. Eftersom regeringen säger att den är värl-dens mest jämställda regering hoppas jag att denverkligen tittar på detta ur ett jämställdhetsperspektiv,annars inför man ju, som jag säger, en ny sambe-skattning som inte är speciellt bra ur jämställdhets-synpunkt.Jag har svårt att se hur regeringen ska komma urdetta om man lägger ihop de sammanlagda inkoms-terna, eftersom det då blir en sambeskattning. Menjag skickar med detta och hoppas att regeringen löserdetta på något sätt, även om jag har svårt att se attregeringen kan göra det.Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Begränsningsregeln syftar ju till atthålla igen hushållets gemensamma boendekostnadoch begränsa genomslaget av fastighetsskatten. Det ärju syftet med den begränsningsregel som regeringenkommer att föreslå.Ideella föreningarAnf. 75 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . Den gäller det faktum att föreningar inom id-rottsrörelsen får göra utbetalningar till medarbetareoch funktionärer upp till ett halvt basbelopp, dvs.18 000 kr utan att behöva betala löneskatter och ar-betsgivaravgifter, och det tycker jag är bra att de fårgöra. Men min fråga är varför inte den övriga ideellasektorn, dvs. t.ex. scoutföreningar, församlingar ochRöda korset, får göra samma sak.Anf. 76 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen har ingaplaner att utvidga dessa regler. Men jag ska kanskeuppmana frågeställaren att ställa en fråga till finans-ministern som är ansvarig för skattepolitiken, så fårfrågeställaren kanske ett mer utförligt svar.Anf. 77 ():Herr talman! Jag tycker att detta är en viktig frå-ga, därför att den ideella sektorn är väldigt viktig. Jagtycker att vi bör ge den allt stöd som vi kan. Och jagtycker att det bör vara likhet mellan idrottsrörelsenoch t.ex. församlingar och scoutrörelsen. Jag skickardärför med detta till genomLars-Erik , att titta på detta och ändrapå det så att det blir lika för föreningarna i Sverige.Regionala resurscentrum för kvinnorAnf. 78 ():Herr talman! Jag har en fråga till ,och den rör regionala resurscentrum för kvinnor.Regeringen har avsatt ca 26 miljoner för projekt, ochdet är väldigt bra. Men lokalt och regionalt måsteman jobba hårt innan ett projekt kan starta. Och föratt få i gång ett projekt har man inga medel. Kvinnorkan mycket, men de kan inte, och ska inte tycker jag,jobba ideellt för att få i gång ett sådant projekt. Jagundrar hur statsrådet ser på den här problematiken?Anf. 79 Statsrådet ():Herr talman! Den fråga som gäller många, nästan alla, projekt där insatsenfrån början förutsätts vara ganska liten, men den skaofta utgå från en ideell organisation, från en föreningeller ett kooperativ som har en liten kassa att ta av. Vitittar på detta ur ett generellt perspektiv, och vi harredan gett möjlighet till hjälp med egenfinansieringennär man får pengar från EU till en del målprojekt. Detär klart att om den principen faller väl ut och får deneffekt som vi önskar, nämligen att fler projekt kankomma i gång snabbare, så är jag beredd att se översamma linjer för också andra projekt. Men låt ossbörja med detta första och se om vi når dit vi skullevilja med denna möjlighet.Anf. 80 ():Herr talman! Det tycker jag låter bra, och detstämmer lite med det förslag som jag har, nämligennågon form av basfinansiering för dessa resurscent-rum, så att de vet att de har någonting att utgå frånoch inte behöver kämpa för att överleva.Heby kommunAnf. 