prot · GO0970 · 2001-02-21 00:00:00 — Det finns samer sompratar något av de samiska målen och som kanskeinte förstår svenska.Vilka av dem skulle mista sitt svenska medbor-garskap vid ett sådant här språkprov? Förslaget är illagenomtänkt och illa fotat, och det borde därför över-ges . Det var bra att inteyrkade bifall till den reservationen, och jag hoppas attingen annan gör det heller.Anf. 30 (m):Fru talman! Det som redogör förhär är i högsta grad känt för oss moderater, så det varinga nyheter när det gäller undantagen från dagensmedborgarskapslag att bevilja dubbelt medborgarskapdärför att det är orimligt att avsäga sitt gamla. Det ärju en regel som vi inte har sagt oss vilja överge. Därskjuter in öppna dörrar. Vi är väl in-förstådda med att ingenting kan vara absolut, utan vihar sagt att den nuvarande huvudprincipen ska gällamed de undantag som praktiseras.Även om man får ett medborgarskap fastän manbehåller sitt gamla ska det vara absolut, säger . Men det är det ju inte. Som jag påpekadetidigare kommer Försvarsmakten att göra särbehand-lingar av säkerhetsskäl och lojalitetskonflikter, och dåär det inget fullt medborgarskap och då gör man un-dantag. Då är inte medborgarskapet absolut. Det finnsen del sådana situationer där man direkt kan säga attdet finns en nackdel. Jag pekar på detta bara för attvisa att inte är riktigt konsekvent.Beträffande språkprov har vi sagt att man ocksåmåste vara väldigt försiktig och noggrann och intevara absolut, utan man måste utforma detta på ettlämpligt sätt. För att få veta hur det ska gå till kanman hämta erfarenheter från de länder som har såda-na språkprov, eller vad man ska kalla det, exempelvisUSA. Det är inte alls konstigt. Det visar bara att vivill någonting med vår syn på medborgarskapet ochatt det ska få den status som det förtjänar.Anf. 31 ():Fru talman! gör inte saken bätt-re. Han påstår att därför att Försvarsmakten intekommer att respektera medborgarskapet på ett kon-sekvent sätt skulle jag vara inkonsekvent. Men säker-hetsprövning och säkerhetsklassning gör väl Försvar-smakten av alla svenska medborgare, där man vägerin olika faktorer. Försvarsmakten gör, såvitt jag vet,ett grovt fel om man behandlar detta med generella,svepande omdömen och inte analyserar och tar redapå vilka förhållandena är i de enskilda fallen, precissom man gör när man säkerhetsklassar och säker-hetsprövar också andra svenska medborgare som barahar ett medborgarskap.Det är så. Det arbete vi har gjort i utredningen vi-sar att de här säkerhetsaspekterna är helt negligerbara- de finns inte. Det visar också analyser som vi hargjort i en senare utredning, som jag har haft förmånenatt sitta i, om medborgarskapskrav. En persons ur-sprung och födelseland har ingenting att göra medden lojalitet som man känner i det land som man bori, verkar i och vill ha som sin och sina barns framtid.Detta är inget annat än populistiskt dravel. Detstår jag för.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )7 § betänkande 2000/01:SoU9Äldrepolitik.Anf. 32 ():Fru talman! Det förpliktigar att denna debatt blirlika intressant och givande som den förra. "Man blir bara mer lik sig ", sade en lä-kare till mig en gång när jag var lite irriterad på enanförvants alldeles bestämda uppfattning. De ordenoch den insikten har följt mig och lärtmig att äldre visst vet hur de vill ha det och vad devill ha, och därför är behovet av mångfald och alter-nativa lösningar än större när de fysiska begränsning-arna sätter in.Jag delar uppfattning att äldresom behöver vård och omsorg måste få bättre möjlig-heter att själva kunna välja sin omsorg och att dennavalfrihet måste resultera i ett ökat utbud av tjänster.Fru talman! Om jag ska åka på semester planeraroch funderar jag. Ska det bli tält, husvagn, båt tillÅland eller besök hos släkten? Jag bestämmer kanskeårstid och antal dagar. Jag kanske har råd att åkautomlands, och jag funderar om jag ska resa norruteller söderut. Jag läser resekataloger. Jag vet vilketalternativ jag skulle vilja