prot · GO0954 · 2001-01-23 00:00:00 — Därför tycker jag att denhär pågående debatten ändå skulle kunna innebära attvi till slut säger att vi kanske ska komma ifrån de härekonomiska övervägandena och se vad friskolornaegentligen har tillfört och vad det är för fenomen somfinns i samhället.Jag hade möjligheten att få åka i väg på en studie-resa, fru talman, under uppehållet och besöka tvåländer, och , och se vad somhade skett där. Då handlade det om privatskolor. Vårafriskolor är inga privatskolor, men det är ändå ettliknande fenomen. Jag tyckte att det var intressant. IAustralien hade skolorna vuxit väldigt kraftigt. Män-niskor sökte sig till privatskolor därför att de upplev-de att de var så öppna. Föräldrarna fick möjlighet attpåverka. Föräldrarna fick möjlighet att vara med ochse vad som hände med deras barn.I hade man haft mycket privatskolor,men så satsade man väldigt hårt från statens sida påkvaliteten - kom den refor-men - vilket gjorde att man där inte hade utvecklatnågot mer av den arten.När jag grunnade på det tänkte jag att man kanskeändå kan lära en del av det skeendet. Vad är det somligger fundamentalt i det här? Jo, det är att föräldrarfår en insyn och får engagera sig i vad som händermed deras barn. De får vara med och se vilka utveck-lingsmöjligheter deras barn har på skolan. De får varamed om att möta lärare och får vara med i det härskeendet. När man då överförde möjligheterna attprofilera en skola och möjligheten att ge föräldrarinflytande fanns det liksom ingen anledning att sökasig till att bygga upp andra alternativ.Jag tror att någonstans i botten ligger den grund-läggande frågeställningen: Vad är det för miljöer vihar, och vad är det som skiljer ut? Vi tar ofta det härsom en ekonomisk diskussion, och jag tycker att detär synd om det skulle bli begränsningar för friskolor-na. De behöver inga begränsningar.Nu hade man i tioårsplanen i just lyftfram att man inte ska röra vid privatskolorna. Manska gå in hårt och kvalitetshöja den statliga skolan.Det tror man skulle vara bra eftersom man då skulleöka möjligheterna för ett föräldraengagemang, möj-ligheterna för lärarna att trivas osv.Så min fråga till skolministern är: Finns det planerpå att ta vara på den kunskap som vi har fått genomfriskolornas etablering och genom att veta varför folksöker sig till friskolor? Har vi möjlighet att imple-mentera nya förändringar så att föräldrar och lärare påenskilda skolor får ett ökat utrymme att avgöra hurutvecklingen ska vara på just den skolan? Min frågaär om det finns några planer på det.Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Som skolminister har jag ansvar föralla barn, oavsett vem som är huvudman för den skolasom eleverna går i. Jag tycker att det är det som skaligga som bas i alla diskussioner.Eleverna ska kunna känna sig trygga och veta vil-ka lagar och förordningar de har att följa, oavsett omde är i den kommunala eller den fristående skolan.Alla elevers olika behov ska också kunna tillfreds-ställas, oavsett vem som är huvudman. Det är elevensom är i centrum.Sedan ska jag gå tillbaka lite. Sedan jag fick äranoch förmånen att bli vald till riksdag 1988har debatten om de fristående skolorna ständigt på-gått. Men det har skett en väldigt stor förändring avverksamheterna såväl inom de fristående skolornasom inom den kommunala skolan. Elevers och föräld-rars medverkan och möjlighet att påverka har justärkts, oavsett vem som är huvudman. Och det är enmycket positiv utveckling.Vi kan knyta an till det som upp just om föräldrars möjlighet att påverka ochvara medbestämmande. Det är en positiv utveckling.Den möjligheten fanns, och därav kom också behovethos flera föräldrar som ville starta de fristående sko-lorna. pågår utvecklingen för fullt i den kommu-nala skolan, och båda dessa erfarenheter ska tas tillvara när vi kommer att gå vidare medt.ex. den försöksverksamhet som handlar omföräldrastyrda skolor. Det är en bra och positiv erfa-renhet. Den tar vi till vara från båda håll.Det har också