prot · GP093 · 2001-09-20 00:00:00 — Socialdemokraterna utnyttjade intehögkonjunkturens möjlighet att skapa långsiktigtbättre villkor. Inget tyder på att de förstår strukturre-formernas värde och att de är viktigare nu när kon-junkturen sviker. Därför behöver en ny rege-ring och en bättre ekonomisk politik. Folkpartietliberalerna kommer att lägga fram sitt alternativ den 5oktober. Det kommer vi att göra därför att Sverigebehöver varaktigt bättre växtkraft för att människorshögsta drömmar ska kunna bli verklighet.(Applåder)Anf. 7 ():Fru talman! Efter terrordåden i , som är heltfruktansvärda, måste ändå vardagen fortsätta hurjobbigt det än är, precis som den måste efter andrakatastrofer. Och vi här i kammaren har ett ansvar föratt dessa terrordåd inte får påverka ekonomin. Vi harockså ett ansvar för att se till att terrordåden inte ledertill en hetsjakt på muslimer, till hot, hat eller diskri-minering. Det är ett ansvar som vi som politikermåste ta.Precis , , för 20 årsedan bildades . Det är 20-årsdag . bildades av människor frånsolidaritetsrörelsen, antikärnkraftsrörelsen, miljörö-relsen och kvinnorörelsen. Vi jobbar för global soli-daritet, en bättre miljö och mänskliga rättigheter.Som första parti på väldigt länge kom vi in i riks-dagen och har deltagit i ett samarbete med Social-demokraterna och , och det vill vi tackaför. har vi - i stället för att rusta nedden offentliga ekonomin, som vill -satsat på förnuftiga skattesänkningar, på grön skatte-växling och på väldigt viktiga och angelägna refor-mer för framtiden. Med utgångspunkt från vårt val-manifest 1998 tänkte jag pricka av vad vi har lyckatsåstadkomma när det gäller vallöften till våra väljare.Vi har lyckats att uppfylla över hälften av våra val-löften helt eller delvis.I tio kommuner i landet införs det nu ett friår.Vi har gjort stora satsningar på skola, omsorg ochvård.Vi har åstadkommit förbättringar när det gäller attmotverka diskriminering. inrättas regionaladiskrimineringsombudsmän som det införsantidiskrimineringsklausuler vid offentlig upphand-ling.Barnbidraget höjs.Vi har sett till golvet i a-kassan höjs. Det skerockså en stor höjning av garantinivån i föräldraför-säkringen. Här verkar det som att inte ärmedveten om den politik som förs.Vi har varit med om att genomföra en skatteväx-ling under den här mandatperioden med 7 miljarderkronor.Fastighetsskatten har sänkts både för småhus ochför hyreshus.Vi har sett till att det görs en rejäl satsning påmiljön, både miljösanering och skydd av biotoper.Det är en satsning som innebär en fördubbling avmiljösatsningarna 1998-2002, från 1,2 miljarder till2,4 miljarder.Det har också skett stora satsningar på solceller,på vindkraft och på biobränsle där det införs en skat-tebefrielse. Alla koldioxidneutrala bränslen befriasfrån koldioxidskatt. Dessutom införs det ett lägreförmånsvärde om man har en bil som går på förnybartbränsle.Vi har satsat på en ekologisk och mer miljövänligproduktion. Det gäller bl.a. en förändring av ekostö-det och en satsning på ekologisk forskning. Dessutomska det utredas om man kan sänka momsen på Krav-märkta produkter.Djurskyddet har förbättrats, bl.a. genom inrättan-det av en djurskyddsmyndighet.Vi har sett till att det blir ett ökat stöd för järnvägoch kollektivtrafik. Det görs en historiskt stor sats-ning på järnvägar med 100 miljarder till2016. Dessutom halveras kollektivtrafikmomsen.Detta är ett viktigt steg för att åstadkomma en hållbartrafik i framtiden.Dessutom har vi sett till att det var folket och interiksdagen som fattade beslut när det gäller EMU,vilket för oss var en väldigt viktig fråga.Vi har också genomdrivit att alla barn ska ha rätttill barnomsorg. Genom vår försorg får barn till för-äldrar som är hemma med yngre syskon rätt att be-hålla sin plats inom barnomsorgen.Hälften av de vallöften som vi gav till våra väljarehar vi helt eller delvis lyckats genomföra. Dessutomhar vi satsat mycket på kulturen.Vi har bidragit till ett ökat stöd till kulturen ochtill en sänkning av