prot · GP0914 · 2001-10-18 00:00:00 — Det har dykt upp nya problem somär större i omfattning än vad försvarsomställningenvar. Den gotländska arbetsmarknaden har drabbats avindragningar och varsel. Jag kan nämna att ArlaFoods har beslutat om nedläggning av mejeridär osten Blå tillverkas. Det rör 40-50 per-soner.Vägverket produktion har förlorat i anbudsgiv-ning, och 24 personer mister sin anställning. Detinnebär för övrigt att produktion inte läng-re har någon verksamhet på . Meningen medkonkurrensutsättningen för var att produktion skulle få konkurrens, men avsiktenvar nog aldrig att monopolet, som tidigare tillskrevsVägverket, skulle övergå till ett privat företag. Menså har skett, och det gör att 24 personer med långarbetslivserfarenhet bakom sig blir arbetslösa.Det allvarligaste och största varslet på Gotlandkommer från . varslades 75 perso-ner, och har ytterligare 475 varslats. Detinnebär att gör sig av med halva den tidi-gare personalstyrkan.Fru talman! Allt det här är svårt att hantera inomde vanliga arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Vibehöver större tilldelning av medel för åtgärder ochflera som jobbar med frågorna, men också en friareanvändning av de medel som finns. Vi behöver satsamycket på utbildning inom , menockså på kompletterande utbildningar för att arbetslö-sa ska kunna gå över till nya yrken.Men det räcker ändå inte. En sak som det skullevara intressant att pröva på är AMS förslagom övergångsarbeten. Vi har en situation som det integår att hantera på ett vanligt sätt. Därför skulle detvara möjligt att genom en försöksverksamhet prövaAMS förslag.Gotland som försöksområde har många fördelarinom många områden, men ett försök med över-gångsarbeten skulle visa om det är en bra åtgärd,som extra resurser kan sättas in på Gotlandsbegränsade arbetsmarknad med begränsad ar-betspendling till andra regioner.Det skulle vara bra om man kunde ta till vara denkompetens och erfarenhet som finns hos de personersom tvingas att lämna sina arbeten. Det kan röra sigom äldre personer som inte har den utbildning sombehövs för de jobb som blir kvar. Kunskaperna ochkompetensen stämmer inte överens med vad somkrävs för de nya arbetsuppgifterna. Det kan röra sigom personer som har kvar som yrkesverk-samma.Vi har också erfarenhet avDaniscos avveckling av sockerbruket i . Därfinns det arbetare som det ännu inte finns passandearbeten till. Det är slöseri med arbetskraft när det ärpå det viset. Vi borde vara bättre på att ta till varakompetens och erfarenhet hos friställd arbetskraft iväntan på att nya arbeten skapas. Aktivitetsgarantinhar det syftet, men när det blir så stora förändringarpå arbetsmarknaden som sker på är detinte tillräckligt med aktivitetsgarantin.Fru talman! Vi har många små företag på ,och vi skulle kunna se en utveckling av företagen omde positiva åtgärder som vi väntar på skulle bli be-slutade. Jag har tidigare nämnt Livsmedelsinstitutetoch kongresshallen, och jag kan inte låta bli att ta uppkommunikationerna och fraktkostnaderna.Berith Rohlén har lämnat betänkandetGaranterad transportstandard för till rege-ringen. I den regionalpolitiska propositionen En poli-tik för tillväxt och livskraft i hela landet, som lämna-des , säger regeringen att detär viktigt att stöden reformeras och att kostnadernaför geografiska läge neutraliseras på annatsätt än vad som sker . Regeringen återkommertill när ärendet är färdigberett.Det som händer nu närmast är att det ska hållas enhearing . Därefter hoppas jagatt alla har sagt sitt och att regeringen snabbt kommermed en proposition med förslag som utjämnar deorättvisor som finns när det gäller fraktkostnader.Jag kan tala om att den gotländska uppfattningenär att har gjort ett bra jobb, och hon harfått förtroende hos samtliga intressenter på Gotland.Alla väntar nu på att hennes förslag ska genomföras.Den kritik som har kommit från borgerligt håll om attGotlandstrafiken saknas i infrastrukturpropositionentycker jag påminner om ordspråket att tomma tunnorskramlar mest. utmärkta