prot · GO0982 · 2001-03-20 00:00:00 — Det är vad måstegöra, och det måste ibland göras sådana prioritering-ar.Jag har en djup förståelse för de 30-40 människorsom bor i området och som får göra långa omvägarvia två alternativa sträckningar. Jag förutsätter attVägverket snabbt prövar den här brons viktighet ochväger den aktuella investeringen mot andra som be-höver göras. ska i första hand studera omdet går att reparera bron för 2 eller 3 miljoner ellernågot sådant, i andra hand se om det går att bygga enny bro, vilket kostar omkring 8 miljoner.När man talar om ansvaret för kommunen, somhar skött denna bro för föreningens räkning,kan man naturligtvis fråga sig hur bron har skötts närdet plötsligt vid inspektion, som görs vartfemte eller , upptäcks att bron inte harnågon bärighet alls. Jag kan inte svara på det. Jag kanbara konstatera att det är kommunen som har haftansvaret för bron.Att jag talar om att kommunen måste träda in be-ror på att det är fråga om en väg som man inte kanförvänta sig att användarna ska vara med om att be-tala. Låt oss säga att kostnaden blir 8 miljoner och attstaten står för . Då ska vägföreningen stå förca . Jag menar att det då är rimligt att kommu-nen träder till. Det var det som jag menade.Anf. 60 ():Fru talman! Precis som näringsministern sägersyftar den här utredningen till att få ut mesta möjligaav de pengar som anslås. Tyvärr innebär det kanskeatt det inte blir några ytterligare pengar till ett områdesom verkligen behöver betydligt mer.Låt oss inrikta oss lite grann på bron i Umgranse-le. Jag har själv har själv rest dit och studerat den.Den är ett ypperligt exempel på hur isolerade männi-skor kan bli. Säkerligen har också näringsministernblivit informerad om detta. ska göra enbedömning av hur viktig den här bron är, sägs det.Det är klart att det ska göras en bedömning, men deboende har inget alternativ. Är det helikopter som viska satsa på för deras del?Bron är den enda förbindelse som har funnits. Detfinns en privat skogsbilväg, som stängs av vid tjäl-lossning. Jag har själv varit där. Hur behjärtansvärdden bedömning som ska göras än är blir det problem.Det finns i attfördela till investeringar i det enskilda vägnätet. En-ligt går det antagligen inte att renoverabron. Det krävs då 6 miljoner, anslag, för attklara just den här bron.Jag ser detta som ett exempel på hur ohållbart detär att ha ett anslag för enskilda vägar i vårt land omtotalt . Väganslaget räcker kanskei snitt till per meter till dem som sköter de en-skilda vägarna och som gör det på ett alldeles ypper-ligt sätt. Vi får inte försätta dessa väghållare i ensådan situation som kommer igen.Låt mig slippa att uppträda som populist och ståvid en väg i med lera till knäna! Vägarna ärfullständigt genomblöta och kommer att utsätta ossför detta. Försök att vara ett steg före mig och se tillatt det kommer pengar i vårpropositionen, så att jagoch de som bor intill det här enskilda vägnätet blirnöjda!Näringsministern sade i en tidigare interpella-tionsdebatt att det inte ska gå vare sig fort och fel. Jagär benägen att hålla med. Fort går det definitivt inte.Ni kanske inte heller gör fel i det här fallet, för ni göringa förändringar av anslaget alls. Det förblir alltidoförändrat. Ministern får väl bedöma hur fel det är.Anf. 61 ():Fru talman! Låt mig först ta upp ekonomin. Spa-rande kan definieras på olika sätt, men det är ingettvivel om att om man förutsätter att en stor ideellinsats ska göras av personer i en enskild vägförening,blir utgiften lägre och man är jätteduktig och bedriverväghållning till låga kostnader. Bidraget har inteheller varit oförändrat, utan bärighetsdelen har tagitsbort till bl.a. enskilda vägar. Jag tycker att det här inteär riktigt rättvist.En del i den här debatten kommer i varje fall i denhär delen av landet aldrig upp till diskussion. Devägar som det gäller kallas enskilda, men de får bru-kas av alla. Detta är faktiskt en komplikation. Förnågra år sedan avstod man i mitt hemlän, som har detstörsta antalet mil