skett en utveckling på olika håll närdet gäller t.ex. bidragen. Det är ganska viktigt attändå understryka att det var den socialdemokratiskaregeringen som, efter det att vi hade gått upp och nedmellan olika procentsatser, införde det nuvarandebidragssystemet med just det här tänkandet att dethandlar om elevens behov och om att eleven är icentrum. Då hittade vi en samsyn. trorjag att detta är en riktig inriktning, att man inte skagöra jämförelser och göra skillnader. Sedan kan manfölja upp och se på det som komfram till i sitt första betänkande, att vissa merkostna-der ligger inom kommunen som har det övergripandeansvaret när det gäller . Vi har också atttitta på kostnader när det gäller de fristående gymna-sieskolorna. Och det är det som redovisa för mig den 1 mars.Det här måste vi följa. Det var också riksdagensom gav i uppdrag till regeringen att följa utveckling-en när det gäller bidragen och därmed också justeradem när man tycker det. Det är bra. Det handlar omifall det har gått åt rätt håll eller åt fel håll och om atthitta den lämpliga nivån. Det tänker vi göra.När det gäller verksamhetens innehåll vill jag geen kommentar till mitt uttalande i någon av intervju-erna. Om jag ser tillbaka historiskt finner jag att detjust gavs en möjlighet inom de fristående skolorna fört.ex. Montessori- och Waldorfpedagogiken. Det ärolika former av pedagogik som då inte var etableradoch i vissa fall kanske inte heller välkommen i denkommunala skolan. Det var givetvis profiler som gavett genomslag utåt. Jag kan jämföra med hur det är . Det är många kommuner som har en Montes-soriinriktad pedagogik i sin kommunala verksamhet.Det handlar just om det här med att vara den typen avspjutspets. pågår det här inom de fristående sko-lorna, men det pågår precis lika mycket inom denkommunala skolan. Jag tror att det som en gång kan-ske var en av huvudanledningarna inte är det som göratt man vill starta en fristående skola.Det finns profiler. Det har alldeles startaten skola hemma i min hemkommun . Denhar en hälsoprofil. Men jag vet att det finns mångakommunala skolor som också har hälsoprofiler ochanvänder sig av timplanen på ett flexibelt sätt. Där-med hoppas jag att jag har gett ett svar på just denfrågan, om hur jag tittar på verksamheten. Det här ärpositivt. Det sker en utveckling, och den sker bådeinom den kommunala och inom den fristående sko-lan.Anf. 23 ():Fru talman! Vi halkar in lite grann på historia härnär det gäller fristående skolor. Det är riktigt somIngegerd säger: Det har varit debatt omdet här länge.Utan överdrift kan man säga att socialdemokra-terna länge bekämpade själva idén om att friståendeskolor skulle få fulla bidrag på samma sätt som dekommunala. Den borgerliga regeringen genomfördeett system som tvingade fram en viss procentsats, motbakgrund av att det fanns så många ute i kommunernasom av politiska skäl inte ville ge friskolor bidrag.Det blev tvunget att tvinga fram det. När sedan soci-aldemokraterna kom tillbaka till makten haderedan ett antal nya friskolor hunnit startas. Då hadeden här utvecklingen börjat. Glädjande nog avskaffa-de inte socialdemokraterna dessa rättigheter utannöjde sig med vissa förändringar i lagtexterna. Detkan säkert behövs fler sådana förändringar för att fåett bra bidragssystem.Men efter allt som har sagts, både nu de senastemånaderna och , kvarstår ändåfrågan som jag ställde: Hur ser egentligen socialde-mokraterna på en fortsatt utveckling av friskolorinom det allmänna skolväsendet i ? Jag tyckerinte att vi har fått ett tydligt svar i den här debatten.Med tanke på ministerns uttalanden tidigare, som harciterats, statsministerns uttalanden samt tilläggsdi-rektiven till och departementetsarbetsgrupp skulle jag ytterligare vilja precisera minfråga och min begäran om en avsiktsförklaring: Vilkastora problem ser egentligen ministern med friskolor?Vad är det för missförhållanden som regeringen ansersig se och som ska rättas till?Skolministern nämnde att friskolorna i början ha-de sin