prot · GO0955 · 2001-01-24 00:00:00 — Det är ett livsmedel-smode med lokalt producerade varor från den branschsom vi har i vårt land. är det storska-lighet och inte riktigt lika gott miljötänkande i mångaproducerande anläggningar i resten av . Menhär i har vi kommit långt och vi går längre.Jag har besökt oerhört många trädgårdsföretagoch sett med vilken entusiasm man jobbar där. Det ärdärför vi tyckte att det var viktigt att se till att vi un-derlättade genom att inte ta ut så mycket energiskatterför . Det går inte, som Per Wester-berg sade som näringsminister, att jämföra en träd-gårdsodlare med i . Det är två heltskilda verksamheter.Vi ska också komma ihåg att trädgårdsnäringenhar varit oerhört duktig på att få ned energikostnadengenom alternativa system. Genom samarbete medkommunala och privata fjärrvärmeanläggningar ochannat har man lyckats få ned bruket av energi för attuppvärma sina växthus.Man har också kommit långt när det gäller att an-vända andra bekämpningsmedel än de traditionella.Man har kommit långt i forskningen och utvecklingennär det gäller att använda sig av biologiska bekämp-ningsmedel och på så sätt blivit av med ett antalbladmögel och andra flygfän som annars har godgrogrund i växthusen.Vi är också i mål, kan man säga, i den diskussionsom trädgårdsnäringen har haft med oss under ettantal år om att inrätta en fond för utveckling av denproduktion och verksamhet som man bedriver. Förstnu finns den här fonden. Det finns t.o.m. litestatliga pengar i den, . 5 miljonerkronor kanske kan tyckas inte vara så mycket, mendet första krav vi hade från trädgårdsnäringen var attvi från regeringens och sida skulle se tillatt hjälpa dem att bilda den här fonden. De hade alltsåsvårt att få till diskussionerna omkring bildandet avfonden i sin egen näring, sin egen verksamhet.Nu är första steget taget. ser vi att vi kommeratt få statliga medel. Jag är övertygad om att näringensjälv också kommer att lägga in medel i den här de-len. Stödprojekt när det gäller fonden och stödprojektnär det gäller samarbetet mellan trädgårdsnäringenoch EU gör att trädgårdsnäringen fortsättningsviskommer att vara en framtidsnäring.När det gäller säsongsarbetet förstår jag proble-met. Visst är det på så vis att det ska planteras ochslutskördas. Då har skolorna börjat. Då är ungdomar-na i skolan. Därför måste förlängasdå vi också kan ta hjälp av utländsk arbetskraft. Jagvet också att många i trädgårdsnäringen är väldigtförsiktiga med att driva den här frågan. Alla i denseriösa delen av trädgårdsnäringen är väldigt ledsnaoch oroliga för den utveckling som har skett i framförallt de norra delarna av när det gäller folksom är ute och skördar i skog och natur, alltså bär,och de missförhållanden som har råttför de människor som har jobbat där.Därför fordras det en väldigt ordentlig diskussionom hur vi ska kunna samarbeta med folk som kom-mer från länderna kring . De är i behov avarbete, men de är också i behov av ersättning ochtrygghet i det jobb de utför. De har rätt till sammaarbetsmiljö och samma trygghet i arbetssituationensom de som arbetar i Sverige.Jag tror inte, , att det finns någonträdgårdsnäring någonstans i vårt land som byggerupp sin verksamhet omkring skolungdomar och denhär skattebefrielsen på . Den kortsiktighetenfinns inte i denna del av det seriösa näringslivet. Där-emot tror jag att det är riktigt att man ska kunna tahjälp av människor i produktiv ålder som kan kommafrån andra länder och hjälpa till i de här situationerna.De ska vara lite större, lite mer vuxna och ha lite mermuskler - både kvinnor och män.Också när det gäller koloniverksamheten har vifått en del motioner. Det tycker vi är bra, för det ärsådant som vi tycker att vi vill underlätta. Vi försökerockså göra det i de här 15 miljömålen som vi harbeslutat om. Vi tycker att det är bra att vi i Tantolun-den, mitt i , kan ha koloniträdgårdar därfolk kan få möjlighet till en god fritid och att kunnase resultat framåt hösten när de får gräva upp sinamorötter. Jag tycker faktiskt att