utredningbehandlas just , och jag förutsätter att den kommeratt omsättas i praktisk handling.Fru talman! Alla inser att frågan om frakternamåste lösas. Annars hämmas utvecklingen av detgotländska näringslivet. Det har vi inte råd med, sär-skilt inte när vi har nåtts av många besked om varseloch indragningar. Vi behöver få de här frågorna löstaen gång för alla så att vi får en framtidstro, men vibehöver också extra hjälp på det arbetsmarknadspoli-tiska området i den besvärliga situation som hardrabbat den gotländska arbetsmarknaden.Anf. 153 ():Fru talman! Jag skulle vilja ta upp en viktig frågasom ligger mig varmt om hjärtat, nämligen arbets-miljön i arbetslivet ur några olika synvinklar.Till att börja med vill jag ta upp frågan: Vad görvi åt alla vuxna som mobbar och blir mobbade påjobbet?Enligt SCB har av de anställda ut-satts för något slag av kränkande särbehandling. Detblir omkring 200 000 personer. Efter stress och ar-betsbelastning är mobbning den vanligaste orsakentill psykiska arbetsskador. Arbetssjukdomar orsakadeav organisatoriska eller sociala faktorer ökar mest avsamtliga sjukdomar.Som exempel har var femte medlem i blivit utsatt för kränkande särbe-handling. Det visar en alldeles färsk undersökning ommedlemmarnas arbetsmiljö som , , har gjort. Var tredje medlem uppgeratt mobbning förekommer på arbetet.Alla är överens om att det är helt förkastligt attbarn och ungdomar mobbar sina skolkamrater. I sko-lor runtom i landet försöker man nu också finna vägaratt komma till rätta med det här. Och regeringen görbl.a. en jättesatsning på att få in fler vuxna i skolan.Men hur uppträder vuxna människor mot varandraruntom på våra arbetsplatser? Uppträder vi vuxnasom goda föredömen för det uppväxande släktet? Detär frågan som vi måste ställa oss. Men svaret är allt-för ofta nej.Fru talman! De signaler som kommer är minstsagt oroande.Alltfler anmäler arbetsskador som beror på mobb-ning, och de kan vittna om hur de som arbetstagarehar kränkts på sin arbetsplats. Kränkningen kan skepå många olika sätt och av alla medarbetare. Dockvittnar alltför många om att chefen är den som krän-ker.Vad som orsakar kränkningar är svårt att precise-ra. Förmodligen är dagens pressade arbetssituationmed stressade arbetskamrater, slimmade organisatio-ner, dåligt ledarskap och hot om uppsägning några avorsakerna. Men oavsett orsaker är det inte, har aldrigvarit och får aldrig bli okej att mobba någon!Näringsdepartementets arbetsgrupp för åtgärderpå arbetsmiljöområdet har gjort en ambitiös översynoch har ringat in områden där det kan krävas konkretaåtgärder. Gruppen lyfter fram ekonomiska styrmedel,lagstiftning och föreskrifter, tillsyn och tillsynsmeto-der, företagshälsovård, samverkan, forskning kom-petensutveckling kunskapsspridning samt arbetstider.Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter, AFS1993:17, Kränkande särbehandling i arbetslivet är ihögsta grad aktuella och innehåller definitioner, kon-sekvenser och förslag till åtgärder för att förebyggakränkande särbehandling. Även den i 3 kap. i arbets-miljölagen lagstadgade internkontrollen borde rättanvänd kunna förebygga mobbning.De senaste årens statistik över ökande vuxen-mobbning pekar dock på att den arbetsmiljölagstift-ning vi har inte räcker till. Jag tror att det kan blinödvändigt att införa straffbestämmelser för mobb-ning på jobbet, liknande dem som vi har i diskrimine-ringslagstiftningen. Jag är också övertygad om att detkrävs mycket mer forskning om vuxenmobbning iarbetslivet.Men avgörande för framgång är viljan och över-tygelsen hos alla att det går att vända utvecklingenmed den ökande mobbningen på arbetsplatserna. Ochdär måste vi som politiker bidra med opinionsbild-ning, resurser och nödvändig lagstiftning.Fru talman! Nästa fråga som jag kort vill ta upphandlar om drogtester i arbetslivet.Vi börjar i få en väldigt liberal inställningtill drogtester på jobbet, alltför liberal enligt minmening. Jag vet att enligt enkätundersökningar ställeren stor majoritet av svenskarna