bokmomsen.Vi har förbättrat situationen för studenterna, bl.a.genom en satsning på fler högskoleplatser, höjt studi-ebidrag för studenter och en satsning på studentbo-städer.Vi har drivit regionalpolitiken genom att sänkaarbetsgivaravgifterna i stödområde A.Vi har bidrag till skattesänkningar för lågin-komsttagare och för pensionärer.Inte minst har vi gjort en stor satsning på ett ökatbistånd.I dag fyller vi , och det här är våra gröna seg-rar i samarbetet.Naturligtvis finns det mer som vi vill åstadkom-ma. Det finns bland de här förslagen frågor som viinte har lyckats med och som vi ska jobbaför att lyckas med. Det gäller t.ex. frågan om att få enarbetstidsförkortning, att ha en mycket bättre klimat-politik än den som förs, att se till att förbättra asyl-och flyktingpolitiken, att se till att driverfrågan om att införa en Tobinskatt. Jag vill ocksågärna ha ett svar, precis som , på vadfinansministern kommer att säga på nästa Ekofinmö-te.Vi motsätter oss - vi kanske har vägfobi, men detberor på att det finns mycket mer vägar än det finnsräls i - den ram på 69 miljarder till investe-ringar i motorvägar och andra vägar under tiden2004-2015 som Socialdemokraterna och Vänstern äröverens om. Vi vill inte heller prioritera de dyra pro-jekt som i och tunneln genomHallandsåsen utgör.Fru talman! Budgetdebatten sker i skugganav terrordåden i - ett terrordåd där människorfrån många olika kulturer blev dödade.Vi befinner oss i ett osäkert ekonomiskt läge, ochdet gjorde vi, som finansministern påpekade, äveninnan terrordåden. Västvärldens ekonomi står ochväger mellan stabilitet och nedgång. På hundratusen-tals institutioner och företag i , , Japanoch sitter ekonomer och funderar på vad somkommer att hända. Investeringar och nyanställningarövervägs och omvärderas, och alla sneglar nyfiket påvarandra för att utröna vad som ska hända.Det är farligt att i detta läge tro på en beståendekonjunkturnedgång. Då skickar vi signalen att terror-dåden i kommer att få bestående konsekvenser.Vi måste skicka signalen att livet går vidare, och attvi tror att terrordåden i inte kommer att få såda-na konsekvenser. Här tycker jag att visarsig väldigt oansvariga när de skickar en signal tillföretag och hushåll om att det kommer att bli en låg-konjunktur. Det bidrar till att skapa en lågkonjunktur.Jag tror att det för många - det var det för mig -var svårt att återgå till vardagslivet efter torrordådet.Men det är vår skyldighet att göra det, för annars låtervi dem som utfört terrordåden inte bara att åstad-komma den oerhörda skada och sorg som är det di-rekta resultatet, utan då låter vi dem som utfört ter-rordåden att skapa en ännu större skada.Vi måste också fundera på vad som är de mest ef-fektiva åtgärderna på lång sikt för att se till att minskagrogrunden för terrorism och risken för att den härtypen av terrordåd upprepas. På lång sikt finns detbara två lösningar, och det är att stärka demokratinoch att minska klyftorna både lokalt och globalt.I den här kammaren ska vi diskutera de tvåekonomiska alternativ som för ögonblicket står tillbuds för . Det är dels den ansvarsfulla politiksom samarbetspartierna har stått för, vilken inriktarsig på stabila statsfinanser, hög sysselsättning, ansvarför miljö och solidaritet med de svaga och utsatta,dels den politik som de borgerliga partierna företrä-der, vilken inriktar sig på riskfyllda skattesänkningaroch ovilja mot den offentliga sektorn. Just diskussio-nen kring den offentliga sektorn tycker jag är ganskaintressant.Vad är det som är ett bra samhälle? tyckerjag att frågan blir lite väl förenklad i den politiskaretoriken. Är ett samhälle bra när skattetrycket är49 %, medan samhället är dåligt när skattetrycket är51 %? Är en sjuksköterska i offentlig tjänst en obe-haglig och tärande figur, medan en sjuksköterskaanställd av ett privat bolag plötsligt är en trivsam ochnärande aktör på den ekonomiska arenan? Nej, såda-na enkla lösningar finns inte.Väldigt ofta här i talarstolen, även , talarmånga från de borgerliga