prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — Och med hur mycketska ni dra in statsbidrag från kommunerna - för det ärju så ni resonerar? Hur stor kommer den kommunalaavgiften att vara och vad kommer den att innefatta?Kommer den att innefatta va-avgiften? Ska ni ta bortva-taxan? Jag har hört företrädare för Kristdemokra-terna säga att vi ska ta bort va-taxan och införa enkommunal avgift för vatten, vägar osv. Hur har nitänkt er att det här ska fungera? Vilken nivå ska denkommunala avgiften ligga på? Hur mycket statsbi-drag drar ni in från kommunerna? Hur ska kommu-nerna i så fall klara av det?Detta är några frågor som folk i allmänhet kräversvar på. Ni kan inte hålla på och mörka längre. Upptill bevis!Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag går gärna upp till bevis. Jag för-står att folk frågar efter detta. Som skattebetalare harman alltid rätt att få svar på sina frågor.Marknadsvärdet ska naturligtvis ligga till grundför de kommunala avgifterna, och de ska framför alltbli lägre än vad de är . Sedan får jag väl ta lär-dom av regeringspartiet och stödpartierna och säga attvi bereder frågan. Det har vi lärt oss i den här debat-ten, och den erfarenheten har vi också från mångaandra debatter. Vi bevakar frågorna. Vi kommer att setill att det blir en rimlig nivå.Låt oss enas om att vi bereder frågan och att vi ar-betar för att det ska bli en lägre beskatt-ning för fastighetsägarna.Anf. 25 PER () replik:Fru talman! Det här blir fullkomligt absurt. Rege-ringspartiet och samarbetspartierna bereder väl intenivån på fastighetsskatten och inkomsterna. Vi hardetaljerat angett exakt hur många kronor som ska gåtill kommunerna i statsbidrag och exakt hur mycketpengar som ska tas in genom fastighetsskatten. tarvi ställning till hur vi ska fixa den allmänna fastig-hetstaxeringen.Så står upp och säger att man intevet hur stor den kommunala avgiften ska vara och hurmycket av statsbidragen som ska dras in. Det är jugenant. Är ni ett politiskt parti? Eller är det bond-fångeri ni håller på med? Varför kan ni inte meddelaväljarna, svenska folket och fastighetsägarna hur storer avgift ska vara och hur mycket pengar ni ska berö-va kommunerna? Det här är lurendrejeri på hög nivå,och det kommer från ett parti som säger sig stå företik. Det är skrämmande.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag hade inte tänkt förlänga den härdebatten, men jag tvingas reagera inför den fantastis-ka förklaring till att vissa energiinvesteringar inte skage upphov till standardpoäng som Per gav.Det började lite trevande. Först skulle de inte på-verka taxeringsvärdet. Men sedan tyckte jag migförstå att de ska påverka taxeringsvärdet men intebeskattningsvärdet. Det måste ju innebära att först skavärdet fastställas med beaktandet av värdet av ener-giinvesteringarna, sedan ska de dras ifrån vid tillämp-ningen i fastighetsbeskattningen och förmodligenockså i arvs- och gåvobeskattningen, annars är det juganska ologiskt. Till vilken nytta ska då dessa fast-ställas? Vad är vitsen med detta kineseri och dennabyråkrati som inte har något som helst användnings-område? Per påstod att det var ett miss-förstånd från min och andras sida. Jag undrar om detinte är Per som är utsatt för dessa miss-förstånd. Möjligen är det så att han har blivit i grun-den lurad i sina överläggningar med Finansdeparte-mentet.Anf. 27 PER () replik:Fru talman! Framtiden kommer säkert att utvisahuruvida jag har blivit lurad eller inte. Faktum är atttaxeringsvärdet ska spegla av marknadsvärdetoavsett vilken typ av investeringar det gäller. Närman däremot tar ut skatten ska inte den här typen avenergiinvesteringar beskattas. Men självklart ska deligga till grund för arvs- och gåvobeskattning. När detgäller fastighetsskatten ska beskattningsunderlagetutgöra taxeringsvärdet minus de standardpoäng somman har fått på grund av energiinvesteringar. Det ärprecis det vi i harföreslagit. Dessutom vill jag påpeka att vi var enigapå den punkten i det betänkandet. Därför kommerdetta att effektueras.