det är riktigt och braatt folkrörelserna tillsammans med SLU, , , har en utred-ning för att diskutera hur vi skulle kunna utveckla dendelen. Det är väldigt bra inte bara för storstadsborutan också för människor som bor i övriga tätorter ivårt land. Om vi kan samarbeta och få ett sprudlandeliv ute i koloniverksamheterna är det bra för vårt land.Det är bra för miljön, och det är också bra för försörj-ningen av grönsaker i vårt land.Det sade är sant. Vi kla-rar inte av att ekologiskt producera efter de behov ochönskemål som konsumenterna i har. Vi klarar50-60 %. Vi behöver odla mer hemma. Vi måsteockså uppmuntra med god kunskap och se till attnäringen utvecklas så att den kan klara avatt försörja vårt land med ekologiskt produceradeprodukter.Anf. 145 () replik:Fru talman! hoppas att iframtiden ska kunna uppnå en betydande export avträdgårdsprodukter. Han talar om den svenska träd-gårdsnäringen som en framtidsbransch. Det låter bra.Men då måste , som regeringenstalesman, inse vikten av att skatterna på energi, olja,diesel och gödsel anpassas till vad konkurrentländer-na har i det avseendet.Michael förstår det behov av säsongsar-betskraft som näringen har. Det är positivt att höra.Det nog också sant att företagen inte bygger uppnäringen och enbart förlitar sig på att svensk skol-ungdom ska kunna ställa upp. Sedan talar han omgränsen med tusenlappen som man inte tar ut arbets-givaravgift på. Det är nog sant. Men kan kanske tänka sig in situationen för den bä-rodlare som står med ett jordgubbsfält medmassor av mogna bär och inte har någon arbetskraft.Det beror kanske på att den skolungdom som han harhoppats på har svikit. De tycker kanske inte att detlönar sig att ställa upp. Det kan bero på förseningaroch försummelser när det gäller möjligheten att få inutländsk arbetskraft till hjälp osv.Jag vill gärna fullfölja de frågor som jag ställdetidigare. Är regeringen beredd att tillmötesgå näring-en på det område som jag här har nämnt?Anf. 146 () replik:Fru talman! När det gäller planeringen av verk-samheten måste man komma ihåg att man är väldigtväderberoende när man ska odla de här jordgubbarna.Så är det. Därför tror jag inte att den odlaren byggerupp sin verksamhet kring den delen. Han byggersäkert upp sin verksamhet kring feriearbetande ung-domar som också ska ha rätt att få nytta av de resur-ser som den arbetsgivaravgift ger som arbetsgivarenfår betala. Vi har höjt grundavdraget, och det upp-muntrar studerande ungdomar att ta säsongsjobb. Detkan vara allt från korvkiosker till jordgubbsplock-ning. Men det är inte huvudproblemet.Huvudproblemet är att utsättningsperioden ochden riktiga skördeperioden kommer när skolan är igång och ungdomarna är där. Därför måste vi se överhur den utländska arbetskraften ska kunna få kommapå besök och hjälpa till att odla och plantera ut.När det gäller konkurrensreglerna är det nog så attnäringen själv har förstått att inte använda så mycketbiologiska bekämpningsmedel och handelsgödsel. Dåbetalar man inte heller så mycket den vägen. Man hardifferentierade räkningar när det gäller uppvärmings-kostnaderna. Den utredning som vi har tillsatt skalämna besked om hur det går, och en del av osskommer att kunna vara med och påverka också. Jagförutsätter att även trädgårdsnäringen får vara mednär vi återför de resurser som vi har lovat i en debattmed LRF.Anf. 147 () replik:Fru talman! Jag tackar för beskedet att även träd-gårdsnäringen är med i den s.k. uppgörelse som tydli-gen träffats och som vi inte känner till mycket om.Jag befarar dock det värsta, inte minst med hänsyn tillfrågan om när det här förslaget kommer. När kommerdet att betyda någonting för näringen i realiteten?Kommer det något förslag i vårpropositionen? Ellerdröjer det till eller nästa budgetår? Närkommer det, ?Sedan är jag inte nöjd med svaret när det gällerresonemanget kring arbetsgivaravgifterna. Jag tyckernog att man borde kunna ställa upp på en omläggningav detta för att underlätta. Näringsidkaren kan visser-ligen inte förlita sig på att han