prot · GP0917 · 2001-10-24 00:00:00 — I det betänkande som vi nu har fram-för oss behandlas den svenska exportpolitiken ochexporten av krigsmateriel . Jag vill understry-ka att det just är för . Vidare vill jag så härinledningsvis också yrka bifall till utskottsmajorite-tens förslag i betänkandet och avslag på de reserva-tioner som har framförts här i dag.Utskottet har bemödat sig om att i betänkandet geinformation om bakgrunden, lagtexten kring krigs-materiel och riktlinjer för krigsmaterielexporten.Läsaren finner också information om den inrät-tade , som ock-så har hand om frågor omkring kemiska vapen, ochom . Man kan studera informa-tionsverksamheten omkring exportkontroll och hittaadressen till webbplatsen. Även SIPRI:s webbadressfinns angiven. Den innehåller information om natio-nella och internationella exportkontrollsystem samtviss statistik över innehav och export. Andra punkterär , annan internationell rapportering omvapenöverföring och exportkontroll av produkter meddubbla användningsområden.Sedan går betänkandet alltmer över i substans ochmotioner som åtföljs av utskottets överväganden.Under punkten Utskottets överväganden vill jag pekapå s. 19, under rubriken för att be-gränsa vapenhandeln. Det handlar om initiativ somförhandlingarna i om illegal handel och till-verkning av handeldvapen vars protokoll blev grun-den för FN:s generalförsamlings möte . Ibetänkandet skrev vi före sommaruppehållet att detantas bli ett juridiskt bindande protokoll mot illegaltillverkning av och handel med handeldvapen. Tan-ken var att detta protokoll skulle bli ett supplementtill mot transnationell organiseradbrottslighet.En utvärdering får vänta, men vi kan redan nukonstatera att man kunde ha nått längre i isomras. Hade konferensen hållits efter den 11 sep-tember finns det ju anledning att tro att vi hade kun-nat komma längre. kan vi se fram emot ,då man senast ska hålla en uppföljningskonferens.Men detta är ett område som redan nu borde gå in idet paket mot terrorism som växer fram interna-tionellt. vägrade acceptera ett förbud mot stateratt exportera till icke-statliga aktörer. vet viatt nio av tio som dödas i krig faller för lätta vapenoch att såväl användare som offer är barn. Brottssyn-dikat och terrorister finns med i den här otäcka bil-den.Faktum är också att en stor del av de cirka en halvmiljard lätta vapen som är i omlopp på den illegalavapenmarknaden ursprungligen kommer från denlagstadgade exportmarknaden, från några av världensrikaste och mäktigaste länder. Alla måste inse atthandeln med lätta vapen är ett jättelikt problem värl-den över och att vapen når terroristgrupper.Därför är det bra att vi har ett redovisningssystemsom är en viktig faktor för att få ett annat tillstånd ivärlden. Här tycker jag att har ett gott exem-pel att visa upp som det också är möjligt för andra attlära sig av.Fru talman! Klockan tickar på, så jag måste nu gåöver till själva motionsbesvarandet. Vänsterpartietvill i sitt yrkande 1 att nuvarande lagstiftning skatolkas restriktivt. Men här har feltolkatsjälva sakfrågan. Det kan inte ankomma på riksdagenatt tolka tillämpningen hur sympatiskt det än kan låta.Här är tågordningen att bedömningsgrunderna förexportbeslut återfinns i de riktlinjer som är parla-mentariskt förankrade. är ocksåparlamentariskt förankrat. Det kan som sagt inte varariksdagen som ska tolka det här, utan det ska göras påannat sätt.I yrkande 2 framför samma parti att exporten skaupphöra helt. kanske jag har missat vilket år dettavar tänkt att ske. Det årtalet får gärnaupprepa. Majoriteten anser att som ett allians-fritt land måste kunna säkerställa en betryggandetillgång till vapen.I sitt tredje yrkande tar upp övrigkrigsmateriel och krigsmateriel för strid. Jag kanbekräfta att vi har en sådan uppdelning.Så långt har vi samma bild av läget, men majoritetenanser därutöver att det är relevant att man i prövning-en av enskilda exportaffärer ska kunna göra skildabedömningar beroende på vilka egenskaper materie-len har. Sedan vet