allmänna och även enskilda vägar,med anledning av det låga statsbidraget från att hållavägarna öppna. Det innebär faktiskt stora problem.Jag menar konkret att allemansrätten kanvara hotad om vi har en så låg bidragsgivning att desom äger vägen inte tycker att den ska hållas öppenför allmän trafik. Det kommer att skapa ännu mera avspänningar mellan stad och land om vi ska överföraännu fler vägar till detta tillstånd. Det bör inte ske.Jag hoppas att den pågående utredningen verkligenska granskas noga. Den uppfattas negativt av de bo-ende i området. De som ska klara väghållningen i dehär bygderna blir färre och färre. Jag hoppas att vi fårse ett bättre utredningsförslag än det som vi hittillshar fått höra kommer att läggas fram.Anf. 62 Näringsminister ():Fru talman! Det finns faktiskt möjligheter att tasig fram även utan denna bro. Man skulle t.ex. kunnasäkerställa att vägen över Rydsfors alltid är öppen förtrafik eller rusta upp skogsbilvägen. De här alternati-ven är inte utredda. Med detta menar jag inte inte ska studera bron, bara att det finns alterna-tiv. De finns inte , men de finns som alternativtill att förstärka bron eller göra en ny bro.Det är vidare klart att om gör den be-dömningen att den här bron är väldigt viktig, finns detmöjligheter för att prioritera den. Då fårman skära lite i andra ändamål över hela landet. Detär den prioriteringen som Vägvärket bäst kan göra.Det är som känner till behoven.Jag delar vidare den uppfattningen att utgiftsom-råde 22 behöver mera pengar. Detta kommervi självklart också att redovisa längre fram. Men närdet gäller enskilda vägar i övrigt får vi faktiskt av-vakta den utredning som tittar på detta och som jaghar nämnt. Sedan får regeringen ta upp frågan.Anf. 63 ():Fru talman! Enligt näringsministern är ett alterna-tiv att försöka ta i anspråk någon av de privata skogs-bilvägar som finns. Det kanske är en intressant idé.Men det är också lite skrämmande att konstatera attministerns vilja när det gäller att lösa deakuta problem vi har är att skära lite grann och ta liteytterligare från alla delar av vårt land. Det är inte sålätt att ta något ur en mage som är tom. Det blir baralite starkare hunger överallt. Det är den situationen vifaktiskt befinner oss i.Jag beklagar efter den här debatten att ingen viljafinns, inför den tjällossning som jag befarar kommeratt bli exceptionell på vårt vägnät, att vara beredd påatt detta kommer att kunna inträffa. Men jag hoppasatt näringsministern inte uppfattar mig som populistnär jag återigen kommer tillbaka ochtalar om hur situationen faktiskt är.Till de boende i Umgransele finns det heller ingabesked att ge, vilket jag tycker är mycket sorgligt. Defår förlita sig på att det kommer att fortsätta vara tjälei backen så att de kan åka på dessa vägar. Sedan får viväl se, om det blir några sjukfall osv., om det blirhelikopter som får ställa upp och hämta dem. Det är,som sagt, det enda alternativet - tyvärr.Anf. 64 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig säga något om detta med al-ternativ. Jag sade att ett alternativ som kan undersö-kas är att man renoverar bron eller gör en ny bro. Detvar vad jag sade. Det alternativet finns självfallet intei dag, eftersom vägen som sägs här inte är farbar.Nu tittar på denna bro och går igenomden. Jag förutsätter att man vidtar de åtgärder manmåste vidta så att den blir framkomlig på ett ellerannat sätt. Det är det jag har försökt uttrycka.Det skulle se ut om jag stod och pekade med han-den och sade att nu fixar vi den bron och den bronoch den bron. är ju alltid pigga på atthänga in mig i , och då skullejag väl få klippkort dit, sitta och hänga där och för-svara varför jag tog just den bron och inte den bron.Det är därför vi har ett vägverk med professionelltfolk som gör bedömningar och kan avväga och se vadsom ska prioriteras just . Inte ens med den välvil-lighet, må vara ofinansierad, som visarnär de talar om vilka vägar vi ska göra kan vi göraalla vägar och broar på en gång.Jag tror att den här bron är angelägen. Jag för-väntar mig också att kommer att hanteradetta på det professionella sätt man kan förvänta sigav ett vägverk.