ha, vilken natur, vilken matoch vilket umgänge jag vill ha. Därför söker jag mittalternativ. All denna planering sker för några få da-gars ledighet.Men när jag blir gammal och sjuk och ska lämnamitt hus och hem för , kanske för alltid,ska jag vara tacksam - om jag alls får någon plats.Jag har inte mycket att välja på. Det enda jag får sägaär kanske ja eller nej till den service som erbjuds.En verklig valfrihet kräver också att nya, alterna-tiva utförare får vara med och erbjuda sina tjänster.Därför krävs det en öppenhet för okonventionellalösningar. Därför vill också jag som äldre få en kata-log där jag kan se vilka olika alternativ som finns vadgäller särskilda boenden eller tjänster. Vem blir förstmed att erbjuda platser i ett boende med upplevel-seträdgårdar för senildementa? Jag har sett för mångaboenden för senildementa på fjärde våningen medinglasade balkonger.I fram-förs också hur angeläget det är att på ett helt annatsätt än ta initiativ till kraftfulla utvecklingssats-ningar för att stärka brukarnas möjlighet att påverkaoch få sina rättigheter. Det är en kraftfull kritik somSocialstyrelsen framför - det är ord och inga visor.Det ska bli intressant att här få höra vad So-cialdemokraterna och regeringsvännerna ska göra åtdenna kritik. Har man tagit till sig den? Eller försökerman komma bort från ämnet?Fru talman! En äldrepeng ska införas, en äldre-peng som motsvarar kommunernas kostnad för enbestämd insats som man som äldre kan få för att be-tala den omsorg och den hjälp som man som enskildvill ha. Det är en frihetsrevolution. Den gagnar äldresom är i behov av vård och stöd, och den anpassar sigautomatiskt till ett förändrat vårdbehov. Ju mer insat-ser som krävs, desto större blir äldrepengen.Det är annat än den tröga anslagsfinansiering sområder inom vården och omsorgen , där man serpå föregående års ekonomi i stället för det aktuellavårdbehovet. Det är inte konstigt att äldre inte får denomsorg de är värda och att personalen går på knänaoch tvingas dra ned på både kvalitet och säkerhet.Att äldrepengen också fungerar i praktiken kan vimoderater visa genom ett exempel, nämligen Nacka.Nu har också kommunerna slagitfast en äldrepeng, som dessutom kan användas överkommungränserna. Valfrihet, fokus på kvalitet i stäl-let för på pris samt bättre kontinuitet och mindre oroän vid entreprenadupphandling är deras ledmotiv.Fru talman! Enligt kän-netecknas också äldreomsorgen av stora bristernär det gäller att fortlöpande registrera uppgifter omverksamhetens omfång, innehåll och kvalitet. Änstörre är bristerna vad gäller uppgifter om kostnaderoch förhållanden som är relaterade till enskilda indi-vider.30 % av de beslutsdokument som finns efter bi-ståndsbeslut är svårlästa och svårbegripliga. Hur storavgift hjälptagaren ska betala framgår nästan aldrig. Iflera fall får man heller inte den hjälp som har utlo-vats. På all denna kritik är äldrepengen ett svar.Många anhöriga och närstående gör redan i dagstora insatser för äldre och sjuka. Det är viktigt atterkänna dessa insatser, men också att uppmärksammanödvändigheten av alternativ och mångfald också fördem. Det gäller i hög grad också äldre med invand-rarbakgrund. Det är viktigt att , men också införmorgondagen, uppmärksamma och inkludera närstå-ende i begreppet anhörig.I sägsockså med tanke på kommunernas ekonomi och pro-gnoser vad gäller resurser och behov isamhället av vård och omsorg att det är angeläget attstarta en diskussion om den framtida finansieringenav äldreomsorgen.Enligt befolkningspro-gnos förväntas relativt små variationeri antalet personer , medan befolkningenöver kommer att öka med 800 0000 personer till2050 - en ökning på . Denna oro har statsmi-nistern framfört gång på gång, men socialministernsäger: Lita på mig. Det är kanske lätt att säga, mennär problemen blir som störst är nog varken socialmi-nistern eller jag speciellt tillräkneliga.Skillnaden är att vi moderater känner ett ansvarför kommande generationer och vad de kan tvingasuppoffra, och vi vill kunna