81 ():Herr talman! Jag har en fråga till somär demokratiminister. Den anknyter möjligen till entidigare fråga i dag.Om vi tänker oss att det råder en enighet mellande politiska partierna i en kommun, att det har variten folkomröstning som har givit ett entydigt resultat,att det har varit en utredning av Kommunförbundetsom har givit ett entydigt resultat, att en statlig myn-dighet har avlämnat ett entydigt ställningstagande,om regeringen då fattar ett beslut som går stick i stävmot detta, i vilken utsträckning kan det betraktas somen demokratisk skandal?Anf. 82 Statsrådet ():Herr talman! Det var ett lysande exempel på le-dande frågor! Jag antar att frågeställaren syftar påHeby kommun.Regeringen har, till skillnad från ,till skillnad från , och till skillnadfrån Kammarkollegiet, att ta ett helhetsansvar ur allatänkbara aspekter - självklart med indelningslagensregler som grund, vilket också naturligtvis Kammar-kollegiet har att ta sin utgångspunkt i.Skulle nu allt det som frågeställaren tar upp inträf-fa, finns det säkert argument för ett sådant ställ-ningstagande. De ska i så fall redovisas i den ordningsom krävs. Jag vill betona, och och alla andra som är intresserade av indel-ningsfrågan, och liknande frågeställ-ningar, att i den nuvarande lagstiftningen står detsjälvfallet att befolkningens uppfattning i frågan skatillmätas betydelse. Det kan jag försäkra frågeställa-ren att regeringen gör.Anf. 83 ():Herr talman! Det är en kammardebatt i ärendetsenare i anslutning till att en motion besvaras. Iyttrandet förutsätts att regeringen kommer fram till ettrimligt ställningstagande.Ärendet lämnar . Då kan en situa-tion tänkas där regeringen kommer fram till ett mot-stridigt beslut. Avser då att låta regering-en fatta det slutliga beslutet, eller kommer det i sådantfall att överlämnas till ?Anf. 84 Statsrådet ():Herr talman! Reglerna kring länsbyten är tillskillnad från reglerna kring kommundelningsärendenoch andra saker i indelningslagen mycket mindrestyrda författningsmässigt.Beredningen i har givit vidhanden att om i ett sådant ärende - som faktiskt ärväldigt ovanligt - regeringens beslut skulle bli att gåpå kommuns ansökan, förutsätter det att rege-ringen underställer den frågan. Juridikensäger oss också att om regeringens beslut skulle bliett avslag behöver det inte föredras i . Sådanär juridiken, och de förutsättningarna råder enligtindelningslagens nuvarande utformning. Så kommerockså regeringen att formellt handskas med ärendet.Jämställd arbetsmarknadAnf. 85 ():Herr talman! Jag har en fråga som berör arbets-marknaden, jämställdheten och demokratin.Min fråga är med anledning av den allt tuffare ar-betsmarknaden vi har , där fler och fler klagaröver att de är stressade, har svårt att leva upp till allakrav som arbetsgivaren ställer på dem och att det ärallmänt tufft. Allra tuffast blir det för dem som harbarn i den situationen.Vi kan i statistiken se att för kvinnor som är ute påarbetsmarknaden anses det vara en nackdel att habarn. Det finns t.o.m. rapporter som säger att kvinnorhar uppmanats att vänta med att föda barn för annarsfår de inte jobbet. För männen är det snarare en meritatt ha barn.Jag skulle vilja veta om regeringen avser att vidtanågra åtgärder med anledning av detta för att få enmer jämställd och jämlik arbetsmarknad.Anf. 86 Kulturminister ():Herr talman! Vi ägnar oss successivt åt att försökaåstadkomma en samhällsrevolution som innebär attkvinnor och män ska kunna leva tillsammans på lik-värdiga villkor. Vi vet att det är som frågeställarenbeskriver det, dvs. att kvinnor hindras i sin yrkesut-veckling, arbetslivsutveckling, av att de har barn. Detär inte en merit för dem, utan det är något som räknassom negativt. kan vi se att det bland yngrekvinnor på arbetsmarknaden inte är lika tydligt. Detfinns alltfler yngre kvinnor på arbetsmarknaden somhävdar att detta icke räknas som en minuspoäng närde söker anställning eller är anställda och sedan peri-odvis är hemma med barn.Det är en gigantisk omställning av arbetslivet, ochväldigt mycket handlar om livet utanför arbetsplat-serna. Det är de klassiska kvinnofrågorna men ocksåfamiljepolitiska frågor och mansfrågor. Det är islutändan fråga om ordentlig