prot · GO0966 · 2001-02-14 00:00:00 — Från högerhåll har vihört ifrågasättande av huruvida vårt beteende påver-kar klimatsituationen, och från regerings- och stöd-partihåll är ansträngningarna för små när det gällerbevarandet av biologisk mångfald i fråga om t.ex.avsättningar av naturområden och om skydd av arter.Att avbryta utarmningen av naturen, speciellt denbiologiska mångfalden, är den mest akuta utmaningsom miljöpolitiken står inför. Alltfler arter hotas i dagav utrotning. Den svenska och faunan blirständigt fattigare. Möjligheten till naturupplevelserför kommande generationer minskar. Naturvårdenhandlar ju inte minst om att skydda och bevara natur-värden och mångfalden i naturen åt framtida genera-tioner.Att öka möjligheterna till naturupplevelser är encentral uppgift för miljöpolitiken. Fler områden måsteges kvalificerat skydd som naturreservat eller påannat sätt skyddas. Inrättandet av fler nationalparkeroch natur- och kulturreservat är en viktig åtgärd föratt skydda exklusiva natur- och kulturlandskap. An-talet Natura 2000-områden måste utökas, så att vikommer i kapp Syd- och . Särskildtonvikt ska läggas vid säkerställande av rekreations-marker i och kring tätorter. Naturhänsynen måste härvara högre än i vanlig produktionsskog, och det skanaturligtvis medföra rätt till intrångsersättning förmarkägarna. De orörda älvarna och andra känsligavattendrag måste bevaras. De har enastående skön-hets- och upplevelsevärden och utgör viktiga ekosys-tem för många hotade djurarter. Och för att bevarakusternas och skärgårdarnas karaktär måste vi inrättakustreservat. Kustreservatens karaktär måste bevarasför både naturens och kulturens skull. Ett nationelltbevarandeprogram för kust och skärgård måste därförupprättas medan det finns oförstörda kustområ-den.Vi socialliberaler värnar också om söt- och salt-vattenorganismernas biologiska mångfald. Öppetvatten, undervattensmiljöer och havsbottnar måsteges skydd också i form av rent reservat. Ut-släppen kring kräver gemensamma lös-ningar på framför allt bionivå men även på nationellnivå. Bästa miljöinsatsen för att stärka regionen kringÖstersjön är att arbeta för att våra grannländer blirmedlemmar av EU. Dessutom krävs en del punktin-satser, bl.a. ökade resurser för att minska oljeutsläp-pen i . Här finns en rad överenskommelser.Problemet är efterlevnaden av överenskommelserna.Vi måste kanske börja diskutera att bör verkaför en lag om miljölots på alla fartyg som trafikerarÖstersjön.Utökad internationell handel med långa och ener-gikrävande transporter skapar påfrestningar på denglobala miljön. En socialliberal miljöpolitik vill där-för kombinera frihandel med miljöanpassat trans-portarbete. Det kräver att alla transportslag, även iinternationell trafik, måste betala sina miljökostnader.Och för det krävs internationella överenskommelserom skatt och avgifter på miljöförstörande utsläpp,utsläpp från långväga vägtransporter, flyg och sjöfart.I är EU ett unikt verktyg för att skapa ge-mensamma miljöregler. EU ska kunna fatta beslut omgemensamma regler och miljöavgifter. Sådana beslutmenar vi ska kunna fattas med kvalificerad majoritet,till skillnad från vad regeringen tycker. Vi vill ocksåinföra en europeisk miniminivå för koldioxidskatt.Trots att säger sig förespråka en sådan ärSverige i verkligheten en av de värsta bromsklossarnamot en sådan utveckling. Förebilden för EU bör varaEMU-samarbetet. Unionen måste skapa en gemensamhandel med utsläppsrätter för växthusgaser. En euro-peisk koldioxidavgift är i sig inte nog för att klarautmaningen med att stoppa växthusgaserna. Sverigebör i avvaktan på ett EU-system införa sådan handelmed utsläppsrätter på nationell nivå så snart sommöjligt.Uttunningen av ozonskiktet är ett globalt problem,och gemensamma och internationella lösningar är avstor central betydelse. Hotet mot ozonskiktet liggerfrämst i fortsatt eller ökande produktion och använd-ning av ozonnedbrytande ämnen i andra länder. Medtanke på att det finns fullgoda