har skolungdomartillgängliga, men han är beroende av att han kan för-utse att staten och de myndigheter som handläggerfrågor kring kompletterande arbetskraft också ärberedda att göra det väldigt snabbt så att man kanutnyttja den fina skördeperiod som kan inträffa. Detär ju, som själv säger, lite variation beroendepå väder och vind. Det är viktigt att man kan sätta inresurser snabbt och effektivt när möjligheter erbjuds.Sedan fick vi inget besked om utredningen när detgäller den arbetskraft som kan komma utifrån. Jagskulle gärna vilja ha ytterligare belagt hur ni ser pådetta. Det har också stor betydelse. Det är intressantatt den arbetskraften kan få chansen i den här verk-samheten där det finns ett starkt behov, inte minstmen tanke på den östutvidgning som vi står inför iEU.Anf. 148 () replik:Fru talman! Där är och jag över-ens. Trädgårdsnäringens behov av seriös arbetskraftunder säsongen är viktigt. Jag vet att de är seriösa.Det handlar också om att personer från kommandesamarbetsparter i EU ska kunna komma hit och ta delav de arbetstillfällena. Det behöver de, och det be-hövs också här i vårt land. Därför sitter en utredningpå och tittar på detta tillsam-mans med arbetslivets parter för att få detta så tryggt,stabilt och långsiktigt som möjligt. Jag har stora för-hoppningar på att de kommer att lyckas.Jag var nere på . De odlare somfinns där, och de är många, var väldigt nöjda med desvar som de hade fått från i ett frå-gesvar på en fråga från i våras.Detta hade öppnat dörren lite till Länsarbetsnämndeni . Man kunde visa på att behovet fanns.När det gäller den första frågan vidhåller jag attsänkt grundavdrag och möjligheten för studerandeungdomar att hjälpa till i den här typen av säsongsar-bete är ett bättre verktyg än den här beskattningsfriatusenlappen. Den beskattningsfria tusenlappen räckerinte till så många liter jordgubbar. Vi vill plocka allajordgubbarna. Om man anställer personerna får man också förutsättningar att skördaallt. På det viset får man också in det skörderesultateti verksamheten.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Det är trevligt att vi alla här i kamma-ren verkar vara överens om att svensk trädgårdsnä-ring står för ett miljötänkande och att man värnar omdetta i sin produktion. Som vi hörde tidigare sadeMichael att detta kommer att ge trädgårds-näringen förutsättningar att leva vidare och att det gerkonkurrensfördelar att vara miljömedveten. Så är detsäkert också.Men det är väl ändå så, , att lön-samheten i ett företag är en väsentlig drivkraft för attorka gå vidare? Det är de facto så att vi inte är själv-försörjande när det gäller t.ex. tomater och vissa and-ra grönsaker i . Varför är vi inte det? Jo,naturligtvis för att konkurrenssituationen och lön-samheten ser ut som den gör. Därför är det positivtom man ser över trädgårdsnäringens skatter i det härsammanhanget, som vi har hört.Sedan tar också upp fonden. Vihar haft ett önskemål om en annan typ av fond, menjag tycker att det här ett steg i rätt riktning. Däremothar vi uttryckt i motionen att vi tycker att det är väl-digt märkligt att man inte har tagit med potatisodlarnai detta. De har i princip samma problem som träd-gårdsnäringen. Jag skulle vilja höra om det är någon-ting som ni jobbar på.När det gäller säsongsarbetskraften är det ju så,, att den utredning som ni skriverom i betänkandet inte är någon utredning. Det var endiskussion som ledde fram till beslutet attutöka tiden till . Vi har för-stått att inte räcker för att täcka behovet.Varför kan ni inte gå oss till mötes och faktiskt till-sätta en särskild utredning som tittar på detta? Ni vetju att detta är ett betydande problem för trädgårdsnä-ringen.Anf. 150 () replik:Fru talman! Det var exakt . Det varträffsäkert av . Jag ska försöka vara litesnabbare, för jag vet att har bråttom till nästasammanträde.Arbetsmarknadsstyrelsen utreder tillsammans medarbetsmarknadens parter frågan om utländsk arbets-kraft. Jag är i alla fall beredd att vänta, läsa och se.Jag är beredd att vänta på