självklara roll genom att erbjuda en profil iutbildningen som inte fanns på annat håll. Där erkän-ner vi båda två att friskolorna betydde mycket - intenödvändigtvis för att varenda enskild friskola skullevara bättre, men när det kommer en ny organisationoch en ny huvudman är förutsättningarna stora att detföds idéer som inte föds när man har en monopolor-ganisation med samma huvudman. Det visade sigockså att sådana nya idéer föddes.Nu säger skolministern att dessa profiler nu finnsinom den allmänna skolan. är inte friskolornaspjutspetsar längre. Ja, det får vi väl se. Det kan visasig att nya både pedagogiska och organi-sationsmässiga idéer och visioner kommer inomskolvärlden som varken skolministern eller jag kanföreställa oss. De kan komma både från friståendeskolor och från kommunala, offentliga skolor. Det ärju det som är det fina med mångfalden: Det blir bådeen viss konkurrens och ett befruktande av idéer tvärsöver. Men även om så inte vore, även om vi kan kon-statera att det finns friskolor som inte på något sättskiljer sig från den kommunala skolan, varför sägerskolministern detta? Vilken slutsats drar hon av det?Behövs de liksom inte då? Är det inte fortfarande ettvärde att skolor kan komma till på grund av föräld-rars, lärares och enskilda personers initiativ som ettalternativ till den offentligt, politiskt styrda skolan,även om det kan vara svårt att förklara skälen till attmänniskor vill gå där?Anf. 24 ():Fru talman! Det är utmärkt att skolministern kän-ner ansvar för alla skolbarn i . Visst måste detvara på det sättet. Därför blir det lite svårt att förståatt skolministern emellanåt enbart känner sig somföreträdare för kommunerna. Det tycker jag är dentrista biten i det hela.Skolministern säger också att det är positivt kan påverka sin situation. Det finns föräldrastyr-da skolor, och eleverna kan välja sin skola. Det ärbra, och där är vi helt överens.Sedan säger skolministern två saker kring det somär förestående. Det första är att man ska titta påkommunernas övergripande ansvar och vad det i såfall ska kosta. Jag tolkar det som att det kommer enlagändring där man först ska skydda den kommunalaapparaten innan man delar ut pengarna. Har jag tolkatdet fel är jag glad, men jag kanske kan få ett svar påden punkten. Det andra är att de fristående gymnasie-skolorna ska bli föremål för speciell granskning. Jagmisstänker att det handlar om det som ibland brukarsägas i debatten, inte minst inom den socialdemokra-tiska gruppen, om att gymnasieskolorna är överrepre-senterade. Det kan ju vara sant . Den prislappsom staten fastställer om man inte är överens gör attdet faktiskt kan bli på det sättet. Jag tycker att detvore rimligt med en ordning där det är likställighetinom respektive kommun. Det har jag ingentingemot.Men jag får fortfarande inget svar på frågan omvad som händer med de elever som föranleder mininterpellation, nämligen elever med funktionshinder.Hur blir det , skolministern? Kommer lagen attändras, som det stod i tidningsartikeln som skolmi-nistern nämnde, på det sättet att alla barn ges likamöjlighet att välja skola oavsett skolhuvudman? Jagkommer att upprepa frågan även i nästa inlägg om viinte får något bra svar på detta.Precis som sade var statsministern in-ne på att detta med gymnasieskolorna var ett fram-växande problem och att skolväsendet riskerar attdelas upp mellan ungdomar beroende på föräldrarnasinkomst. Det är egentligen ett obegripligt uttalande,måste jag säga. Nog borde väl statsministern omnågon veta att fristående skolor finansieras precis påsamma sätt som de kommunala, dvs. Eller är det någon reform som vi har att väntaoss? förespråkar ju i den här kamma-ren att de fristående skolorna helt ska förbjudas, ochvill man ha dem får man minsann betala själv. Är detden utvecklingen vi ska se fram emot?I annat fall undrar jag var problemet ligger, frutalman. Vad är det yttersta bekymret med att ungdo-mar väljer? Har det någon egentlig betydelse vemsom är skolhuvudman för det svenska skolväsendet?Jag