tekniska alterna-tiv när det gäller de allra flesta användningar avozonnedbrytande ämnen ska driva på av-vecklingen. I handlar det till stor del omatt se till att de ämnen som finns i omlopp tasom hand via avfallshantering.Vi vill att EU inför en miniminivå för svavelbe-skattningen. EU bör också införa gemensamma reglerför att minska utsläppen av kväve. Äganderätter ochekonomiska styrmedel är exempel på effektiva meto-der för att använda marknadskrafterna i miljöpoliti-ken. Miljöavgifterna kompletterar generella utsläpps-gränser och innebär att den som släpper ut förore-ningar eller utnyttjar en naturresurs får betala för sig.Ett annat styrmedel är att skapa äganderätter genomatt fastställa ett tak för utsläpp och sedan auktioneraut utsläppsrätter under detta tak. Miljöavgifter ochutsläppshandel innebär att alla förorenare motiverasatt minska utsläppen och att teknikutvecklingen sti-muleras i miljövänlig riktning.Fru talman! Så vill jag säga några ord om av-fallspolitiken. Det avfall som uppstår ska vi i förstahand återanvända. I andra hand ska materialet åter-vinnas, och i tredje hand ska energi utvinnas ur av-fallet. Om det inte är möjligt ska deponering använ-das. Grundprincipen ska vara att avfall ska tas omhand så nära källan som möjligt. Vi har en ut-veckling där sopförbränningen ökar i omfattning, enhantering som inte är miljövänlig. Det är viktigt att vifår en skatt på sopförbränning för att stoppa dennautveckling, som är miljöovänlig.Äganderätten är viktig för oss socialliberaler, tillskillnad från vad representant nysssade. Men att i reglera den typen av frå-gor är ändå fel väg att gå. Det är inte på det sättet viska reglera de frågorna. Äganderätten är viktig föross.Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillreservationerna 3, 11 och 17. Jag yrkar också bifalltill reservation 7.Anf. 5 () replik:Fru talman! har kritiserat migför tredje gången i kammaren för ett uttalande jaggjort just här i kammaren om växthuseffekten. Jagförsökte vid det tillfället tala om att man skulle ha envetenskaplig hållning och säga att man inte bombsä-kert kan veta att växthuseffekten verkligen äger rum,även om det är mycket troligt. Vi har i Folk-partiets egen tidning fått läsa att intehar partiets förtroende i vissa viktiga frågor. Minfråga till är: Har idet här fallet sitt parti med sig i denna något oveten-skapliga hållning till växthusfrågan?Harald har vid upprepade tillfällen sagtatt man aldrig får ifrågasätta växthuseffekten. Dettaatt ifrågasätta och ständigt ompröva är väl grundenför en god kunskapsbas. Det finns trots allt veten-skapsmän som hävdar andra förklaringsmodeller, ochdet är väl viktigt att lyssna på dem, ta upp dem i de-batten, erkänna dem och ge dem de medel de behöverså att vi inte låser oss vid en förklaringsmodell. Dethar vi gjort förr, och det är sällan bra när man poli-tiskt bestämmer sig för vad som är den riktiga ut-vecklingen.Jag tror att de flesta här i kammaren är överensom att växthuseffekten som förklaringsmodell är enmycket trolig modell. Men att på det här ovetenskap-liga sättet säga att man absolut inte får ifrågasättadenna förklaringsmodell är inte bra.Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag tror att detsamma gäller beträf-fande växthuseffekten som när vi diskuterar avfalls-frågorna: Vi måste från politiskt håll vara oerhörttydliga om vart vi vill att vi ska gå. Självklart ska viifrågasätta när det finns anledning att ifrågasätta, menforskare och experter är eniga om att vårt sätt attleva är en av orsakerna till det som vi beskriver somett klimatproblem . Då måste vi vara tydliga.Det är likadant med avfallsfrågorna. När modera-ter ute i kommuner allt oftare börjar tala omatt vi ska öka sopförbränningen gör man mycket storskada genom att så tvivel om i vilken riktning vi skagå.Anf. 7 () replik:Fru talman! deltog jag i ett växt-husseminarium på som arrangera-des av bl.a. . Den syn som HaraldNordlund har delades t.ex. inte av , som ären av våra