prot · GO0975 · 2001-03-07 00:00:00 — Risken är att t.ex. dålig ekonomi ikommunerna leder till en utförsäljningsvåg som göratt trädet sågas ned, dvs. att verksamheter försvinner.Vilka verksamheter är det som är strategiskt vikti-ga? Ja, jag nämnde sjukhusen och bostadsbolagen.Kommunerna har skyldighet att försörja medborgarnamed bostäder, och då måste det finnas ett bostadsbe-stånd.Jag har också nämnt infrastruktur som vi är så be-roende av att en utförsäljning skulle kunna medföraatt vi går miste om en viktig verksamhet eller att detskulle hända någonting som vi inte kan ansvara för.Jag kan tänka mig att tillsammans med alla som ärintresserade upprätta en lista över vad som är strate-giskt viktig verksamhet, och jag tror att vi skullekunna komma överens om det.Anf. 166 () re-plik:Herr talman! Det som förvånar mig är det ställ-ningstagande som och Per tydligenhar, att man ska ändra på beslutsformerna. Man görolika värderingar av olika röster. En två tredjedelsmajoritet och en kvalificerad majoritet innebär ipraktiken att en röst från ett parti inte är lika mycketvärd som en röst från ett annat parti, dvs. en man enröst gäller inte längre. Är det verkligen rimligt, PerLager?Anf. 167 PER () replik:Herr talman! Vårt förslag är två beslut med mel-lanliggande val. Men om det skulle visa sig att det ären stor kvalificerad majoritet som är överens om ensak är det kanske inte nödvändigt. Huvudförslaget ärju två beslut med val emellan, som vi har när detgäller grundlagsändringar och som vi alla tycker om,antar jag, för att vi tycker att det är en stabilitet i detförfarandet. Det trampar inte alls på demokratin.Men sedan har ju just de två tredjedelarna en his-toria som kanske är intressant också för Per-SamuelNisser, eftersom det var just de konservativa somfram till 1948 försvarade regeln att två tredjedelarsmajoritet krävdes för att man skulle sälja ut kommu-nal verksamhet.Tiden har sin gång och saker och ting förändras,och jag vill inte ha tillbaka regeln om två tredjedelarsmajoritet. Jag tycker inte alls att det är rätt. Men närvi ändrar i grundlagen tycker jag att det är en heltrimlig tröskel just för de viktiga egendomarna ochverksamheterna som medborgarna är så rädda om.Anf. 168 () replik:Herr talman! Jag har roat mig med att läsa i Mil-jöpartiets partiprogram. Där står det bl.a. så här:Vi anser att beslut ska fattas så nära människornasom möjligt. Kommunerna ska ha rätt att dela upp sigi mindre kommuner och kommundelar som helt ellerdelvis ska kunna vara självstyrande. Det kommunalasjälvstyret bör stärkas. Kommunerna ska ha ett abso-lut veto när det gäller stora eller djupt ingripandeexploateringsplaner. Vi vill också utvidga den kom-munala beskattningsrätten när det gäller exempelvisföretag och miljö.Ja, det är skrivningar som förpliktigar. Jag tyckeratt låter orden slås ihjäl av sina handlarnär man inte är beredd att tillstyrka en utredning somska titta just på det som man skriver att man vill ha,ett stärkande av det kommunala självstyret.En utredning, , betyder ju inte att manlåser fast sig. Det innebär att man går in i ett förfa-rande där man med öppna ögon tittar på om det kan-ske finns mer optimala lösningar på hur det kommu-nala självstyret ska stärkas och regleras. Varför är detså farligt med den här utredningen?Anf. 169 PER () replik:Herr talman! Det är intressant att just de ord som jag själv använde när vibehandlade det tidigare betänkandet, att utredningarbrukar ge kunskap och att det inte är något att vararädd för. Men det är klart att vi, som någon annan harsagt, nästan utreder till döds. Vi utreder allt och jämt.När det blir en för stark skrivning i en utredning görvi om den eller skickar den någon annanstans.I framtiden kanske man skulle kunna hitta en formatt skriva in en förstärkning av det kommunala själv-styret i grundlagen. ser jag inte riktigt att detskulle gagna saken. Vi har ,vi har , vi har Demo-kratidelegationen. Vi har utredningar som rullar såstarkt, så jag tror inte att det skulle