prot · GO0974 · 2001-03-06 00:00:00 — Långsiktigaoch seriösa investeringar hotas inte, utan det är densnabba spekulationen med pengar fram och tillbaka,där kapitalet går på tillväxtjakt här ochnågra timmar där, som man kommer till rätta med,eller som man åtminstone försöker komma till rättamed. Och jag tror också att man kan göra det på ettvisst sätt.Sedan vill jag vända mig till om många finansministrar inom EU säger somBosse , att detta egentligen är en ganskasympatisk idé men att de andra nog inte tycker att deninte är lika sympatisk och att det därför är fel tid att taupp den. Hur vet att de andra fi-nansministrarna tycker att det är en osympatisk idé?Vet det? Har tagitupp detta på ett sådant sätt? Det är intressant. Menuppenbarligen vet det. Och vilkafinansministrar tycker då att det är en osympatisk idé?Anf. 115 Finansminister ():Fru talman! Om man ser på den globaliseradeekonomin så är det lätt att se både förtjänster ochnackdelar med den. När jag lyssnar mycket noga tillGunnar har jag svårt att se att han kan upp-täcka en enda nackdel med en globaliserad ekonomi.Han ser enbart fördelar. Och det är klart att om manhar ett sådant snävt eller enkelriktat perspektiv så ärdet inte lätt att få till stånd en diskussion, eftersom detdå mer är en propagandabild som man häver ur sigoch vill få bekräftad eller motsagd på något vis.Det vore naturligtvis mer intressant om GunnarHökmark, vilket jag efterfrågade i mitt förra anföran-de, kunde framföra någon enda liten kritisk synpunktmot globaliseringens effekter. Om han inte kan upp-täcka en enda sådan synpunkt är det mer tro än dis-kussion det handlar om i det här fallet.Jag efterlyste också om kundese några andra typer av metoder än just Tobinskatten,som han själv har tagit upp, som verkningsfulla in-strument för att skapa finansiell stabilitet på den in-ternationella marknaden. Jag fick inget svar på denfrågan heller. Därför blir det bara enkelriktad propa-ganda från sida i det här fallet.Det är naturligtvis så, , att minakolleger både i EU-världen och annorstädes inte medentusiasm omfattar Tobinskattens idé. Hade de gjortdet hade debatten för längesedan handlat om på vilketsätt EU-länderna, eller länder i andra forum, kundeföra vidare diskussionen. Det behöver inte vara så ogillar idén på det där extrema sättet som BirgerSchlaug talar om. Det är bara ett faktum att de intetror att det är rätt idé för att nå det syfte som alla, elleri alla fall väldigt många, ändå vill nå, nämligen attskapa ett större mått av stabilitet och undvika olikatyper av spekulationer. De tror i likhet med mig attdet finns många andra idéer som man kan föra framoch pröva i det här sammanhanget.När jag har sagt i mitt frågesvar att jag tycker attTobinskatten är sympatisk är det för att själva syftetbakom Tobinskatten trots allt är att förhindra olikatyper av spekulation i den internationella ekonomin.Jag tycker naturligtvis att det är bra om man kanmotverka spekulation. inser jag också attnär idén har funnits under så pass och intevunnit någon anslutning i olika ekonomiska forumoch samarbetssammanhang finns det inte heller någonmöjlighet att den vägen vinna förståelse för det somär motivet bakom Tobinskatten. Då får man söka sigandra vägar. Jag har pekat på ett antal sådana vägar idiskussionen här och i mitt interpellationssvar.Det är egentligen så, för att sammanfatta, att vihar ett intresse av att man får till stånd en ökad inter-nationell handel, ett ökat internationellt ekonomisktsamarbete. Det är inte minst därför vi är med i Euro-peiska unionen. har just nu ett stort ansvar ioch med ordförandeskapet i Ekofin för att föra vidarediskussionen om hur man kan skapa en vettig inter-nationell finansiell ordning. Vi börjar utifrån deteuropeiska perspektivet. Det gör vi för att det gynnaralla länder. Det gynnar inte bara EU-länderna. Detgynnar de fattiga länderna också. De kan ge utrymmeför växande handel för deras del.Samtidigt får man känna respekt för att den ord-ning som vi