prot · GO0999 · 2001-04-25 00:00:00 — Det är i det här sammanhanget ocksåviktigt att framhålla betydelsen av trygghet i boendet.Kring brottsförebyggande planering finns det flerareservationer med lite olika inriktning. Jag ser docken gemensam strävan att framhålla den grundläggan-de förutsättningen att för att människor ska kunna fålivskvalitet i boendet måste den miljö där man boroch lever vara trygg.Sverige har traditionellt uppfattats som ett myckettryggt land att bo i. Dessvärre visar nu undersökning-ar att det finns en stor otrygghet i våra bostadsområ-den. Människor är rädda. Undersökningar visar dess-värre också att många yngre människor liksom ocksåkvinnor är rädda.Detta måste vi ta på allvar, och vi måste se till attvåra bostadsområden planeras så att denna oro istörsta möjliga mån försvinner. Vi måste få öppna,ljusa, trevliga och vackra miljöer. Vi måste ha om-sorg om varandra. Brottsförebyggande aspekter måstealltså vägas in i all samhällsplanering.Fru talman! Det skulle vara lätt att fastna i argu-mentationen kring den motionen i , mendet ska jag inte göra. Det återstår fler motioner som ärvärda att belysa. Det handlar om flexibilitet i plane-ringen, vid bygglovsgivning och planhantering. Dethandlar om tysta miljöer. Det handlar om stormark-nadsetableringar och handelsändamål. Det gällerkulturhistoriskt värdefulla byggnader och miljöer sommåste bevaras, för att människor ska kunna kännaigen sig. Det pratas om rotlöshet. Då är dessa bygg-nader och kulturella miljöer oerhört viktiga. Jag skainte ta så mycket mer tid med det. Jag vill dock upp-mana de som är intresserade att läsa reservationernapå dessa områden och även de särskilda yttrandena.Fru talman! vill jag speciellt uppmärk-samma reservation 29, Gröna områden och strandnäramark. Det handlar speciellt om städernas och tätorter-nas grönområden.En förutsättning för att vi ska få bra städer, somkan erbjuda bra livsmiljöer för människor, är att vislår vakt om grönområdena. Det är livsviktigt att vihar gröna lungor som hjälper oss att ta hand om allautsläpp som trots allt finns, där många människor boroch många bilar rusar fram. Vi är många som skasamsas om plats.Centerpartiet vill ha en genomtänkt strategi förhur grönområden ska kunna bevaras och utvecklas.Ett speciellt slags grönområde är de natursträndersom finns i närheten av de större städerna. Vi har detvackert omkring oss. Vi har ganska mycket vatten ivårt land. Det är värdefulla områden, såväl för denbiologiska mångfalden som för människorna. Detbehövs samlade regler för användandet av strandnäramark i tätortsnära områden.Det är intressant att ha tagit del av planeringen in-för i , som just lyfter fram betydel-sen av gröna områden. Det behövs en intensiv mark-nadsföring, så vi kan bli eniga i om attskydda dessa områdenFru talman! Jag ber att få yrka bifall till re-servation 2 och reservation 29. Jag står naturligtvisbakom övriga reservationer som haranmält.Anf. 96 ():Fru talman! Enligt talarordningen mellan partiernahamnar relativt sent på talarlistan. Därförär det inte särskilt stor anledning för mig att ta alltförmycket av kammarens tid i anspråk för att argumente-ra för de olika reservationer där är medtillsammans med andra, som andra redan har talat omoch för. Vi i har bara en egen reservation,som gäller brottsförebyggande planering. Jag avserinte att yrka bifall till den, för att slippa tidsödandekontrapropositionsvoteringar. De brukar inte varasärskilt populära hos ledamöterna.Jag vill kortfattat beröra de olika punkter där vårmening avviker från utskottsmajoritetens. De fyraborgerliga partierna har en gemensam reservationbeträffande punkt 3, som handlar om planprocessen.Reservationen gäller i korthet att möjligheterna attöverklaga byggplaner måste begränsas. Den tidsut-dräkt som överklagandena ofta medför fördyrar bo-stadsbyggandet, som ju kostar alldeles förmycket pengar.I dag kan en detaljplan överklagas i tre instanseroch ett efterföljande bygglov i upp till fyra instanser.Vi anser att överklagandena