vara så nyttigt omvi skulle starta en ny utredning just . Däremotskulle jag möjligen kunna tänka mig att göra det litelängre fram.Jag är lite rädd för det som tarupp, som ju annars är en fråga som man mycket välskulle kunna diskutera ur många olika aspekter, näm-ligen en kompetenskatalog. Jag tror om man skulleskriva in en sådan skulle man förmodligen låsamånga frågor. Det skulle inte gagna utvecklingen.Men det är möjligt att man kan hitta någon variantdäremellan. Jag tror inte att det är läge för det nu.Däremot kan jag se framför mig att vi kanske i ettsenare skede kan hitta någon ingång där vi bestämmeross för att utreda just detta.Anf. 170 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med Per såtillvi-da att jag tycker att det är bra när man tar helhets-grepp, och det gör man inte när man splittrar upp enfråga på en rad olika utredningar. Därvidlag tror jagatt vi är överens.Däremot tycker jag att det är ett märkligt sätt attargumentera när man säger att kanske vikan hitta en lösning. När vi har alla de här utredning-arna på gång är det just nu skjuts i de demokratifrågorsom berör kommunerna. Då är det ett lämpligt till-fälle, tycker jag, att också titta på det som kan vara ettdirekt stärkande lagskydd för det kommunala själv-styret. Det ska inte resultera i någon form av kompe-tenskatalog. Det är inte min mening. Men Lagrådethar tydligt uttryckt att det är otillfredsställande regle-rat . Bryr sig inte Per om vad Lagrådetsäger i det avseendet?Sedan skulle jag vilja ha svar på en konkret fråga.Införandet av maxtaxa, som har medver-kat till i kommunerna, är det någonting enligt PerLager som ökar eller minskar det kommunala själv-styret?Anf. 171 PER () replik:Herr talman! Lagrådet ska vi lyssna noga på, mendet är inte alltid som Lagrådet styr vad vi sedan be-slutar. Så har det visat sig vara i många sammanhang.Det beror på många olika faktorer. Jag kan inte gå inpå alla . Jag tror att vi alla partier har lyssnat påLagrådet, men att vi följer Lagrådets förslag heltberoende på vilken fråga det gäller och om förslagetpassar oss bra eller inte.När det gäller frågan om maxtaxa, som kanskeligger lite långt ifrån det här ämnet, vet ju också Ma-ria att vi träffade en uppgörelse om denna. Viförändrade maxtaxan till det som vi kallar för mix-taxa. Det innebar att det blev en förändring av sum-morna och en mer rättvis taxa som gagnar dem somtjänar mindre.Vi tyckte inte om denna taxa, och det vet MariaLarsson, men vi ansåg att den var värd priset. Mengenom att komplettera den med det som vi kallar förkommunal dagbarnvårdare - en fråga som vi tog uppunder hösten - menade vi att det kunde bli en famil-jepolitisk helhet. Tyvärr ställde inte kd upp på vårmotion. Det tycker jag var lite synd, för vi räknadefaktiskt med att få borgerligt stöd. I så fall hade vikunnat göra någonting bra av det hela. Detta var frå-gans gång.Anf. 172 () replik:Herr talman! Per deklarerade i sitt anföran-de att det nog är så att alla partier ställer sig bakom ettstärkt kommunalt självstyre. Om det är så att allapartier är eniga brukar det ju aldrig vara så svårt attförändra. Men Per och har ju valtatt inte ställa sig bakom ett förslag om att stärka detkommunala självstyret, så jag blir lite konfunderadöver vad Per menar med kommunalt självstyreoch styrkan bakom det. Därför vore det kanske på sinplats om Per talade om vad villmed den kommunala självstyrelsen och vad kommu-nal självstyrelse har för innebörd för Miljöpartiet.Anf. 173 PER () replik:Herr talman! Det gör jag gärna. Jag tror nämligen,, att det är förfärligt mycket som vikan göra utan att göra en ändring i grundlagen. Detfinns möjligheter och utrymme för det. Bl.a. kan vi sepå alla de förslag som finns på agendan. Vi kanockså ta oss en närmare titt på Demokratidelegatio-nens arbete. Vidare har vi min partikollega i ,kommunalrådet , som tillsammans medalla partier utom Socialdemokraterna nu driver lokal-demokratiska projekt som faktiskt har fått uppmärk-samhet i hela . Just de