har, och som vi gärna vill påverka påolika sätt måste påverkas på ett sådant sätt att detfinns en realism i de åtgärder som föreslås. Jag troratt med många av de åtgärder som jag har pekat på imitt interpellationssvar finns realistiska möjligheteratt öka samarbetet - inte minst mellan EU-länderna.Anf. 116 ():Fru talman! Först vill jag säga något till BirgerSchlaug. Jag påpekade mycket noga att det finnsinternationella regler och regelverk som vi behöver.Det gäller bl.a. kapitaltäckningsregler för att stärka definansiella institutioner som kan ge stabilitet i värld-sekonomin och de finansiella transaktionerna. Hadefinansministern hört det hade han också hört att jagredovisade vad som kan göras.Ser jag då inga risker eller problem med globali-seringen? Jag ser inga problem med att man har frioch öppen handel. Problemet är att vi inom mångaområden har regler för världshandeln som missgynnarfattiga länder.Där kan jag gärna säga en sak eftersom finansmi-nistern bjuder upp till den frågan. Jag tycker att ni lågför lågt och betedde er fegt när det gällde att drivafrågan om hur de 48 fattigaste länderna skulle kunnafå tillträde till Europamarknaden. De gällde mycketmarginella produkter som lätt hade kunnat drivas in.Ni låg för lågt, och ni skötte inte er plikt att driva på iden frågan. Detta leder till att vi nu har en globalekonomi där fattiga länder kommer att vara i under-kanten. Jag säger detta eftersom finansministern självefterlyste ett exempel på negativa konsekvenser. Ertledarskap i Europeiska unionen gav inte den föränd-ring och den styrkraft som hade varit bra. Ni tog intestriden för fattiga länders möjlighet till frihandel somni kunde ha gjort.Fru talman! Jag har i den här debatten försöktsätta fokus på det som är ett konkret förslag som detdebatteras om, nämligen Tobinskatten. Det jag tyckerär frapperande, även om finansministern kan fallatillbaka till allmänna påstående om vad motståndarenhar sagt oavsett vad han faktiskt har sagt, är att fi-nansministern inte tar ställning till frågan om mankan bedöma huruvida en Tobinskatt skulle ge högreeller lägre räntor. I detta ligger faktiskt också ettgrundläggande krav om man ser det här som en sym-patisk idé. Det är självfallet att en skatt och en tullsom gör lånen dyrare för fattiga länder inte är någonsympatisk idé. Därför tycker jag att idén bör förasbort.Anf. 117 Finansminister ():Fru talman! har under sitt ordförandeskapi EU under handelsministerns ledning kunnat lotsaEU-länderna fram till ett mycket viktigt beslut. Detgällde just att ge ett antal fattiga länder, närmare 50fattiga länder, chansen till ökad handel med Europa.Det har varit ett beslut som har diskuterats och förbe-retts , och det är glädjande attSverige har fått denna framgång under sitt ordföran-deskap. På så vis har handelsministern kunnat visa attvi från svensk sida har ett mycket stort mått av solida-ritet med fattiga länder och ger dem en chans attkomma in i en vidgad handelsgemenskap.Jag förstår att denna svenska framgång stör Gun-nar väldigt mycket. för-söker nu baktala den här svenska framgången. Menjag tror att han har ringa möjligheter att vinna någotstöd eller sympati bland de närmare 50 fattiga ländersom ser det som en framgång att de nu kommer att fåett ökat samarbete med de 15 länderna i ochde förhoppningsvis ännu fler länder i somkommer framöver.Jag inser att det är ännu surare för att konstatera detta när han vet att många avdem som har gjort motstånd mot detta ökade samar-bete mellan EU och de fattiga länderna är just GunnarHökmarks partivänner ute i , i konservativaoch liberala partier. Det är oftast konservativa ochliberala partier som talar om behovet av frihandel,behovet av konkurrens, men det finns inga som är såaggressiva i att försöka inskränka konkurrensen ochfriheten för de fattiga länderna som just GunnarHökmarks liberala och konservativa partivänner ute iEuropa.Så där har en mission, om hannu skulle vilja ägna sig åt det här: Att övertyga sinapartivänner om det bristande sinne för konkurrenssom många av hans partivänner i andra länder tyvärrhar.