partierna så otroligt gärnaom frihet. Man visar oftast upprörda miner när mansäger att det bara är genom strukturåtgärder och till-växt som vi kan skapa frihet. Men vad är frihet? Ärdet frihet för en ensamstående mamma att kanskeslippa oroa sig över sin ekonomi? Är det en frihet förde flesta människor att kunna välja sina liv och för-verkliga sina drömmar, att kunna skaffa sig en utbild-ning, att kunna bo var man vill, att kunna slippa dis-kriminering och att kunna slippa fattigdom och oro?Men det är också frihet att inte drabbas av översväm-ning eller av cancer som orsakas av växthuseffektenoch det uttunnade ozonskiktet.För oss är det frågor som arbetstidsförkortning,friår, höjt bistånd och bättre villkor för miljövänligareenergi som skapar frihet. Kampen för en bättre miljöär en frihetsfråga, kampen mot arbetslöshet är enfrihetsfråga och kampen mot stress och utbrändhet ären frihetsfråga.Det är genom att lösa dessa frågor som man verk-ligen befriar människor, inte bara genom att monteraned den offentliga välfärden och kasta den på soptip-pen. Det är inget som i sig skapar frihet.Jag vill ta upp en av de frågor som är otroligt all-varliga, och det är antalet utbrända i samhället och deökade sjukskrivningarna. Antalet sjukskrivningsdagarhar ökat dramatiskt. T.ex. inom Upp-sala kommun har personalens sjukdagar ökat med18 %. De här signalerna kommer från hela landet.Det finns många orsaker till de tilltagande sjuk-skrivningarna. T.ex. att personalens genomsnittsålderblir allt högre spelar troligen in. Men en avgörandefaktor är de ökande prestationskraven medtilltagande stress och utmattningsdepression somföljd. Enligt en studie från , därpsykiatriker gjort djupintervjuer med 150 långtids-sjukskrivna tjänstemän, är arbetet orsaken till depres-sionen i av fallen.Den negativa trend som vi ser med alltflersjukskrivningar på grund av stressiga arbetsförhållan-den måste brytas. Vilka lösningar ger de borgerligapartierna här? Jag ser ingen lösning som kommer attminska sjukskrivningarna eller stressen.Vi har i vårt samarbete gjort en del, t.ex. elva-punktsprogrammet för hälsa i arbetslivet och att ettfriår införs i tio kommuner i . Men jag tyckersjälv att det inte räcker. Vi måste komma vidare, ochför att minska stressen och utbrändheten måste vi setill att minska arbetstiden. Det vore även bra om vikunde införa friår i hela landet.Jag ska lite grann beskriva det friår som vi fickigenom och som ska införas i tio kommuner iSverige.För de flesta som har tagit ett friår har det varitväldigt positivt. Vi har gjort ett försök i medatt utöka friåret. Av dem som tog ut friåret var 85 %väldigt nöjda. Det här är en möjlighet som vi germänniskor till ökad livskvalitet och till att förverkligasig själv och göra någonting som man vill - ett frivil-ligt val. Den ökade livskvaliteten beskrevs i termer avmer tid för barnen och ett mindre stressigt familjeliv.Andra positiva effekter var t.ex. att männen tog ettstörre ansvar i hushållen. För de allra flesta var dethär ett sätt att kunna ägna sig åt fritidsintressena.Även för de personer som vikarierade för friårsta-garna gjordes en välfärdsvinst, för många kunde brytaen långvarig arbetslöshet genom att de fick den härchansen.Jag tänker avsluta med att återge Keynes från1931. Han sade någonting som jag tycker att vi väl-digt ofta glömmer bort när vi diskuterar ekonomi.Han säger så här: kommer vi att se dagendå de ekonomiska problemen kommer att sätta sig ibaksätet, där de hör hemma, och där hjärtat och hu-vudet kommer att fyllas med de verkliga problemen;livsproblemen, de mänskliga relationerna, att kunnavara kreativ, hur man beter sig mot andra människoroch religion.Någonstans önskar jag att vi mer och mer kundediskutera hur vi skulle kunna få ett samhälle som ärtill för människor och mindre tro att det är avregle-ringar som gör att vi får ett bättre samhälle.Anf. 8 Finansminister ():Fru talman! Mot bakgrund av både den avmatt-ning som har skett av den internationella konjunktu-ren och de terrordåd