prot · GP0931 · 2001-11-21 00:00:00 — Inte minst säger häri att man först ska sänka skatterna tillsam-mans med . Sedan ska man höja utgifter-na och insatserna i sjukvården. Hur är det ställt, PerLandgren, i ? Titta på detta!Lär av erfarenheterna!När det gäller posten i tilläggsbudgeten, som PerLandgren pekar på, finns det ingen anledning attförlänga den debatten. Jag konstaterar att man även ien tilläggsbudget självklart har rätt till handlingsbe-redskap.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag hade inte väntat migatt skulle vara överens med denborgerliga sidan. Det enda som jag just nu kan kom-ma på som och jag kanske skullekunna vara eniga om är att det är bra om det går braför HIF, vårt hemmalag.Sedan ondgör sig över bor-gerlighetens eländesbeskrivning. Men det är ingeneländesbeskrivning. Det är en verklighet, och det ärett faktum. Ta bara frågan om 106 000 personer somär sjukskrivna och den situation som de befinner sigi! Det tycker jag är värt att lyfta fram, och man skaockså använda ord som beskriver den verklighet somde lever i.När det gäller omfördelningen av försvarsanslagetoch försvarsbudgeten knakar det tydligen där också.Men jag vill påminna om vem det är som har försattförsvaret i den här situationen, nämligen regeringen.Vi kan lyfta ned frågan på ett lokalt plan, . Vi kan ta en sådan fråga som F 10-frågan.Det är ett lokalt begrepp i att göra en silfver-strandare, nämligen säga en sak och göra en annan.Vem har försatt försvaret i den situation som man nuär i? Det är regeringen själv.Det gäller som sagt eländesbeskrivningen och el-vapunktsprogrammet. Jag har roat mig med att gå inpå regeringens hemsida. Jag konstaterar att vad manföreslår i elvapunktsprogrammet kan beskrivas somord, projekt, information och utredning. Mot detta skadå ställas våra borgerliga motioner och framför alltden moderata med konkreta åtgärder. Man ska arbetabort köerna genom en nationell vårdgaranti. Det skavara en satsning med 7miljarder för att understödja ar-bete.Till sist, fru talman, ska jag bara ta upp frågan omarealersättningen. Vi har hört att denoffentliga sektorn inte finansierar sig själv, utan det ärdet privata näringslivet som gör det. Vad är det försignaler som man ger bönderna och näringsidkarnagenom att ändra?Anf. 66 () re-plik:Fru talman! Som framgår av förutsättningarna ärdet ju i en gemensam debatt som vi diskuterar bådestatsbudgeten och tilläggsbudgeten.Vi är säkert överens, , när detgäller , . Vi är välockså överens om att spelarna har röda tröjor och blåbyxor och att tröjan upptar ungefär två tredjedelar avkroppen. Möjligen finns det sedan inte särskilt myck-et av enighet.Men jag skulle i alla fall vilja säga att jag tror attvi är ganska överens när det gäller verklighetsbe-skrivningen, situationen ute i arbetslivet, ohälsan ochde ökande sjukskrivningarna. Vi bör också vara över-ens om att man måste satsa mer på rehabilitering. Dethar sagts här också från borgerligt håll. Då är det baraatt hänvisa till detta årets budget och vad som kom-mer att ske för nästa budgetår, nämligen kraftfullasatsningar på rehabilitering. Men det är inte baraekonomiska resurser som måste skjutas till. Vi måsteockså ta krafttag ute på arbetsplatserna, i arbetsmil-jön. Det ansvaret faller väldigt tungt på arbetsgivaren.Sedan drar in offentligt och pri-vat i debatten, och det tackar jag henne för. Då villjag erinra om vad som pågår inte bara i Stockholmoch i - det blir lätt en debatt somhandlar om att man ska ha en storstadspolitik. Dethandlar också om vad som pågår ute i landet. Engräddfil var med goda minne på väg attinföras i sjukvården i . försöker mangöra om samma grepp. Vissa resursstarka personerska nämligen kunna gå före i kön också på . Kommentera gärna detta, , för det är ett jättestort problem!Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag tänker ta upp den fråga somBengt Silfverstrand inte svarade på, nämligen fråganom signalerna till landets privata näringsidkare, somfaktiskt också bönderna är. Att ändra reg-lerna, principerna för utbetalning, innebär en påfrest-ning på böndernas likviditet.Detta är en signal som också kan överföras till deproblem som alla andra små och större företagare hargenom det regelverk som de lyder under. Detta har viockså kunnat få uttryckt i pengar. Administrationenför företagen kostar per anställd.Det är alltså ett enormt regelverk. Och det här fintan-det med arealersättningen, att man flyttar utbetalning-arna fram och tillbaka, gör det inte lättare för detprivata näringslivet att sedan bli underlag för att fi-nansiera den offentliga sektorn.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! brukar stå i främsta ledetnär det gäller att framhålla betydelsen av budgetdis-ciplin. Vi skulle verkligen få höra en veklagan, frånmoderat håll inte minst, om vi inte hade klarat utgift-staket.Nu lever vi i en besvärlig tid; det inser alla. Osä-kerheten i vår omvärld är stor. Vi måste ha en hand-lingsberedskap. Den handlingsberedskapen utnyttjarnu regeringen - och det blir säkert ett bifall till dettaockså i - för att man ska ha de marginaler-na, så att vi klarar de åtaganden som vi har för nästaår. Bl.a. har varit uppe och sagt att vimåste satsa mer på sjukförsäkringen. Vi måste satsamer för att få ned ohälsotalen. Det är rimligt att manhar den handlingsmarginalen. Man kan inte kritiseraregeringen för stelbenthet och förmena denrätten att utnyttja handlingsmarginalen.Jag noterar att jag inte har fått svar på frågan omhur nu kan bryta igenom ute ilandet och acceptera att penningstarka personer får gåföre i sjukvårdskön, att det systemet är på väg atttränga igenom. Lägg därtill att man har föreslagit s.k.platt skatt, slopad statsskatt. Detta har gjorts för , som som in-stämmer i detta förslag uttrycker det, ska åstadkommaett utrymme med den här sänkta skatten, så att männi-skor kan köpa sig frivilliga försäkringar i sjukvården.Detta är moderat politik och säkert också borgerligpolitik. Det här kommer att bli en stor fråga framöver,givetvis också i den kommande valrörelsen.Anf. 69 ():Fru talman! För mig handlar den debatt vi nu förom enskilda människors möjlighet att skapa välfärdför sig själva och för andra. Det gäller den ensamför-sörjande föräldern med två barn som jobbar alla dyg-nets vakna timmar, varav en del i form av lönearbete,för att skapa en bra situation för sin familj och sigsjälv. är den mamman eller pappan inte baraberoende av sina egna insatser för att försörja sig.Framför allt finns ett beroende av konsekvenserna avpolitiskt fattade beslut. Jag vill att man ska kunnaleva på sin lön, och för den delen på sin pension närman kommit upp i den åldern.Det handlar också om den som är beredd att satsaett eget kapital och kunnande i drömmen om att startaett företag och få det att växa och utvecklas. Viljanoch möjligheten för enskilda människor att omsättade egna idéerna i form av företagande är centralt omman vill få tillväxt i ekonomin och därmed välfärd.Enligt de rapporter jag kunnat läsa från den soci-aldemokratiska kongressen saknades där en debatt omföretagandets villkor. I den mån jag har fel går detnaturligtvis att tala om vilka konkreta förslagregeringen har, eller kongressen kom fram till, när detgäller beskattning av företag och företagare.Det genomgående draget i regeringens budgetpro-position är för övrigt avsaknaden av en tydlig strategi.Det är förslag för att tillfredsställa så många sommöjligt, utan närmare analys av vilka de långsiktigabehoven är när det gäller skatter och skattepolitik.Det finns flera skäl, fru talman, att kritisera da-gens högskattesamhälle. Låt mig nämna några punk-ter.· Mångfalden går förlorad. Det märks tydligastinom de sektorer där politiken har störst inflytan-de och som därigenom är monopoliserade.· Bidragsberoendet ökar. Det är inte rimligt att densom uppbär en heltidslön och betalar skatt för detsamtidigt ska ha bidrag.