jag också att det ibland finns svå-righeter att kategorisera. Det ligger ju i sakens natur.Delvis skilda kriterier fyller ändå en funktion förexport av krigsmateriel för strid respektive övrigkrigsmateriel. Övrig krigsmateriel inkluderar minröj-ningsutrustning, skyddsmateriel - något som är yt-terst aktuellt - och bärgningsfordon. Detinkluderar också t.ex. radarutrustning. Krigsmaterielför strid förknippar vi kanske med krigsmateriel rentallmänt. Det handlar alltså om förstörelsebringandevapen och liknande.MR-kravet har som jag tidigare anfört kommit attomfatta en större mängd materia under senare år.Totalt har 52 länder mottagit leverans av svensktkrigsmateriel . Huvudsakligen har dehär leveranserna gått till . har minskatnågot och har gått upp något.Vi har också hört att man här från talarstolen harframfört att man vill lyfta demokratikriteriet. På denpunkten har regeringen aviserat att man kommer att tainitiativ till en översyn. vill jag bara säga att detinte är så lätt att definiera demokrati heller, men över-synen är tänkt att lägga grunden för en utvärdering avregelverket för svensk krigsmaterielexport.Följdleveranserna tas också upp på några ställen.Svaret kan enkelt uttryckt vara att dessa är en förut-sättning för att ska uppfattas som en trovärdigleverantör. Det är också så att det här läget kan brytasom det uppstår något som kallas ovillkorligt hinder.Som exempel på ett sådant ovillkorligt hinder brukarman nämna ett beslut i om vape-nembargo. Det finns ingen given rätt till följdleveran-ser, det är viktigt att understryka.I fråga om korruption vill jag sticka emellan ochmuntligt upprepa det utskottet skrivit, att vi välkom-nar att tagit initiativ på ett område som ärsvårt att nå med genomskinlighet. Det seminariumkring korruption som hållits med ett tjugotal deltagarefrån olika länder lyckades belysa frågeställningen ochpeka på existensen av korruption. Vi vill ju gärna troatt det är långt borta och att det här inte är något somär kopplat till västerländska demokratier, men pådetta seminarium fick man en bred belysning av frå-gan.Med det glider vi också in på mo-tion. Fru talman, vill ha en gemensammyndighet inom EU för kontroll och tillsyn av exportav krigsmateriel och strategiska produkter. Utskottetsmajoritet tillbakavisar detta önskemål mot bakgrundav att vi gemensamt lägger vikt vid den nationellabeslutanderätten. Det är oerhört viktigt att vi har denkvar.Sedan har man också från något håll velat lyftafram och som exempelsom vi borde följa. Det är klart att vi alltid ska varaöppna för att titta på andras exempel och våga jämfö-ra oss och lära av andra. Här är det naturligtvis intres-sant att se på hur de båda länderna har valt att for-mulera sitt redovisningsansvar och hur de redovisarsina avslagna exportansökningar.Lagbeslut när det gäller licensansökningar skaenligt EU:s uppförandekod meddelas till regeringarnai de andra medlemsländerna, men man behöver inteoffentliggöra dem. Skillnaden mellan systemet i Ned-erländerna, och är att här fårföretagen svar genom informella förhandsbesked,ibland muntliga på ett mycket tidigt stadium. Vi han-terar i praktiken avslagen på ett annat sätt, vilketockså naturligtvis slår igenom på möjligheten atttillgodose en del motionärers önskemål om skriftligaredovisningar. Jag tycker att det system som vi har ärtillfyllest och att insynen är tillgodosedd på mångaandra sätt.Fru talman! Jag har inte svårt att sätta mig in i denoro som många har känt inför de larm som har kom-mit om utarmat uran. Men jag kan konstatera att vi inte har något vetenskapligt underlag som under-stöder den oron. Men detta faktum undanröjer natur-ligtvis inte vår egen oro. När man talar om uran gersjälva ordet upphov till oro. Därför är det viktigt attden här frågan följs. Om vi får medicinskabevis på att utarmat uran i ammunition ger sådanahälso- och miljöskador som motionärerna hävdarkommer utskottet enligt sina skrivningar att verka förett förbud av denna typ av ammunition och dess an-vändning. Just nu finns det inga förutsättningar för attfå till stånd ett förbud mot utarmat uran i projektiler.Men det är väldigt viktigt att vi , när vikänner denna oro, ändå är väldigt försiktiga. Därförtycker jag att det är bra att de som hanterar detta ock-så har arbetsmiljöbeskrivningar som verkar för för-siktighetsprincipen.WEAG är ett samarbetsforum för materielanskaf-fande myndigheter mellan de deltagande länderna.