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2000/01:302 omstöd till färjesjötrafikenAnf. 65 Näringsminister ():Fru talman! har ställt tre frågortill mig som handlar om det framtida stödet till färje-näringen. Frågeställaren vill veta vilka åtgärder somska vidtas för att trygga svenska sjöjobb, om jag äm-nar godta att även arbetsgivarens hemvist ska kunnavara grund för att få del av det framtida sjöfartsstödetsamt när jag planerar att återkomma till riksdagenmed förslaget till statligt stöd för färjesjöfarten.Inledningsvis vill jag säga att det är precis så somCatherine skrivit i interpellationen att eninterdepartemental arbetsgrupp, under ledning avgeneraldirektör , tillsattes av migvåren med uppgiften att utvärdera det nuvaran-de sjöfartsstödet, som löper ut vid utgången av 2001.Arbetsgruppen skulle vidare överväga behovet av ettfortsatt sjöfartsstöd samt föreslå hur ett sådant skulleutformas. Denna översyn tog sikte på den samladesvenska handelsflottan, dvs. last- och färjefartyg.Arbetsgruppen kom fram till slutsatsen att Sverigebör införa ett sjöfartsstöd enligt den s.k. nettomodellför svenskflaggade fartyg som huvudsakligen an-vänds i internationell trafik. Denna modell skaparalltså möjligheter att både behålla och stärka densvenska handelsflottan, och därmed tryggas ocksåsvenska arbetstillfällen. Detta torde besvara CatherinePerssons fråga vilka åtgärder jag är beredd att vidtaför att säkra svenska sjöjobb.Bakgrunden till frågeställarens andra fråga är fär-jerederiet . Rederiet är ett helägt tysktdotterbolag som bedriver färjetrafik mellan och under Bahamasflagg. Flera avfartygen har svensk besättning och svenska kollekti-vavtal. Enligt har rederiet försöktflagga svenskt, men detta har av skatteskäl inte ge-nomförts. Då det endast är svenskflaggade fartyg somkan få del av det nya sjöfartsstödet undrar nu Cathe-rine om jag är beredd att utvidga stödförut-sättningarna till att också innefatta arbetsgivareshemvist. Det skulle i detta fall innebära att också kunde ta del av stödet, då bolaget också ärregistrerat som svenskt aktiebolag.Ett införande av ett sjöfartsstöd måste ske i enlig-het med , vars riktlinjer Europe-iska kommissionen beslutade om 1997. En grundför-utsättning för stödet är då att fartygen seglar underEU-flagg. Mitt svar blir följaktligen att en utvidgningav stödförutsättningarna inte är möjlig då det skullestrida mot EU:s riktlinjer för statsstöd. Emellertidhoppas jag att än en gångkommer att överväga möjligheterna att flaggasvenskt, nu när det nya stödsystemet ger möjlighet attkonkurrera på likvärdiga villkor.Den sista frågan, alltså när stödet kan tänkas börjagälla, kan jag inte svara på då frågan fort-farande är under beredning.Anf. 66 ():Fru talman! Först vill jag tacka näringsministerBjörn för svaret.Naturligtvis är jag glad att det nu finns ett förslagsom innebär att en del svenska sjöjobb har störremöjlighet att finnas kvar, dvs. det förslag som arbets-gruppen nu har lagt fram. Detta innebär att en delsjöjobb tryggas medan andra direkt hotas. Det rör sigom en del jobb i och, som jag tidigarehar beskrivit, ca 500 jobb i och södra i övrigt.Jag anser således att näringsministern ytterligarebehöver fundera över hur vi kan lösa den här situatio-nen. Det här är faktiskt svenska arbetstagare som allaarbetar hos olika företag men har en konkurrensskill-nad på , arbetstagare som trafikerar sammasträcka men med olika konkurrensförutsättningar.Flera tunga remissinstanser har också föreslagitatt knyta stödet till arbetsgivarens hemvist. Då menarnäringsministern att det strider mot riktlinjer. Det kanske är så att detvarit en okunskap om detta hos remissinstanserna.Om det nu är på det sättet undrar jag om näringsmi-nistern kan tänka sig någon annan form av särlösningför att trygga dessa 500-600 sjöjobb.I sammanhanget ska jag säga att möjligheten attflagga svenskt