här sakerna visar att detgår att förändra och stärka demokratin inom de ramarsom vi har i dag.Det är självklart att vi ska pröva allt. Det kan hän-da att vi stöter på patrull och känner att det här interäcker för att den kommunala självstyrelsen ska varaså stark som vi vill ha den. Det finns ju nationella måloch nationella rättvisekrav som gör att det kommu-nala självstyret aldrig kan blir fullständigt. Det måstealltid vara en balansgång. Vi är intresserade av attförstärka det kommunala självstyret, och jag tror attvi kan göra det inom de ramar vi har . Det kanhända att det inte fungerar, och att de här försökensom just nu är på gång inte alls lyckas. Låt oss då tittapå det som jag nämnde tidigare. Då kan vi kanskebörja diskutera om vi ska ha en utredning om det här.Anf. 174 () replik:Herr talman! Jag skulle egentligen behöva lite mertid med Per för att få en definition av vadkommunalt självstyre är. Jag tar upp påståendena omatt det finns en massa förslag som vi kan arbeta medutan att vi behöver hantera det kommunala självstyretur grundlagsperspektiv. Men Per börjar ge sigin i detaljstyrning av kommunen utifrån de kommu-nala medlen riktade till vissa delar av skolan ochutifrån maxtaxan. Där är man inne och rotar i detinnersta som handlar om hur man bestämmer i sitteget hus med sina egna pengar.Det är det Per ska svara på. Om vi har de-mokratiprojekt som riktar sig till att medborgare kange sig in i IT-projekt, något mycket intressant sompågår i , har inget att göra med kärnan i denkommunala självstyrelsen. Jag skulle vilja få en be-skrivning. Vad är kommunalt självstyre för Miljöpar-tiet?Anf. 175 PER () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag godtar de kri-terier som finns i grundlagen om den kommunalasjälvstyrelsen. Det står ganska vagt om den kommu-nala självstyrelsen, men jag, som också varit kommu-nalt förtroendevald, ser det kommunala självstyretsom en möjlighet inom de fria ramar som finns. Jagtror att det som tog upp, att manklampar in med centralistiska beslut, t.ex. maxtaxanoch öronmärkta pengar, inte är bra. Det är inte bra,anser jag, att göra så. Det finns ibland anledning attgöra det. Just den här balansgången mellan det enaoch det andra är vägval man får göra. Jag tror inte attdet här har skadat det kommunala självstyret. Det ärkanske inte vad man hade önskat sig, men det finns,som jag sade, möjligheter att utvecklas det här påmånga andra områden.Jag kan tänka mig att diskussionen om vad detkommunala självstyret är skulle bli väldigt intressantom vi tog en hel dag och bara pratade om det. Dåkunde vi dra upp riktlinjerna för var gränserna kan gåosv. Jag tror inte alls att då står på enegen planhalva och helt och klart försvarar varjebeslut i kommunen. Jag tror säkert att ni också har dehär nationella målen och det nationella rättvisekravetför ögonen. Det skulle vara främmande, med tanke påatt hela ska leva, om man inte hade det.Anf. 176 () replik:Herr talman! Jag känner i och för sig inget störrebehov av att söka en bostadspolitisk polemik med PerLager. Men jag måste säga några ord om det här medatt sälja ut egendom. Det är lite be-greppsutredning. Först tror jag att vi måste skiljamellan formella beslut och materiella beslut, alltsåbeslut om hur vi fattar besluten och beslut i politiskasakfrågor.I det första fallet accepterar vi ibland vissa in-skränkningar i majoritetsprincipen, två tredjedelsmajoritet och sådant. I det andra fallet, materiellabeslut, är det ett allvarligt, långtgående principge-nombrott att acceptera t.ex. två tredjedels majoritet.Vi bör skilja på dessa saker.Två tredjedels majoritet är en inskränkning avmajoritetsprincipen. variant med tvåbeslut med val emellan är inte en inskränkning avmajoritetsprincipen, det är helt riktigt. Däremot trorjag att det är ett oerhört opraktiskt system. Om mannu ska sälja ett bostadsföretag kan man alltså i värstafall få vänta i uppemot innan beslutet kangenomföras. Jag tror inte att det är ett särskilt prak-tiskt användbart som