Ämnen är försvarsforskning och försvarsupphand-ling, men det omfattar inte försvarsmaterielproduk-tionen eller försvarsindustri i sig. Detta gör attWEAG inte någon direkt relevans för exportkontrol-len utan den är, liksom tidigare, underställd varjelands nationella kontroll.Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag tog i mitt anförande upp någotsom jag inte fann logiskt, nämligen att socialdemo-kraterna och regeringen talar väldigt väl om den nyarådsförordningen som också är en lag här i Sverigeoch som gäller produkter med dubbla användnings-områden där man prisar de fördelar som det ger bådeför svenska exporterande företag och för den samsynsom präglar export till tredje land.I dag vet vi att det är svårt att göra gränsdragning-ar. Vi har något som heter produkter med dubblaanvändningsområden. När det gäller krigsmateriel harvi krigsmateriel för strid och övrig krigsmateriel.Fr.o.m. har vi också sett att sa-ker och ting som vi aldrig trodde kunde användassom vapen kan det. Det gör att min fråga till CarinaHägg blir: Vore det inte logiskt att låta exportkon-trollen även gälla för krigsmateriel? Om den kan gällaför produkter med dubbla användningsområden, såborde det också vara bra att ha EU-gemensammaregler för krigsmateriel.Anf. 37 () replik:Herr talman! har naturligtvis rättnär hon talar om gränsdragningsfrågor. Så fort manhar en gräns uppstår det också gränsdragningssvårig-heter. tycker jag att man kan hantera dem väldigtväl. Men man kan inte förneka att de uppstår lite dåoch då. Jag tycker att det som vi fram till nu har ställtoss bakom är en bra avvägning gentemot det som vikänner att vi vill ha nationellt ansvar för.Jag kan därför inte se att det finns nå-gon substans som talar för att man ska gå längre ochta ytterligare steg på detta område. Det finns inteheller någon politisk vilja att ta fler steg pådetta område. Däremot måste vi naturligtvis alltidsträva efter att ha en så restriktiv samsyn som möjligtinom EU-området och gärna i en vidare krets av län-der.Anf. 38 () replik:Herr talman! tycker att det är bra pådet ena området men kanske mindre bra på det andraområdet. Men jag har fortfarande inte fått några rik-tigt bra förklaringar till detta. Om man inte har natio-nellt självbestämmande över strategiska produkter såär frågan om man har gett bort detta.Jag tror i stället att det vore bra om socialdemo-kraterna vågade erkänna att man gillar detta medsamarbete, att vi fortsätter att samarbeta med de eu-ropeiska länderna och att detta snarare bara är entidsfråga.Det vore bra om kunde svara pådetta.Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag kan bekräfta det som lyfter fram. Naturligtvis är det bra att samar-beta när vi har ett intresse av att samarbeta och närdet ligger väl i linje med de politiska strävanden somvi har. Och vi ska själva välja vilka områden som viska samarbeta på. Jag tycker att vi fram till nu harhaft en mycket väl avvägd mix på detta område somgynnar oss nationellt. Det är ett bra komplement ochverktyg för oss när vi jobbar på den internationellaarenan, naturligtvis inklusive EU-samarbetet.Anf. 40 () re-plik:Herr talman! är totalt reservationslösoch okritisk till den vapenexport som sker från Sveri-ge. Hon har tydligen inga bekymmer när det gällerMR-frågorna i dessa länder. Hon har tydligen ingabekymmer när det gäller konflikten mellan ochPakistan. Hon tycker att det är helt okej att exporteratill som har brister när det gäller mänskligarättigheter men som också är i konflikt i . Hon har inga betänkligheter när det gäller Pa-kistan som styrs av en militär som tillsattes efter enkupp.Jag tycker att det är så tragiskt att har någon kritik och inte lyfter fram MR-frågornapå ett annat sätt, vilket t.ex. vi reservanter gör. Det äroerhört betydelsefullt när det gäller svensk vapenex-port att MR-frågorna får en mycket högre status närdet gäller hur man bedömer än att okri-tiskt accepterar det som sker i dag.