prot · GP0947 · 2001-12-13 00:00:00 — Vi i Centerparitet vill påpeka att det är spe-ciellt viktigt för del att man ser över hurtransporterna kan samordnas i alla riktningar.För exempelvis del är det viktigt attdet går att åka tåg på ett enkelt och snabbt sätt mellanorter som , och - för attnämna några. Medborgarna ska kunna förflytta sigmellan studieorter, besöka regionsjukhus och samar-beta inom näringslivet utan att resan ska bli alltförtidskrävande.Botniabanan mellan och får i pro-positionen ökat anslag för att kunna byggas färdig.Det är en bra satsning som visar på en framtidstro förNorrlands befolkning och näringsliv.Det finns dock smolk i glädjebägaren, och det äratt sträckan från till - dvs. Ådals-banan - inte har fått de resurser som krävs för attjärnvägen ska få en standard som fungerar för bådegods- och persontransporter.Dagens Ådalsbana med dess geometri i plan ochprofil, hastighetsstandard etc. uppfyller inte de kravsom ställs på en järnväg som ska ingå som en viktiglänk i ett nationellt och internationellt transportnät-verk. Banan är alltför krokig och backig. Ådalsbanansstandard är därför mycket viktig, och den får inte blien flaskhals mellan och Ostkustbanan.Botniabanan kommer inte att bli ekonomiskt lön-sam om inte rustas upp så att pendlings-restiderna blir kortare. Medborgarna pratar i dagoftare om den faktiska restiden än om hurmånga kilometer som man har till och från arbetet.Det gör att det för många är ett bra alternativ att bo pålandet eller i små tätorter.Många föredrar att bo i en lugn miljö och slippastorstadens jäkt. En förutsättning för att det ska fun-gera att snabbt ta sig till arbetet är att kommunikatio-nerna är goda. Det innebär att standarden på Ådals-banan måste klara snabbtågstrafik med en hastighetav . är likaviktig som Botniabanan.Flera av de tätorter som passerarkommer att få ett ökat antal bomfällningar om ingaförändringar sker av banans dragning. Det leder tillökade avgaser i samhällena där fordonen väntar på atttågen ska passera. Därför är det av största vikt att sepå framkomligheten genom tätorterna så att man inteskapar några barriäreffekter längs järnvägsspåret. Idet sammanhanget är det väldigt viktigt att pengaravsätts för att gräva ned järnvägen genom Sundsvall.Om järnvägen inte grävs ned genom centrum kommerdet att innebära att bilar står och väntar vid bomfäll-ningar. Det kommer att öka med perdygn. Var och en kan förstå hur det kommer att på-verka miljön i staden mellan bergen. Bilavgasernakommer att förpesta luften.Fru talman! Det behövs en paketlösning för helajärnvägssträckan från till för att geen bra samhällsekonomisk effekt. ärtänkt att bilda ett dubbelspår tillsammans med Stam-banan. För att det ska fungera på ett tillfredsställandesätt bör triangelspår byggas vid Prästmon i Ånger-manland. Det innebär också att sträckan mellanPrästmon och , som är i mycket dåligt skick,behöver rustas upp för att kunna fylla en funktionsom förbindelsespår mellan och Stam-banan. En upprustning av den sträckan samt en ny-byggnad av ett triangelspår i Prästmon medför en delviktiga fördelar i transportsystemet. Bl.a. kan man påett relativt enkelt sätt binda samman ochStambanan. Dessutom blir det enklare med persontra-fiken mellan olika tätorter. Bl.a. kan man enkelt åkafrån till i om triang-elspåret byggs.Centerpartiet tycker att det behövs en helhetssynpå järnvägssträckan . Om så intesker kommer belackarna av Botniabanebygget att fårätt i sitt påstående att är en felsatsning.Jag anser att är framtid. Ing-en, allra minst stockholmarna, skulle må bra av attNorrland avfolkas ännu mer än vad som redan harskett. Det handlar om att folket ska kunna bo kvardär. Vi har de naturtillgångar som bidrar till Sverigesvälfärd. Utan skogen, malmen och vattenkraftenskulle övriga landet inte klara sig så bra, för ävendatavärlden är i stort behov av dessa naturresurser.Anf. 118 HANS () replik:Fru talman! tar upp det faktum attÅdalsbanan inte nämns särskilt i infrastrukturpropo-sitionen inför det beslut