som vi såg är detnaturligtvis så att många människor ställer frågan:Hur kan vi i svensk ekonomi och europeisk ekonomimöta utvecklingen så att vi kan behålla en bra till-växttakt och klara våra jobb i fortsättningen? Det ärfaktiskt den allra mest avgörande frågan. Jag skullegärna vilja att vi kanske koncentrerade den här någotspretiga diskussionen till vad vi gör för att stärka våratillväxtfaktorer och därmed skapa möjligheter att ökarättvisan.Det är ingen tillfällighet att budgetpropositionenhandlar om just tillväxt och rättvisa. De är varandrasförutsättningar. Att ha en tillväxt för tillväxtens egenskull, som kanske skadar vår miljö och som inte ledertill en ordentlig omfördelning av våra tillgångar, äringet som vi socialdemokrater eftersträvar. Vi vill haen tillväxt för att tillväxten ger möjlighet till jobb förmänniskor. Och jobb för människor ger i sista handockså möjligheter att fördela de tillgångar som viskapar genom våra jobb på ett mer rättvist sätt.Då är det oerhört viktigt att försöka fundera påvad det är som är unikt i svensk ekonomi, på svenskarbetsmarknad. Vad är det som vi är duktiga på iSverige i förhållande till andra länder som gör att vi ikonkurrensen i världen kan vara framgångsrika ochsälja våra produkter och tjänster? Vi har varit fram-gångsrika. Vi har, vilket ju visade sig i diskussionen ivåras, haft en position jämfört med exempelvis andraländer inom EU-kretsen där vi definitivt - det var iden jämförelse som EU gjorde på toppmötet -varit allra längst fram bland de flesta länder.När jag refererar till den studie som ska offentlig-göras som har gjort, någon annan harockså anknutit till den i debatten, så finns det skäl attstanna upp fundera. Vad är det som som ut-omstående betraktare tycker är unikt och specielltmed den svenska ekonomin, det svenska näringslivetoch den svenska arbetsmarknaden? Vi har ju intresseav att se hur andra ögon uppfattar oss och se om dehar samma värderingar som vi själva när det gällervad vi tror är orsaken till att vi har lyckats så väl påolika områden och vad som kan vara framgångsfakto-rer i fortsättningen.I den här rapporten från konstaterar manatt är det land i världen som lägger mestresurser av sin ekonomi på forskning och utveckling.Det ganska logiskt att den som satsar mycket påforskning och utveckling, som gör, också ärframgångsrik. Det är därför som många länder ocksåarbetar med precis det perspektiv som vi har i Sveri-ge, att det är oerhört viktigt att lägga en stor del avresurserna på att stödja både offentlig och privatforskning och att stödja utveckling. Det är ocksåviktigt att göra som har gjort de senaste årennär vi har ökat antalet studenter på våra högskoloroch universitet från 200 000 till 300 000. Det är endel av nyckeln till den svenska ekonomins framgång,något som nu också noterar. Det gör att vi harskäl att jobba vidare i samma anda i fortsättningen.Vi har enligt också höga siffrorpå flera delområden. Det gäller exempelvis läkeme-delsforskning. Där är oerhört framstående.Det gäller bioteknik, som är ett oerhört viktigt fram-tidsområde där vi har skäl att försvara de positionersom vi har sedan mycket lång tid tillbaka.Men vi har också i den här , vil-ket det kanske inte talas om så mycket i svenskt nä-ringsliv och svensk näringspolitik, fått en förstaplatsbland jämförbara länder när det gäller att vi är detland som har mest utgifter för innovationer inomtillverkningsindustrin. Så vi gör verkligen stora insat-ser, större än andra länder, för att hitta på nya saker ivår tillverkningsindustri. Det är också en styrka blandsvenska företag att svenska löntagare och svenskaforskare har ett oerhört gott samarbete sinsemellan.När gör en egen bedömning av vilka ländersom har bäst samarbete mellan näringsliv och hög-skola är etta. Vi har en topplats.Då tänker jag inte minst på våra regionala hög-skolor, som vi har byggt ut av 20-30år. Många av er minns säkert hur man från moderathåll, från borgerliga partier, var oerhört tveksam tillde regionala högskolorna. Man