har väldigt svårt att se att det skulle vara ett poli-tiskt bekymmer att aktiebolag, föräldrakooperativeller andra är huvudmän för skolan som är gemen-samt finansierad. Tillsynen är ju reglerad. Vad manska lära sig i skolan är också reglerat i den här kam-maren. Vari ligger bekymret med att det är privatainitiativ, föräldrakooperativ eller vad det nu kan varasom vill driva skolverksamhet? Jag har väldigt svårtatt förstå vad själva bekymret, sett ur skolministernssynpunkt, är.Det bekymmer som vi har är tydligt, nämli-gen att resultaten i skolan blir allt sämre. Dag för dagförsämras uppenbarligen resultaten. Den senasterapporten är förskräcklig: En fjärdedel av våra skol-ungar i årskurs 9 klarar inte sitt mål. Det är allvarligt.Anf. 25 ():Fru talman! Jag tycker att det här är en intressantdiskussion. Vi har lyft fram problemeni skolan, och vi måste hitta många olika sätt att angri-pa dem. Det är inte problem på alla skolor, men vadvi vet är att kommunala såväl som fristående skolorär väldigt olika till sin karaktär. Då är det rätt lätt attlägga ned en fristående skola, medan det är svårt attförändra i en skola.Många gånger är de resultat som nämndeen konsekvens av arbetsmiljön. Det finns ett vederta-get begrepp som kallas för skolanda. Den sitter iväggarna, brukar man säga. är detockså utifrån denna det blir en diskussion om attstarta en fristående skola.Jag tror att det är viktigt att på ett mer aktivt sättbjuda in föräldrarna att vara med och bestämma till-sammans med sina barn. Det gäller också val av skola- det aktiva handlandet. Därför har en friståendeskola ett värde i sin existens också i relationen mellanföräldrar och barn: att få känna att jag är med ochpåverkar mina barns utveckling.För att klara av detta tror jag att det är viktigt attta vara på positiva idéer, och med skolministernsförklaring över hur utvecklingen har varit vet vi att vihar kunnat det. Vi behöver inte vara rädda. Låt oss istället ha många fristående skolor också inom gymna-sieskolan och inom vuxenutbildningen. Då tror jagabsolut att vi kan hitta vägar så att en skola alltidpassar en elev, så att varje elev kan hitta den skolasom passar de behov som finns. Jag tror att vi skaöppna för detta för att klara de krav som högskolanoch samhället ställer på välutbildade människor i vårtland.Anf. 26 ():Fru talman! Tack för att jag kunde få ordet härockså.Under flera år satt skolministern och jag i tillsammans. Vi satt också i tillsammans, och vi var över-ens. Jag har därför blivit lite förvånad över skolmi-nisterns ställningstaganden i vissa frågor sedan skol-ministern blev skolminister.I sitt svar på de här interpellationerna säger skol-ministern bl.a. att utvecklingen pågår för fullt i dekommunala skolorna, och det är ju riktigt. Men det ärfaktiskt, såvitt jag kan se, en följd av de friståendeskolorna, som har startat den här utvecklingen. Detbetyder - jag tror att det var som påpeka-de det - att det kommer nya visioner. Jag tror att UlfNilsson använde det uttrycket. Utvecklingen stannarju inte , gudskelov.Då frågar man sig, om nu de fristående skolornahar haft denna positiva effekt, varför försöker manstrypa dem? Jag har uppfattningen att man av ideolo-giska skäl vill minska antalet. Man vill se till att ele-verna i största möjliga utsträckning går i de kommu-nala skolorna.Jag skulle vilja fråga skolministern: det somjag uppfattat det och som jag uppfattade att skolmi-nistern helt klart sade, att det är de fristående skolornasom har kommit med innovationer som börjartillämpas i de kommunala skolorna? Det är vi tack-samma för om de gör, men därför tycker jag också attdet är oerhört angeläget att de fristående skolorna fårfortsätta.Det har när vi har fört de här diskussionerna iStockholm t.o.m. gått så långt att trogna socialdemo-krater i toppen bett mig som företrädare för friståendeskolor att hjälpa dem att få behålla de skolor där derasegna barn går. De visste av erfarenhet vilken braundervisning barnen fick och vilket engagemangderas