vi ska fatta . Därnämns ju egentligen inga projekt vid eget namn. Detär bara de projekt där det är nödvändigt för riksdagenatt fatta särskilda beslut som nämns, t.ex. Botniaba-nan.Det gäller att komma ihåg att detta är inriktnings-proposition. Det blir ogörligt för om vi skapeka ut varje vägbit och varje järnvägsbit som vianser ska byggas. Det är någonting som Vägverketoch ska ta hand om i den planering somska dra i gång i samband med att vi har fattat det härbeslutet.Som västernorrlänning är jag övertygad om attÅdalsbanan kommer att visa sig ha sådan lönsamhetoch sådan angelägenhet att kommer attprioritera den högt. Jag är också övertygad om att denkommer att rustas upp till den standard som behövsför att ska fungera på ett bra sätt.Men det är som sagt inte vi i som skafatta det beslutet nu i första vändan. Det är Banverketsom ska göra sin prioritering.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag sade att den inte nämns särskilt,men det står ju en del om den. Anledningen till att jaglyfter den här frågan är att jag tycker att det är viktigtatt sprida ljus över hur det fungerar och den oro somfinns uppe i . Jag vet att också HansStenberg och hans partikamrater, inte minst i , delar åsikten att detta är jätteviktigt.Jag tycker att viljeinriktningen behöver belysasytterligare. Jag hoppas och tror att ,som själv sitter i trafikutskottet, kommer att fortsättaatt belysa hur oerhört viktigt det är att banan rustastill en god standard. Det får inte bli en flaskhals.Det vi har sett av projekteringar har inte vi-sat att man vill ge detta en väldigt bra lösning.Anf. 120 HANS () replik:Fru talman! Jag vill bara påminna om att de pro-jekteringar som har gjorts har skett med ut-gångspunkt i den gamla planeringsramen som inne-håller betydligt mindre pengar än vad som kommeratt finnas efter det att vi har fattat beslut i morgon.Anf. 121 () replik:Fru talman! Jag är medveten om att det är på detsättet. Jag är mycket angelägen om att detta ska lyftasfram så som möjligt så att så mångamänniskor som möjligt också är införstådda med hurviktigt det här är för framtiden. Jag ser hela satsning-en längs som början på någontingväldigt stort. I förlängningen ser jag hur Norrbotnia-banan ska växa vidare och hur man ska kunna få ettinternationellt samarbete med både ochMurmansk. Har man då inte tagit ställning till ochverkligen satsar på kan det bli en flask-hals. Då är det ganska kört med att få en väl funge-rande transportled där.Anf. 122 ():Fru talman! Jag ska försöka att korta av mitt tal såmycket som möjligt på grund av tiden som går. Det ärviktiga frågor vi diskuterar när vi talar om in-frastrukturfrågorna.Folkpartiet fick en fråga från somgällde Estonia. Jag måste meddela att det inte är mittområde. För min egen del vill jag bara säga att jaghyser respekt för gravfriden.Kenth Skårvik har lämnat in en motion, T46, sompresenterar finansieringsram för in-frastrukturförslagen. Den har redogjortför. Vår ram omfattar 375 miljarder varav 325 ärdirekt anslagsfinansierade. När det gäller resten har vien förhoppning om alternativa finansieringar som vitror mycket på. Av dessa pengar är över 200 miljarderdirekt kopplande till vägnätet under anslagstiden.Enligt finns det två brister i dagenstransportsystem som bör uppmärksammas mest. Detgäller bristande bärighet på icke tjälsäkrade vägar ochflaskhalsproblemen i storstadsregionerna. Hela landetmåste ha en sådan standard på vägnätet att råvaruför-sörjningen till industrin kan tryggas och attfärdiga produkter kan fraktas därifrån. Råvaror ochfärdiga produkter ska kunna fraktas till och från in-dustrin i hela landet.Vi tror att ansträngningar också måste göras föratt hitta alternativa finansieringar inom infrastruktur-sektorn. Vi tror också att detta är fullt möjligt.Enligt vår motion finns en rad angelägna vägpro-jekt som bör genomföras. Jag vill nämna skandina-viska triangeln. Den kan ha två startpunkter, antingenfrån till eller från tillOslo. Det är angelägna vägprojekt som det måste tassvenskt