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2000/01:222 omdiskriminering av flyktingar i skattelagstiftning-enAnf. 118 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omdiskrimineringen av flyktingar i den nya lagstiftning-en om vissa skattelättnader för utländska experter,forskare, företagsledare och andra nyckelpersoner,den s.k. expertskatten, som trädde i kraft den 1 janua-ri i år.Att mer permanent bo och verka i vårt land med-för både rättigheter och skyldigheter för den enskilde.Vid beskattningen innebär detta t.ex. att en enskildssamtliga inkomster, både svenska och utländska,måste tas upp till beskattning.Det finns många utländska medborgare - bådeflyktingar och andra - som av olika skäl bor stadigva-rande i och som på ett mycket positivt sättbidrar till utvecklingen och välståndet i vårt land.Detta är inget skäl att låta dessa personer omfattas avnågra särskilda lättnader vid beskattningen.Enligt regeringens uppfattning bör personer sommer permanent bor i också beskattas härenligt vanliga regler. För en utländsk medborgaregäller detta oavsett om han kommit hit som flyktingeller av något annat skäl.I lagen finns en särskild femårsregel som innebäratt en utländsk medborgare som inte har varit bosatteller stadigvarande vistats i underde fem kalenderår som föregått det år då arbetet på-börjas kan komma i fråga för denna särskilda skatte-lättnad.Enligt min uppfattning föreligger inte någon dis-kriminering mot flyktingar i denna lagstiftning. Per-soner som bor eller har bott i under dennafemårsperiod - oberoende av skälen för vistelsen -kan inte enligt lagstiftningen och bör inte hellerkomma i fråga för denna skattelättnad.Jag ser inte något skäl att initiera nå-gon särskild uppföljning om hur företagen rekryterarutländska experter och andra nyckelpersoner. Jagavser inte heller att nu ta något initiativ till att särbe-handla flyktingar i skattelagstiftningen. Däremotavser jag att följa utvecklingen och om så bedömspåkallat återkomma i frågan.Anf. 119 ():Fru talman! avslutar med att sägaatt han avser att följa utvecklingen och om så bedömspåkallat återkomma i frågan. Då blir min fråga: Huravser finansministern att följa utvecklingen, och vadär det som ska hända för att finansministern ska åter-komma i frågan?Jag tror inte att någon utanför kan tänkasig att regering och riksdag anser att frånvaron avbegreppet "flykting" i skattelagstiftningen är skäl föratt diskriminera flyktingar. Jag har svårt att tro det.Jag undrar också om någon utanför regering ochriksdag kan anse det hedervärt och i samklang meddemokratiska värden att flyktingar som har kämpatför mänskliga rättigheter i sitt hemland ska diskrimi-neras jämfört med dem som stött förtryck och dikta-tur. Jag tror inte det. De som har varit snälla motregimen, de som varit medlöpare - det kan vara enreligiöst fundamentalistisk regim, det kan vara kom-munism eller fascism - kan komma hit som experteroch få sänkta skatter. Men en person som har flyttoch råkade fly till och var här i tre månaderför kan inte åtnjuta det här systemet.Tänk om den här lagstiftningen hade gällt , när det kom många chi-lenska flyktingar hit. Hur hade vi sett på det då? Ellerta de få ryska flyktingar som kom, var här ett litet tagoch sedan stack till eller något sådant. Hur hadevi sett på det? Och hur hade vi sett på det - en lagstiftning som faktiskt gör att medlöparehar chansen att få skatteförmåner i , medan enflykting som varit här för fyra fem årsedan inte får den möjligheten? Jag förstår inte detta.Det handlar inte om att flyktingar generellt dis-krimineras. Det var inte det jag frågade om. Jag frå-gade varför de flyktingar som har råkat komma hit tillSverige ska diskrimineras jämfört med andra somkanske har varit medlöpare i ett land som inte harmänskliga rättigheter m.m. Det är alltså det fråganhandlar om.Men jag vill ändå ha ett svar när det gäller