främsta experter i det här sammanhanget.Han hade en betydligt mer resonerande hållning tillväxthusfrågan än vad jag tycker att det gäller sopförbränningen kan jag bara kon-statera att det faktum att sopförbränningen ökar delviskan vara en effekt av den deponiskatt som vi införde ifjor och som parti min-sann stödde. Vi varnade redan i den debatten för attdetta kunde ske, att denna deponiskatt kunde leda ökad sopförbränning. Men det tyckte inte HaraldNordlund var ett intressant argument vid det tillfället.Jag kan bara konstatera det, fru talman.Anf. 8 () replik:Fru talman! Därför skajag berätta för hur det förhåller sig.Vi sade att det är oerhört viktigt om vi inför enskatt på deponering att vi också gör det på sopför-bränning. Vi har vid ett flertal tillfällen sagt, och gördet nu också, att det är viktigt att vi inför en skattäven på sopförbränning. Annars får vi just den effektsom talar om, nämligen att man ökarsopförbränningen. Därför är det viktigt att vi får skattäven på sopförbränning.Anf. 9 ():Fru talman! En hållbar utveckling skapas inte en-bart på i . För att nå måletom en hållbar utveckling fordras en delaktighet frånalla departement, myndigheter och samhällssektorer,från näringslivet och, inte minst, från alla oss indivi-der.Det är dessutom så att en hållbar utveckling i da-gens globaliserade värld förutsätter internationellalösningar. Vi kan inte själva skapa en hållbar utveck-ling eftersom mycket av våra återstående mil-jöproblem härrör från den globala marknaden.Man kan nog med fog påstå att ingen fråga kräverett så stort nätverk och så stor mängd delaktiga somjust frågan om att skapa en hållbar utveckling. Rege-ringens årliga skrivelse till är därför enviktig länk i det fortsatta arbetet med att skapa etthållbart samhälle. I årets skrivelse får vi också enredogörelse över flera departements handläggning avfrågorna.Vi använder i en strategi med flera pelareför att uppnå denna så viktiga utveckling. Vi harantagit 15 miljökvalitetsmål. Dessa håller nu på attbrytas ned till delmål i , efter be-redning i och en stor remissrun-da. Målen och strategierna för att uppnå dem är väl-digt viktiga för alla. Det skulle vara väldigt svårt attvara delaktig i en process om man inte visste vadmålet var.En proposition om mål och strategier på kemika-lieområdet är lämnad till , och i höstväntas en proposition om klimatfrågorna.Ett annat instrument är , som med la-gen som verktyg ska användas för att uppnå våra mål.Ett annat verktyg är det internationella arbetet, därEU spelar en mycket viktig roll. En del vill framställaEU som ett hinder för att nå framgång på miljöområ-det, men inget kan vara mera fel. I det globala sam-manhanget spelar vår miljöpåverkan en liten roll, mengenom EU kan vi spela en stor roll för att förbättraden framtida miljön på ett mycket större område somdefinitivt har en stor betydelse för vår framtida miljö.Fru talman! I detta betänkande behandlas också37 motionsyrkanden. Många av dessa har vi behand-lat tidigare här i kammaren. Vi har till betänkandet 19reservationer som visar en mycket stor spretighet iuppfattningarna på den borgerliga kanten.I en reservation föreslår ett nytt an-greppssätt, som de kallar funktionstänkande. Detskulle gå ut på att konsumenten inte skulle efterfrågaprodukter utan funktioner. Jag tycker att det är svårtatt utläsa vad som egentligen avses. Inte heller kanman utläsa vilka konsekvenser ett sådant angreppssättskulle medföra.Vi är nu mitt upp i en process med mål och medeli miljöpolitiken. Likaså gäller det kontrollen av verk-samheter och produkter. Att nu börja med ett nyttangreppssätt på så lösa grunder tror jag enbart skulleställa till med förvirring och inte underlätta för oss attnå våra miljömål. Det skulle inte minst leda till storaförändringar på det juridiska området och sannoliktkräva en helt ny lagstiftning. Hur skulle tillståndkunna bedömas på en funktion som kyla eller ogräs-fria åkrar? Det går inte att gå vidare på detta spår utanatt det