både muntliga och skriftli-ga rapporter om vad den utredningen har gett.Sedan är det möjligt att det behöver utredas, kan-ske t.o.m. inför de här ländernas kommande EU-inträde, så att vi kan se till att det kan funka på ettseriöst och bra sätt när man kommer och arbetar hososs och hjälper till med skördearbetet.Lönsamheten när det gäller trädgårdsnäringen ärnaturligtvis oerhört viktig. Jag var hos en trädgårds-odlare i som hade fått ett kvalster. Sägerjag det tror ni väl att jag pratar biodling. Men det varett litet djur som hade kommit på ett antal utplante-ringsväxter. Han fick tack vare växtskyddslagen tabort hela den uppodlade processen. Det kostade ho-nom 80 000 kr.Nu finns det visserligen försäkringar för sådant.Men jag hoppas att man ändå ska kunna taen diskussion och resonera om hur man ska kunnaskydda utsatta verksamheter som det här faktiskt ärfrån den typen av tillfälliga problem som kan dykaupp. behövde han inte lägga ned sin verksamhetför det. Men i ett småföretag är oerhörtmycket pengar. Oavsett om man har cykelverkstadeller trädgårdsodling är det mycket pengar.Så till tomaterna. Kyckling och tomater är detbästa exemplet när det gäller mat på att folk i Sverigeär beredda att betala mer för lokalt anpassat och pro-ducerat material. Det är man också i resten av Euro-pa.Att inte potatisodlarna finns med i fonden tror jagberor på att potatisodlarna inte är med i Trädgårds-odlarnas riksorganisation. Man har i stället en egenriksorganisation.Anf. 151 () re-plik:Fru talman! Det är tydligen så att SPOR kommeratt gå ihop med TRF. Då borde den saken kunna lösasig ganska smidigt, enligt . Och detär ju positivt.Jag talade i mitt anförande också om problemenmed skattenedsättningssystemet. Det har också medlönsamheten att göra, . Jag påpekadeatt det finns interna konkurrenseffekter som skapasmellan svenska företag. Det är naturligtvis trist att detär så, och det är någonting som jag förutsätter att nikommer att rätta till.Jag vill gå tillbaka till det här med säsongsarbets-kraften en gång till. Det är viktigt, ,att man utreder detta. Det är bra att se det här. Det är bra att man hoppas på att detblir ett bra arbete. Men jag skulle ändå vilja ha enutfästelse från . Är det så att utred-ningen inte är tillfredsställande i denna fråga kanskeman kan säga att man är villig att gå vidare.Jag kan ge ett exempel. I ger tillstånd för säsongsanställda i växthus.Men det gör man inte i . Det här är också ettproblem som gör att man får konkurrenssnedvrid-ningar inom landet. Det har ju med tillämpningen aven bestämmelse att göra. Men det är naturligtvis intesunt. Därför bör man utreda detta och se vad man kangöra för att förhindra den här typen av problem.Anf. 152 () replik:Fru talman! Javisst, det är ett problem när det blirolika regler. Det kan skilja en kilometer mellan detena företaget i och det andra i efter-som länen ligger bredvid varandra. Det är därförArbetsmarknadsstyrelsen tittar på det.Men jag kan inte göra några utfästelser ochsäga att vi kommer att tillsätta en ny utredning omden utredning vi kommer att läsa om inte blir tillfyl-lest. Ett sådant beslut kommer vi att kunna diskuterabåde i utskottet och i våra partier efter det att vi harfått ta del av den seriösa utredning som Arbetsmark-nadsstyrelsen tillsammans med arbetsmarknadensparter har gjort. I och med att arbetsmarknadens par-ter finns med, så finns trädgårdsodlarna, de fackligaorganisationerna, de fackliga arbetsgivarorganisatio-nerna och med.För protokollets del vill jag också säga att jag idebatten tydligen sade att vi hade fått sänkt grundav-drag. Det är ju precis tvärtom. Vi har fått höjt grun-davdrag, vilket underlättar för att anställa studerandeungdomar under vissa säsonger.