· Svartsektorn ökar, särskilt i vissa branscher. Jagskulle tro att de höga skatterna är det troligasteskälet till att folk är beredda att jobba svart, vilketmånga gör enligt de undersökningar som är gjor-da. Något annat skäl är väl svårt att se.· Höga skatter leder också till att det blir svårt förenskilda att bygga upp en bristbuffert - en buffertsom hade varit bra att ha när en plötslig extra ut-gift uppstår på grund av att bilen går sönder elleratt huset behöver repareras.· Tillväxtkraften i ekonomin hämmas också avhöga skatter. Det är kanske den tyngsta invänd-ningen. Därmed hindras också fler jobb.Bosse förslag på visartydligt, om jag tolkar det hela rätt, att han tror att detblir fler jobb, i varje fall inom kommuner och lands-ting, om man sänker skatterna för dem som arbetardär i form av sänkta arbetsgivaravgifter. Om han nuaccepterar det resonemanget kan jag inte förstå variden principiella skillnaden ligger mellan kommun-och landstingssektorn och t.ex. den statliga sektornoch inte minst den privata sektorn. Då borde det juvara rimligt att sänka arbetsgivaravgifterna också förde sektorerna, om man nu tror på den metoden attskapa nya jobb.Jag vill, fru talman, tydligt upprepa några av devärderingar som jag tycker ska ligga till grund förskattepolitiken. Jag har visserligen talat om dem tidi-gare här i kammaren, men de är lika viktiga och likaaktuella och behöver därför upprepas.· Den första punkten handlar om att det ska löna sigatt arbeta. Gör man en extra ansträngning - mankanske byter jobb och därigenom får en högre lön,som ens kompetens kommer ännu bättretill pass - ska det naturligtvis löna sig och intestraffas genom höga skatter.· Den som vill skaffa sig en utbildning eller somtillägnat sig lång erfarenhet ska känna att det ärmödan värt.· Det privata sparandet är den tredje punkten. Det ärcentralt för enskilda människors möjligheter attbygga upp en buffert, men också för att samhälls-ekonomin mår bra av ett stort privat sparande.· måste skattesystemet tydligt tala om och isina konsekvenser vara utformat så att det upp-muntrar till företagande.Med detta som utgångspunkt vill jag nämna någraav de förslag som vi har lagt fram i samband medårets budgetproposition.Vi vill höja den skattefria inkomsten. harvärldens högst beskattade låginkomsttagare. Vårt målär att de först tjänade ska vara skat-tefria. I ett första steg höjer vi dagens gräns från10 till . Lägger vidärtill att den beskattningsbara inkomsten ska mins-kas genom förvärvsavdraget och en ned-trappning av den statliga inkomstskatten får vi ettskattesystem som på ett betydligt bättre sätt än dagensgör det möjligt för människor att genom egna insatserpåverka sin vardag. Det uppmuntrar också de fyravärderingar jag talade om - arbete, utbildning,sparande och företagande.Men allra tydligast märks effekterna av våra för-slag för dem som har en större försörjningsbörda,nämligen barnfamiljerna. Kombinationen av höjdagrundavdrag och ett extra grundavdrag för barn göratt t.ex. en ensamstående förälder med en genom-snittlig inkomst får ett grundavdrag på istället för dagens . Det gör skillnad, frutalman, när det gäller möjligheterna att påverka sinegen vardag.Fru talman! Boendet är centralt i människors var-dag. kommer ienlighet med gällande lagstiftning att fatta beslut omnya omräkningstal för . Dessa kommer enligtpreliminära rapporter att leda till höjda taxeringsvär-den - inte bara i de områden där vi tidigare främst harsett detta, dvs. i storstadsområdena och i vissa områ-den där fastigheterna är särskilt eftertraktade, utan detsprider sig också till andra håll i landet. Det hadedärför varit bra om det gemensamma borgerliga för-slaget om frysta taxeringsvärden hade vunnitkammarens gehör. Det hjälper ju föga att enbart sän-ka skattesatsen eller införa begränsningsregler närden redan höga skatten likväl blir ännu högre. Ochdet blir den ju för i stort sett alla - skattesat-sen sänks ju avseende årets fastighetsskatt, som be-kant.Boendebeskattningen uppfattas av många sommycket orättvis. Den är ett exempel på en beskattningdär den enskilde har väldigt små möjligheter att på-verka