system, om jag säger så.Ingen av dessa varianter, två tredjedels majoriteteller två beslut med val emellan, är strikt talat någoninskränkning i den kommunala självstyrelsen. Det ärfortfarande fullmäktige som suveränt fattar besluten.Däremot finns det kanske anledning att göra vissainskränkningar. Om man tror att en massiv utförsälj-ning av bostäder hotar en social bostadspolitik måstevi nog här, centralt i , ta ett ansvar för detta.Anf. 177 PER () replik:Herr talman! Det är ju på sättet, tror jag, attVänsterpartiet inte vill sälja ut de här kommunalabostäderna alls - rätta mig om jag har fel. Men vi iMiljöpartiet menar att vi måste finna en form, endemokratisk form men också en demokratisk garanti,en trygghet, en tröskel, för att det inte ska bli snabbautförsäljningar som man sedan inte kan ångra eller tatillbaka. Man kanske hamnar illa till bara för att mansedan inte kan försörja medborgarna med bostäder.Så kan det bli om det går riktigt illa.Så jag skulle vilja fråga : Finns detnågon bättre variant än den som vi har förslagit medtvå beslut med val mellan? Det tar lite tid. Men det ärju liksom själva finessen. Det är precis det som detska göra. Kanske tar det lite . Men har vinågon annan modell? Finns det en annan modell? Vihar funderat, jag har funderat. Jag kommer inte pånågon bättre modell. Men det står självklart öppet. Ärdet någon som har en bättre och säkrare modell såkom fram med den!Anf. 178 () replik:Herr talman! Det är fråga om tre steg. Det förstasteget är att vi kommer överens om en kort förläng-ning av den stopplag som gäller så att vi kan utre-da detaljerna i de val som måste göras. Steg två är attinföra en tillståndsprövning av utförsäljning. Steg treär att införa ett ekonomiskt incitament för kommu-nerna att behålla sina kommunala bostadsföretag. Detär det långsiktigt avgörande.Jag tror, och tror, att det är oerhörtviktigt att kommunerna behåller sina kommunalabostadsföretag just för att det ska bli möjligt att föraen vettig social bostadspolitik. Men vi är inte så rigi-da att vi säger att man ska förhindra varje tänkbarförsäljning. Det finns naturligtvis tillfällen då det ärrimligt och klokt att göra omstruktureringar även iägandet av bostäder.Anf. 179 PER () replik:Herr talman! Men, , till-ståndsprövningen måste man väl kunna se som ettingrepp i den kommunala självstyrelsen? Incitamentet- skulle det vara detsamma som det har varit tidigare,att man inte får all vinst om man säljer ut utan att endel av vinsten tas bort? Jag vet inte vad tänker på där, men någonting är det. Det ska intelöna sig att sälja ut. Det är ju också ett sätt att ingripa,tycker jag.Jag vill inte säga att vår modell är den optimala,men jag tycker inte att detta lät bättre. Låt oss gåihop, alla vi som är intresserade av att bostäderna inteska säljas ut på det här sättet. Jag är inte emot att mansäljer ut bostäder här och där. Men det är just att helabestånd åker ut, hela bolag som har viktig strategiskbetydelse för kommunen, som vi på något sätt måstehindra. Det var därför de här stopplagarna kom till.Sedan får man säga vad man vill i Stockholm.Man säger att det inte är det man vill. Men så är det.Anf. 180 ():Herr talman! Det är inte lätt att komma in så här islutet av debatten och så här . Därförska jag försöka fatta mig kort och kärnfullt. Den de-batt som precis har föregått mitt anförande tycker jagkom in lite väl mycket på detaljnivå. Utskottsbetän-kandet handlar förvisso om självstyrelse,lokaldemokrati på olika nivåer och övriga frågor medbäring på demokrati. Då tycker jag att man kanskeska hålla sig på den lite mer principiella nivån utan atthänge sig åt detaljer.Fyra reservationer har fogats till betänkandet ochtvå särskilda yttranden. Inledningsvis skulle jag viljayrka bifall till utskottets hemställan och avslag påsamtliga reservationer.Jag tänker inte kommentera varje motion, för be-tänkandet är uppbyggt på motioner. Jag vill ändåpeka på det utredningsarbete som rör de lokaldemo-kratiska frågorna och