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag ser med spänning fram emot attdet här kommer att besannas och hur det kommer atttillämpas. Jag har inte så stora förhoppningar efter-som jag har hört Per utfästa löften i dentalarstol där han just nu står om att plocka bort för-mögenhetsvärdet osv. som sedermera inte har kunnatinfrias i propositioner.Vi får se vad framtiden bär i sitt sköte i detta hän-seende.Anf. 29 PER () replik:Fru talman! Jag har aldrig stått här och lovat attjag ska plocka bort förmögenhetsvärdet. Det vi kom-mer att kräva inför förhandlingarna är atthalva taxeringsvärdet ska tas upp i förmögenhetsbe-skattningen. Jag har aldrig sagt att jag ska ta bortförmögenhetsvärdet. Det jag har stått här i talarstolenoch sagt förut är att vi också skulle driva borttagandetav sambeskattningen, och vi har kommit halva vägendär. Jag tror att kan konstatera att dethittills inte har varit helt omöjligt för oss att påverkade här frågorna.Anf. 30 BO ():Fru talman! Det betänkande vi nu diskuterar inne-håller vitt skilda saker. Några döljer sig under be-teckningen m.m. i själva rubriken. Huvudfrågan ärdock frågan om några tekniska ändringar i vår fastig-hetstaxering.Folkpartiets inställning till fastighetsbeskattningenoch fastighetsskatten redovisas punktvis i vår motion.Vi stryker under att vi vill ta bort den nuvarandefastighetsbeskattningen, att vi vill se till att det iframtiden blir likformighet mellan de olika boende-formerna och att vi vill slå vakt om avdragsrätten förlåneräntor. Vi har vidare i många olika sammanhangföreslagit att förmögenhetsskatten ska avskaffas. Detspelar stor roll för många som har fastigheter. Viföreslår att vi ska frysa taxeringsvärdena på fjolåretsnivå tills vi får en ny tingens ordning på fastighetsbe-skattningsområdet.Själva betänkandet och propositionen handlar omtekniska förändringar i ett system som borde ändras isin helhet. Vi har i vår motion pekat på att vi tänkeråterkomma till de mer detaljerade sakerna i sambandmed att man gör en större översyn.Fru talman! vill jag yrka avslag på att vi görde här tekniska förändringarna . Jag kommer attlämna in ett sådant avslagsyrkande till talmannen.En av de reservationer som finns med i betänkan-det - vi var inte närvarande när själva betänkandetjusterades - handlar om hur man ska hantera miljöin-vesteringar. Där delar jag den uppfattning som Cen-terpartiet och kd har redovisat. I den mån det blirvotering på den punkten kommer vi i attstödja det förslaget. Bakgrunden till det är ganskasjälvklar. Det gäller att hitta en tingens ordning sominte motverkar önskemålen och viljan att göra inves-teringar som är bra för vår miljö. Den exakta tekniskautformningen kan vi gärna diskutera både i kamma-ren och i andra sammanhang. Det viktiga är att få tillstånd en sådan tingens ordning, och jag är inte heltövertygad, för att uttrycka det försiktigt, om attVänsterpartiet kommer att lyckas med detta i samta-len med Finansdepartementet.Den andra punkten som tas upp gäller frågan omhur man ska ha det med mervärdesskatten i sambandmed korttidsstudier. Det har kammaren helt nyligentagit ställning till, enligt vår mening på ett helt felak-tigt sätt. Vi och de andra borgerliga partierna harprotesterat och röstat emot. Vi har kallat in Lagrådetsbedömning av om det är rätt att föra över saker som imycket liknar myndighetsutövning till organisationersom inte är myndigheter. Men tyvärr har en riks-dagsmajoritet beslutat om att genomföra detta. Denfråga som tas upp är vilka momsreglersom ska gälla på den punkten. Vi instämmer för vårdel helt och hållet i den kritik som finns i reservation7 mot huvudbeslutet, men vill i det här sammanhang-et yrka bifall till den motion som vi har lämnat in.Där föreslår vi ett tillkännagivande om att det är endålig tingens ordning som har genomfört,men vi motsätter oss inte själva mervärdesskatteför-ändringen.Fru talman! På den punkten vill jag yrka bifall tillvår motion.Anf. 31 PER () replik:Fru talman! Jag