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag vet inte hur jag ska tolka dettainlägg från . Hon försöker göra ettgeneralangrepp på mitt totala politiska engagemanghär i . Det går naturligtvis att tillbakavisagenom att peka på vad jag göra och vilka mina stånd-punkter är. Så detta tycker jag faller på sin egenorimlighet.Naturligtvis är det oerhört viktigt att man väger inMR-frågor. Det är något som jag utgår från att mangör och noga tar reda på i praktiken utifrån dem somsitter i rådet och som har att avgöra dessa frågor. Jagtycker naturligtvis att det är oerhört viktigt, och ingenär naturligtvis oberörd av konflikter och övergreppsom sker runtom i vår värld.Men vi har ändå en försvarspolitisk och säker-hetspolitisk linje. För att vi ska kunna hålla den är detockså ett komplement att vi också har tillgång tillförsörjning av krigsmateriel. Och för detta försöker vita ett helhetsansvar och väga ihop det. Det är detarbetet som kan vara svårt, och det kräver ett mycketgott omdöme. visar i sitt inlägg atthon ställer sig vid sidan av och inte är beredd att taansvar. Hon kastar i stället enkla anklagelser omkringsig, vilket jag tycker är synd, eftersom detta är såviktiga frågor.Anf. 42 () re-plik:Herr talman! Jag är beredd att ta ansvar, men jaganser att dessa MR-frågor är oerhört betydelsefulla.Jag vill ställa en fråga till . TyckerCarina inte att MR-frågorna när det gäller Indi-en, och även har en oerhört storbetydelse? Anser inte att det är bekla-gansvärt att vi exporterar till och närdet finns en konflikt mellan dessa länder när det gäl-ler Kashmirområdet? Jag vill ställa en direkt fråga tillCarina . Tycker inte att det är felatt exportera när det ser ut som det gör när det gällerbåde konfliktsituationen och MR-frågorna i dessaländer?Anf. 43 () replik:Herr talman! Naturligtvis är det oerhört viktigt väger in alla fakta och all oro som man har ochatt man tittar noga på den demokratiska utvecklingensom är nära kopplad till situationen för mänskligarättigheter, att man har en grundlig genomlysning avde förutsättningar som finns på lång sikt att arbetamed frågor om export till olika delar av världen ocholika länder.Naturligtvis är detta något som ligger i de riktlin-jer som man har att arbeta med i den långa räcka avbeslut som föregår ett beslut om export. Jag tyckerdärför att det finns en parlamentarisk insyn, det finnsett regelverk, det finns ett aktivt engagemang i dennakammare att följa, och vi granskar vad som händeroch sker.Jag kan återigen säga att det finns ingen prickninghär. KU granskar detta , och får manockså godkännande för vad som skett när det gälleratt man har följt de råd och anvisningar, de riktlinjer,som har satt upp för detta arbete.Anf. 44 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas rege-ringens skrivelse till angående redogörelseför den svenska exportkontrollpolitiken och exportenav krigsmateriel . Jag yrkar bifall tillutrikesutskottets förslag i betänkande nr 14.Den svenska krigsmaterielexporten är omgärdadav restriktiva nationella regler. Krigsmateriel fårvarken tillverkas i landet eller exporteras utan till-stånd, och all försvarsindustriell utlandssamverkanförutsätter tillstånd. Två övergripande kriterier med-ger dock utförsel eller samverkan: dels att utlands-samverkan är erforderlig för att tillgodose det svenskaförsvarets behov av materiel eller kunnande eller ärsäkerhetspolitiskt önskvärd, dels att samverkan intestår i strid med principerna eller målen för den svens-ka utrikespolitiken.Tillstånd till följdleveranser ska inte ges om detfinns ovillkorliga hinder, dvs. om de strider mot in-ternationella överenskommelser som biträtt,mot beslut av