upp på drogtester föratt få drogfria arbetsplatser. Och de lokala fackför-bunden på t.ex. SJ och har gått medpå att drogtesta personal som har s.k. säkerhetstjänst.Det är faktiskt inte utan anledning som denkroppsliga integriteten är skyddad i grundlagen, iregeringsformens andra kapitel, och man måste hastöd i någon annan lag för att inskränka grundlagensskydd mot påtvingade kroppsliga ingrepp från detallmänna.Den lag som arbetsgivaren brukar kunna luta sigmot för att motivera drogtester är arbetsmiljölagen.Det gäller arbetsgivarens skyldighet att förebygga attarbetstagare utsätts för ohälsa och olycksfall.Jag kan förstå att man vill testa t.ex. piloter ochlokförare. Men ökar användandet av drogtestermycket snabbt. drogtestades över30 000 anställda i . Då förstår man att det intebara är fråga om piloter utan om många andra. Hurmånga personer kommer vi att testa ?Det är viktigt att vi får tydligare regler för attkunna hantera den känsliga balansgången mellanpersonlig integritet och säkerhet för de anställda ochallmänheten, att samma regler gäller för offentligaoch privata arbetsgivare och att vi får regler somförhindrar att drogtester blir något som arbetsgivaregör slentrianmässigt. Det här är oerhört viktigt ochcentralt.Fru talman! Jag vill avslutningsvis nämna Social-departementets pågående utredning, som görs avenmansutredaren , Handlingsplan för ökadhälsa i arbetslivet. Här konstateras att sjukfrånvaronoch förtidspensioneringen fortsätter att öka och attohälsa och därmed sammanhängande utstötning frånarbetslivet blivit ett mycket allvarligt problem föralltfler människor.Utredningen ska under detta årredovisa olika förslag i syfte att hejda och pressatillbaka den oroväckande tilltagande ohälsan i arbets-livet.Utredningen har lagt frammånga intressanta förslag och ska lämna sitt slutbe-tänkande i december.Regeringen har därtill i årets budget lagt fram ettambitiöst och spännande elvapunktsförslag inomhälsoområdet. Det finns all anledning att med positivaögon arbeta med detta förslag. Här har alla aktörer,från stat och kommun till samtliga parter på arbets-marknaden, ett uppdrag.Det som sker inom ohälsoområdet är ohållbart ilängden. Här bör alla politiska partier medverka på ettpositivt sätt. Ingen kan stå eller får lämnas utanför enså viktig diskussion om bättre hälsa i arbetslivet. Vimåste naturligtvis se till helheten för oss människorbåde i privatlivet och i arbetslivet. Det är inte minstviktigt.Anf. 154 (m):Fru talman! Med stor sannolikhet kommer rätt-strygghetsfrågorna att vara ett viktigt frågeområde inästa års valrörelse på samma sätt som det är i dagensdebatt. Fokus kommer med all sannolikhet att riktaspå de brister - stora, omfattande och oacceptablabrister - som finns i det svenska rättssamhället.Även om saker och ting fungerar bra på mångahåll, vill jag noga understryka, finns det alldeles förmånga brister som är oacceptabla. Det är allvarligt,därför att till statens kärnuppgifter hör faktiskt att setill att rättssamhället fungerar. Om inte staten sköterdetta - och det är ingen originell iakttagelse, mångahar sagt det förut men det tål att upprepas - tar någonannan över det. Jag och Moderata samlingspartiet ärinte tilltalade, och jag tror inte att heller justitiemi-nistern är tilltalad, av att medborgargarden växer upp,att andra ta över det som faktiskt är statens centralauppgifter i ett rättssamhälle. Därför känner vi stor oroinför de brister och rapporter om brister som finns.Utan ett fungerande rättssamhälle fungerar intedemokratin. Rättssamhället är demokratins funda-ment. Utan rättssamhället finns det inget öppet sam-hälle. Det är ett samhälle där vittnen skräms till tyst-nad, där sanningen tvingas bort och där människorinte får sin rätt prövad på ett öppet och objektivt sätt.Det är utomordentligt allvarligt. Om det borde vi allavara helt överens.Frågan är då, fru talman, varför det inte sker mernär det finns så många och ständigt omtalade brister.Det är helt riktigt att regeringen gör en del saker, litemer pengar