slut-meningen i svar, dvs. att han avseratt följa utvecklingen och om så bedöms påkallatåterkomma i frågan. På vilket sätt ska han följa ut-vecklingen, och vad krävs för att han ska återkomma ifrågan? Och hur får han veta att det är problem? Tvårader ovanför säger han ju att han inte avser att initie-ra någon särskild uppföljning om hur företagen re-kryterar utländska experter och andra nyckelpersoner.Men företagen kommer ju i själva verket inte attkunna rekrytera dem som har varit flyktingar här iSverige , då de inte omfattas av den-na skattenedsättning. Hur ska finansministern kunnafölja detta?Anf. 120 Finansminister ():Fru talman! Varför har riksdag beslutatom att införa en s.k. expertskatt? Varför har vi enexpertskatt? Jo, skälet är att ville att desvenska företag som arbetar i vårt land inte skulle hasämre villkor än vad företagen har i exempelvisDanmark och andra länder i som har s.k.expertskatt. har det varit en konkurrensnack-del för svenska företag att man inte haft det arrange-mang med expertskatt som tillbaka harfunnits i exempelvis , och andraländer ute i . Det är helt enkelt för att gesvenska företag samma justa konkurrenssituation somderas konkurrenter ute i som vi har införtexpertskatten.Jag har väldigt svårt att förstå ar-gumentering när han säger att detta är en diskrimine-ring mot den som har varit flykting och vistats en visstid i vårt land. Det är ju inte det problemet vi diskute-rar, utan vi diskuterar hur man kan skapa en likstäl-lighet för svenskt näringsliv i förhållande till andraländers näringsliv. Vi behandlar alla medborgare likai det här fallet. Det sker ingen diskriminering av nå-gon medborgargrupp. Utgångspunkten är helt enkeltatt det företag som av något skäl behöver använda sigav en utländsk expert som kommer till inteska ha sämre förutsättningar än sin konkurrent i låtsäga eller att anställa den här ut-ländske experten. Det handlar i högsta grad om enjust konkurrenssituation.Jag tror att det problem som härförsöker måla upp för det första är ett problem somknappast ens existerar. För det andra, om det tilläventyrs skulle gå att finna en sådan situation, är detegentligen inte det som diskussionen handlar om.Slutligen kan jag säga till att närjag i svaret på interpellationen säger att jag avser attfölja expertskatten är det rimligt därför att det är enalldeles ny typ av skatt. Vi har gjort ett antagande omhur många personer som kommer att omfattas avdetta och hur vi tror att regelverket kommer att ut-formas, men självfallet har vi inte med säkerhet kun-nat förutsäga det exakta antalet och hur utformningenav skatten kommer att tillämpas av de olika företa-gen. Därför tycker jag att det är rimligt att vi följerupp detta efterhand. Visar det sig att det finns skev-heter i lagstiftningen eller tillämpningen måste manvara beredd att diskutera hur man i så fall kan föränd-ra situationen. Det är dock lite väl tidigt att diskuteradet innan vi ens har sett det rent praktiska genomfö-randet. Detta trädde ju i kraft först , så änså länge har inte så mycket kunnat hända på området.Anf. 121 ():Fru talman! Det var en genomgång av varför lag-stiftningen om expertskatten finns: av konkur-rensskäl. Det var inte så roligt att tvingas införa detta;det tycker kanske inte finansministern heller egentli-gen. har t.o.m. bett regeringen att försökaverka för att konkurrenspåverkan genom expertskat-ter osv. ska motarbetas i EU som en del av samarbetetdär.Men det finansminister här görär att se det enbart ur ett företagarperspektiv och inteur ett individperspektiv. Politik måste alltid ses ur ettindividperspektiv. Vi har i den här församlingen hörtväldigt vackra ord om hur vi ska hjälpa och stöttamänniskor som arbetar för mänskliga rättigheter, motfascism, mot kommunism och inte minst mot nazismi samband med osv. Då blirdetta väldigt konstigt.Jag har ännu inte fått något svar, men jag tror attfinansministern ändå förstår frågan. Jag vill att fi-nansministern ger mig ett svar på varför det är så