eller folkrättsligaregler om export.EU:s gemensamma uppförandekod för vapenex-port innehåller kriterier för export och ären minsta gemensamma nämnare på exportkontrol-lområdet. Medlemsstaterna kommer enligt denna kodatt göra sitt yttersta för att uppmuntra andra vape-nexporterande länder att ansluta sig till uppförande-kodens principer. Arbetet för en internationellt sam-ordnad restriktiv syn på vapenexport är en god freds-främjande åtgärd som bör förstärkas.Fr.o.m. finns det även en förord-ning från om kontroll av produktermed dubbla användningsområden kompletterad meden svensk lag. Syftet med EG-förordningen har varitatt så långt som möjligt etablera fri rörlighet för kon-trollerade produkter inom den inre marknaden, samti-digt som de olika nationella kontrollerna av export tilltredje land stärks och harmoniseras.Herr talman! Några fakta om den begränsade ex-porten av krigsmateriel kan nämnas.Dess andel av den totala varuexporten är 0,55 %.Värdet för av beviljade utförseltillstånd liggermycket nära genomsnittet för den redovisade tolvårs-perioden. Värdet av exportleveranserna var 4,3 mil-jarder kronor. Exporten motsvarade av för-svarsindustrins totala försäljning. Övrig krigsmaterielminskade , och krigsmateriel för strid öka-de . Dock måste man här hålla i minnetatt enstaka försäljningar kan leda till kraftigasvängningar i statistiken.Herr talman! Vid behandling av förslaget till nykrigsmateriellag ställde utrikesutskottetsig bakom att det är viktigt att under kris ochkrig självt måste kunna tillverka och underhålla va-pen och annan materiel och att en inhemsk för-svarsindustri utgör en väsentlig tillgång i den svenskasäkerhetspolitiken.Försvarsutskottet betonade att en in-hemsk industri bidrar till att skapa respekt för vårvilja och förmåga att föra en långsiktig och konsek-vent försvarspolitik, att den ger oss förmåga att vid-makthålla och vidareutveckla anskaffade system ochger oss möjlighet att förbättra försvarsförmågan i ettskymningsläge.En inhemsk försvarsindustri är av stor försvars-politisk betydelse. Exporten, utifrån den restriktivasvenska lagstiftningen, bidrar till att upprätthålla ochvidareutveckla svensk kompetens och kapacitet ochmedför att försvarsindustrin uppfattas som en intres-sant partner i internationella sammanhang. Stabilitetoch långsiktighet är nyckelord i sammanhanget!Herr talman! anser att detsvenska försvarets främsta uppgift är att försvaralandet mot väpnat angrepp och att värna vår fred,frihet och säkerhet. Därmed erkänner vi värdet av eninhemsk försvarsindustri som en säkerhetspolitisktillgång. För att möta morgondagens hot och riskerutifrån de fyra huvuduppgifterna måste det svenskatotalförsvarets materielförsörjning säkerställas ochvara i fas med den snabba teknikutvecklingen. Sveri-ges militära alliansfrihet bygger på att vi har tillräck-lig inhemsk kompetens och kapacitet att utnyttja ochunderhålla vår försvarsmateriel.Försvarsmaktens anpassningsförmåga är beroendeav försvarsindustrins tekniska kompetens. Svensktdeltagande i fredsfrämjande insatser medför ökadekrav på samverkansförmåga, vilket underlättas avinternationellt försvarsmaterielsamarbete.Genom ett europeiskt försvarssamarbete och för-svarsmaterielsamarbete stöds den svenska försvars-politiken, och vi undviker att hamna i ett läge med ettomfattande och ensidigt utlandsberoende. Alternati-vet till en internationell samverkan inom försvarsma-terielområdet är inte en fortsatt bred svensk för-svarsindustri utan en krympande och utraderadförsvarsindustri.Herr talman! anser det varavärdefullt att internationellt fortsätter attverka för ökad kontroll och öppenhet på det här om-rådet. Regeringens skrivelse, årsboken från ISP, lik-som dess hemsida, och årsrapporten utifrån EU:suppförandekod sprider kunskap om exporten. Sverigerapporterar till FN:s register om sin import och exportav tyngre vapen. Nyheterna i årets skrivelse är dels entabell över beviljade utförseltillstånd fördelade påländer, dels en förteckning över exporterad krigsma-teriel