kommer, men det är alldeles otillräckligt.Visserligen ger justitieministern ett otal intervjuer.Det finns nästan inte ett område inom utgiftsområde 4där han inte har planer på att göra det ena och detandra. Den minsta lilla tanke, även om det inte finnsett dokument inom departementet, blåses upp tillstora saker. Det ingår väl liksom i PR-apparaten. Menkvar står ju bilden som allmänheten har: det tilltagan-de våldet, kvinnovåldet och annat våld, rapporter ompoliser som inte har resurser att vara tillgängliga, interesurser att rycka ut, inte förmåga och kapacitet attförebygga och klara ut brott. Bilden som allmänhetenhar skiljer sig väsentligt från den bild som iblandglättat i soffor och i andra reportage ofta med ettgeneröst bildmaterial ackompanjerar justitieministern.Det är två helt separata världar som möter allmänhe-ten å ena sidan och en grupp journalister kring justi-tieministern å den andra. Och det är väljarna sombestämmer.Jag tycker att det finns anledning att säga att detbehövs ett alternativ till detta. Jag ifrågasätter inte ettögonblick justitieministerns goda uppsåt. Jag tror attvi kan vara överens om att det finns ett uppsåt hos ossalla att göra någonting av detta. Jag kritiserar rege-ringen och justitieministern för att regeringen gör förlite. Man anslår för lite pengar och är för lite kreativnär det gäller handling, inte i ord och intervjuer fördär är det en makalös kreativitet.Vi behöver fler poliser, det är inget originellt. Detär nu 16 000, i realiteten 15 000, poliser i tjänst, ochvi behöver upp till 19 000-20 000 poliser. Det är enbedömning som delar.Vi behöver utbilda fler poliser, för utan utbildningoch betydligt fler poliser får vi inte dessa nya polisermed tanke också på de avgångar som kommer.Från moderat sida vill vi utöver regeringens sats-ningar på ökade utbildningsplatser lägga på ungefär50 % från år 2004-2005, vilket innebär att vi kommerupp till 19 000-20 000 poliser änmed regeringens förslag. Ja, regeringen kommer överhuvud taget inte upp till den nivån före 2010.Regeringens ambition, som den är redovisad ibudgetpropositionen, är inte tillräcklig för att skapaförutsättningar för en fungerande polis som allmän-heten har all anledning att kräva om staten ska klarasin kärnuppgift så att inte andra tar över som privatavaktbolag, medborgargarden etc. Ingen vill ha - jagupprepar det, fru talman - ingen vill ha den utveck-lingen.Under tiden - för vi kan inte få fram poliser hursnabbt som helst eftersom utbildning ska till - måstevi anställa, som vi föreslår från moderat sida, civilautredare. Erfarenheterna av dem är goda - det harskett ett antal anställningar av civila utredare - ochdet behöver utvecklas. Vi föreslår 500 sådana under2002-2003.Det innebär också, fru talman, att om vi vill ökapolisutbildningen så kraftfullt som vill,och som jag faktiskt hade trott att socialdemokraternaskulle visa en vilja att göra, aktualiseras frågan omden fjärde . Den har ett värde, intebara för att den kan få fram fler poliser utan därför attpolisutbildningen får fler aktörer, flera lärosäten, flerautbildningar. Det skapar en mångfald i polisutbild-ningen som är bra. Det har ett värde i sig att det finnsflera utbildningsanstalter.Det skulle förvåna mig mycket, fru talman, ochdet är en ganska personlig uppfattning, om man intedå skulle välja västra , Göteborgs- och Bo-råsregionen. Moderata samlingspartiet pekar på, ochhar gjort det , behovet av en fjärde polis-högskola.Vi behöver givetvis pengar, fru talman, för att kla-ra detta, och det är regeringens dilemma. Ambitionenfinns säkert och uppenbarligen också de goda skrattenoch leendena, men det avgörande är ju att man harfinansiella resurser för att verkställa det man planerar,om man har detta goda uppsåt som jag inte alls ifrå-gasätter att man har.Regeringen lägger helt klart på mer pengar tilldetta, men det är otillräckligt. På polissidan lägger vipå ungefär 500-700 miljoner de kommande treåren. Det är över miljarden , fru talman, utöverregeringens förslag när det