ansvar för. De har nämnts tidigare i dag.Under vägdagar i för ett par veckor sedanmed EU:s närvarande påtalades Sverigesskyldighet att ta ansvar för sina projekt på de svenskaEuropavägarna, t.ex. E 4, E 6 och E 18, som kopplasihop med dessa europeiska projekt.Jag måste få påtala sträckan på och den utlovade sträckan . Den borde startas omgående eftersom dethar startats ett stort projekt på på den norskasidan. Ett annat problem just med denna sträcka är judet horribla i att tullstationen i , på den vägsom har av transporterna över gränsen, ligger 2kilometer in i landet med smittrisker åt både högeroch vänster.Vi måste göra någonting åt det. Vi får väl anse attden lilla sträckan på är ett åderbråck på en pul-såder.Det finns andra stora projekt som bör ingå i planeringsram och som bör komma igångsnarast möjligt. Det gäller motorvägsstandard på helavägen och utbyggnad av riks-väg 44 och . Jag kallar för ViaLappia. anser också att frånGöteborg till ska bli E 45. Det kostaringa pengar att överföra ett E på denna väg som är enEuropaväg genom hela . E 45 Via Lappiaskulle kunna bli ett som kryssargenom hela landet förbi samtliga övriga riksvägar.Jag måste också nämna E 4 vid samtutbyggnad av mellan och . IStockholmsområdet bör en komplett ringled bör få en standardhöjning på sträckanmellan och . Trafikproblemen i Upp-salaområdet är också viktiga för Folkpartiet.Likartade krav på en upprustning och tjälsäkringsamt utbyggnader av transportsystemet har förts frami en rad andra motioner från Folkpartiet.Vid en resa med företagargruppen i Västerbottenträffade vi företagare i Glesbygdsväster-botten som uttalade det viktigaste målet: Ge oss bättrevägar.Den största kraften måste nu läggas på tjälsäk-ringen samt underhållet av vägnätet. Från Dalslandvia , och norrut är vägnätets kvali-tet det stora hindret för utveckling. Observera mittuttryck: Hinder för utveckling.Bästa socialdemokrater, vänsterpartister och mil-jöpartister! Jag har en fråga. Vill ni att ,, och alla län vidare norrut skautvecklas? Eller ska de dö? Om svaret är nej är detdags att ta avstånd från den utgiftsram för infrastruk-tur som ni har enats om. Det är bråttom. Vi måste börja gräva nu och sluta prata.Jag bor från och frånArvika. På vägen finns trä i Köla, Årjängssåg, Nössemarkssågen och sågverket i Billingsforssom eventuellt ska återöppnas och ge arbetstillfällen idrabbade . Varför ska egna företagare dåsatsa och ge hundratalsarbete i denna region när samhället inte tar sitt ansvarför infrastrukturen, trots givna löften?Sågverken och pappersindustrin i ochVärmland har naturligtvis satsat i dessa områdendärför att där finns så stor tillgång på skogsråvara.När företagargrupp besökte området iVästerbotten fick vi samma frågor som vi får när vibesöker företagarna i och . Det ärsamma område för infrastrukturen. Det är i behov avkraftiga förändringar.Lastbilen måste nu erkännas som världens bästatransportfordon, liksom privatbilen måste erkännassom ett suveränt redskap för livskvaliteten i glesbyg-den. Det är de bygder jag menar när jag talar ompappersindustrin och sågverken. Framkomlighetenvia IT, data och telefon - speciellt då mobiltelefon-nätet - är också av största vikt i de områden där tjäl-säkring och underhåll av vägarna är under all kritik.I en motion har undertecknad tillsammans medElver krävt en glesbygdsombudsman för attkunna ställa samhället till svars för otillräcklig in-frastruktur som t.ex. vägnät, postservice eller delar avvård, skola och omsorg. Tänk om Glesbygdsverketsgeneraldirektör , som verkligen gör ettförnämligt arbete för Glesbygdssverige, hade dennaombudsmannakraft i sin generaldirektörsställning.Jag går så över till ett annat ämne som ocksånämnts tidigare.Vänersjöfarten från till viaTrollhätte kanal är en trafikled med stort miljövärde.Den har stor livskraftsbetydelse för industrin, t.ex.industrin av pappersmaskiner i ochKarlstad. måste regeringen via Sjöfartsverketsnarast reglera kostnadsbilden för Vänersjöfarten såatt konkurrensen med andra