högkvalitativ och billigbarnomsorg, äldreomsorg, omsorgssektor och sjuk-vård i offentlig regi, förutom lika utbildningsmöjlig-heter för kvinnor och män. Där gör vi bl.a. en delstörre satsningar.Anf. 87 ():Herr talman! Det låter bra. Men verkligheten sertyvärr ganska annorlunda ut. Det har inte hänt någonsamhällsrevolution när det gäller dessa frågor. Snara-re går det bakåt.Ministern nämnde en bra offentlig sektor med brabarn- och äldreomsorg. Vi får gång på gånglarmrapporter om att det är ont om personal. så att man ringer till föräldrar och säger tilldem att de får vara hemma för att det finns inte per-sonal att ta emot deras barn. Äldreomsorgen ser änvärre ut på många håll. Det är nästintill en katastrofnär det gäller behovet av sjuksköterskor inom sjuk-vården.Det här är i stor utsträckning en kvinnlig arbets-marknad. Här behövs kraftåtgärder, både vad gälleratt få kvinnor att jobba i dessa branscher och att skapamöjligheten till det jämlika samhället.Anf. 88 Kulturminister ():Herr talman! Det finns en del yrkeskategorier somvi vet har börjat ge upp, som inte orkar eller somlämnar den offentliga omsorgen därför att de får bätt-re villkor på andra ställen.Förskollärarna är en grupp som har varit aktuellde i debatten. Förskollärarna måstebli fler. Staten kommer att se till att det utbildas fler.Det finns resurser för detta. Dessutom behöver för-skolläraryrket få en högre status. Kommunerna måstesatsa på förskolan så att inte kvaliteten sjunker, så attpersonalen inte jobbar ihjäl sig. Det gäller inte minst iStockholmsområdet och närförorter. Vi är, tror jag,rätt många i den här kammaren som har egna erfaren-heter av urusel barnomsorg och hårt pressad personalsom behandlas illa av sina arbetsgivare kommunerna.Där måste det ske mycket. I det moderatstyrda Stock-holm står det illa till - för att ta ett konkret exempel.Sedan var det jämställdhetsrevolutionen. Jodå, detär en bra bit att gå, men vi har kommit en bit på vä-gen. En del av de åtgärder vi beslutar om i dennakammare är sådant som kommunerna, tyvärr, inteväljer att genomföra. Det finns säkert socialdemokra-tiska kommuner som inte gör fullt ut det vi skulleönska, men framför allt är det moderatstyrda kommu-ner som ägnar sig åt någon form av civil olydnad,som innebär att kvinnorna drabbas i alla avseenden.Merkostnader för distansutbildningAnf. 89 ():Herr talman! I tidigare debatter med bl.a. utbild-ningsminister har jag lyft upp fråganom merkostnader för distansutbildningen. Kommu-nerna får stå för kostnaderna. Glädjan-de nog, om det går att lita till TT-telegrammet medrubriken vill ge stöd till distansutbildning,finns det av regionalpolitiska skäl ett nytt synsätt frånregeringen.Jag skulle vilja be statsrådet att klargöraom det inom regeringen finns en acceptans för att deti samband med distansutbildningar finns merkostna-der som drabbar kommunerna.Anf. 90 Statsrådet ():Herr talman! All nationell politik har regionala ef-fekter, och dessa effekter ser olika ut. Den utbild-ningssatsning när det gäller universitet och högskolorsom vi har genomfört är naturligtvisen medveten politisk satsning med höga ambitioner.Det handlar om att enskilda personer och regioner skaha chans att utvecklas och att växa. Det är en riktigsatsning som vi måste gå vidare med.Men det finns en orättvisa i systemet. TT har refe-rerat mitt uttalande i i går helt rätt. Det bekym-rar mig att många kommuner som ger sina med-borgare möjligheter att studera på distans själva fårstå för kostnaderna.Jag har blivit uppvaktad av Lapplandsförbunden -för att ta ett exempel - som berättar att de tillsam-mans går in med för att setill att invånarna i ska få chans att skaffa sigutbildning eller vidareutbildning via distans. Jagtycker att de gör rätt. De gör precis det som är viktigtför att både personer och regioner ska växa. Jag