planera för en äldreom-sorg av hög kvalitet och tillgänglighet också i framti-den medan tid är. Därför, fru talman, vill vi moderaterha en parlamentariskt tillsatt utredning som ser överäldreomsorgens framtida finansiering. Utredningenkan se på olika möjliga finansieringslösningar och sehur andra länder som har samma utveckling har dis-kuterat och löst det. Vi vill också få till stånd en lös-ning som håller och som håller över val -pensionsuppgörelsen i ny tappning.Fru talman! Enligt en studie vid uni-versitet upptäcks av äldre med depres-sion. Dessutom får många av landets demenssjukaingen behandling alls eller behandlas i för liten ut-sträckning eftersom många läkare har stor okunnighetom depressioner och demenssjukdomar. Detta är enav många anledningar till att vi kräver en ökad statligtillsyn. Dessutom måste både offentliga och privatavårdgivare stå under samma tillsyn och krav på upp-följning och öppenhet.Behovet av att rekrytera personal är stort, men vivet att problemet är störst inom den offentliga sek-torn. Varför söker sig så många till verksamheter ialternativ regi? Vårdcentraler och sjukhus som harbolagiserats vittnar om att man inte längre behöverannonsera. Folk står i kö.En sjuksköterska från berättade att honfrivilligt hade slutat arbeta inom den kommunalaäldreomsorgen och packar chips i stället. Dendagen jag får ett arbete i det privata äldreboendet iLaholm börjar jag igen, säger hon. Hon är inte ensam.Fru talman! menar attmånga av deras medlemmar får vidkännas kraftigaekonomiska och sociala åtstramningar. Att det råderstora skillnader inom gruppen pensionärer vet vigenom många studier. Det finns de som har god pen-sion och hygglig standard, men det finns andra sombetraktas som fattiga och som har ekonomiska ochsociala problem. Vi anser därför att regeringen börtillsätta en utredning som får i uppdrag att belysalevnadsvillkoren för olika grupper inom pensio-närskollektivet inte minst ur ett socialt perspektiv.Fru talman! Jag står självklart bakom samtligamoderata motioner och våra särskilda yttranden, menför tids vinnande yrkar jag bifall endast till reserva-tion 1.Anf. 33 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att vi gi-vetvis står bakom alla våra reservationer, men för tidsvinnande yrkar jag bifall endast till reservationerna 4och 10.Äldrepolitiken, som vi debatterar , ska varaen del . Äldre ska mötas med respekt, hainflytande och delaktighet och känna trygghet ochkunna känna att man är lika mycket värd som männi-ska oavsett vilken ålder man befinner sig i.Vi har sagt det förut och säger det igen: I dagenssamhälle har vi tendenser att dela upp oss människor iolika grupper i stället för att se oss som människoroch som en resurs under hela livet. Jag tror att allapartier kan ställa upp bakom de nationella målen somfinns i äldrepolitiken, men det ser lite olika ut när detgäller hur partierna vill nå de målen.Vi hörde tala om val-frihet och mångfald. I stort sett alla problem ska lösasgenom en äldrepeng. Vi har lite funderingar kring hurdenna äldrepeng ska vara utformad. Det sägs att denska täcka vård och omsorg. Man ska fastställa ettbelopp. Jag tar ett exempel: per dygn.Vi vet att dygnspriserna varierar kraftigt mellanolika äldreboenden, varför vi kan se framför oss föl-jande: vill flytta till Nypongården, som kostar1 200 . För att inte lagen om upphandlingska behöva tillämpas är det inte kommunen som haravtal med vårdgivaren utan den enskilde. Vad händerdå med de ? Kommer verkligen vårdgi-varen att subventionera platsen om kommunen intehar råd att betala eller anser att är rättvist ochska gälla? Ska välja något annat hem såvidahon inte kan betala mellanskillnaden själv?Valfrihet i denna form kräver dessutom att detfinns en överkapacitet. Om vi mot den bakgrundenser att det är tusentals i kö kan vi bara konstatera attden valfriheten inte finns i realiteten.Vi har hört att flera vårdgivare anger att de medinförande av äldrepeng kommer att erbjuda tillägg-stjänster som de själva kan köpa, t.ex. extra rehabili-tering - en à la carte-meny i stället för en basmeny.Vad händer då med vårdens grundportal om lika vårdför alla? Vi anser att valfriheten då endast finns fördem som har pengar eller anhöriga som kan bekostadessa tillägg.