transportmedel utjämnas,ja, rent av ges extrastöd eftersom viss industri intekan använda annat transportsätt varför deras fortsattaverksamhet i dessa utsatta sysselsättningslän kan bliifrågasatt av ägarna som ofta bor och har sina kontor iFinland.Jag hävdar också mitt bifall till reservation 9, frutalman.Till sist ett citat.Det är ingen önskedröm att ha lång väg till jobbet,men det ger alternativet att bo kvar om man måstebyta arbete eller friare byta bostadsort i förhållandetill ett nytt arbete. En förutsättning är att kommuni-kationerna är bra. Om hela ska kunna levaoch sysselsättningen kunna öka så måste vägarna ilänet förbättras. Det går inte att vänta , för då ärflera orter avfolkade, varför det inte går att upprätt-hålla offentlig service. Om det inte blir en rejäl upp-rustning av vägnätet i länet de allra närmaste årenkommer det att förbli oklart hur bra det ska går förVärmland i fortsättningen.Detta är landshövding ord i se-naste numret av tidningen affärer. Jag troratt landshövdingar i de flesta län från tillNorrland skulle skriva under på landshövding ord.Om Socialdemokraterna hade sökt stöd mot mit-ten och högerut hade svensk glesbygds regionalacentrum samt storstädernas infrastruktur haft en möj-lig framtid med ett långsiktigt hållbart transportsys-tem. Det är tråkigt att de inte har hörsammat inviter-na. Det är synd för , och det är synd för helaövriga landet.Anf. 123 ():Fru talman! Efter talmannens vädjan omkortare anföranden har jag halverat mitt anförande.Jag vill ändå börja med att säga att jag är glad attregeringen satsar på infrastruk-turen . Det är en ansenlig summa pengarsom kommer att bidra till att vägar och järnvägar fåren bättre standard.Anledningen till att jag deltar i debatten är att jagunder mina år i agerat för att en ny bandelska byggas mellan och , den så kal-lade Haparandabanan. En sådan bandel kräver natur-ligtvis en fungerande övergång för järnvägstranspor-ter mellan och Torneå.Jag är av den uppfattningen att en ny sträckning ärnödvändig för att rationella järnvägstransporter skakunna ske mellan , , och Ryss-land. En ny Haparandabana, tillsammans med Norrastambanan och bildar ett integrerat trans-portsystem via och . På siktbidrar detta till att göra och Nordkalottentill en mer central och betydelsefull region i Europa.Länsstyrelsen i konstaterar att flerastörre svenska och finska basindustrier med verksam-het i de norra delarna av respektive land uttryckt sittintresse för järnvägstransporter mellan länderna,under förutsättning att en effektiv järnvägsförbindelsemellan länderna skapas. Att intresset har ökat berorpå den kraftigt ökade integrationen mellan finska ochsvenska basindustrier, bl.a. och StoraEnso.Byggandet av Haparandabanan skulle innebära enkraftig effektivisering av godstrafiken eftersom detskulle möjliggöra trafik med längre, tyngre och snab-bare godståg. Bandelen skulle även bidra till utveck-ling av näringslivet med hänsyn till de naturresursersom finns inom Barentsregionen.Regeringen har i infrastrukturpropositionen nämntHaparandabanan som en av de åtgärder som bör ge-nomföras . Jag hoppas självklart attbandelen ska kunna bli verklighet så snart som möj-ligt, men jag förstår att det återstår en del utrednings-arbete innan den kan förverkligas.Fru talman! Det gläder mig i alla fall att Banver-ket i Region tagit omnämnandet av Haparanda-banan på fullt allvar och begärt att få ett startbeslutför att kunna börja utreda förutsättningarna bl.a. försträckningen och för att kunna göra en miljöprövning.Startbeslutet kan förhoppningsvis komma i början avnästa år.Mycket arbete återstår alltså, men det känns ändåsom om första steget tagits för att bandelen ska kunnaförverkligas. När bandelen ska byggas måste detockså bli aktuellt med elektrifiering av hela sträckanfrån över till Haparanda.Regeringen har angivit förutsättningar genom att ipropositionen anvisa medel för järnvägssatsningar.Man har där avsatt 100 miljarder enbartför järnvägssatsningar. Jag vill avslutningsvis upp-mana