fördelad på länder enligt krigsmaterielförteck-ningens huvudområden. Det går med andra ord attutläsa vilken typ av materiel som olika länder köpt.Herr talman! Respekten för mänskliga rättigheterär en central utgångspunkt vid tillstånd för export. Desvenska riktlinjerna kräver en helhetsbedömning videxport, och den parlamentariska insynen tillgodosesvia . Avslutningsvis konstaterarjag att det råder en bred politisk samsyn kring svenskförsvarsmaterielproduktion och vapenexport. Detvisar utskottets redovisning av de motionsyrkandensom behandlas.Anf. 45 vice talman ():Herr talman! Denna dag firar vi FN-jubileet, medanledning av skapandet av FN som en global organi-sation för världens stater. Vi har här i hed-rat FN:s födelse genom tal och musik, och vår talmanhar för räkning lyft fram FN:s betydelse.Talmannen pekade på de stora framgångar som FNhar haft men också på de problem som FN har stöttpå i sin verksamhet och som finns i dag.Ett av de stora problemen, som jag ser saken, somFN inte har kunnat råda bot på är den militära upp-rustningen i världen. Förvisso har man på flera områ-den lyckats begränsa den militära upprustningen. Detexempel som flera framhållit här, arbetet kring lättavapen, är en klar framgång. Jag är glad över att allapartier i har engagerat sig i frågan och kanbidra till en minskning av förekomsten av lätta vapen.Trots det måste man säga att den militära upprust-ningen och det faktum att världen satsar så oerhördaresurser på militär utrustning är ett stort bakslag fördem som arbetar för fred. Beklagligtvis finns ocksåen viktig roll i den delen för svensk krigsmaterielex-port - genom sin export bidrar ju också tillmilitär upprustning världen över.Vi i tycker att det är befogat att vien dag som denna då vi firar FN-dagen kunde ägna entyst minut åt dem som fallit offer för svensk krigs-materielexport. Vi vet ju att det är många som hardödats eller skadats just på grund av svenska vapen.Inte är det bättre att falla offer för vapen från andraländer, men det känns extra beklagligt för oss somsvenskar att också vi deltar i detta.Berit Jóhannesson har tidigare här för Vänster-partiets del lyft fram våra betänkligheter och även deförändringar som vi vill se när det gäller lagen omkrigsmaterielexport. Dessutom gäller det tillämpning-en på olika sätt.Jag ska helt kort uppehålla mig vid vad jag sersom ett särskilt svårt problem, nämligen följdleveran-serna. Där accepterar vi som land inte export av nyasystem till länder som är diktaturer eller som befinnersig i väpnad konflikt. Beklagligtvis kan vi exporteratill länder som redan har kontrakt - tolkningen av vadsom är följdleveranser är där oerhört vid.Hösten 1997 tillsattes en utredning vad gällerföljdleveransbegreppet, och ett betänkande leverera-des . Det konstaterades att följdleve-ransbegreppet kan användas i stort sett i vilka situa-tioner som helst.Vi ser nu konsekvenserna av den tillämpningen.Indien, som har nämnts som exempel tidigare, harstått i fokus . Från svensk sida har mangodkänt att får sälja upp till 3 000 kanoner tillIndien, vilket är betydligt fler . Man hänvi-sar till följdleveranser. Enligt den reservation somVänsterpartiet har avgett är det angeläget att se till attett godkännande av följdleveranser genomgår sammaförfarande som gäller för beslut att godkänna leveran-ser av nya system. Det är alltså väldigt tveksamt omdet rör sig om följdleveranser eller inte.Från majoriteten framhåller man att måstevara en trovärdig part i affärer, att inte kanbryta ingångna kontrakt osv. Men detta är en före-vändning som inte håller i längden. anseen-de och trovärdighet när det gäller mänskliga rättig-heter borde väga tyngre. Det faktum att vi exporterartill , som är en stat som befinner sig i en väp-nad konflikt med , är otvetydigt. Jag anser attföljdbegreppet inte borde kunna användas vid exporttill och även till andra länder.Herr talman! Jag vill slutligen yrka bifall tillVänsterpartiets reservation nr 4 om följdleveranser.Anf. 46 () replik:Herr talman!