förtydligas mycket mer. Därför yrkar jag av-slag på den reservationen.I reservation 2 har vi en gammal bekant som vibehandlade i senast för några månadersedan. Det gäller allemansrätten. Allemansrätten är ensedvanerätt som inte finns i någon lagstiftning. Detskulle vara omöjligt att i en lag utforma en allemans-rätt som skulle vara tillämpbar i hela vårt avlångaland med de olika förutsättningar som finns. När detgäller skyddet mot slitage som kan hota en hållbarutveckling finns möjligheten i för myn-digheter, exempelvis , att införa en an-mälningsplikt i miljökänsliga områden. Med dettainstrument kan man värna miljön.Trots detta har , sedan tillkom ställtkrav på att avtal ska tecknas med markägaren förutnyttjande av allemansrätten. I er reservation talar niom avtal vid visst utnyttjande. Jag, och säkert mångaandra som vill vistas ute i vår natur, vill gärna vetavad "visst utnyttjande" innebär. Vilka ska enligt eruppfattning träffa avtal? Är det bärplockarna elleridrottsklubbarna som anordnar poängpromenader somska teckna avtal med markägaren?En annan fråga, som ni inte heller berör, är vadsom ska avtalas. Är det ekonomisk ersättning sommarkägaren ska ha eller vad är det som måste bindas iavtal för att vi vanliga personer ska få vistas i natu-ren?Fru talman! Utskottsmajoriteten, med socialde-mokrater, vänsterpartister, miljöpartister och folkpar-tister, har en klar uppfattning att vi inte ska äventyravår allemansrätt genom att nu föra in lagstiftningsåt-gärder, utan vi yrkar avslag på reservation 2.Samma partier som i reservation 2 har också enreservation om att avveckla de lokala investerings-programmen. Egentligen skulle jag kunna använda enannan centermotion som motiv för att avslå den härreservationen. I en annan motion skriver ni att dethandlar om en politik för ett decentraliserat miljöar-bete. Ni skriver i motionen att det inte ska vara såmycket ovanifrånperspektiv utan att det är nödvändigtatt alla delar av samhället engageras i arbetet med attuppnå en hållbar utveckling. Det är precis detta somde lokala investeringsprogrammen handlar om; att tatill vara lokala kunskaper och initiativ och skapa endelaktighet i miljöpolitiken.Ni angriper också programmen för att de lokalaprojekten enbart utförs för att det finns statliga medelatt få. De beräkningar som kommunerna har gjortvisar att beviljade knappt 5 miljarder kronorgivit investeringar på . Jag troratt statens pengar har samma värde som kommuner-nas och andra aktörers, och jag tror inte att de satsaröver för att få 5 miljarder kronorfrån staten utan att det är motiverat. Dessutom beräk-nas de här medlen medföra en minskning av energi-förbrukningen med . Fossilabränslen motsvarande er-sätts med förnyelsebara energislag. Koldioxidut-släppen minskar av de totala svenskautsläppen.Det finns flera positiva effekter som framgår avskrivelsen, och det visar att vi kan komma långt medlokalt engagemang. Jag kan ta ett exempel från minegen hemkommun. Kommunstyrelsens ordförande ärmoderat. Där genomförs ett projekt med spillvärmefrån en massafabrik, ett projekt för 100 miljoner kro-nor där kommer från de här medlen. Det råderfullständig politisk enighet om hur viktigt och bra dethär projektet är för att utnyttja spillvärme och ersättael, olja och gas.Fru talman! påstår i reservation 6 attutsläppen av växthusgaser ökat och att södra av akut effektbrist på grund av avvecklingen aven reaktor i . är den moderata retorikeninte enbart överdriven. Den är helt enkelt felaktig. Vihar fortfarande en nettoexport av elkraft från Sverigepå årsbasis. Det finns så mycket elkraft att effekten påvåra övriga kärnkraftverk minskades . Jagtror t.o.m. att det var något som stängdes av. Det varför att efterfrågan var så liten och priset så lågt. Enligtdet moderata resonemanget skulle även den här ned-dragningen orsaka ökade utsläpp av växthusgaser.Det är naturligtvis orimligt.Det svenska energiomställningsprogrammet från1997 ligger fast. Uppföljningar görs och avställning-en