blir inte riktigt klok på Folkparti-et. Jag trodde att ni ansåg att taxeringsvärdet skullespegla av marknadsvärdet. Jag trodde att dettrots allt var grunden. På den punkten var det en enigfastighetsbeskattningskommitté. Vi ansåg att på ener-giinvesteringar skulle man inte ta ut fastighetsskatt.Där är vi totalt eniga. Regeringen har exakt sammauppfattning. Vi kommer att se till att justera beskatt-ningsunderlaget.Då förstår jag inte varför man ska stå här och re-servera sig. Vi har ju exakt samma uppfattning, alli-hop. Det blir bara demonstrationspolitik och ingetannat. Men kanske nu anser att marknads-värdet inte ska ligga till grund för taxeringsvärdet.Det är faktiskt det som står här och sä-ger. Det vore intressant om han ville utveckla det.Anf. 32 BO () replik:Fru talman! Det vore alldeles utmärkt om vi vorehelt eniga på den här punkten, som det sägs i olikasammanhang. Men det görs ju ingenting. Vi får ingaförslag på den här punkten. Den dag vi får förslag skavi gärna ta ställning till dem. Det vi gör är attskicka en signal till regeringen, som vi litar någotmindre på än vad Per gör när det gäller attfå en sådan tingens ordning.Som jag nämnde i mitt anförande kan man disku-tera den exakta tekniska utformningen. Det jag tyckerär viktigt att sända är signalen att vi inte vill att dettaska leda till högre beskattning.Anf. 33 PER () replik:Fru talman! : Backar ni från uppfatt-ningen att taxeringsvärdet ska spegla av mark-nadsvärdet? Är det inte marknadsvärdet som skaligga till grund för taxeringsvärdet?Jag blir lite konfunderad. Är det inte en bättremodell att utgå från att justera beskattningsunderla-get? Det är precis det som regeringen kommer attföreslå, och det var det som vi diskuterade i . Det var så det skulle gåtill. Man måste lära sig skilja mellan beskattningsun-derlaget och taxeringsvärdet i det här sammanhanget.Men backar alltså från uppfattningen atttaxeringsvärdet ska spegla av marknadsvärdet.Det är väl i och för sig en intressant signal.Anf. 34 BO () replik:Fru talman! Jag tror, Per , att vi kanskilja mellan beskattningsunderlag och taxeringsvär-de.Jag har sagt i två inlägg på raken att vi är fulltberedda att diskutera den exakta tekniska utformning-en av detta. Kan man finna en god teknisk utformningsom bibehåller kopplingen mellan av mark-nadsvärdet och taxeringsvärdet är det en modell somär klart intressant.Det som närmast skiljer oss åt tror jagär den oerhörda tilltro som Per känner förregeringen och som jag inte fullt ut delar.Så till mina yrkanden, fru talman.Under punkt 1 yrkas att avslår regering-ens förslag till lag om ändring i fastighetstaxeringsla-gen och lag om ändring i lagen om statlig förmögen-hetsskatt. Därmed bifaller motionerna Sk33yrkande 1 i denna del, Sk34 yrkande 1 i denna deloch Sk37 yrkande 1 i denna del och avslår proposi-tion 121 i denna del.Under punkt 4 yrkas att tillkännager förregeringen som sin mening vad som anförts i motionSk35 om förslaget till lag om ändring i lagen omändring i mervärdesskattelagen. Därmed bifallerriksdagen motion Sk35.Anf. 35 ():Fru talman! Jag ska börja med att ge rätt i att kostnaderna för boendet är väl högai . Men att kostnaderna är exceptionellt höga iStockholm beror inte primärt på fastighetsskattenutan på orimligt uppdrivna marknadsvärden. Detta attdet krävs en årsinkomst på för att klara avett småhus i gäller för de som skaköpa nytt hus , inte för de som bott där länge.Men visst finns det problem med dagens fastig-hetsskatt. Det visar sig bl.a. av behovet av den nyabegränsningsregeln som gör att inget hushåll skabehöva betala av bruttoinkomsten i fas-tighetsskatt.Vi sänkte tillsammans med regeringen och Väns-terpartiet skattesatsen från 1 ½ % till ,och vi vill fortsätta att sänka skattesatsen.Ett annat stort problem, som andra har varit innepå i debatten, är förmögenhetsskatten. Därför vill vi ilikhet med att bara halva taxeringsvär-det ska räknas in i underlaget för förmögenhetsbe-skattning. Med gemensamma krafter ska vi nog fåigenom det i höstens budgetförhandling. Men efter-som dagens betänkande egentligen rör värderingstek-niska frågor återkommer vi i frågan om fastighets-skatten i morgondagens finansdebatt.När det gäller miljöinvesteringar i fastigheter be-reder , som redan sagts, just nuen regel som ska göra att miljöinvesteringar inte till-låts påverka fastighetsskatten. Det är inte rimligt attden som satsar pengar på miljöinvesteringar straffasgenom högre skatt.