tyckte inte att detfanns skäl att bygga fler universitet och högskolor ände två eller fyra som vi hade . Dethar faktiskt varit den stora succén - inte bara försvenskt näringsliv utan också för att skapa en bättreregional balans - med den enorma högskoleutbygg-nad som vi har haft. visar också den här hur framgångsrika vi är.Vi får i förstaplatsen när det gällerandelen datorspecialister bland alla anställda. Vi ärframgångsrika när det gäller investeringar just påInternetområdet, kommunikationsområdet. Vi hartillsammans med den största andelen hushållmed tillgång till Internet. Många människor i landetanvänder sig av Internet i stor utsträckning. Det finnsskäl att påminna om det . Internet har haft en oer-hörd uppgång, men också bromsats upp. Så är detmed alla nya uppfinningar. Det är ofta en enormframgångsfas, och sedan kommer en uppbromsning-speriod. Men det är fortfarande en teknik som kom-mer att vara en del av grunden för en modern ekono-misk utveckling, och har kommit långt pådetta område.Jag skulle kunna fortsätta mycket längre, mendetta var bara några axplock från denna OECD-studiesom det finns skäl att diskutera seriöst bland politiker,forskare, ekonomer och andra för att se vad vi kangöra från svensk sida för att vidmakthålla de positio-ner vi har i fråga om ekonomisk utveckling.Det känns egentligen lite trist att från det fram-tidsinriktade perspektiv som lockar till diskus-sion om gräva ned sig i en del av de kommentarersom har kommit här i debatten. Jag uppskattar Gun-nar mycket för att han ibland klargör deideologiska skillnaderna mellan socialdemokratiskrättvisepolitik och den moderata ideologi som hanrepresenterar, som har egoism som huvudinslag.Men ibland undrar jag om , vil-ket jag trodde, är den flitige politiker som man bordebegära av honom att han ska vara. Av hans kommen-tarer förefaller det nästan som om han inte ens harläst, inte ens tagit del av, något av det som finns ibudgetpropositionen. Än mindre verkar det som omhan över huvud taget hörde på vad jag talade om. Hankörde samma gamla argument som tidigare, oberoen-de av vad det finns för förslag i budgetpropositionen.Det är tråkigt att inte kunna få en lite mer framtidsin-riktad debatt med , utan att han körsamma gamla varv.Jag kan gärna återkomma, om intresse av det, till att se på skillnaden mellanvåra partier. Det finns naturligtvis oerhört stora skill-nader mellan våra partier. Jag tycker också att det ärviktigt att belysa detta. säger många människoratt det inte är lönt att gå och rösta. Det är inte så storskillnad mellan partierna. Vi hade en diskussion efterförra valet, 1998, då valdeltagandet sjönk ned till80 % som gällde vad vi ska göra för att vända ut-vecklingen. Jag tror att en viktig aspekt är att faktisktpåvisa skillnaden mellan partierna. Det kan locka tillett ökat valdeltagande. Jag tycker att det är bra, somjag sade, att bidrar till att peka påde stora ideologiska skillnader som finns mellansocialdemokrati och moderater.Det här är alldeles tydligt när vi nu vill bygga utvälfärdssamhället på en rad olika områden. om att höja taket i a-kassan. Då vill moderaternasänka ersättningen i a-kassan och öka avgifterna i a-kassan. När vi vill införa rätten att få en skattelättnadför fackavgiften vill i stället öka avgif-terna till a-kassan. Det är klart att det är två helt skil-da ideologiska modeller, och jag tror att det är viktigtatt vi också lyfter fram det i diskussionen i fortsätt-ningen.När vi från regeringens sida vill förbättra för deäldre, för pensionärerna, på en rad olika sätt, föreslårmoderaterna att det högkostnadsskydd som vi har på1 för medicin och behandling ska höjas så attdet kommer att kosta ungefär så mycket, istorleksordningen . Då är det klart att det ären helt annan inställning som man har från modera-terna i fråga om hur man vill att det offentliga skyd-det för framför allt pensionärer, folk med låga in-komster, ska vara . Det är kort sagt skill-naden mellan vår syn på en generell välfärd som skaomfatta alla och en