tyck-er att man inom regionalpolitiken ska bli bättre på attjämna ut de regionala skillnader som utbildningspoli-tiken i det här fallet för med sig. Det är min ambition.Anf. 91 ():Herr talman! Jag är glad att jag uppfattade TT-telegrammet rätt.Få satsningar kan påverka den regionala utveck-lingen så positivt som satsning på utbildning. Då ärdet avgörande - precis som statsrådet säger - att ävenglesbygdskommuner ges goda och likvärdiga villkor.I det här sammanhanget är distansutbildningen viktig.Det vore glädjande för många kommunpolitiker -bl.a. inom - om stats-rådet kunde ge ett besked till de kommunpolitikersom har tagit fasta på utbildning som en utvecklings-motor. Därigenom har de tagit på sig en del storamerkostnader. Ge beskedet: Ja, ni kommer att kom-penseras för det som ni har gjort.Anf. 92 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att jag var ganska tydlig imitt svar till . Detta är min ambi-tion i den proposition som jag har lovat att lämna tillriksdagen . Jag hoppas att det då också finns enpolitisk majoritet bakom denna ambition så att denkan förverkligas i praktiken.Jag tror att det är många som är överens om attden utbildningssatsning som vi har genomfört är enav de viktiga motorer som regioner och invånare iolika regioner i vårt land behöver. Det gäller utbild-ning, nätverk, klusterverksamhet och mycket annat.Det vore förödande om några kommuner anser siginte ha råd att satsa på utbildning just därför att kost-naderna ser olika ut regionalt. Det kan vi aldrig ac-ceptera.Internationella kvinnodagenAnf. 93 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . Som många andra frågor här handlar denockså om delaktighet och engagemang. Det gällerinternationella , eftersom det är dagenstema, men det borde det förstås vara varje dag.I dag firas runtom i landet. På finns det många kvinnor sominte känner sig delaktiga. De tycker sig känna ett visstutanförskap. De har visserligen kommit en bit på vägnär de har tagit steget och börjat en folkhögskoleut-bildning. Trots att de känner glöd och engagemangför denna dag har de ändå frågor till regeringen somde har skickat med mig.Hur ska dessa kvinnor kunna påverka sin situa-tion? De tycker att de bor i fel kommun därför att dehar för hög barnomsorgsavgift. De vill bo kvar, mende känner att de inte kan påverka situationen. Detycker att de har för låg lön. De kan inte leva på dennär de ska gå tillbaka till sina arbeten. Dessa kvinnorhar alltså konkreta frågor som de har skickat medmig. Vad kan demokratiministern svara dessa kvin-nor?Anf. 94 Statsrådet ():Herr talman! Demokratin blir vad vi som lever nugör den till. Jag skulle uppmuntra dessa kvinnor fördet som de gör, för de aktiviteter, det engagemangoch den kunskap som de uttrycker genom att de äraktiva kravställare som går samman, organiserar sigoch visar på de brister som fortfarande finns i detsvenska samhället. Vi har fortfarande - som ni allavet - en bra bit kvar till halva makten och halva lö-nen.Jag, liksom regeringen i övrigt, är tacksam motta-gare av dessa kvinnors frågor och propåer. Jag vet attMona är på för attta emot frågor och diskutera med dessa kvinnor.Grunden är att man tror på sin egen förmåga attpåverka tillsammans med andra och att man låter sinröst höras. Om man uppfattar att man inte får sin rösthörd gäller det att fortsätta att agera och hitta nyavägar. I en demokrati som är värd namnet måstemänniskors åsikter och röster bli lyssnade till. Är detså att de aktuella makthavarna inte rättar sig efterfolkets röst har vi sett vad resultatet brukar bli av det.Anf. 95 ():Herr talman! Dessa kvinnor efterlyser bl.a. denfeministiska människosynen som innebär att man skavara medveten om att kvinnorna är un-derordnade männen och att man ska vara villig attgöra någonting åt det. När dessa kvinnor träffar påmakthavare och försöker att påverka tycker de att deinte blir tagna riktigt på allvar, trots att vi är världensmest jämställda land. Det är sådant som dessa kvin-nor vill skicka med. Då tar jag med budskapet frånBritta Lejon, att engagemanget lönar sig.Stimulansåtgärder för byggande av bostäderAnf. 