häroch även om han tycker att det är rätt: Ta en personsom har kämpat för mänskliga rättigheter i ett fascis-tiskt, kommunistiskt, nazistiskt eller religiöst funda-mentalistiskt land och har tvingats fly. För fem årsedan hamnade den personen i i tre månaderinnan han eller hon flyttade vidare till ellernågon annanstans. Varför ska den personen inte hasamma rätt och möjlighet som någon som inte käm-pade för demokrati och mänskliga rättigheter i detland som flyktingen hade flytt ifrån? Förstår finans-ministern vad jag menar? Ur individperspektiv är detväldigt konstigt.Det handlar alltid om detta så fort vi börjar talaom mänskliga rättigheter och solidaritet och allt så-dant. Det är så lätt retoriskt. Men sedan kommer manned till de praktiska handlingarna, vad man gör. Dåhandlar det om individperspektivet - inte om före-tagsperspektivet utan om individperspektivet. Om detså bara är en enda flykting som har kämpat mot fasc-ism, kommunism eller något annat och som blir ute-stängd på grund av att han eller hon har varit här tycker jag att det ärgrundläggande fel. Även om det bara är en enda per-son är det en signal som inte är acceptabel. Ur ettindividperspektiv är det inte acceptabelt. Jag vill vetaom finansministern tycker att det är acceptabelt ur ettindividperspektiv.Vi vet nu också att det är väldigt många fler somhar ansökt om detta än vi trodde från början. Detkommer att bli ett större omfång, fler utländska ex-perter. Då ökar troligheten att det bland dem somegentligen skulle kunna vara lämpade för detta ocksåfinns någon som har varit flykting i och sedan flyttat vidare. Är det rätteller är det fel ur ett individperspektiv - inte ur ettföretagsperspektiv utan ur ett individperspektiv?Anf. 122 Finansminister ():Fru talman! I ett avseende är det på riktigt, nämligen att EU vill att man i de 15EU-länderna ska undvika vissa inslag i skattelagstift-ningen som skapar skadlig skattekonkurrens. Det görsnu inom EU ett stort arbete i den s.k. Primarologrup-pen - den leds av en engelsk biträdande minister somheter Primarolo - för att just identifiera de skadligaskattelagstiftningar som finns i ett antal EU-länder.Gruppen har hittat ett sextiotal skadliga lagar i olikaEU-länder - ingen i - som gruppen vill skatas bort. EU är enigt om att de ska tas bort de när-maste åren. Det är viktigt att göra påpekandet att vibör undvika skadlig skattekonkurrens av något slag.Regeln kan alltid diskuteras utifrån den aspekten.Nu har EU godkänt att man har den här typen avexpertskatt. De länder som inte utnyttjar den möjlig-heten försätter sin egen industri och sitt eget närings-liv i en sämre situation. Därför har vi i valt attha konkurrens på lika villkor, och därför har vi införtexpertskatten.Det finns inget , , som pekarpå att det blir så många fler än vad vi trodde. BirgerSchlaug åberopar i sin interpellation en tidningsupp-gift som säger att man tror att det kommer att blimånga som söker. Det finns inget faktiskt belägg föratt det är fler som söker. Det är en ren spekulation.Med tanke på den förra debatten där jag var överens om att vi ska motverka spekula-tion vore det bra om vi inte brydde oss om spekula-tionerna om antalet. De är inte belagda.Birger vänder sig mot att det finns enfemårsregel. Det är ganska enkelt. Om det inte fannsen femårsregel skulle företag kunna sätta i system atthämta in experter utifrån som vistas iSverige. Sedan skulle de på nytt ta indem i och på nytt få skattefrihet. Då skulle defå en evig skattefrihet. Det är därför femårsregeln hartillkommit. Den femårsregeln gäller alla. Det är intenågon speciell skillnad på om personen har en bak-grund med en viss politisk aktivitet. Femårsregeln ärgenerell för alla. Jag kan inte få det till att man dis-kriminerar någon speciell grupp. Regeln är generelloch avser inte någon speciell person med politiskbakgrund eller speciell aktivitet. Då vore det snararemärkligt om vi skulle göra undantag och säga attfemårsregeln visserligen gäller men att för