Äldreomsorgen ska vara demokratiskt styrd, soli-dariskt finansierad och driven huvudsakligen i of-fentlig regi. Vi tycker faktiskt att det är skrämmandeatt vinstintresset med de följder det ger på många hållstyr äldreomsorgen.Jag kan också i detta sammanhang nämna det somCristina Husmark tog upp. Det finns pro-blem i den kommunala vården - i den offentligt driv-na vården. Men vi har från sida sagtatt vi också är beredda att se till att dessa åtgärdas ochatt vi vill utveckla den offentligt styrda och drivnavården, för det behövs. Det behövs en utveckling, ochdet behöver göras mycket åt problemen.I vår reservation 10 tar vi upp att vi vill att Äldre-beredningen får i tilläggsuppdrag att se över möjlig-heten till en lagstiftning som kan säkerställa en normför kvalitet i vård och omsorg. Ett minimikrav kallarvi detta. Vi anser att man pratat utan några störreframgångar och resultat om kvalitet i äldreomsorgen.Det är självklart att man som äldre ska få kommaut på promenader, att man ska ha en meningsfulltillvaro, möjlighet till ett aktivt liv utifrån ork ochförmåga samt stimulans. Men dessa behov har oftakommit i skymundan för de medicinska behoven ochinsatserna. Man upplever ofta som äldre, personal ochanhörig att själva livet inte hinns med.De senaste årens neddragningar har bidragit till attpersonalen helt enkelt inte hunnit med den socialabiten utan fått göra det nödvändigaste. Därför anser viatt möjligheten till en lagstiftning bör utredas medminimikrav som också skulle se till att underlätta närdet gäller personalbehovet. Det är när man har perso-nal tillgänglig som man kan utveckla en kvalitet gen-temot de äldre.Vi tycker också att det är dags att göra en översynav konkurrensutsättningen i äldreomsorgen och desseventuella effekter på kvaliteten. Konkurrensutsätt-ningen har ökat en hel del , och det är vik-tigt att få svart på vitt på huruvida det man utlovat harkommit de äldre till godo. Vi vet redan hur det hargått med de tusen valmöjligheterna: att de koncentre-rats till få bolag som drivs med vinstintresse. Vi anseratt det nu är hög tid att se vilka konsekvenser konkur-rensutsättningen har fått. Vi tycker också att dettaborde vara av intresse för alla partier. Det har ju nyli-gen framkommit i pressen - igen - att äldre far illa iomsorgen.I vår reservation 14 tar vi upp problemet med attäldreomsorgen omfattas av två lagar. Det har utrettsom det finns möjlighet att samla de båda lagarna lag. Man har bedömt det som komplicerat och sagtatt det skulle kräva en särskild översyn. Vi tycker atten särskild översyn är nödvändig.Taxorna för äldreomsorgen har varierat kraftigt ikommunerna. har drivit frågan ommaxtaxa kopplad till ett förbehållsbelopp. Det ärdärför väldigt glädjande att vi nu tillsammans medregeringen äntligen kan lägga fram ett förslag omdetta. Därför har vi valt att inte reservera oss.Däremot ser man andra som har reserverat sig närdet gäller avgifter, bl.a. De tar i sina reservationer upp maxtaxa ochharmonisering av avgifter. Vi tycker att det här ärokynnesreservationer, eftersom det tydligt framgår ibetänkandet att förslag på detta område kommer attkomma till våren.Vi har i ett särskilt yttrande tagit upp den s.k. lexSarah, som vi också har motionerat om. Det har från flera håll på-talats att personal på grund av att man inte kan an-mäla anonymt känner rädsla för att anmäla. I någrakonkreta fall har det visat sig att en anmälan har letttill en mycket besvärlig situation för den anställde. Vihar väckt en motion som föreslår förändringar menhar insett under resans gång att vi inte kan gå in påsjälva lagtexten. I stället kommer vi att återkommanär det gäller förordningen från . Där-för har vi valt att göra just ett särskilt yttrande.Mycket som tas upp i det här betänkandet