sin skattekostnad. En del tvingas flytta. Flyttaska man dock göra av andra skäl, inte för att skattentvingar en att göra det.Det finns emellertid anledning för dagens opposi-tion i och den allmänna opinionen ute ilandet att fortsätta att driva den här frågan. Regering-en har ju nu trots allt tvingats att sänka skattesatsen -mot sin vilja, som jag uppfattar det. Även om skatte-basen har höjts är det likväl ett bevis för att opinions-bildning kan sätta spår även i Rosenbad.Fru talman! har alla förutsättningar attåterta den plats i välfärdsligan som vi en gång hade.Vi har ingen anledning att acceptera att vårt land skabefinna sig på mellan 15:e och 25:e plats när detgäller tillväxt, välfärd m.m. - lite beroende på vadman mäter och hur man mäter det - men ändå ligga itopp när det gäller skattetryck. Men då krävs detförändringar. ska vara ett land som låtermänniskor ta till vara sina inneboende krafter ochvilja att ta ansvar och bestämma över sina egna liv.Men det ska också vara ett land där det offentliga gerstöd och står starkt när det verkligen behövs.De skattesänkningar vi föreslår är ett steg på vä-gen. Med våra förslag hamnar vi på en nivå sommotsvarar nivån efter valet - detta sagt som enpåminnelse till dem som brukar påpeka att vi sänkerskatterna i en utsträckning som är fullständigt orim-lig.Fru talman! Frågan om frihet och valfrihet ochegenmakt tror jag kommer att stå i centrum i valrörel-sen. Jag har varit ute och besökt en hel del orter ilandet : stora kommuner som Malmömen också andra orter som , ,, - och för den delen också ,- och en rad andra orter.På de mindre orterna är det ofta den mer traditio-nelle företagaren jag bl.a. möter - en företagare medett relativt moget företag som har produkter sombygger på en lång tids utvecklingsarbete. Där finnsockså ett tydligt generationsperspektiv och därmed ettlångsiktigt tänkande. Företagaren vill gärna kunnautveckla sitt företag och fungera vidare på orten.Företagaren vill spela en roll i samhället genom attbidra med sitt företagande. Företagaren vill ofta attfirman ska gå vidare till nästa generation.Jag talar om människor som kan och vill ta sam-hällsansvar men som tröttnat på löftenfrån regeringsunderlaget om sänkta skatter och för-enklingar för företagen. Det är förvisso inte alltid denexakta skattesatsen som är det viktiga, men väl kom-binationen av olika skatter och de signaler som dettasänder ut om hur man ser på företagandet.Ett exempel är att om den egna företagarens barnarbetar i företaget och tar emot en ersättning för ar-betet så ska föräldrarna skatta för inkomsten. Ekono-miskt kanske detta inte har så stor betydelse, mensignalen är ju: Familjeföretag är dåligt. Det ställer viinte upp på.Ett annat exempel på diskriminering av småföre-tag är att om en småföretagare säljer sitt företag, skastörre delen av inkomsten beskattas som löneinkomsti stället för som inkomst av kapital. Säljer man där-emot en andel i ett börsbolag och det uppstår en vinst,beskattas denna alltid inom inkomstslaget kapital.Slopar man den statliga inkomstskatten slipperman dessa snedvridande effekter. Innan detta görsbehöver de diskriminerande fåmansbolagsreglernaslopas till förmån för ett skattesystem som gör detlönsamt att ta risker i egna och andra företag. Det ärvad behöver.I har jag talat t.ex. med . Han berättade om sitt familjeföretag , ett företag med 15 ansställda. Han redogjorde förhur 50-60 timmars arbete belönas med enbeskattning om genom en kombination avföretagsskatt, inkomstskatt, kapitalinkomstskatt ochförmögenhetsskatt. En nyinvestering om 8-10 miljo-ner i medicinteknik blir ej av. Så ska det inte behövavara, fru talman. Det visar också att det när man görförändringar på skatteområdet är viktigt att se tillhelheten i skattesystemet och att inte rycka ut en litenbit ur sitt sammanhang.Fru talman! Med de moderata förslagen får vi ettsamhälle där ansvarstagande stimuleras, där arbeteuppmuntras och där människors frihet och valfrihetfår ett reellt innehåll. Vi får