bör kunna begränsas,givetvis utan att man ska göra det omöjligt att över-klaga när det verkligen finns skäl. Jag yrkar därförbifall till reservation 5.Nästa punkt där vi har reserverat oss, punkt 6,gäller kommunernas flexibilitet i planeringen. Jag villverkligen stryka under att det är angeläget att man seröver vad det beror på att kommunerna inte tillräckligthar utnyttjat de möjligheter som finns att vara merflexibla i tillämpningen av plan- och bygglagen.Punkt 11 handlar om brottsförebyggande plane-ring. Där har , som jag nämnde, en egenreservation. Vi anser bl.a. att kravet på en trygg ochsäker närmiljö bör föras in i kapitel 2 i PBL som ettallmänintresse som ska beaktas vid planläggning ochlokalisering av bebyggelse m.m.Under punkt 14 har vi, tillsammans med kd ochCentern, en reservation som gäller kvalitetsansvarigoch tillsynsansvarig. Mina borgerliga kolleger harberört det. Jag vill ändå understryka att den kvali-tetsansvariges uppgifter på ett entydigt sätt måstedefinieras i lagstiftningen. PBL bör därför omarbetasjust med syfte att förtydliga rollen hos den som ärkvalitetsansvarig.Under punkt 3, som handlar om kulturhistorisktvärdefull bebyggelse, har vi en reservation tillsam-mans med kd och . kundebyggnadsnämnderna, med stöd i lagstiftningen, vägraatt ge bygglov för sådana inre förändringar som an-sågs förvanska en byggnad. Med nuvarande lagstift-ning är det svårare att förhindra sådana förändringar.Vi anser att lagstiftningen bör skärpas på så sätt attalla förändringar inne i byggnader av det här slagetska omfattas av lagstiftningen.Under punkt 26, som gäller samrådsplikt införmarkarbeten, har, som tidigare talare har sagt, de fyraborgerliga partierna en gemensam reservation. Närmarkarbeten genomförs i en kommun kan, somnämnts, näringsidkare påverkas negativt om arbetenadrar ut , genom att tillträde till deras lokaleroch butiker förhindras eller försvåras. Vi anser alltsåatt samråd ska vara en skyldighet vid dylika arbeten.Fru talman! Jag står givetvis bakom samtliga re-servationer där finns med men yrkar bifallendast till nr 5.Anf. 97 ():Fru talman! Det ärende vi nu behandlar spänneröver en mängd olika frågor, trots att det är sammalagstiftning, PBL, som är dagens ämne. Det finns 33reservationer. Jag ska i mitt inlägg kommentera våraställningstaganden i en del av frågorna. Först måstejag dock ge uttryck för min förvåning när jag ser alladessa motionskrav från borgerliga ledamöter om flerregler och inskränkningar i kommunernas rättigheter.Samma partier som i de högtidliga talen pratar omminskat krångel, mer självstyrelse och färre regle-ringar framför bara i det här betänkandet krav på· att staten ska utreda varför kommunernas bygg-nadsnämnder inte är så flexibla som de borgerligapartierna tycker att de ska vara,· att staten ska avskaffa kommunernas rätt att pla-nera för handelsändamål,· att staten ska upprätta en databas över ämnen somanvänds i byggen,· att staten ska precisera det kommunala ansvaretför byggloven,· att staten ska ålägga kommunerna att informerainte bara fastighetsägarna utan även näringsidkareinnan gatuarbete,· att staten ska ålägga personer boendeplikt om deäger fastigheter i skärgården,· och sist men inte minst att staten ska klargöra förkommunerna och domstolarna hur man definierarbegreppet "en städad tomt".Jag säger inte att det är fel att föra fram krav påregleringar, lagstiftning och liknande. Det är natur-ligtvis ett sätt att förändra verkligheten. Men jag troratt man ska vara lite försiktig om man marknadsförsina partier som dem som står för mindre regler ochmindre krångel när man i motionsfloden kommermed så många nya krav.Lyssnade man på debatten om det föregående be-tänkandet var det också signifikativt att det från departier som så ofta talar om behovet av avregleringinte var någon hejd på hur mycket nytt som skulle in ilagstiftningen för att styra och ställa i kommuner ochi andras leverne och värv.För oss socialdemokrater är lagstiftning naturligt-vis ett sätt att styra. Det är ett