liggerhos utredningen . Där tar man uppattityder, inflytande, invandrare, olika boende osv.Denna utredning ska vara klar och läggas fram 2003.Vi anser dock att det finns mycket som brådskar. Detgäller detta med personalrekrytering. Det gäller ocksåhemtjänsten, som dragits ned väldigt mycket. Vi serhemtjänsten som en förebyggande åtgärd som ärväldigt viktig.Det har gjorts en del, och det är bra, men vi tyckeratt det måste göras mer. Det måste också göras snab-bare. Om vi över huvud taget ska kunna få ungdomartill äldreomsorgsyrket, och dem som finns där attstanna kvar, måste det få en statushöjning - bättrearbetsmiljö, fler händer, bättre löner och utbildning.Signalerna om utbränd personal med långa sjukskriv-ningar är alarmerande, liksom signalerna om att allt-mer ansvar läggs på de anhöriga. Det är allvarligt,tycker vi.Man kan i samband med anhöriga säga att de sti-mulansmedel som tillförs är bra. Bra är också attsatsningen genom försvarsuppgörelsen kommer attkomma anhöriga till godo. Där har vi varit med ochgjort upp tillsammans med regeringen och Miljöparti-et.Vi i ställer oss inte heller heltfrämmande för att mer resurser kommer att behövasför att kommunerna ska klara av en bra omsorg om deäldre och därmed också en avlastning för de anhöriga.Vi tycker att detta med de anhöriga är bekymmer-samt, och det måste vi återkomma till.En hel del görs för att förbättra, och det är bra.Men det är också en hel del som återstår att göra föratt uppnå en rättvis och bra äldreomsorg för alla.Anf. 34 () replik:Herr talman! säger i sitt anförandeatt äldre far illa och att det syns i debatten. Jag är literädd för att vi generaliserar. Det finns på väldigtmånga håll en utveckling som sker i positiv anda, därpersonalen tänker nytt och försöker så gott man kan,fast man har en stor offentlig arbetsgivare som för-svårar.När det gäller äldrepengen och på-pekande lyssnade nog inte när jag för-klarade att man med en äldrepeng faktiskt ger vårdefter behov, inte efter plånbok. Därför är äldrepeng enfrihetsrevolution. Jag råder att åka tillNacka, eller och se hur det fungerar.Fråga då de äldre om de är nöjda och hur de uppleverdet hela!Dessutom skulle jag vilja dröja kvar vid den re-servation som handlar om konkurrensutsättning,nämligen och reserva-tion nr 4. Där framför man kritik mot konkurrensupp-handling och säger att det kan finnas stora företagsom nu tar över allting. Skulle det vara så att ett mo-nopol byts ut mot ett annat håller jag med. Tittar vidock på hur många som arbetar inom alternativaverksamheter kan vi se att det är en bråkdel . Föratt motverka detta vill vi därför ha en etableringsfri-het i stället där små företag och kooperativ kan taöver, och vi vill också ha en stark tillsynsmöjlighetöver detta.Därför undrar jag vad och Vänster-partiet har emot att välkomna små enheter och koope-rativ inom äldreomsorgen.Anf. 35 () replik:Herr talman! Jag tar det sista först. Jag talade imitt anförande om huvudsakligen i offentlig regi. Vihar sagt förut att vi kan tänka oss kooperativa lös-ningar. Men det är också så, , att alla de valmöjligheter som lanserades -tusen blommor skulle blomma - faktiskt har slagitundan benen på många av de mindre som också hardrivit detta i icke vinstgivande syfte. Det tycker jag ärett problem. Jag tycker att detta skulle ligga även i ertintresse. Vi vet att det är problem i den offentligtdrivna vården. Men vi vet också, och det har fram-kommit framför allt här i , att det är pro-blem med det som är bolagsdrivet, där vinstsyftetkommer in. Då tycker jag att det hör till rättvisan attde människor som berörs av detta också ska kunna fåta del av vilka konsekvenser detta har fått.Just när det gäller äldrepengen och valmöjlighetenser det ju inte ut som i , och Göte-borg överallt. Jag bor i en liten by där det inte finns såmånga valmöjligheter. Det finns heller ingen som villetablera sig där. Jag ser alltså detta som problema-tiskt.Anf. 36 () replik:Herr talman! säger: Vi kan tänka oss.Det är precis detta överförmynderi