regeringen att noga följa frågan och underlättafattandet av ett beslut om byggande av banan såsnabbt som möjligt.I detta anförande instämde ochLars U (båda s).Anf. 124 ():Fru talman! Jag ska prata om den ofullbordadevägen - väg 73, . Jag motionerade redan1999 om denna väg. Den har fått vänta påden kraftigt försenade infrastrukturpropositionen. är motionen avstyrkt i en bilaga tillsammans medflera hundra andra motioner.I finns en rad angelägna be-hov av vägutbyggnader. Till dem hör väg 73, denofullbordade vägen. Ingen kedja är starkare än sinsvagaste länk, och detsamma gäller för vägar. , , byggdes ut till motorvägsstan-dard från slutade den senaste etappen vidFors trafikplats i kommun. lämnades åt sina öden.De återstående till Nynäshamnbestår av en smal och krokig väg med många olycks-drabbade korsningar. Det är den här sträckan som ärNynäsvägens svagaste länk. Det var ett kortsiktigtekonomiskt tänkande som satte stopp för väg 73 ochsom ledde till den ofullbordade vägen.Nu inser de allra flesta att väg 73:s utbyggnadmåste ges högsta prioritet. Till dem räknar jag Stock-holmsberedningen, som i sin problemanalys från junii år i största politiska enighet visade på behovet avväg 73. I ett frågesvar till mig har näringsministern ibörjan av december sagt att det finns ett politisktsamförstånd om att väg 73 behövs och att väg 73 ärviktig.Med hänvisning till vad som sagts från Stock-holmsberedningen är jag säker på att får möta ett starkt regionalt samförstånd. Dettasamförstånd, som säkert kommer till uttryck i Stock-holmsberedningens betänkande nästaår, måste följas upp på statlig nivå. Då, , kanBjörn kraftfullt visa sin uppriktiga meningför att fullborda väg 73.Skälen för väg 73 är många. Låt mig hänvisa tillde viktigaste. Jag vill först peka på trafiksäkerheten.Stockholmsregionen är den enda region där antalettrafikdödade ökar . Alla andraregioner visar en minskning. Till ökningen i bidrar i högsta grad väg 73. Den aktu-ella vägsträckan hör till landets mest olycksdrabbade.Jag vill också peka på utvecklingen av Södertörnoch . Näringslivet, handeln, turismen och deboende behöver bättre vardagsvillkor både i nutid ochi framtid. För en utveckling som kan frigöra Sö-dertörns slumrande resurser behövs denna väg. Attfrigöra dessa resurser är ett regionalt intresse. öppna för ett framtida boende i unik miljö i denöverhettade bostadsmarknaden i underlättar företagens nyetableringar, ochdärmed kan man få bättre balans mellan mindre gyn-nade och mer gynnade kommuner. Allt detta gälleräven för . Öns möjligheter till utveckling ochbättre villkor är intimt förknippade med bättre vägarpå fastlandet.Sjöfartsverket har klassat Nynäshamnshamn som ett riksintresse tillsammans med 27 andrahamnar i landet. Med en ny väg kan den planeradeNorviks storhamn byggas ut till stora fördelar för ossalla.Fru talman! gäller det att gå från ord till hand-ling. har det varit som att klippa grisen:mycket skrik och lite ull, dvs. mycket tal om väg 73men ingen finansiering. Men jag tar nu fasta på nä-ringsminister vilja till politisktsamförstånd om väg 73. Tar han och regeringen kraft-fulla initiativ till att fullborda väg 73 kan de alltidräkna med stöd. Men som sagt, frutalman: saknas fortfarande.Anf. 125 ():Fru talman! Mitt anförande kommer i den härföljden att framstå som lite originellt. Jag är en avdem som inte kräver mer pengar till någonting utan ärsnarare beredd att bidra till att pengar kan bli över förandra satsningar.Jag kommer i mitt anförande att hålla mig till Ci-tytunneln i . Jag yrkar bifall till motion2001/02:T36 yrkande 1, där vi kräver att medel tillCitytunneln överförs till ett yttre godsspår för att lösaproblemen med godstrafiken genom kommun.Riksdagens revisorer och trafikforskaren har visat på att är en både dyroch samhällsekonomiskt felaktig satsning, som dess-utom saknar helhetslösningar för utbyggnaden av denspårbundna trafiken i och kring Malmö.Ett av argumenten för är behovet avatt bygga om från den säcksta-tion som den är till