sätt för oss i parlamen-tet, i riksdag, att bestämma om framtidenoch tillvarata olika intressen. Men det vi talar om här,, är en lagstiftning som hanterasav kommunala politiker.Det är våra partivänner som sitter runt om i allalandets kommuner som hanterar denna lagstiftning.För oss är det minst lika viktigt att vi arbetar medinnehållet i frågorna som att med något slags plakat-politik föra in det ena eller det andra perspektivet ilagstiftningen. Jag ställer mig ofta frågan: Till vilkenpraktisk nytta är det?Flera har varit inne på barnens rättigheter ochbarnens perspektiv, och man hänvisar till barnkon-ventionen. Det är självklart. harSverige ratificerat oavsett om det hänvisas till den iplan- och bygglagen eller ej. Den gäller ändå för vårapartikamrater i byggnadsnämnderna.På samma sätt är det naturligtvis med många avde andra aspekter som man för in. Det är väldigtunderligt om vi i lagstiftningen måste skriva in att delokala politikerna måste tänka på barn, kvinnor, mil-jö, brottsförebyggande arbete och medborgarinflytan-de. Det är väl det allting handlar om, och det är väldet politiken handlar om? Låt oss när det gäller attlagstifta hålla oss till de stora dragen och låta vårapartivänner i kommunerna sköta en hel del.Fru talman! I betänkandet tas frågan om kvalitets-kontrollen av byggnationen upp. Det är en i högstagrad aktuell fråga, inte minst efter avslöjandena av deskandalösa förhållandena i samband med byggandetav . Det är alldeles uppenbart attden som är ansvarig för det bygget kommer att få ståansvarig och borde rejält skämmas för det som skett.Det är inte bara det att de bostäderna är väldigt dyra.De är tydligen också obeboeliga.Detta måste få allvarliga konsekvenser. Bygg-branschen måste ta det till sig och se över vad det ärsom gör att det kan gå så snett. Jag hoppas att Ham-marby sjöstad är ett engångsexempel, men jag vågarinte tro det. Jag vet att tittar på det och för-söker att se om det finns något mönster och om vi kanförvänta oss fler sådana fall. Då måste allvarligaåtgärder vidtas.Det ställer frågan om bygg- och kvalitetskontrollpå sin spets. hade kommunerna ett störreansvar för kontrollen. I det nya systemet med kvali-tetsansvarig är det byggherren som har ansvaret. Detifrågasätts här, och en del vill att man ska förtydligadet. Det kommer att ge anledning till diskussioner omhur systemet ska se ut . Erfarenheternafrån det som har hänt kommer att göra att det kommeratt bli en diskussion när vi har ett underlag.Jag vill ändå redan nu säga att vi ska undvika attlyfta bort ansvaret från dem som bygger. En renkommunaliseringen eller någon form av förstatligan-de av ansvaret skulle tyvärr antagligen innebära attskadeståndsanspråk och allt annat i ställetfaller på kommunerna eller på samhället i stort. Det ärytterst viktigt att vi behåller det hundraprocentigaansvarsförhållandet. Det är byggherren som är ansva-rig för det han bygger.Flera motioner handlar om brottsförebyggandeplanering. Det är en fråga som förtjänar större ut-rymme i den bostadspolitiska debatten. Flera har talatom hur hyresgästerna i olika undersökningar sagt attdet är mycket viktigare än att bo nära centrum, teatereller något annat. Ett bostadsområde som kan erbjudatrygghet är det man sätter allra högst.Det är också därför regeringen har gett uppdragettill att utveckla arbetet medåtgärder som ökar tryggheten i bebyggelsen. Vi är istort sett överens här. Skillnaden är att i en del reser-vationer vill man markera att det redan skulle ha varitgjort eller att det ska göras lite snabbare. Men i sak-frågan finns det ingenting som skiljer. Därför finnsdet heller ingen anledning för att nu tanågot initiativ.Frågan om externt belägna stormarknader berörs iflera motioner. Jag delar oron. Men det är en frågasom ändå bäst hanteras av kommunerna i samverkan.Länsstyrelsen har ansvaret för att se till att samord-ning och samråd ser. Vi har sett att länsstyrelser harstoppat en del diskutabla etableringar.Själv tycker jag att det borde vara en självklar frå-ga för