verkar vara föga framgångsrik, enligtde kontakter jag har haft. Företaget förde diskussionermed redan på den tiden varskatteminister och det har inte varit en framkomligväg . Jag vet att rederiet fortfarande för deresonemangen.Jag vill också förvissa mig om att det inte är ettmissförstånd i svaret. Där skriver man att färjerederietTT-Line AB "är ett helägt tyskt dotterbolag sombedriver färjetrafik". Så är det alltså inte. Färjerederi-et heter och är ett tyskt bolag,medan bemanningsföretaget som har hand om perso-nalen är ett svenskt bolag. Det var fel i svaret.Det har också sagts att utredningen underförståtthar menat att situationen som befinnersig i skulle kunna betraktas som s.k. särskilda skälefter beslut i rederistödsnämnden. Jag undrar natur-ligtvis vad näringsministern anser om möjligheternatill den lösningen.Jag skulle också vilja fråga om näringsministerntycker att det är rimligt att vi genom vissa stöd räddaren del jobb men riskerar andra jobb. Förmig är det alldeles orimligt att lägga fram förslag somräddar en del jobb och stjälper andra. Jag vill gärnahöra näringsministerns syn på detta.Jag är också intresserad av att få veta om vi äröverens om definitionen. Betraktar vi detta somsvenska arbetare som är anställda i ett svenskt aktie-bolag? De har svenska förhållanden, svenska löneroch svensk arbetsrätt. Frågan är ganska komplicerad.Anf. 67 TOM ():Fru talman! Det låter så pretentiöst när man talarom svensk färjenäring och stöd till svensk färjenä-ring. Det rör sig egentligen om ett enda rederi. Detproblem som tar upp om TT-Lineär något helt annat. Då pratar man om stöd till utländ-ska rederier som eventuellt bedriver trafik på Sverige.Det är något helt annat. Talar vi om svensk färjenä-ring är det fråga om ett enda rederi.Då undrar jag, fru talman, om näringsministerntycker att det är rätt väg att gå att lösa lönsamhets-problem i ett enskilt företag genom att bevilja skatte-frihet för personalen. Om så är fallet har näringsmi-nistern faktiskt öppnat för en helt ny industristödspo-litik i Sverige.Vad säger i så fall näringsministern till alla Sveri-ges åkare som har hård utlandskonkurrens fråndanska, polska och holländska åkare? Vad säger nä-ringsministern till de bussbolag som har kalkylerat feli sina upphandlingar med landstingen? Och varför skainte få stöd, det går ju också dåligt nu förtiden? Kön blir naturligtvis lång.Vi har i utskottet diskuterat Posten.Det är klart att skattefrihet för postkassörskor skullekunna vara en innovation när det gäller att lösa Pos-ten AB:s problem.Det vore intressant att få höra näringsministernssvar på detta.Anf. 68 Näringsminister ():Fru talman! Om jag får börja med kanjag konstatera att det är Bahamasflaggat. Man måsteju ställa sig frågan varför det är på det sättet. Är detav skattetekniska skäl eller vilka skäl är det?EU:s regler tillåter inte detta. Färjan måste varaEU-flaggad. Varför flaggar de inte in båten undersvensk flagga? Varför ska man både ha den Bahamas-flaggad och ha del av de nya stöden? Det är ändå enfråga som man måste ställa sig.Vill man ha stöd genom de nya reglerna när dekommer, anser man att det vore fördelaktigt, ja, då fårman väl flagga båten svenskt. Det ska inte vara Ba-hamasflagg. Så enkelt är det.Här har man både ett bemanningsbolag som ärsvenskt och ett rederi som är tyskt. Det blir liteknepigt. Dessutom råkar man ha svensk besättning.Men man har möjlighet att ta del av stödet om manbehandlar sig som andra rederier behandlas.Sedan har vi frågan varför man ska ge sjönäringenstöd. Ja, man kan ställa sig den frågan. Men är detså att alla sjönationer gör det. Det är väldigt lätt attlite retoriskt och lite arrogant säga att man också kange alla andra stöd. Varför ska inte postkassörskor fålägre skatt? Men sjönäringen är internationell och denkonkurrerar. Ska den kunna konkurrera på lika villkorhar vi ansett att det är rimligt att man gör så här.Anledningen till den uppkomna situationen är attdanska utvidgade detdanska internationella skeppsregistret så