moderat syn som utgår från ettmycket egoistiskt perspektiv och där orättvisorna baraskulle öka och öka med alla de förslag som finnsrörande den offentliga sektorn - som ju mer ellermindre ska raderas ut enligt resone-mang.Låt mig uppehålla mig vid något avdet som tog upp. Jag tar inte upp diskus-sionen om hans bokföringsmetoder. harmycket egna bokföringsmetoder, men jag tror inte attde intresserar så många andra än honom själv. Menjag vill ta upp en punkt som talade om,och det gäller bostadsfrågorna.Jag håller med om att vi har en besvärande bo-stadsbrist, framför allt i ochstorstadsområdena. Regeringen satsar 2 ½ miljardkronor, förutom att vi satsar påett ekologiskt byggande, för att hävabostadsbristen. Det är möjligt för de stora kommu-nerna som har bostadsbrist, t.ex. , där juKristdemokraterna i allians med haransvaret för bostadsbristen. Det ska bli spännande attse hur många nya hyreshus, hur många nya, allmän-nyttiga projekt, som och Kristdemokra-terna i kommer att vilja bygga - medvanliga, rimliga hyresnivåer. är det ju lyxbyg-gande som dominerar och Mode-raternas bostadsbyggande i Stockholm.När det gäller studentbostadsbyggandet, som ärväldigt viktigt, hör till de kommuner somhar varit allra sämst på att utnyttja de möjligheterregeringen har gett till högskoleorterna för att byggastudentbostäder. Här har ett oer-hört stort ansvar att bryta upp från den koalition manhar med , som tydligen innebär motsattresultat mot det som talar om här när detgäller bostadspolitiken.Inte heller förstår jag detta, : När vi so-cialdemokrater tillsammans med ochMiljöpartiet vill minska fastighetsskatten på hyreshustill envisas med att ha enhögre fastighetsskatt på hyreshus. Vad har hyresgäs-terna gjort för ont, , eftersom de ska ha enhögre skatt? Vad är det för fel på att sänka skatten påhyreshus och se till att vi får lägre hyror? Det skulleockså vara ett sätt att skapa mer rättvisa i boendet,tillsammans med det jag sade förut om vikten av attkunna bygga ut bostäderna . Då gäller detatt bryta upp från den moderatkoalition ni har i bl.a.Stockholm.En annan aspekt jag vill beröra av det upp gäller vården. har ju ettförflutet i vården som många minns. I valrörelsen1991 utlovades en ofantlig satsning på vården frånKristdemokraternas sida. Jag är säker på att manockså vann en och annan sympatisör på det löftet. Detlöftet sveks rätt ordentligt. ställer utnya sådana här löften, och då är det väl bättre attgranska verkligheten. har ju partivännersom sitter från , i Lands-tingshuset i , och har ansvaret för sjukvår-den. Där sänker man skatten i stället för att öka påvårdinsatserna. Där gör man sig av med de pengarman skulle behöva för en ökad sjukvård.Jag måste säga att jag blev ganska häpen närKristdemokraternas sjukvårdslandstingsråd i somrassade att de mammor som inte får någon plats påStockholmssjukhusen kan väl åka till -det är ju bara en timmes flygresa dit! Det är inte denmänniskosyn som i andra sam-manhang är angelägna om, i diskussionen om etik,vård och annat. Jag tycker att det är ett ganska råttsynsätt på de mammor som vill ha en förlossnings-plats i - något som Kristdemo-kraterna och uppenbarligen inte kanklara av att ge dem, som det ser ut när det gäller sjuk-vården.Både på bostadsområdet och på vårdområdet hartyvärr samarbete med Modera-terna lett till rakt motsatt resultat mot vad Kristdemo-kraterna säger sig vilja uppnå på det här området.Lena Ek förde en diskussion om den fördelnings-politiska bilden i budgetpropositionen. Jag tycker attdet tog upp var intressant, och jag vill gärnapå några punkter säga emot henne. Jag tycker nämli-gen att hon lämnar en felaktig bild av den fördel-ningspolitiska profilen i budgetpropositionen. Fram-för allt lämnar hon en felaktig uppgift när det gällertillväxten. Hon säger att måste få mycketbättre tillväxt än andra EU-länder och att vi inte alltidkan vara sämre än andra EU-länder. Men titta i facit,! hade EU-länderna i snitt en till-växt på . hade en tillväxt på . 3,6är fortfarande mer än 3,4.