de regionala självstyrelseorganen att engagerasig i. Så var också fallet i fram till dess detblev en borgerlig majoritet, som har avsvurit sig alltintresse och allt engagemang. Därefter har situationenblivit som den har blivit med kommuner som bekrigarvarandra.Vi har också i bostadsutskottet enats om att när-mare studera hur länsstyrelserna hanterar uppgiften.Förhoppningsvis kan den granskningen ge kunskapom läget och om vad som kan göras vidare.Det moderata kravet på samrådsplikt med nä-ringsidkare för kommunerna inför markarbeten har vidiskuterat tidigare. Vi har kommit fram till att kom-munerna har den rollen gentemot fastighetsägarna.Nu vill gå ett steg längre och tvingakommunerna att söka upp samtliga näringsidkare.Något ansvar måste väl ändå fastighetsägarna ha.Har ni egentligen funderat på vilka register somkommunerna måste bygga upp över näringsidkaresom är hyresgäster för att leva upp till en sådaneventuell lagtext? Det låter alldeles orimligt.Det är väl snarare så att kommunerna själva harett intresse av att det ska fungera bra för näringsid-karna i kommunen och se till att informera och sam-råda i allas intresse. Varför misstror moderaternakommunerna till den milda grad att de vill införa nytvångslagstiftning?Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag ibetänkande BoU9 och avslag på samtliga reservatio-ner.Anf. 98 () replik:Fru talman! Det är förvånande att företrädare för Socialdemokraterna och därmedockså för regeringen börjar sitt anförande med attraljera över att vi vill ha nya regler som månar ommänniskorna, att vi vill ha ett planeringsperspektivsom är nedifrån och upp, att vi vill ha en planerings-modell där könsperspektiv och miljötänkande är na-turliga inslag och där det finns ett starkt inflytande förlokala utvecklingsgrupper.Det är ändå så att vi är riksdagsledamöter, ! Det här är , och det är här somman stiftar lagar. Det vore främmande för mig somriksdagsledamot att bara stjälpa över allt på andra.Det är ju ändå här som vi har möjlighet att göra nå-gonting åt detta när människor inte har den livskraft,den livskvalitet och det självbestämmande som vi iCenterpartiet vill ha. Då tänker vi även driva på så attlagstiftningen blir som vi vill. Det trodde jag att ocksåLeif hade som ambition.Anf. 99 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt, . För mig är lagstiftning en av de metoder som vinaturligtvis ska använda. Jag raljerade inte över attkraven ställdes. Om jag på något sätt var lite grannraljant eller ironisk så handlade det om sambandetmellan kraven och den övergripande retoriken från deborgerliga partierna om att minska regleringar, mins-ka lagar och minska pappersfloden osv.Jag har den fullaste respekt för att riksdagsleda-möter vill ändra och skärpa lagar. Men när man hållerhögtidstalen, och när man pratar om hur den kommu-nala självstyrelsen är det totala fundamentet i vårdemokrati så bör man också tänka på att man samti-digt från partier skriver motioner som innebär in-skränkningar och pekpinnar till kommunerna.Anf. 100 () re-plik:Fru talman! Det minsta man kan begära när någonbörjar gräva gropar i enskilda människors marker föratt lägga ned ledningar är väl att det bör finnas ettsamråd. Det tycker jag inte är någon liten fråga - jagtycker att det är en fråga som man verkligen borde tapå allvar. Vi borde få en lagstiftning som säger att detabsolut måste vara ett samråd. är det inte så.Man behöver inte ens ha ett avtal med kommunen,utan det får man bara om kommunen välvilligt tar tillvara förbindelserna med markägarna och vill ha godasådana.Jag tycker att bör ta till sig desynpunkter som har kommit fram, och se till att detblir ett samrådsförfarande när man tar annans mark,även om man bara lånar den för att lägga ned rör ellervad det nu kan vara.Anf. 101 () replik:Fru talman! Återigen vill jag säga att det är kom-munerna och de som är valda av människor i kom-munerna som hanterar den här frågan. Hela utgångs-punkten för resonemang är att det skullefinnas lokala politiker som