att ävenfärjor mellan danska och utländska hamnar kan in-kluderas i registret. Detta medför väsentliga kostnads-fördelar på genom en svenskflaggadfärja. har också infört liknande system.Det betyder alltså att det svenska rederiet konkur-rerar med alla dessa rederier, både danska och tyska,innebärande att det är deras konkurrensplan. Det ärinte så att de konkurrerar med sig själva och att vi gernågon subvention för att man ska klara sig. Om intealla andra hade den här subventionen vore det ganskaenkelt att hantera detta. Men är det så att de . Man kan tycka mycket om det, men det är entradition som har funnits länge, och jag tycker att detär rimligt att svensk sjönäring, även färjetrafiken, gessamma möjligheter som de andra länderna ger sinsjönäring.Anf. 69 ():Fru talman! Det kan tyckas enkelt att byta ut Ba-hamas flagga mot en svensk flagga. Jag hade varitmycket glad om de hade gjort det. Icke desto mindrediskuterar vi nu 500-600 svenska jobb, som faktisktstår på spel just nu.Jag vill bara i detta sammanhang, för att det inteska bli några missförstånd, också säga att det jagpratar om inte enbart är ett rederistöd, utan jag pratarom de svenska jobb som faktiskt är i fara om det härrederistödet införs.Till Tom måste jag säga att det handlarom två rederier. Det är och somtrafikerar samma sträcka, och rederierna går intedåligt.Däremot kommer de att göra det, eftersom Dan-mark har en annan situation. Dessutom är det så attbåde och kommer att få problempå en del av sina båtar med anledning av det förslagsom nu föreligger om ett nytt stöd till färjesjöfarten.Jag skulle i det sammanhanget återigen vilja frå-ga: Vad gör vi med de här svenska jobben som detblir problem med på grund av det nya sjöfartsstödet?Och vad gör näringsminister för att inomEU arbeta med de här frågorna, så att vi får konkur-rensneutrala regler? Det här blir en absurd situation.Man skulle kunna säga att det blir Hela havet stormar.Ett land sätter i gång och sedan måste alla andra län-der följa efter. Det blir ingen konkurrensneutralitetmellan rederierna och det blir en röra när det gällervilka arbeten som får stöd och vilka som inte får stöd.När det gäller annan näringsverksamhet brukarinte nationaliteten vara avgörande för om man fårstöd eller inte. Då skulle jag vilja fråga varför man idet här avseendet inte kan fundera på en annan typ avsärlösning. Det är faktiskt svenska jobb som är i farajust nu.Anf. 70 TOM ():Fru talman! Jag sade förut att det bara finns ett re-deri. Det finns ett rederi. Den svenska delen avScandlines ägs av och det är bara StenaLine som finns i på detta område.Nu skyller alla på för att de infört dethär systemet. Men har näringsministern frågat dedanska kollegerna när han pratat med dem. De skylleri sin tur på . Men har nästan ingafärjor alls, bortsett från . Det finns framförallt ingen konkurrens mellan danskar och tyskar itrafiken mellan och . Den storatrafiken där domineras av tysk-danska Scandlinessom ägs av respektive stater. Den stora danska trafi-ken på har över huvud taget ingen konkur-rens från tysk sida. Ni har blivit lurade, herr minister.Jag har alltid uppfattat att en grundbult i den soci-aldemokratiska skattepolitiken är en solidarisk skatte-förmåga. Jag är lite ovan att stå här som moderatriksdagsman och påminna socialdemokrater om attdet inte är fråga om solidaritetskrav. Att dela ut skat-teförläningar är något som forna tiders kungar ägnadesig åt.Anf. 71 ():Fru talman! Det är klart att det kittlar i fingrarnanär Tom anmäler sig till debatten för attdebattera sjöfart. Det är även för mig ett intressantämne.Jag hade egentligen inte tänkt att gå in i debatten,för det här rör egentligen något helt annat än det vifattade beslut om så sent som för några månadersedan. Men jag måste ändå göra det. Tom Heymankör med samma saker som han har gjort tidigare. Jagtror att Tom snart är ensam på arenan om attdriva dessa frågor. Så sent som var deten moderat riksdagsman som skrev en debattartikel iGöteborgstidningen och i om att