gäller hela rättsväsendet.Låt mig också säga att samma problem när detgäller bristande resurser finns inom kriminalvården.Där gör regeringen finansiellt nästan ingenting alls,bara marginella justeringar, trots att man vet att det äröverbeläggning, problem med att differentiera fång-arna, ett allt sämre behandlingsinnehåll etc. Ändå görman ingenting.Moderata samlingspartiet är inte främmande föratt kräva hårdare straff, men vi kräver också att detska vara en kriminalvård med ett vårdinnehåll. Detfinns för många rapporter om fall där vården i stortsett är satt på undantag. Det accepterar vi inte!Fru talman! Sedan kan jag bara säga, för att ändåge en eloge till ministern, att vi skarpt gillar beslutetatt sätta stopp för igenslagningarna, nedläggningarna,av de små domstolarna innan man får en fristående,oberoende utvärdering. Det tyckte vi var bra. Detslogs vi för i kammaren . Vi fick inte riktigtgehör för detta hos majoriteten, men vi tycker att dethär är ett bra beslut. Äras den som äras bör.Avslutningsvis finns det när vi diskuterar frågornaom rättsstaten anledning att ta upp äganderättsfrågor-na. Det finns ingen rättsstat, fru talman, som saknaräganderätt. Och en tryggad äganderätt förutsätter enordentlig, fungerande rättsstat. All historisk erfaren-het visar att både den demokratiska utvecklingen ochden ekonomiska utvecklingen är beroende av en fun-gerande äganderätt. Hotet mot äganderätten, fru tal-man, är därför egentligen ett hot mot demokratin, detöppna samhället och den ekonomiska utvecklingen.All historisk erfarenhet de gångna århundradena visardetta.Jag tror mig veta att justitieministern både i sinnuvarande roll och, framför allt, i sitt tidigare yrkehar visat ett stort intresse för ägandefrågorna. Detförefaller som om det skulle kunna finnas ett stöd. Jagfrågar därför detta: Är justitieministern beredd attframöver i regeringens beredning av olika frågorverkligen lyfta fram äganderättsaspekten just i med-vetande om att utan en säkerställd äganderätt får viingen rättsstat, ingen ekonomisk utveckling?Anf. 155 () replik:Fru talman! Mitt anförande handlade om arbets-miljöfrågor och om arbetsrättens område. Jag lyssna-de intresserat på när han diskute-rade mer resurser till polis och polishögskola, fler iutbildning osv. Det har jag inga synpunkter på. Jagundrar bara hur ni moderater vill ha det rent allmänt.Ni pratar om gigantiska skattesänkningar, miljardbe-lopp, och sedan ska ni göra så mycket annat.Min fråga är egentligen: Hur ser ni moderater påarbetsrätten? Den ligger också inom rättsväsendetsområde. Tycker ni att den ska förstärkas eller hur serni på den? Jag blir bekymrad när jag konstaterar vill avskaffa alltsam-mans. Delar ni den uppfattningen? Den frågan gällerockså . 156 (m) re-plik:Fru talman! Vi kan med lite olika utgångspunktertycka att det är lämpligt med en arbetsrätt som äranpassad till dagens och morgondagens läge och tillframtiden. Det må vara hänt att värderingarna vi harär lite olika. Det har andra företrädare från arbets-marknadsutskottet redovisat.Däremot trodde jag att det skulle komma en frågajust om hur det här hänger ihop med arbetsmiljön,som också var ett tema tidigare. Är det någon somdrabbas av stora problem i arbetsmiljön så är detpolisen. Där saknas i princip arbetsglädje. Detär ökad sjukskrivning och ökade problem med tjänst-göring på mycket obekväma tider för en alltmer åld-rande poliskår. Där tror jag också att om regeringenverkligen hade satsat lite extra pengar, justitieminis-tern, för att skapa förutsättningar för andra schemanetc. och för de äldre som har problem med attklara det här så skulle arbetsmiljön, och därmed ock-så arbetsglädjen, vara bra.Det är bra med en fungerande arbetsrätt, men detär också väldigt bra att en statlig myndighet somPolisen har resurser så att inte medarbetarna fullstän-digt bränns ut. Det är nog så viktigt att fundera över.Anf. 157 () replik:Fru talman! Det är oerhört viktigt och angelägetmed en bra arbetsmiljö oaktat om det är i offentligsektor eller på den