tycker att det är trevligt attgräva i andras marker utan att prata med dem. Det ärväl fullständigt självklart i mellanmänskliga förhål-landen att man har denna typ av samråd!Frågan är bara om vi här i alltid ska be-höva lagstifta om allting sådant. Det är där som vårasynsätt skiljer sig.Anf. 102 () replik:Fru talman! försvar för att intetillstyrka några motioner går uppenbarligen någon-stans ut på att vi har partivänner runtom i landet somsköter detta bättre. Även jag är övertygad om att vi ide flesta detaljfrågor har lokalpolitiker som sköterfrågorna klart bättre än vad vi gör.I och för sig är vi inte överens mellan partierna,men de förslag som vi lägger fram för att förändralagstiftningen lägger vi naturligtvis fram utifrån denkunskap om de brister som finns ute lokalt. Våra kravpå att förstärka kommunernas skyldighet att se till attbarnens intresse bevakas i planeringsfrågan byggernaturligtvis på kunskapen om att man bl.a. i min egenhemkommun aldrig har tagit denna uppgift på särskiltmycket allvar, trots en rad motioner även lokalt.Våra förslag bygger naturligtvis på en förutsätt-ning att den bästa av världar, som tror finns kommunalt, inte finns. Frånriksdagens sida behöver vi faktiskt ägna oss åt detsom är vår uppgift förutom att stifta lagar, nämligenatt se till att det finns en viss likställighet i samhälletoch att alla människor har rätt till samma förutsätt-ningar oavsett var de bor.Därför föreslår skärpningar somger barnen rättigheter utifrån , somvi precis har ratificerat och som vi inte lever upp till.Jag kan inte tycka att det är rimligt att vi fortfarandeska vänta på att kommunerna ska ta det ansvaret. Detär faktiskt hög tid att skärper lagstiftningenpå de områden som vi missat.Det finns ungefär ett och ett halvt tusen olika la-gar och förordningar som staten har skrivit för attstyra kommunernas verksamhet. Säkerligen är det enhel hög av dem som skulle kunna plockas bort. Menjag är också övertygad om att det fattas både lagaroch förordningar . De behöver tillföras för att viska få ett samhälle där alla får plats.Anf. 103 () replik:Fru talman! Jag inbegriper inteVänsterpartiet i jämförelsen mellan ord och handlingnär det gäller regleringar och annat. Vänsterpartiethar i alla fall aldrig proklamerat sig som något av-regleringsparti, och därför är det alldeles i sin ordningatt det kommer många sådana förslag från Vänster-partiets sida. Det har jag inga som helst synpunkter påur den aspekten.När det gäller en sådan oerhört viktig fråga somatt vi tar barnens perspektiv och rättigheter på allvarså tycker jag att det är att komma väldigt billigt undanatt lösa problemet genom att skriva in något i en lag.Vad skulle en sådan formulering i PBL leda till? Hurprövar man den? Hur kommer barnens rättigheter tilltals?Om barnens rättigheter och perspektiv ska kommain i planeringsprocessen så handlar det alldeles själv-klart inte minst om att alla vi vuxna som är aktiva påolika sätt och finns med i processen tar det hela påallvar. Det handlar mer om en folkbildningsprocessoch en attitydförändring än om en förändring i lag-stiftningen. En förändring i lagstiftningen kan mangöra som en symbolisk förändring i ett sådant härläge - som en krona på verket i samband med ettmycket större arbete. Men om man tror att man löserdetta på det viset så tror jag att man lurar sig själv.Anf. 104 () replik:Fru talman! Naturligtvis löser vi inte problemengenom att stifta lagar. Det kan vi se på lagen omrätten till särskilt boende för LSS-grupperna. Vi kanockså se en massa lagar som inte efterlevs när detgäller skollagarna. Men lagen ger en förutsättning förden enskilda kommunmedborgaren att faktiskt ställade krav på kommunen som är rimliga att ställa.Det blir lite lustigt när man läser utskottsmajori-tetens svar på motionerna om barns inflytande överprocessen. Man använder sig av väntans ar-gument. Man säger att regeringen har gett både denena och den andra uppdrag, och att regeringen redannu tittar över systemet. Kommundemokratiutredning-en tittar