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till skulle vilja ha en verklig bekräftelse på attträdgårdsnäringen omfattas av det nu diskuteradeborttagandet, nedsättningen och återföringen av pro-duktionsmedelsskatter på diesel, bekämpningsmedeloch gödselmedel som jag vet att regeringen harkommit överens med jordbruksnäringen om. Omfattas trädgårdsnäringen eller inte?Därtill skulle jag vilja fråga: Hur långt har det härarbetet kommit? har fått den fråganav flera här i kammaren. Jag tror att det är många somväntar på besked. När kan kammaren förväntas få ettförslag från regeringen om hur det här ska gå till?Och när kan det träda i kraft?Anf. 154 () replik:Fru talman! Ja, ska få ett besked.Jag vet att regeringen just nu tar fram de riktlinjersom ska gälla för det här. De riktlinjerna tar man framtillsammans med jordbruksrörelsen.När vi har fått de riktlinjerna ska vi få ett riktigt jaeller nej om ifall trädgårdsnäringen verkligen är med.Men jag förutsätter att trädgårdsnäringen kommer attfinnas med eftersom man betalar in avgifter för denlilla del av bekämpningsmedlen som man betalar inbekämpningsmedelsavgifter för. Det vore rimligt också finns med när det gäller återföringen.Jag tänker jobba i den riktningen, och jag ärövertygad om att det finns fler i den här kammarensom kommer att göra det.Anf. 155 () replik:Fru talman! Jag uppskattar det besked som Mi-chael här ger. Vi utgår från att MichaelHagberg och andra socialdemokrater i den här kam-maren kommer att verka i den riktning som MichaelHagberg har gett till känna.Då återstår den andra frågan. Kan näringen för-vänta sig att det redan under det här året kan kommaförslag som kan komma att träda i kraft? Eller hurlång tid dröjer det? Det börjar nämligen bli bråttomnu. Konkurrenskraften är viktig på det här området -jätteviktig. Därför är det bråttom, . 156 () replik:Fru talman! Det är riktigt. Visst är det bråttom attge besked om när utbetalningar sker, om när beslutkommer och om hur det ska se ut framgent. All kon-kurrenskraft hänger inte på den här delen när detgäller jordbruksnäringen. Det är mycket andra sakersom spelar in.Jag hade förmånen att tillsammans med IngeCarlsson vara med och lyssna som en liten mus ibakgrunden när och Hans Jons-son informerade om att de hade haft en grunddiskus-sion om hur riktlinjerna skulle se ut. Det var i sam-band med öppnande . Då sade manatt resultatet av återföringen ska vi kunna få se underår 2000, inte i slutet utan en bra bit börjargå till ända.Jag tror också, fru talman, att jag inte yrkade bifalltill betänkandet och avslag på motionerna. Det villjag göra för protokollets skull.Anf. 157 ():Fru talman! Så här kan vi börja köpa tul-paner. känns det som ett första tecken på attdet efter en lång och mörk vinter ska blivår igen.Ändå är det helt onaturligt att köpa tulpaner i ja-nuari. Att vi kan göra det beror på att vi har tillgångtill billig fossil energi för att värma våra växthus, attvi har tillgång till konstgjord belysning.Med hjälp av tillgången på energi kan vi vända pånaturens gång. När man njuter av en bukett tulpaner ijanuari borde man kanske tänka på priset vi betalarför att kunna känna av våren några månader för tidigt.Det priset är att vi bidrar till en ökad växthuseffektoch till försurning och övergödning genom en energi-förbrukning som vi borde kunna undvika.I detta betänkande har , en gemensam reservation omträdgårdsnäringens energi- och miljöskatter som mananser borde sänkas.Vänsterpartiet har tillsammans med Socialdemo-kraterna och fattat beslut om en strategiför en grön skatteväxling. Vi ska se över miljöskat-terna och de nuvarande undantagen i energibeskatt-ning för att hitta en ny mer miljöstyrande utformning.I denna skatteväxling finns växthusnäringensenergi- och miljöskatter med. Det är självklart orim-ligt att vi ska uppmuntra till en ohållbar konsumtiongenom undantag i energibeskattningen. börvi ta hänsyn till att flera verksamheter i , in-klusive trädgårdsnäringen, arbetar på en internationellmarknad.Vilket resultat vi kommer fram till är det för tidigtatt spekulera om, men vår målsättning är dels attsnäva in undantagen från energi- och koldioxidskat-terna för att få en bättre miljöstyrning av energibe-skattningen, dels att hitta ett bättre system för han-delsgödselskatten och konstgödselskatten.I detta betänkande behandlas också en vänster-motion om en utvecklingsfond för träd-gårdsnäringen. Orsaken till att det finns ett särskiltbehov för en sådan lösning för trädgårdsnäringen ärbranschens struktur med många små företag. Det ärglädjande att regeringen nu har tagit till sig träd-gårdsnäringens förslag och att vi därför i budgeten förår 2001 kan avsätta 5 miljoner till en sådan fond.Detta borde ge möjligheter för trädgårdsnäringen attförbättra branschens konkurrensförmåga internatio-nellt.Med detta yrkar jag bifall till betänkandet i desshelhet och avslag på reservationerna.