Å andra sidan vore det konstigt om investeringarsom höjer marknadsvärdet inte också påverkar taxe-ringsvärdet. Därför är det en vettig lösning som nubereds, nämligen att miljöinvesteringar tillåts påverkataxeringsvärdet men inte fastighetsskatten.Jag yrkar bifall till förslaget i utskottets betänkan-de.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )7 § Statens ägande i ABFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2000/01:NU11Statens ägande i AB.Anf. 36 ():Fru talman! betänkande nr 11handlar om allas vårt kära . harvi diskuterat Telias framtid vid ett flertal tillfällen.Det brukar bli debatter just innan jul- och sommarup-pehåll.Denna gång är det frågan om ett s.k. utskottsiniti-ativ, motiverat av att regeringen inte hunnit läggafram en proposition som kan behandlas av riksdageninnan sommaruppehållet.Brådskan motiveras av den snabba utvecklingenpå telekommunikationsmarknaden. Regeringen vill, ide eventuellt uppkommande strukturaffärerna, hamöjlighet att agera fullt ut och utan störande diskus-sioner i . Det kan handla om köp och sam-manslagningar av och med andra telebolag. Men detkan också, med det föreslagna beslutet som grund, blifrågan om försäljning av till annat bolag.Regeringen ges helt fria händer. riksdagavhänder sig makten och ansvaret.Fru talman! Detta är en ytterst allvarlig utveck-ling, ett raffinerat sätt att minska folkmaktens möjlig-heter att kontrollera regeringens hanterande av dengemensamma egendomen.För att ta ett så långtgående och viktigt steg, somnu vad gäller , måste helt enkelt ge-nom sitt utskott ges en mycket mer fullödig informa-tion som garanterar att är informerad omregeringens planer och bedömningar. Att utan dennaingående information ge fritt fram till regeringen atthantera ett ägande på hundratals miljarder är oansva-rigt och ytterligare ett led i att minska riksdagensmakt. Regeringen borde lita på utskott,och utskottsmajoriteten borde inte så lättvindigt från-hända sig sin makt.Vi i är angelägna om att kanutvecklas, och vi är också angelägna om att få ensådan struktur på den nordiska telemarknaden att denfortsätter att vara en av de mest dynamiska i världen.Detta är viktigt för teknikutvecklingen och därmedför hela det nordiska näringslivet. Det bör finnasåtminstone ett större konkurrenskraftigt telebolagkvar i . Det är viktigt att huvudkontor ochforskning finns kvar och inte köps upp av starka pri-vata intressen. Under en överblickbar framtid är detfördelar med ett relativt stort statligt ägande i ettsådant bolag, dels för att stoppa fientliga uppköp, delsför att upprätthålla en fungerande konkurrens.Telia och övriga nordiska telekombolag står i daginför hotet att bli uppköpta av större europeiska elleramerikanska telebolag. De nordiska telebolagen ochderas ägare borde agera mer aktivt för att hävda detnordiska intresset. Det spel som pågår i det tystahandlar tydligen om vilket land, vilket telebolag, somslutligen ska sitta med känner sig pressade att marknadsanpassasig så långt som möjligt - de försöker trumfa övervarandra med att sänka sina ägoandelar.Den planerade fusionen mellan ett försök att skapa ett starkt telekombolag på dennordiska marknaden. Men affären passar inte de in-tressen som snabbt vill privatisera hela branschen.Den privata marknaden, företagsledningar, nationellalåsningar samt, inte minst, pratande politiker förstör-de detta goda försök.Utskottsinitiativet om att ska avhändasig beslutsrätten i står i bjärt kontrast till denminutiösa behandlingen av Telia-Telenor-affären. Dåfick utskottet möjlighet att vända på varje