96 ():Herr talman! Jag har en fråga till har länge sagt att han snart skapresentera ett stimulanspaket för att öka motivationenför att bygga nya bostäder. Med anledning av dettahar jag två korta frågor.Kommer stödet att omfatta samtliga boendefor-mer? Och kommer det att gälla över hela ?Om dessa frågor blir besvarade med ett nej vill jag hareda på varför.Anf. 97 Statsrådet ():Herr talman! Regeringen har aviserat att man ivårpropositionen kommer att presentera ett förslag tillstimulansåtgärder för att det ska byggas fler hyres-rätter. byggdes det bara 1 500 vanligahyresrätter i . Det byggdes fler studentbostä-der, äldreboenden och den typen av boendeformer,men produktionen av vanliga hyresrätter är utomor-dentligt låg i dag.Nu kommer jag att föreslå ett sådant stimulanspa-ket i vårpropositionen. Något utförligare svar än såkan inte få i dag.Anf. 98 ():Herr talman! Då blir det tydligen en skillnad härberoende på vad man bygger. Byggandet av egnahemoch bostadsrätter kommer inte att få något stimulans-stöd, utan det ska bara gå till byggandet av hyresrät-ter. Har jag uppfattat det rätt?Anf. 99 Statsrådet ():Herr talman! Bostadsbyggandet har ju ökat väl-digt kraftigt procentuellt sett under det senaste tvååren. räknar man med att bygga 21 000-22 000lägenheter. Men hyresrättsproduktionen har varitutomordentligt låg. Det beror på att investeringskal-kylerna för hyresrätter är sämre än för andra boende-former.Det är därför som regeringen överväger ochkommer att föreslå åtgärder för att stimulera byggan-de av hyresätter. Förstahandsinträdet på bostads-marknaden för väldigt många unga och andra är oftaen hyresrätt. Då måste man komma upp i en hyres-rättsproduktion som motsvarar den efterfrågan somfinns.Sedan är det bara att beklaga att de moderatakommunledningarna i flera kommuner - framför allt iStockholmsområdet - hitintills inte har tagit ansvarför en rejäl bostadsproduktion.Anf. 100 ():Herr talman! Det sista som sadevar rent ut sagt en lögn. Man kan avläsa i statistikenatt där det produceras bostäder i är i de kommuner som leds av . Detär statistiskt bevisat.Anf. 101 Statsrådet ():Herr talman! Det har gått utomordentligt trögt attfå i gång bostadsproduktionen i , ochdet finns naturligtvis många förklaringar till det.Planberedskap och sådant har inte varit tillräckligtbra. Kvar står det faktum att det har saknats en till-räckligt stark offensiv från de moderata ledningarna iStockholms kommun och i några andra kommunerför att få fart på bostadsbyggandet.Regeringen kommer att göra ytterligare en in-sats. Vi införde ju studentinvesteringsbidraget, trotsmoderat motstånd här i . kommer vi attgöra ytterligare en insats för få i gång hyresrättspro-duktionen.Anf. 102 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Det är ytterligare ett stort antal som har indikeratatt de vill ställa frågor, men den utmätta tiden är nuslut.Jag tackar kammarens ledamöter och regeringensföreträdare för frågestunden.7 § (forts. från 5 §) Polisfrågor (forts. JuU11)Anf. 103 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet.Vänsterpartiet har motionerat ompolisens arbetssituation. Vi tror inte att det räcker attenbart ge polisen mer pengar för att lösa polisensförsvårade arbetssituation. Vi vet att poliskåren är enav de yrkesgrupper där arbetsplatsolyckor och stress-relaterade sjukdomar ökar allra mest. Det gäller bådekvinnliga och manliga anställda.Arbetsbördan för polisen har ökat på grund av detökade och grövre våldet, men också på grund av enökad intern arbetsbörda.