någotmåste göras för den svenska sjöfarten. Moderatakommunpolitiker runtom i landet där det finns sjöfarthar talat om att de inte delar den här uppfattningenutan att något måste göras för svensk sjöfart i densituation svensk sjöfart befinner sig i.Jag ska erkänna att även för mig som socialdemo-krat känns det inte bra att vi ska tvingas att subven-tionera svensk sjöfart. Men i den situation som sjö-farten befinner sig i - statsrådet harpå ett bra sätt redogjort för varför vi är tvingade tilldetta - måste vi vara med. Men sedan blandar man int.ex. åkerinäringen, osv. Det finns i dagregler för hur sådan verksamhet får subventioneras.Vi har möjligheter att göra det för sjöfarten.När jag ändå har möjlighet att få vara med i de-batten vill jag ändå ställa en fråga till statsrådet.Riksdagen fattade enligt min tolkning ett enhälligtbeslut - det skedde ingen votering i kammaren närärendet behandlades - om tillkännagivandet omsvensk sjöfart. Beslutet innebar att ett stöd ska införasden . Det har kommit ganska plötsligt. Hurser utsikterna ut för svenska sjömän, anställdapå svenska båtar, att på det viset kunna få ett stödredan från , som jag påstår att en enig riks-dag har fattat beslut om i kammaren?Anf. 72 Näringsminister ():Fru talman! Statsstödsreglerna ger inte möjlighettill detta för . Jag tycker att det är olyckligtatt den intra-europeiska färjenäringen, som i hög gradarbetar på en homogen marknad med i stort sett lik-nande kostnader för arbetskraften, numera har blivitföremål för statliga stödinsatser. Regeringen kommerdärför att arbeta med EU för att få en ändringtill stånd, så att denna typ av statsstöd skakunna avvecklas. Det gäller alla former av sådantstöd. Andra har dessa stöd. Vi måste då ändå försökaupprätthålla samma konkurrensmöjligheter för svensksjöfart.Det är spännande att lyssna på Tom Heyman.Tom är som . Han slåss motväderkvarnar. Jag tror att Tom har svårt attfå stöd bland sina partikamrater i denna fråga. Här ärvi nog ganska överens om att detta är rätt väg att gå.Vi är också överens om att vi måste hantera frågan såatt vi agerar på liknande sätt inom EU.Den sista frågan var när. Stödet kommer att bli av.Frågan är när. Ett diplomatiskt svar på detta är attfrågan bereds inom Regeringskansliet.Anf. 73 ():Fru talman! Jag delar näringsministerns uppfatt-ning om att stöden är av ondo, men att vi påkort sikt måste se till vad som händer på sjöfarts-marknaden i övrigt. Just nu är när-frågan inte heltointressant för del. Ju detta tar,ju mer tid har man att fundera på särlösningar för justTT-Line. Det är verkligen dubbla lojaliteter.Jag hoppas att näringsministern funderar på sär-lösningar. Det handlar om 500-600 jobb i Trelleborgoch i . hamn är Sverigesnäst största hamn. Det passerar en ansenlig mängdgods i . Jag har inget emot att tyska arbeta-re hanterar godset, men det skulle vara ganska horri-belt att det inte är en enda svensk som hanterar god-set, med tanke på att en tredjedel av exportgår genom hamn. Det skulle alltså intevara en enda svensk arbetare som skulle få delav detta.Jag hoppas att näringsministern allvarligt funderarpå detta. Det här innebär att en del kan mista sinajobb. Det här är naturligtvis en fråga med stor dignitetför , hamn och Trelleborgskommun, men det här är också en nationell frågaeftersom en ansenlig mängd exportgods går överTrelleborgs hamn. Jag hade gärna sett att en del avdem som arbetar med detta även skullevara svenska arbetare.Anf. 74 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Jag hoppas innerligt väl att frågan bereds på ett sättsom är till gagn för de svenska sjömännen och att vipå det sättet kan konkurrera med de andra ländernassjöfart.En av de första sjöfartsdebatterna jag hade medTom i kammaren utmynnade i att vi skullevara tvingade att stå i hamn och vinka avden svenska sjöfarten. Jag hoppas att jag inte skabehöva vara med i en sådan avvinkning. Jag hoppasinnerligt att inte heller Tom ska behöva varadet. Tack för denna debatt!Anf. 75 Näringsminister ():Fru talman!