flernivådemokratin.Utredningar görs det många, och många på en rad,har det sagts från en del talare här i talarstolen. Ochvisst görs det utredningar. Inte minst borgerlighetenropar på nya utredningar. En av reservationernahandlar just om att man vill ha en utredning kring ettförstärkt grundlagsskydd för den kommunala själv-styrelsen.De utredningar som pågår är, som harnämnts här, , , , utredningen ombeslutsprocessen vid försäljning av och överlåtelse avdriftsansvar för den offentligt finansierade vården,där vi känner den ensamutredare som sitter och arbe-tar. Många av de motioner som behandlas i betänkan-det är direkt applicerbara på de här utredningarna.Helena ställde i sitt anförande frågantill mig vilken uppfattning jag hade om att ungdomarska vara valbara i sin hemkommun och inte i denkommun där de studerar. Den frågan landar just iKommundemokratikommittén. Jag kan upplysa He-lena om att vi hade ett internat i , och en av de frå-gor som diskuterades väldigt intensivt var just denna.Jag var den som lyfte upp frågan. Det är viktigt, inteminst ur ett glesbygdsperspektiv, när våra ungdomarfrån glesbygden flyttar till studentorterna och vi tap-par en påfyllning av unga i de demokratiska leden.Jag kan hålla med om att det är enviktig fråga och en viktig demokratifråga.Så går jag över till reservationerna. Vi vet, somockså har belysts tidigare under debatten, att samtligaborgerliga partier vill ha en utredning för att stärkadet kommunala grundlagsskyddet för den kommunalasjälvstyrelsen. Utskottsmajoriteten är dock av enannan uppfattning. Vi tycker, precis som har citeratshär tidigare, att förhållandet mellan stat och kommunpräglas av en helhetssyn, dvs. att stat och kommunsamverkar på olika områden för att tillgodose med-borgarna med samhällsservice av skilda slag. Om detdå är utgångspunkten, och vi dessutom kan konstateraatt vi lever i ett föränderligt samhälle, är det svårt atten gång för alla i grundlagen dra strikta gränser kringkommunal självstyrelsesektor.I grunden - det har få nämnt - handlar det om entrygghet för den enskilde individen. Den kommunalasjälvstyrelsen är ett medel, inte ett mål i sig. Uppgif-ten är att skapa tillit till samhällets förmåga att skapatrygghet och att lösa gemensamma uppgifter.Det handlar inte om att centralisera, , utan om att hjälpas åt från stat och kommun atttillgodose medborgarna med samhälleliga nyttigheter.Jag vill dessutom påminna om den utfrågning somKU hade om fördelningen av den politiska makten,som det hette, eller självstyrelse. Bland deexperter som deltog fanns det inte heller något starktstöd för ett förstärkt grundlagsskydd av den kommu-nala självstyrelsen. Jag skulle t.o.m. kunna citeravissa av dem som hade väldigt bra liknelser kringdetta med självstyrelse. En av dem heterUlf Adelsohn. Han liknade detta vid ett förhållandemellan föräldrar och barn, där man begär och får ochibland begär och får inte. Men man tillgodoses i allafall.Dessutom utreddes frågan 1996. Som har nämntshär har detta inte lett till någon lagstiftning, ialla fall inte hitintills, utan frågan bereds fortfarande iRegeringskansliet.Om man nu tillsätter en ny utredning som ska ut-reda samma sak som den gamla, och när ni dessutomnär ni kräver detta kritiserar att utredningar tillsättsefter varandra, vad tror ni då att den nya utredningenska komma fram till som den gamla inte redan hadekommit fram till och som ska vara underlag för änd-ringar i grundlagen?Dessutom kan jag inte låta bli att i det här sam-manhanget påpeka det inkonsekventa i reservationen.Vi som är minnesgoda minns när vi diskute-rade kompetens. Moderater klev upp idenna talarstol och pratade sig varma för ett förbudmot näringsverksamhet. Folkpartisterkrävde att kommunala nyttigheter skulle drivas inämndform och inte i bolagsform. , ett halvårsenare, vill företrädare för samma partier ha en utred-ning som syftar till ett förstärkt grundlagsskydd förden kommunala självstyrelsen.Jag kan inte se någon konsekvens i det här. Denena gången ropar