av nästa reaktor kommer att ske när villkoren ienergiuppgörelsen är uppfyllda. De lokala investe-ringsprogrammen har också en betydelse för detta,som jag har nämnt. Det borde notera.Fru talman! Det finns många fler reservationer ibetänkandet, och som jag antydde tidigare avspeglarde ingen större enighet på den borgerliga sidan. Mo-deraterna tycker inte om grön skatteväxling, men detgör . , vill avveckla de lokala investeringsprog-rammen, men det vill inte i Folk-partiet. Han tycker att de är så bra att de ska utvecklastill ett klimatprogram. På energiområdet är det sammasak. vill inte satsa på vind ochbiobränslebaserad kraftproduktion, men det tyckerCenterpartiet är bra. Det är stora, viktiga miljöområ-den där uppfattningarna går starkt isär, och jag kaninte finna några spår av en gemensam borgerlig mil-jöpolitik.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i ut-skottets betänkande och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 10 () replik:Herr talman! Vi moderater har efterlyst en miljö-konsekvensanalys av stängningen av reaktorn , något som regeringsmajoriteten ständigt ne-kat. har riktat tydlig kritik motregeringen för att inte har följt EG-direktiv påden här punkten. Extra lustigt är ju att det är justMargot som står bakom kritiken. Jag villfråga om man , efter den här skarpakritiken, kan förvänta sig att regeringen tar tag i denvälbehövliga konsekvensanalysen rörande stängning-en av 1.Anf. 11 () replik:Herr talman! Som jag nämnde sker det en konti-nuerlig uppföljning av utvecklingen på energiomår-det. Naturligtvis är den också kopplad till miljösidan.Det behövs inga extra miljökonsekvensanalyser ut-över dem som redan utförs. Som jag nämnde pågår ettarbete, bl.a. genom de lokala investeringsprogram-men, för att åstadkomma en energiproduktion på etthållbart sätt. Det är mycket bättre att gå den vägen änatt fortsätta med en kärnkraftsproduktion, när vi vetatt vi har ett avfall som vi måste bevaka under fleraårtusenden framöver.Anf. 12 () replik:Herr talman! Vad är det som är så farligt med attfå fram sanningen i denna fråga? Kunskapsunderlagetför stängningen av måste ju finnas närman sedan går vidare och ska stänga ,vilket regeringsmajoriteten vill. Varför har regerings-partiet kringgått EG-direktivet som tydligt har visat på i denna underrättelse? Är nirädda för resultatet av analysen och därför försökermörka frågan?Anf. 13 () replik:Herr talman! Det finns ingen som helst rädsla idenna fråga. Jag är ganska övertygad om att det är enmisstolkning av detta EG-direktiv, eftersom dettaEG-direktiv inte tar fasta på konsekvenserna om vistänger en eller annan energikälla i Sverige.Anf. 14 () replik:Herr talman! ifrågasätter mitt ochCenterpartiets resonemang om det nödvändiga tänke-sätt som måste till kring funktionen. Jag menar, ochdet på allvar, , att när regeringen i skri-velsen efterlyser en helhetssyn på miljöpolitiken såhar man missat detta med funktionen, för det förstanär man inte nämner den och för det andra när ut-skottsmajoriteten räds för att ta upp den i betänkan-det.Det är ju ändå på det sättet, , att dettatänkesätt ju börjar tränga in hos både dig och mig. Jaghar tagit upp det i form av några exempel i vår mo-tion. Men kan jag här nämna några andraexempel. Värme t.ex. tillhandahålls ju oss, ochegentligen är det ju egalt hur denna värme utvinns.Samma sak gäller kyla och transporter. Det är egent-ligen egalt för mig som konsument av transportervilket bränsle som används. Men jag tycker att sam-hället borde ta ett ansvar för att utveckla detta tänke-sätt, om vi nu vill ha en helhetssyn på miljöpolitiken.Beträffande de lokala investeringsprogrammenmenar jag att miljönyttan skulle kunna bli större ompengarna användes på ett annat sätt än som har skettså här långt, t.ex. genom att man lägger den skärvsom behövs för att uppfylla målen i Miljöexportut-redningen.Till sist måste jag även i denna debatt efterlysaAlf och socialdemokraternas inställning tillhur de ämnar göra med