jag vänder migemot. Det är väl mycket bättre att i stället låta deäldre få makt och möjlighet och inspirera personal attstarta små enheter och kooperativ också i liten skala.Vi har ju sett att det har gått snett. Det är därför visäger att vi vill ha en statlig tillsynsmyndighet somstår över och som är oberoende. Vi vill ge makt ochmöjlighet åt äldre att välja, men också att välja bortdet som är dåligt. Jag förstår inte varför vill försvåra och förhindra detta.I dag är det problem med personaltillgång, somjag sade i mitt anförande. Vi ser dock att detta intestämmer när det gäller de privata aktörerna, där folkstår i kö och vill arbeta.I t.ex. har man betalat46 för att bli av med personal. Isamma landsting, i , där man hade svårt medekonomin och skulle lägga ned sjukhuset har man nulagt ut på entreprenad. sjuder där av kraft ochliv. Folk står i kö för att få arbeta där. Det finns tan-kar på att arbeta dygnet runt, ta in folk från Norgeosv.Varför tror att personal står i kö föratt få arbeta inom vård och omsorg i alternativ regi?Anf. 37 () replik:Herr talman! Vi har ett antal gånger sagt att detfinns problem i den offentligt drivna vården. Ansvaretmåste delegeras ned på personalen så att personalenfår mer inflytande. toglandstinget som ett exempel. Men det spelar ingenroll. Det ska vara ett större inflytande för personalen,större delaktighet, bestämmandet ska ske tillsammansmed patienter eller äldre. Vi har ett flertal gånger sagtatt man ska ta intryck, dvs. att detta ska införas in denoffentligt drivna vården.Varför ska valfrihet likställas med privatisering?Det går precis lika bra att uppfylla valfrihet i denoffentligt drivna vården. Det är det vi vill. Det skafinnas alternativ. Demensboende och mindre grupp-boende har tagits upp här, kanske äldreboende ut-vecklat för psykiskt funktionshindrade eller för demmed psykiska besvär. Det finns massor att göra.Jag tycker inte att man ska likställa valfrihet medprivatisering. talar om attvälja tält eller boende.Anf. 38 ():Herr talman! Den växande andelen äldre i vårtland får inte ses som en problembild, de är snarare enresurs att ta till vara. Måttet på ett välfärdssamhälle,värt namnet, är också den ambitionsnivå det har närdet gäller den äldre befolkningens villkor. Låt ossgärna konstatera att vi har kommit långt när det gällerden ambitionen i vårt land. Men låt oss också kon-statera att det aldrig får innebära att vi slår oss till ro.Än finns det mycket att tillägga innan svensk äldre-politik når upp till de uppfordrande målen i den na-tionella handlingsplan som den här kammaren varöverens om 1998. Det talas om trygghet, oberoendeoch inflytande. Den kristdemokratiska äldremotionenhar fått - hela livet. Det godalivet kan förvisso betyda mycket olika för oss männi-skor, men visst handlar det i mycket hög grad omtrygghet, oberoende och inflytande. Hela livet handlarom både dess bredd och längd. Välfärd är att färdasväl - hela livet.Trots vackra mål finns det stora brister närdet gäller att förverkliga det goda livet för våra äldre ipraktisk politik. Vi kristdemokrater använder oftaordet "värdighet" när vi rör oss på det området. Vihar förvisso inte patent på ordet eller begreppet, menvi tycker att det väl uttrycker vad det handlar om. Detär just detta som så många känner oro för , dvs.att mista tryggheten, oberoendet och inflytandet, attinte längre kunna påverka alla delar av sitt liv, särskiltinte de mest personliga och integritetskänsliga. Densituationen är lätt att uppfatta som ett hot just motvärdigheten.Herr talman! Det här blir med nödvändighet väl-digt konkret och vardagsnära. Att leva ett värdigt livhandlar om att slippa ligga en enda minut för längemed en blöja full av avföring eller urin. Värdighethandlar om att kunna njuta av sol och vind som allaandra som kan gå ut och in i sin bostad. Det är säkertfler än jag som har fått brev somställer just den frågan: Är det ett värdigt liv om manaldrig någonsin kommer utanför äldreboendets om-bonade men ändå stängda väggar?