också en offentlig sektorsom står stark och som finns tillgänglig för människornär den verkligen behövs.Anf. 70 ():Fru talman! I vårt trepartisamarbete står vi iVänsterpartiet naturligtvis bakom de skatteförslagsom läggs fram här och likaså bakom syftet medbetänkandets förslag att finansiera välfärd, arbete ochinvesteringar, att minska de ekonomiska och socialaklyftorna och att stimulera omställningen till ett eko-logiskt hållbart samhälle.Vi framhåller också att det behövs ett högt skatte-tryck för att kunna erbjuda en bra skola, en bra vårdoch en bra omsorg. Vi är från sidaväldigt medvetna om den pågående internationalise-ringen liksom om det tryck som den utövar på deskattebaser som vi har i vårt land. Den bidrar ocksåtill en ökad jämförelse mellan länderna. Visst finnsdet skillnader mellan länder, men de olika skatteutta-gen avspeglar olika ambitionsnivåernär det gäller välfärdsåtaganden. Det handlar ocksåom rent tekniska förhållanden, som att en förmån i ettland kan ha formen av en skattereduktion medan deni ett annat land kan vara en skattepliktig ersättning.Det senare är ju ofta förekommande i och finansutskottet besökte i vårasOECD, och vårt bestående minne därifrån var att mannu inom arbetar för att förbättra statistikin-samling och statistikmaterial för att kunna få till ståndbättre jämförelser mellan länderna. Jag hoppas att deti sin tur kan bidra till en lite mer sansad debatt vadgäller jämförelserna mellan och andra länder.Det pågår apropå internationaliseringen också enskattebasutredning där man har som målsättning attvidmakthålla de välfärdspolitiska ambitionerna. Vifrån tycker att det är bra. Vi tycker inteatt vi i vårt land måste lägga oss platt i debatten ochsänka skatterna bara därför att man i andra länder harlägre skatter. Vi tycker att vårt land har bra ambitio-ner och en bra utgångspunkt för vidare diskussioner ide här frågorna.Vi är från sida mycket medvetnaom att det dag finns stora klassorättvisor kvar och attdet finns mycket kvar att göra. Om detta vittnar ominte annat det framlagda välfärdsbokslutet.Det gör att vi från Vänsterns sida tycker att skatte-systemet måste utvecklas, anpassas ochförbättras. För vårt partis del handlar det här om ettliv också . Vi tycker att det är viktigt attse över systemet för inkomstbeskattningen i vårt land.Vi vill ha en tydligare fördelningsprofil, och vi villäven så långt möjligt komma ifrån marginaleffekter,som i många fall verkar hämmande.Vi tycker att man skulle kunna se över och ta bortdagens s.k. LO-puckel. Man skulle också kunna av-skaffa den särskilda skattereduktionen och i ställetföra en diskussion om möjligheterna att eventuellthöja grundavdraget ytterligare, dock inte i den statligataxeringen. Som jag tidigare vill vi nämligen också haen bättre fördelningsprofil på skattesystemet.Vi har vidare i betänkandet över budgetproposi-tionen framhållit att det ska göras en översyn av bådeförmögenhetsbeskattningen och fastighetsbeskatt-ningen. Vi tycker att det är bra att förmögenhetsskat-ten ses över. Den har i flera fall för många människorblivit en skatt också på boende, vilken enligt vårmening har tagits ut på ett orättfärdigt sätt. Dettamåste ses över.Förmögenhetsskatten ska drabba stora förmögen-heter. Vi ska dessutom inte ha börsmiljardärer sominte betalar någon skatt alls.Socialdemokraterna har hållit kongress, och därpresenterades ett antal skatteförslag som rör de mind-re företagen. Det handlade dels om skatten på expan-sionsmedel, dels om uppskov för nystartade företagmed inbetalning av skatt. Jag vill här vända mig tillArne Kjörnsberg. När det gäller senareläggning avskatteinbetalningar tycker jag att det finnsmöjligheter till sådana genom inlämning av en preli-minärdeklaration. Företaget har då möjlighet att be-tala in skatt när det har fått inkomster.Möjligheterna till sänkning av skatten på expan-sionsmedel infördes i syfte att likställabeskattningen av handelsbolag, enskilda firmor ochaktiebolag. Kanske kan i sitt anfö-rande svara på om socialdemokraterna också planeraratt sänka bolagsskatten till 25 %.När det gäller företagsbeskattningen tycker vi frånVänsterpartiets sida att det är viktigt att påtala deonödiga skillnader som finns mellan små och storaföretag. 