vissagrupper tillämpas inte femårsregeln. Det är någotslags omvänd diskriminering som skulle användas idet fallet.Jag går tillbaka till grundfrågan. Vi har likställtsvenskt näringsliv med näringslivet i många andraländer när det gäller konkurrensneutraliteten mellanföretagen. Det är naturligtvis intressant från regering-ens synpunkt, och för övriga partier, att se hur dettautvecklas, dvs. hur många som söker, vilken omfatt-ning det får, om problemet är stort eller litet och omdet över huvud taget dyker upp någon form av pro-blem. Då ska vi vara beredda att med öppna ögondiskutera om det finns konsekvenser som ingen hit-tills har kunnat förutse.Anf. 123 ():Fru talman! Det finns konsekvenser. De konsek-venser jag pratar om har många förutsett. Det gällersamtliga miljöpartister i kammaren. Vi fick stöd avsamtliga kristdemokrater, samtliga vänsterpartisteroch samtliga folkpartister. Det finns många som för-står att det här är ett problem och som tittar på dettafrån ett individperspektiv och inte bara ur ett före-tagsperspektiv.Visst har vi femårsregeln. Det är självklart så.Men jag har fortfarande inte fått svar på frågan omfinansministern tycker att det är rätt, ur individpers-pektiv, att någon - och vill jag ha svar på fråganden här gången - som har kämpat för mänskliga rät-tigheter, för demokrati, mot kommunism, mot na-zism, mot förtryck, och har råkat hamna här somflykting, inte kan omfattas av regeln och därmed fåjobb som utländsk expert i - om denne så harvarit här i . Men enperson från det land där den jag först talade om flyd-de från, som var medlöpare, som inte offrade sitt liv,som inte kämpade, ska kunna komma hit som expert.Är det rimligt?Jag tycker att man ska se över femårsregeln. Fem-årsregeln bör har ett undantag för flyktingar. Vi harfått stöd för det från , Kristdemokraternaoch . Alla vi inser att detta är ett pro-blem. Allt tal om mänskliga rättigheter, stöd osv.,faller platt när det kommer ned till konkreta åtgärder.Då heter det att vi tyvärr inte kan ta denna hänsyndärför att flyktingbegreppet inte finns i skattelagstift-ningen. Men se då till att föra in det dit.Anf. 124 Finansminister ():Fru talman! Jag är ganska övertygad om att BirgerSchlaug förstår att han jämför äpplen med päron, dvs.han jämför två inte relevanta situationer.Vi har en femårsregel. Syftet med femårsregeln äratt företagen inte systematiskt ska kunna utnyttjaskattefriheten för experter genom att folk kan vandraut och in i vårt land på det sättet. Jag tror att BirgerSchlaug förstår att denna femårsregel måste omfattaalla. Det går inte att göra undantag och säga att vissainte omfattas av detta. Det är det som ska jämföras.Ska vi då säga att vi har en femårsregel, men att dengäller bara dem som inte kan påvisa att de har varitpolitiskt aktiva på det ena eller andra sättet i sitthemland? Då skulle i så fall förordaen omvänd diskriminering. vill jag inte på någotsätt påstå att det är det han syftar till. Jag uppfattar detsnarare så att har rört ihop två olikabegrepp.Vi har en femårsregel som ska gälla alla. Personersom har varit politiskt verksamma eller annat be-handlas som alla andra personer i femårsregeln. Attgöra en särskild undantagsregel, att göra en särskildbedömning av en person som har varit politiskt aktiv,för att få dispens från femårsregeln är lite märkligt.Först inför vi en dispens från skattelagstiftningen föratt ta bort en viss del av skatten för den typen avexperter, sedan ska det vara ytterligare en dispens fören viss typ av personer. Det är verkligen inte att jäm-föra rätt saker.Jag tror att i det här fallet ärmycket medveten om att han jämför olika saker sominte alls stämmer med varandra. Argumentationenhänger inte riktigt ihop.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2000/01:223 omgåvor till ideella organisationerAnf. 125 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att gåvor till s.k. 90-konton ochgåvor till andra typer av organisationer, exempelviskyrkor, ska bli avdragsgilla.