privata sidan, det är det absolut.Det som förvånar mig är att ni moderater avvisarregeringens utomordentliga elvapunktsprogram för attjust ta upp kampen mot ohälsa i arbetslivet. Ställerman det tillsammans med ert agerande vad gällerarbetsrätten undrar man vad det egentligen är ni villåstadkomma.Det man ofta möter när man är ute är detta medskattesänkningar. Men allt det som ni så gärna pratarför ska ju finansieras. Det gäller även arbetsmiljöninom Polisen.Anf. 158 (m) re-plik:Fru talman! Att programmet innehåller elvapunkter kan vi vara överens om. I övrigt kan värde-ringarna skifta.Anf. 159 () replik:Fru talman! Det var intressant att lyssna till An-ders G Högmark även om anförandet inte innehöll såmycket av det moderata fältropet "höj straffen, låsin!" som vi hört . Jag tycktenog ändå att det mest intressanta var vad som intesades. Det tycker jag blottade den brist på helhetssynsom präglar den moderata politiken. Det fanns inte ettord om vikten av positiva satsningar bland barn ochungdomar. I den moderata budgeten skär man ned ikommunerna och för bort pengar som är viktiga förungdomar. Det är naturligtvis väldigt viktigt med ettväl fungerande polisväsende och rättsväsende, meninser inte att även väl fungerandedagis, skolor, fritidsverksamheter och kultursatsning-ar är väldigt bra brottsförebyggande insatser?Anf. 160 (m) re-plik:Fru talman! Jag inser också att man inte kan berö-ra allt . Moderater talar om högastraff och om att låsa in. Jag är ganska övertygad omatt det finns väldigt många väljare i , somförmodligen dessutom röstar på , somnär det gäller bus och våld, våld mot kvinnor, ocksåhar uppfattningen att de skyldiga ska ha sitt straff ochlåsas in så att det inte finns en risk att de ständigtöverfaller och kanske hotar tidigare sambor, fruar etc.Sluta med den här lite löjliga schablonpolitiken!Det behövs straff, men det gäller som jag sadeförut också att kriminalvården får ett innehåll. Jagskulle därför vilja ställa motfrågan: Tycker IngvarJohnsson att kriminalvården får resurser somgör att man har en adekvat rehabilitering av dem somlåses in oaktat att de låses in en ganska ?Anf. 161 () replik:Fru talman! Trolhätteborna är alldeles för klokaför att gå på det enkla moderata budskapet om straf-fens välsignelse i alla sammanhang. Men budskapet imoderaternas budgetmotion totalt är: Stäng ungdo-marnas fritidsgårdar och stäng biblioteken! Byggfängelser för pengarna och lås in de ungdomar somhar kommit på kant och hamnat i svårigheter mycketmer än ! Jag tycker att det är sorgligt att lyssnatill.När det gäller innehållet i fängelserna påstår jagatt det påslag som har i sin budgetmo-tion inte alls räcker till några förbättringar på fängel-serna. Det skulle möjligtvis täcka kostnaderna för detökade antal fångar som vill ha och detökade antalet ungdomar som har begått brott somman tror att man ska bota genom hårda fängelsestraff.Anf. 162 (m) re-plik:Fru talman! Vi lägger på 300-400 miljoner kronormer under vart och ett av dessa år till kriminal-vården. förstår jag varför Socialdemokraterna interäknar med några höjningar av anslagen till kriminal-vården. Vi vet att man räknar med sämre och sämreuppklarandeprocent, med att färre och färre lagförsoch med att färre och färre kommer att få sina straff.Då förstår jag varför, men jag trodde uppriktigtsagt att man kunde föra debatten på en lite högrenivå, , än denna sorgliga karikering.Jag har aldrig ifrågasatt det goda uppsåtet, men låt ossbeskriva varandras alternativ på ett rimligt sätt. Vivill ge resurser så att man kan få närpolisreformen attfungera. har inte dragit många stråntill stacken för att få fram resurser så att det ska fun-gera.Vi vill ha en närpolis per tusen invånare. Närpo-lisreformen har aldrig fått en rejäl chans, kan jag sägatill och justitieministern. Det äregentligen ganska tragiskt. Det var många som troddepå den och många som trodde att den skulle innebäraen god kontakt just ute i olika stadsdelar med ungamänniskor. Pyttsan - inget kom ut av det!Anf. 163 ():Fru talman!