på detta - det är det genomgående svaret. Detfinns egentligen ingenting i stil med det som LeifJakobsson för fram i minidebatten här.Det måste till en tydlighet! Vi lagstiftare måste vi-sa att vi tar barnens rättigheter på fullaste allvar enligtFN:s barnkonvention. Därför måste vi också se till attstifta sådana lagar.Jag skulle vilja hinna ta upp en del andra frågor iLeif svar också. Det gäller de externaköpcentrumen. Vi vill inte heller på något sätt in-skränka det kommunala planmonopolet där det funge-rar som bäst. Därför har vi nu för-sökt motionera på ett sådant sätt att man stärker denmellankommunala och den regionala samordningenoch samråden. Det är naturligtvis den vägen som viska gå, men då måste vi också ha en lagstiftning somförutsätter att detta samråd sker.Det är inte tillräckligt att man i den borgerligamajoriteten i inte bryr sig ett dugg om att detena externa köpcentrumet efter det andra växer upp.Vi måste ha en lagstiftning som tvingar dem att brysig och att ta ett helhetsansvar för den regionala ut-vecklingen.Anf. 105 () replik:Fru talman! Anledningen till att jag koncentrerademig på det här andra när det gäller frågan om barn-perspektivet i planeringen är att det finns en redogö-relse i utskottsskrivningen som har att göra med alltsom är på väg.Det jag försöker säga är att om , bran-schorganisationer och alla som är aktiva i det härarbetet är i gång och håller på med attitydförändring-en så blir krav på lagstiftning något som man följerupp det hela med, och inte något som man startar detmed. Det är den processen som jag tror att vi måstejobba med, och det är mycket tydligt också det somredan är på gång.Jag delar uppfattningen när det gäller externaköpcentrum. och jag kommer frånsamma område. Vi bor ifrånvarandra. Vi är väl införstådda med den skånskaproblematiken kring stormarknadsetableringar. Det ärinte alldeles enkelt att hantera det kommunala plan-monopolet som fullständigt oantastbart i ett områdedär det finns så väldigt många kommuner på en litengeografisk yta. Man påverkar varandras kommuneroch varandras villkor och bygger längs gränserna ochliknande. Därför hade det varit väldigt bra om detarbete som inleddes av innan makt-skiftet hade fått fortsätta. Då hade man på frivilligväg inom ramen för kunnat lösa de härfrågorna och kommit överens. Tyvärr avbröts dettaarbete när vi fick en borgerlig majoritet. går detden mer formella vägen med som skaingripa. Jag tycker inte att det är någon speciellt brametod. Det är bättre med en annan väg som innebäratt man kan komma överens på regional nivå. Såskulle jag vilja ha det. Jag tror tyvärr inte att de kravsom för fram skulle hjälpa. Att ställakrav på ett mer formellt beslutsunderlag tror jag intehade betjänat den här frågan.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Jag blev något förvånad, liksom Rig-mor , när jag hörde det socialdemokratiskaförsvaret för betänkandet. Jag tycker att det raljerasöver att vi bara vill att staten ska göra en massa saker.Men vad vi kristdemokrater och den borgerliga grup-pen säger är ju att vi vill ha förenklingar och förbätt-ringar. Det kan man se om man har läst reservatio-nerna 5 och 8 ordentligt. I reservation 5 säger vi attdetta med överklagandet måste förenklas, vilket rege-ringen också tycker . Svenska Kommunförbundetjobbar för det. Här har vi nått vårt mål. Vi har fått enförenkling i planprocessen. Det har vi jobbat för un-der många år.Reservation 8 handlar om flexibiliteten. Det ärockså en förenkling och förbättring så att kommuner-na ska kunna jobba bättre med det här instrumentet.Det stämmer inte att det bara är lagar som läggs på.Vi vill också ändra lagarna för att få förenklingar ochförbättringar. Det ska alltså bli till det bättre.Jag har en fråga till Socialdemokraterna. Det gäl-ler vår reservation om planering för tysta miljöer. Nugör man ju så när det gäller översiktsplanen att maninventerar natur- och kulturområden. Det är självklartatt man gör det. Men vi tycker att man också bordeinventera tysta miljöer.