3:12-reglerna är under utredning, och viväntar på resultatet. Vi har från vår sida försökt förafram tankegångar om sjablonbeskattning. Det finnstack och lov skrivningar också om detta i budgetpro-positionen. ser nu över de metodersom kan tänkas bli använda. Vi får anledning attåterkomma till detta i och med rapporten i början pånästa år. Det kan vara ett sätt dels att förenkla för denlille företagaren, dels att stävja svart företagande. Vitror att detta kan vara en hjälp inte minst för skatte-myndigheterna.Som andra har sagt från denna talarstol i dagtycker vi också att det är viktigt att se över trygghetenför småföretagare. En viktig utgångspunkt måste varaatt de som driver ett eget företag med F-skattsedel skaha samma rätt till social trygghet som anställda har ivårt land. Vi tror oss veta att det finns en del att görapå det området.Till sist vill jag kommentera moderaterns skatte-förslag som de är utformade i avvikande mening och ireservationer. föreslår som bekant gans-ka stora skattesänkningar: 42, 63 respektive 80 mil-jarder kronor . Neddrag-ningarna gäller framför allt arbetsmarknadspolitikenoch kommunsektorn. Det handlar om bidragen tillnäringslivsutveckling och om rejäla försämringarinom sjukförsäkringen.Moderaterna föreslår att inkomstskatterna skasänkas i fyra olika delar. Jag behöver inte gå in sådjupt på var och en av dem, för det har gjort. Ni skriver att tyngdpunkten i era skatte-sänkningar ska ligga på låg- och medelinkomsttagar-na. Jag undrar hur ett borttagande av statsskattenstämmer överens med den tes som ni för fram ochsom går ut på att om man tjänar en halv miljon kronorfår man en rejäl sänkning. Då betalar man ju nu enstatsskatt om . Den som har en årsinkomstunder betalar i praktiken i statligskatt.Ni skriver att skattesystemet inte har hänsyn tillförsörjningsbördan. Håller ni på att gå ifrån principenom likformighet och enkelhet i beskattningssystemet?Ska vi gå ned på individnivå när vi utformar skatte-systemet? Det är en ganska intressant fråga.Jag skulle vilja att lite mer ut-vecklar det som han inledde sitt anförande med angå-ende ensamma mammor. Jag förstod det som att CarlFredrik tyckte att de skulle tjäna på moderater-nas skattealternativ. Att ta bort alla bidrag och sänkaskatterna skulle gynna ensamstående mammor. Detvore intressant om kunde utveckladen tesen lite mer.Anf. 71 () re-plik:Fru talman! När man gör förändringar i skatte-systemet måste man se till helheten. Våra skatteför-slag ger självklart störst verkningsgrad för låg- ochmedelinkomsttagare. De får i procent en större skatte-sänkning än andra. Därför får det också störst bety-delse för dem.Sedan till några av de andra frågorna. nämnde de ensamstående mammorna. Jagtalade om ensamstående föräldrar för att försöka haett neutralt perspektiv. Får en ensamstående föräldermed två barn en höjning av grundavdraget till 70 000kr innebär det en substantiell möjlighet att försörja sigsjälv på ett helt annat sätt än om grundavdraget liggerkvar på 10 000 kr.Fru talman! talade en hel del omolika typer av skattesänkningar. Jag välkomnar tan-ken på att höja grundavdraget. Min fråga är: Hurtänker sig med de samarbetspartnerhon har att komma vidare med detta?Moderaterna föreslog lindringar av arvsskattenredan i höst. sade nej när frågan komtill utskottet men talar om det i andra sammanhang.Moderaterna har vid ett flertal tillfällen föreslagitslopad sambeskattning. har sagt att dettycker också att den ska slopas men att det ska skenågon gång . Vänsterpartier tycker att manska ändra 3:12-reglerna. Men när vi lägger fram kon-kreta förslag tycker det att det ska ske iframtiden.Hur hänger detta ihop? Med vilket regeringsun-derlag tänker sig att komma frammed de förslagen? har det talats om sprickori den borgerliga alliansen.