egna barn fick del av i den skolan.Jag skulle som slutord, fru talman, vilja användadet som sades i en valrörelse : Tafsainte! Jag skulle vilja säga: Tafsa inte på de friståendeskolorna! Jag har själv arbetat i en sådan. Jag harbarnbarn i sådana skolor . Där finns ett fantas-tiskt engagemang, framför allt en sådan lust att lära.Lusten att lära är väl det främsta en elev behöver i sinutbildning.Anf. 27 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig för det första slå fast att initi-ativet till den proposition som kommer att lämnas tillriksdagen tagits av själv.När vi fattade beslutet om nuvarande regelsystem förfristående grundskolor gav uppdraget tillregeringen att följa utvecklingen och återkomma tillriksdagen. Det är det vi kommer att göra. Uppdraget,initiativet, har tagits av riksdag. Jag kommeratt fullfölja det.För det andra kan jag redan nu tala om att detkommer att finnas fristående skolor även i fortsätt-ningen, efter det att den här propositionen har lagtsfram.För det tredje vill jag säga att skolan ska vara enmötesplats för alla. Tittar vi närmare på den lagstift-ning vi har och de regelsystem som finns ser viatt de fristående skolorna kan ha ett kösystem. Mankan ha förtur för syskon. Det har man inom vissa avde fristående skolorna.Vi kan också titta på andra exempel. Vissa fristå-ende gymnasieskolor har tagit ut elevavgifter när manansökt om att få börja i skolan. Det är mot gällandelagstiftning. Det är ju inte bra. Det kan jag inte tro attni tycker, om jag ställer frågan: Vill ni att man skabryta mot de regler som gäller eller ska vi kunna hadet lika för alla? Det kommer vi att justera.Det var inte meningen från början att den enaskolan skulle kunna ta ut avgifter och sedan t.o.m.tvinga människor att låta pengarna vara kvar omeleven inte började på skolan. Då har man tolkatgällande förordning och lagar fel. Så vill jag inte hadet.När statsministern i partiledardebatten tog upp attsocial skiktning kan ske grundade det sig på denundersökning som har gjort. Det är enoffentlig rapport som kan visa att det är på det sättet.Det går också bra att titta närmare på det materialsom kommer att ta fram omvilka barn som finns var.Jag anser att det bästa för barnen och ungdomarnahela tiden är om vi har en mötesplats där elever frånolika miljöer, med olika traditioner och olika kulturerkan mötas. Detta måste vara någonting som jag hop-pas att alla partier i också eftersträvar. Heltenkelt sett ur barnens och ungdomarnas eget per-spektiv.När det sedan gäller lagstiftningen och barns rätts-säkerhet vill jag som svar på frågasäga att det ingår i direktivet till Skollagsskommitténatt titta närmare på vad det som finns i nuvarandelagstiftning står för. Jag vet också att när kommitténarbetar så arbetar man mot målet att landa i att lag-stiftningen ska vara lika för de fristående och dekommunala skolorna, så att det inte blir någon osä-kerhet.Den lagstiftning som vi har när det gällergrundskolorna är lika i förordningen. Förordningen äralltså lika när det gäller hur vi skriver om de betydan-de ekonomiska svårigheterna. Det är ingen skillnad . Man har tolkat det olika. har man, enligtmitt förmenande, gjort vidare tolkningar av texten närman har nekat barn att komma in.Men felaktiga tolkningar har också gjorts inom dekommunala skolorna när det gäller de här skrivning-arna. Det är inte så att den ena eller den andra hargjort det mer eller mindre. Det viktiga är ju när vi fården framtida lagstiftningen och de framtida förord-ningsskrivningarna att de är så tydliga att man intekommer att få de här olika tolkningarna. Det ser jagsom oerhört angeläget.Anf. 28 ():Fru talman! Det finns ett antal missförstånd somständigt upprepas av dem som är kritiska till friståen-de skolor. Man hör t.ex. ständigt ordet segregering,att fristående skolor skapar någon form av åtskildavärldar bland skolelever.Det är mycket mer mångfasetterat än så. I verk-ligheten leder fristående skolor och möjligheten attvälja till att elever flyttar och