skattebeläggning på de biolo-giska bränslena.Anf. 15 () replik:Herr talman! Beträffande frågan om funktionstän-kande i miljöpolitiken har jag en ödmjuk inställningtill att diskutera ett nytt angreppssätt. Vad jag harangripit, , är att det i er motion finnsför lite substans för att man ska kunna analysera ochförstå vilka konsekvenser ett sådant tänkesätt skulleinnebära. Jag efterlyser att ni återkommer i dennafråga med lite mer substans, lite fler exempel och litefler konsekvensanalyser, så lovar jag att vi från majo-ritetssidan också ska fundera på vad detta skulle kun-na innebära. Men som det nu ser ut så finns detegentligen inget underlag för att göra ett tillkännagi-vande till regeringen för att regeringen ska återkom-ma till med ett förslag om funktionstän-kande i miljöpolitiken.När det gäller biobränslen så har det sagts fråndenna talarstol vid åtskilliga tillfällen att det inte finnsnågon vilja eller några planer på att införa skatt påsådana inom överskådlig tid.Anf. 16 () replik:Herr talman! I reservationen efterlyser jag enstrategi från regeringens sida när det gäller funk-tionstänkandet. Det kan ju ändå inte vara meningenatt ett oppositionsparti till regeringen ska redovisa enfullödig strategi. Rimligen måste det ju vara så attRegeringskansliet med dess resurser för oss, dvs.riksdagen, måste framlägga en sådan strategi. Och detär det som jag hemställer om i reservation 1, vilkenjag för övrigt, herr talman, yrkar bifall till i och meddetta.Jag tackar för beskedet i fråga om skatt påbiobränslen. Det är faktiskt första gången, , som någon från talarstolen i denna kammareklart har sagt att det inte kommer att införas någonskatt på biobränslen, och det ber jag att få tacka för.Anf. 17 () replik:Herr talman! När det gäller strategier för att an-gripa miljöproblemen och skapa ett hållbart samhälleså har vi ju en strategi, , som vi ärmitt uppe i. Jag berättade i mitt anförande att vi äruppe i en strategi med miljökvalitetsmål, nedbrytningav dem i delmål, och att vi för ut detta kompletteratmed ett producentansvar, osv.Eskil funktionstänkande skulle inne-bära att vi helt plötsligt skulle hoppa av denna strategisom nu börjar genomsyra hela vårt samhälle med alladessa människor som är delaktiga i processen. då på så lösa grunder börjar tala om att vi heltplötsligt med så många delaktiga ska ändra strategiskulle enbart ställa till förvirring, om vi inte har nå-gon bättre grund att stå på. Dessutom finns det ju imiljöpolitiken många spår av funktionstänkande,exempelvis när det gäller produktvalsprinciper osv.Anf. 18 ()replik:Herr talman! Beträffande allemansrätten undradeAlf hur denna avgränsning ska ske. Men detframgår ju tydligt av reservationen. Det står ju attallemansrätten kan missbrukas, bl.a. genom kommer-siell verksamhet utan markägarens samtycke. Det ärju många som har upprörts över de fall som har före-kommit. Dessutom kan ingen göra något åt detta. Ochdet är något som vi menar är fel inställning. Manmåste kunna göra något åt avarter och avgränsa detta.Det minsta man kan begära är att markägaren åt-minstone blir underrättad om vad som ska ske. Ochjag tror inte att han begär någon ersättning över hu-vud taget, men det är ju sådant som naturligtvis fårarbetas fram. Men regeringssidan vill ju inte ens gåmed på att diskutera detta.Anf. 19 () replik:Herr talman! Som nu fram-ställer detta handlar det om fall som har förekommitosv. och att det är miljöslitage som hon är ute efter.Hon säger att det har hänt att miljön har tagit skada.Det är ju precis denna del som vi har åtgärdat ge-nom att införa en anmälningsskyldighet till myndig-heten, , i , där länsstyrelserpå markägarens eller någon annans förslag kan be-sluta om att det i ett visst miljökänsligt område ford-ras en aktsamhet mot miljön och att man därför intefår använda den för någon typ av kommersiell verk-samhet utan att anmäla det till . Det kanalltså inte vara i fråga om detta som reservanternatycker att det är ett problem på miljösidan.