Överläggningen var därmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )12 § Vissa fastighetsrättsliga frågorFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2000/01:BoU4Vissa fastighetsrättsliga frågor.Anf. 158 ():Fru talman! Vi ska nu behandla bostadsutskottetsbetänkande /01:BoU4 om vissa fastighetsrättsli-ga frågor. Vid betänkandet finns fem moderata reser-vationer. Vi står bakom alla dessa reservationer, menjag yrkar bifall bara till reservation nr 2. I övrigt yrkarjag bifall till utskottets hemställan.Carl-Erik Skårman kommer att tala lite mer de-taljerat om tomträttsinstitutet och kommer även attföra fram några kommentarer och synpunkter i fråganom ortnamnsskydd, som också behandlas i detta be-tänkandet.M-reservationerna handlar om avskaffande av la-gen om förvärv av hyresfastighet, om avskaffande avtomträttsinstitutet, om avskaffandet av den kommu-nala förköpsrätten, expropriationsändamålen ochexpropriationsersättningen. Jag ska göra några kom-mentarer till dessa reservationer i den ordning somjag har räknat upp dem.Vi menar att man borde avskaffa nuvarande lagom förvärv av hyresfastigheter. Det har visat sig attden inte sällan drabbar seriösa fastighetsägare och attden skapar långsamhet, fördröjning och onödig byrå-krati. Vi har lagt fram ett förslag som vi reserveraross till förmån för. Om man hade haft den lagstiftningsom föreslås i betänkandet Förvalta bostäder, SOU1994:23, skulle man ha haft bättre kontroll över läget.Framför allt hade man fått ett effektivare instrumentatt använda mot oseriösa personer inom fastighets-ägarbranschen och mot att personer som harbedrivit oseriös verksamhet inom branschen skulle fåtillträde till denna.Vi har också en reservation om avskaffande avtomträttsinstitutet. Vi menar att detta institut är otids-enligt och att det inte längre finns behov av det.Tomträttsinstitutet har i stället skapat ett slags för-säljningsargument, vilket från början inte alls varavsikten. Låga arrenden är ett försäljningsargumentsom gör att priserna blir höga. Höga arrenden gör attförsäljningspriserna blir lägre. Jag kan inte tänka migatt de som införde detta institut hade den tanken attlåga arrenden skulle utgöra ett slags försäljningsar-gument. Det kan absolut inte ha varit meningen.Det uppstår också problem när en lång arrendetidlöper ut och arrendesummans storlek omförhandlas.Det har då ofta blivit chockartade höjningar. under ha haft en arrendesumma om kanske100 kr . Efter omförhandlingen får man kan-ske en arrendesumma om om året.Arrendatorn blir då irriterad över denna hastiga ök-ning av boendekostnaderna men har under arrendeti-den levt rätt gott och kunnat ta ut rätt bra betalt, omhan har velat sälja sitt hus med den tidigare mycketlåga arrendesumman.Vi framhåller i en reservation att vi vill avskaffaden kommunala förköpsrätten. Vi anser att den intebehövs. Man kan faktiskt diskutera det rimliga i attkommunerna ska ägna sig åt markspekulation, fram-för allt i lägen där de har för små resurser till kärn-verksamheterna, vilket många talar om. Det är dåkanske bättre att de satsar på dem än på markspeku-lation.Vi tycker att möjligheten till expropriation kanbehållas men att den inte får användas godtyckligt.Fel använd blir den faktiskt en kränkning av ägande-rätten. Den får användas bara när det handlar omytterst viktiga samhällsändamål. Det finns exempelpå att det varit tveksamt om det kriteriet har uppfyllts.Fru talman!