väljer en skola i ettannat bostadsområde än de bor. Den segregering vihar i är ju i många storstäder just knuten tillbostadsområden. Ofta kan det motverka segregering-en att man flyttar över bostadsområdesgränserna.De är bara till för de rika, upprepas ofta. Det är som gynnas av dessa skolor. Men som sagt varde ska ju finansieras så att de inte behöver ta ut av-gifter. driver också att de inte ska få ta utavgifter.De utarmar den kommunala skolan. Det är ocksåett missförstånd. Det beror helt enkelt på att man gerdem fel bidrag. Varken friskolor eller någon annanskola ska överkompenseras.Hela tiden kan man punkt för punkt ta upp dessamyter, som ständigt återupprepas.Jag har talat med en del föräldrar som har barn ifristående skolor. Jag har talat med elever och jag hartalat med lärare, även i den kommunala skolan, somvälkomnar en utveckling av fristående skolor.Det är faktiskt så, även om jag nu blir lite tjatig,att skolministern och andra regeringsföreträdare vidett flertal tillfällen har utmålat friskolorna som ettstort problem som man ska angripa. Det är inte frågaom huruvida alla ska följa läroplanen. Det kan vi välalla instämma i. Det är klart att skolor som inte följerläroplanen eller skollagen på ett eller annat sätt skaåtgärdas, oavsett om det är kommunala skolor ellerinte. Därför frågar jag igen med tanke på alla de härmänniskorna som är engagerade och tror på mång-fald: Tror och välkomnar skolministern en utvecklingdär vi får nya friskolor, där de finns med som en alltstörre och självklar del, eller ska vi sätta gränsen nu?Kommer det att bli svårt för nya att etablera sig? Detråder en väldig tveksamhet om hur skolministern serpå utvecklingen när det gäller detta.Anf. 29 ():Fru talman! Tack, skolministern för det raka be-skedet som kom när det gäller elevermed bl.a. funktionshinder, att alla elever ska betraktaslika inför lagen. Jag tror att det är bra att det skrivs ini skollagen på ett konkret och bra sätt. Man kan dåinte göra någon annan tolkning än att pengarna skafölja med dit eleven väljer att gå, oavsett om det är tillkommunens skola eller till en fristående skola.Så vill inte den socialdemokratiska majoriteten iutskottet ha det. Det ville inte den här hel-ler när vi behandlade frågan om förskoleklassen. Därstår, för att sammanfatta det hela, att det inte kan varaen oavvislig skyldighet att tillgodose elevens behovom det blir dyrt för kommunen att hänvisa till ensärskild skola. Det betyder med andra ord att skolmi-nistern är inne på vårt spår, nämligen att pengarna skafölja med eleverna. Det välkomnar jag och det trorjag att de elever som har funktionshinder ocksåvälkomnar. Det är bra. Det är med andra ord ettmycket positivt besked från skolministern i den härdebatten.Elevavgifter hör vi att man fortsättningsvis inteska få ta ut. Det som tas ut är administrativaavgifter för den kö som bildas. Jag kan säga att i minegen friskola, som jag arbetar med hemma i ,har vi 2 000 personer i kö. Det är ett väsentligt pro-blem att ha så många människor i en kö. Det kostarfaktiskt pengar, men det är inget jätteproblem i sig.Jag tackar för det svar som innebar att alla elever iSverige har att se fram emot att kunna välja den skolade vill gå till. Finansieringsproblemet är löst, omskolministern står upp för det hon sade, nämli-gen att ändra i skollagen. Det tackar jag för.Anf. 30 ():Fru talman! Jag skulle vilja upprepa den fråga jagställde till skolministern och som jag inte fick svar på.Den gäller om skolministern är medvetenom att de fristående skolorna har gått före och harvarit innovativa på ett positivt sätt. I så fall kundeskolministern ge dem det erkännandet från talarsto-len. Många av dem har börjat som små enheter medhjälp av eldsjälar.Vi talar så mycket om eldsjälar i samhället och ialla möjliga sammanhang - inte minst på sko-lområdet. Vi är helt eniga om att det har funnits eld-själar ända sedan vi fick en skola 1842.Där vill jag påpeka hur vår folkskola - det är intemånga som vet det - en gång startade.