sten. Ut-skottsordföranden själv var ytterst noga med att fåinformation om varje detalj.Vänsterpartiet anser inte att den snabba utveck-lingen på telekommunikationsmarknaden motiverarden föreslagna åtgärden. Dessutom är det endastnågon månad sedan denna riksdag avslog propåer omen avveckling av det statliga ägandet i Telia.Fru talman! Det mest besynnerliga i den här frå-gan är nog ändå det moderata agerandet. När hördeman senast att Per och god-kände att överlämnar hanteringen av någrahundra miljarder till regeringen? När hörde vi senastatt litade på regeringen - så till denmilda grad att man lägger hela Telias framtid i desshänder?Utskottsmajoritetens förslag är allvarligt av fleraanledningar. frånhänder sig makten överdet samhälleliga ägandet. utskott är inteinformerat om regeringens planer för framtidensTelia. fråntas möjligheten att korrigeraframtida åtgärder av regeringen. Och: kan ,utan hörande av , säljas till vilket konkurre-rande bolag som helst och därmed minska konkurren-sen på den nordiska telemarknaden.Fru talman! Det är för mycket begärt att Vänster-partiet, utan tillräcklig information och utan garantier,ska gå med på detta äventyr. Vi anser att det mestatalar för att just den dynamiska telekommarknaden -där alla talar med varandra, som vi ju hör då och då,och där man inte kan förutse vilka affärer som ärmöjliga och som dessutom är genomförbara - kan måbra av just den tankefrist som en riksdagsprocessutgör.Jag yrkar därför bifall till reservationen.Anf. 37 ():Fru talman! Den senaste tidens aktiviteter på tele-kommarknaden har naturligtvis haft en väldigt storinverkan på utskottets ställningstagande i fråga om attutöka bemyndigandet för regeringen. När vi diskuterade frågan kunde kanske ingenförutse den här hastigheten, behovet av omstrukture-ring etc. Därför har vi ställt oss till förfogande för attta ett sådant här initiativ. Jag kan mycket väl förståmin utskottskamrat oro och vånda inför att, såkort tid efter det att vi har gett ett bemyndigande,återigen ta upp frågan.Trots detta vill jag påpeka att det inte riktigt gåratt jämföra med Telia-Telenor-affären därför att därvar det två företag som ägdes av två nationalstater.Det var två företag som inte fanns på börsen och därman kunde föra en ganska öppen diskussion och haen öppen dialog om avsikter o.d. Här är det fråga omett företag som finns på börsen. Vi är tvungna att tasärskilda hänsyn till den börsetik och den börssekre-tess som föreligger. Det skulle vara ogörligt att, somLennart Beijer här säger, kräva av regeringen enlångtgående information. Ytterst skulle det vara tillskada för bolaget, och det kan man kanske inte ställaupp på.Jag vill något beröra detta med statligt företagsä-gande - en fråga som jag förstår att övriga utskottsle-damöter kan komma in på. I den debatt som vi tidiga-re hade om detta har vi från socialdemokratiskt hållhävdat att det är, och ska vara, tillåtet för staten attäga företag och att driva företag samt att det ska varatillåtet för staten att sälja företag. Det ska också varatillåtet att omstrukturera företag och att t.o.m. köpaföretag. Det beror helt och hållet på vad syftet är ochpå vilka ändamål som de statliga företagsinnehavenska gagna.Det som är bra för folket ska vi ställa upp på här iriksdagen. Vi ska alltså kunna driva företag där vitjänar speciella syften och där vi t.o.m. ska kunnatjäna pengar - det kan väl inte vara skadligt ellerskamligt, även om det sker i ett av staten ägt företag.Många företag har haft stor betydelse för utveck-lingen i . Vi har som har byggt upp enheltäckande infrastruktur i första hand för telefoni. Vihar som har bidragit till elektrifieringen avi stort sett hela . Vi har också andra företagsom man kan peka på och som har bidragit till regio-nalpolitiskt betydelsefulla insatser och insatser avbetydelse för sysselsättningen i Sverige.Möjligen kan det finnas behov av att i större ut-sträckning skapa en policy för de statliga företagen,en ägarpolitik som så att säga från tid till annan ärkänd