man på förstärkt grundlagsskydd,och den vill man beskära möjlighetenför kommunerna att driva verksamhet i bolagsform.Jag efterlyser konsekvensen. Var går den raka, striktalinjen för framför allt moderater och folkpartister?När det sedan gäller miljöstyrande vägavgifter frågan redan utretts av en särskild utredare. Hanlämnade sitt betänkande så sent som i januari 1999.Förslaget bereds i Regeringskanslietinom ramen för beredningen av infrastrukturproposi-tionen, som regeringen ju har aviserat. Av det skäletfinns det inte anledning att förorda ett tilläggsdirektivtill författningsutredningen, eftersom ett arbete redanpågår kring den frågan.Detsamma gäller reservationen om regional an-svarsfördelning. Där finns ju ,även vad gäller landstingens roll. Man ser över allanivåer vad gäller detta. Därför bör vi avvakta detfortsatta beredningsarbetet av PARK:s förslag. Det ärinte vare sig brukligt eller lämpligt, som nämnts härtidigare, att föregå detta.Till sist - detta har också nämnts här - har ettenigt utskott gjort ett tillkännagivande till regeringensom gäller att jämställa uppdrag i kommunala bolagmed andra kommunala uppdrag, och det gällertjänstledighet för förtroendeuppdrag. För övrigt harjag också aktualiserat frågan i , för den ryms ju väl inom ett av direktiventill utredningen. Detta till trots har ett enigt utskottställt sig bakom ett tillkännagivande. Det är naturligt-vis viktigt att den här frågan belyses, och det har nugjorts från två horisonter.Med detta, herr talman, vill jag avslutningsvis änen gång yrka bifall till utskottets hemställan och av-slag på samtliga reservationer.Anf. 181 () re-plik:Herr talman! tarupp en fråga som jag kan hålla med om. Hon frågarhur man drar gränsen. Det är svårt att dra gränsenmellan staten och den kommunala självstyrelsen.Om man är ute och träffar mycket kommunfolkoch har jobbat kommunalpolitiskt kan man ändåkonstatera, vilket är riktigt, att många anser att denkommunala självstyrelsen har inskränkts. Då är må-let, i varje fall för mig när jag resonerar om detta, attvi på något sätt ska försöka förstärka och öka det här.Det ökar handlingsfriheten om man jobbar kommu-nalt, och man kommer också närmare medborgarna.Min fråga till är då:Tycker inte att det ärett riktigt mål att arbeta för att öka den kommunalasjälvstyrelsen?Anf. 182 () replik:Herr talman! Naturligtvis tycker jag det. Jag för-sökte också tala om lite grann varför det är så viktigtatt det kommunala självstyret inte grundlagsregleras.Man ska se till att människorna får den samhällsser-vice, oavsett var i landet de bor, som är så viktig. Detär egentligen det primära.Ibland låter det i de här debatterna som om detviktiga är att kommunalråden eller kommunalpoliti-kerna får tillräckligt mycket makt. Men det kommu-nala självstyret är ett medel, inget mål i sig. Målet äratt se till att samhällsinvånarna, de många männi-skorna, får den samhällsservice de ska ha och dess-utom en grundtrygghet.Anf. 183 () re-plik:Herr talman! Den andra frågan som jag äventänkte ta upp med harjag tagit upp med de andra partierna i majoritetsgrup-pen. Det gäller beslutsformerna.Det är tillsatt eller ska tillsättas en utredare somska titta på det här med stopplagen och med besluts-formerna för kommunalfullmäktige och landstings-fullmäktige vad det gäller försörjning och sådant.Min enkla fråga till är: Varstår socialdemokraterna i den här frågan? Ska vi slopaprincipen en man-en röst? Ska det bli nya besluts-former? Är det rimligt?Anf. 184 () replik:Herr talman! En man-en röst är naturligtvis vik-tigt. Men gör det lite enkelt för signär han uttrycker sig så. För vad handlar det egentli-gen om? Jo, det handlar om utförsäljning av bostads-bolag. Man säljer ut allmännyttan, man säljer ut akut-sjukhusen.Detta är sådant - och det tyckte jag att Per Lageruttryckte på ett bra sätt i sin liknelse - som har byggtsupp och som med ett enda klubbslagkan raseras på grund av tillfälliga majoriteter. Dettaär ytterst av nationellt intresse. Det är ju så.