en genomfartsstation. Delvislöser man säckstationsproblemet med ,men det gäller bara den del av kollektivtrafiken somkan ledas in i . För godstrafiken kvarstårproblemet. Allt gods måste genom , vända ochgå tillbaka igen.Två andra argument som i propositionen förs framsom viktiga för är för det första att manstärker kollektivtrafiken genom två nya stationer iMalmö. Detta stärker inte kollektivtrafiken särskiltmycket. Möjligtvis stärker det en del av pendlingstra-fiken.För det andra skulle bli en viktig länkoch en förutsättning för möjligheterna att bygga utden spårbundna kollektivtrafiken i hela . T.ex.hävdas att satsningar på vissa befintliga banor är heltberoende av Citytunnellösningen. Jag tror inte för ensekund på detta. Utan , säger man, erhållsinte den extrakapacitet som man behöver för att und-vika trängselproblemen på centralstation.Ibland blir man trött när man jobbar politiskt. Vihar av regeringen, av regionen och avkommunen krävt att man ska plocka fram alternativalösningar och på allvar titta på de andra möjlighetersom finns att lösa problemen med både kollektivtrafi-ken och godstrafiken i . Det har aldrigens gjorts ett tappert försök, bara skilda försök utannågon egentlig ansträngning. I stället har man gångpå gång lyft fram och sakta men säkerttvingat fram till den punkt där på grundav att inga andra utredningar är gjorda blir den endalösningen.I den bästa av världar finns det pengar till detmesta. Min kritik mot är inte så hård attinte borde kunna byggas om vi hade haftalla andra miljarder som också skulle behövas för attbygga ut och lösa problem.Problemet med är inte isig själv. Det stora problemet med är attden permanentar de största problemen. Undanträng-ningseffekterna med innebär att godstra-fiken i, runt och genom kommer att kvarstå.Pendlingsproblemet kommer också att kvarstå istora delar av regionen. kommer t.ex. inteatt serva den stora pendlingstrafiken söderifrån. En avde största pendlingsorterna in till är Vellingekommun. Därifrån kommer man inte att nå Citytun-neln. Pendlingen kommer fortsättningsvis i huvudsakatt ske med hjälp av bilar.Eftersom ingen annan alternativ lösning kommeratt finnas tillgänglig kommer ett eventuellt negativtbesked från miljöbalksprövningen att kraftigt försenaall satsning på spårbunden trafik i regionen. De fak-tiska kostnaderna för är svåra att bedöma.Det finns uppenbara risker för stora fördyringar.Byggandet av metron i , som anläggs påsamma berggrund med ungefär samma förutsättning-ar som är tänkt att byggas med, visar påen 40-procentig fördyring. Merparten av kostnadernakommer staten att få stå för.Det största problemet i är godstrafi-ken genom stora delar av Malmös tättbebyggda om-råden. kommer inte att lösa detta efter-som godstrafiken inte kommer att gå i Citytunneln.I dag leds all järnvägstrafik över Öresundsbronvia i . haren mycket olycklig placering där avbanan - utpekad som en av de stora trafikfarorna iMalmö - passerar strax utanför fönstren där männi-skor bor. Problem med buller, vibrationer och farligtgods berör cirka en tredjedel av Malmös befolkning.Utan tvivel är det godstågen som utgör det stora pro-blemet.I dag trafikerar ca 80 godståg Kontinen-talbanan. Med en medveten satsning på att föra övergods från väg till järnväg kommer med all säkerhet -och förhoppningsvis - godstrafiken att öka. Det finnsdessutom en del andra orsaker till att vi kan förväntaoss en ökad mängd godstrafik på Kontinentalbanan.För det första innebär samgåendet mellan ham-narna i och ett samutnyttjande avresurserna i regionen. Det kommer naturligtvis attleda till ett ökat användande av förgodstrafik.För det andra kommer den stora satsningen påökad kapacitet för järnvägstrafiken som föreslås ipropositionen att innebära att mer gods förs över tillspårbunden trafik. Det är bra och viktigt, men detleder också fram till en ökad trafik på Kontinentalba-nan. För att satsningen ska bli framgångsrik och braur miljösynpunkt borde det vara en självklarhet attsatsa på de optimala lösningarna.