och förutsägbar. Jag tror att vi är i behov av attdiskutera en sådan ägarpolicy och att den må prövasav riksdag.I detta fall har, som sagt, tekniken och utveckling-en gått väldigt fort. Inte alla har kunnat förutse detta -inte ens ledningen i , tror jag. Det finns behov avatt omstrukturera och av att fusionera när den härutvecklingen har gått som den gått. Den internationa-lisering som vi ser och behovet av ökade volymerliksom de pressade marginalerna innebär att företagmåste växa för att kunna skapa värden.Vi socialdemokrater inser att där finns ett behovav att skapa ett större utrymme för regeringen, somdirekt förvaltare av bolaget, att agera när tid gives.Den begränsning som finns ger inte regeringenoch staten det utrymme som behövs för att kunnamedverka i den strukturomvandling som Telias led-ning bedömer som alldeles nödvändig.I motsats till de borgerliga partierna, kanske fram-för allt , drivs inte vi ytterst av viljan attavveckla det statliga företagsägandet. Däremot kan vihöra från flera borgerliga partier att staten inte skaäga företag. Förmodligen är det av rent ideologiskaskäl som man driver den frågan. Vi står nog för enmer pragmatisk inställning, nämligen att man, somsagt, ska se till företagens syften - vilka ändamål detjänar, vilka tjänster de kan ge svenska folket ochvilka pengar de kan tjäna in åt statskassan. Det ärdetta som vi ska titta på. Jag hoppas att vi så små-ningom kan komma överens om en politik på områdetsom är klar och tydlig och som har den flexibilitetsom staten och regeringen behöver för att bestämma ide här företagen.I det här läget är det fråga om att skapa mera vär-de i . Vi kan inte i kammaren bestämma hur manska göra, utan i det här fallet ska vi ge regeringenbemyndigandet att underskrida gränsen ochdärigenom möjliggöra för att agera på markna-den.Jag tycker också att det är viktigt att säga att vihar ett ansvar även i riksdag för att de800 000-900 000 aktieägarna ska kunna påräkna ettframtida ökande värde på de aktier som de köpte iTelia. Vi vet själva att det har varit en ganska stor orooch bekymmersamma miner över att värdet på aktiensjönk efter introduktionen. Många ärförtvivlade över att de kan förlora pengar när de reali-serar sina aktier. Därför tycker jag att vi även gente-mot dem har ett ansvar. Kan man inte ge regeringendet utrymme som här föreslås äventyras också möj-ligheterna att skapa en bra återbäring åt dem som ägeraktier i talman! Jag vill till slut yrka bifall till utskot-tets förslag och avslag på reservationen.Anf. 38 () replik:Fru talman! säger detsom ibland sägs, att sådan långtgående information ärdet omöjligt att ge i sådana här affärer därför att manskulle omöjliggöra, i det här fallet för , att agerafullt ut. Nog borde man ändå tycka att regeringen skaha fullt förtroende för utskott, som ändåhar att hantera sådana här frågor. Det borde varamöjligt att även vid statligt ägande använda den mo-dell som vi vanligtvis använder.Med det här utskottsinitiativet bryter vi ocksåprincipen att ska fatta de avgörande beslu-ten om försäljning och förändring. K G Abramssonhar naturligtvis ett visst förtroende för regeringensagerande , det har jag full förståelse för.Men jag kan inte ha samma tillit måhända. Jag undrarfaktiskt om den socialdemokratiska gruppen verkli-gen har analyserat konsekvenserna av vad ett sådanthär beslut skulle föra med sig. Ni ger regeringen frittfram att hantera statens ägande i . Regeringenkan utan att fråga sälja hela den statligaandelen utan att vi egentligen kan vidta någontingfrån riksdagen.Dessutom underlättar ni för en eventuell - vi fårväl hoppas att det inte ska inträffa - moderatleddregering att snabbt utan att fråga sälja avhela . Har K G Abramsson klart för sig de kon-sekvenserna?Anf. 39 ()replik:Fru talman! Det är väl riktigt, som , att jag har förtroende för regeringen. Jagutgår från att regeringen hanterar frågan om påett sådant sätt att det gagnar de syften som man avseratt uppfylla med detta.Teoretiskt sett kan man sälja av hela .