prot · GO09104 · 2001-05-04 00:00:00 — Jag tycker att det är lite konstigt attmäta humanitet i procent och säga att eftersom det ärså många som har fått tillåtelse att stanna av humani-tära skäl så är vi alltså humana. Av dem som inte fårstanna så kan man ju också tycka att det är flera somskulle behöva stanna av humanitära skäl. Jag tyckeratt detta är ett lite märkligt sätt att mäta detta i pro-cent på detta sätt.Några saker kommer jag att stryka under i proto-kollet sedan, bl.a.: Vid Schengengränsen ska dörrenalltid stå öppen för att man ska kunna söka asyl.Detta ska jag sätta upp på väggen.Anf. 57 Statsrådet () replik:Fru talman! Man kan naturligtvis fundera mycketöver detta med humanitära skäl och humanitet. Menjag tycker att måttet hur många beviljade asylansök-ningar vi har i vårt land ändå är ett tal som på någotsätt står för sig självt.Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag tänkte uppehålla mig vid hand-läggningstiderna, inte bara hos . Jagtog upp frågan vid frågestunden i går, och jag gör deti dag igen.Vi har fått väldigt många samtal som handlar omvisumansökan och anknytningsfall. Det tar upp att få sin ansökan behandlad ifall omvisum. Jag har exempel på ett extremt fall. Från dendag man har lämnat in sin ansökan hos en ambassad iett land tills man har fått ett svar från Migrationsver-ket har det tagit upp till . Det är orimligt attbehöva vänta på ett visum . Likadant harjag fått otroligt många samtal och mejl från personersom redan är bosatta här, är svenska medborgare,svenskar som gifter sig med personer från andra län-der och som får vänta väldigt länge, först hos ambas-saden och sedan ytterligare hos Migrationsverket.Tänker statsrådet göra någotåt det? Det är olika behandling hos olika svenskaambassader. Jag tycker att det ska vara lika behand-ling för alla som söker oavsett från vilket land mangör det.Anf. 59 Statsrådet () replik:Fru talman! har det samman-hållna ansvaret när det gäller både viseringar, uppe-hållstillstånd och asyl för hela processen. På det sättetska man sätta den enskilda människan i centrum menockså kunna garantera rättssäkerheten och en effektivresursanvändning.Det som konkret nu händer hos våra utlandsmyn-digheter är att vi har medel i budgeten för attförstärka handläggarstödet både kompetensmässigtoch när det gäller den moderna tekniken så att mankan använda ett väldigt gott datastöd. Min förhopp-ning är att vi med de nya resurserna och med IT-stödet ska kunna få ned handläggningstiderna.Anf. 60 () replik:Fru talman! Tack för svaret, statsrådet. Jag tänktebara kolla: Vad är en rimlig handläggningstid? Väl-digt många anser att även är en väldigtlång tid, är också en väldigt lång tid.Väldigt många får vänta utanför ambassaden. Jaghörde att man i ett land fick vänta i fem tim-mar innan man kom genom en dörr till en ambassad.Det är helt orimligt. Å andra sidan får man kanskebetala för sig innan man kommer fram på något sätt.Något som skrämmer mig är att personalen i detland man kommer ifrån utgör ett hinder. Gör mannågot åt det? Följer man det och ger man informationi de länderna för den personal som finns där? Jag trorinte att proppen ligger hos den svenska personalen,däremot hos inhemsk personal.Anf. 61 Statsrådet () replik:Fru talman! Det är naturligtvis svårt att ange nå-gon fix tid. Självklart finns det ett uttalat önskemålom att sådana här handlingar ska hanteras så snabbtsom möjligt, i synnerhet som det ofta i fråga om vi-sumansökningar handlar om saker som ska händainom den nära framtiden. Man kanske ska åka ochhälsa på, det kan vara ett affärsmöte osv. Då finns detett tryck på att det inte får ta . Sedan kandet i vissa fall vara svårt att få ett underlag som ärtillfyllest för att man ska kunna fatta beslut. Då blirdet en längre tidsutdräkt. Allmänt sett finns det ettuttalat önskemål att det ska vara en rimlig tid.Jag tror att det med det handläggarstöd som vi nuska utveckla är möjligt att nå detta. Den svenskapersonalen är ansvarig för handläggningen.Anf. 62 ():Fru talman! Det förefaller som om en stor majo-ritet av talarna här har varit överens om att be-jaka den ökande globaliseringen. Det tycker jag ärbra. Då borde faktiskt ha en öppen och gene-rös invandringspolitik så att alla som vill skapa sig enframtid här är välkomna.Flyktingar bör erhålla en generös bedömning vidprövning där den enskildes rättssäkerhet står i cent-rum. Alla som på egen hand kan försörja sig i landetbör beviljas arbets- och uppehållstillstånd. Regering-en bör lägga fram förslag om en fri arbetskraftsin-vandring.Födelsetalen för och resten av den euro-peiska unionen är förskräckande låga. För mig före-faller det därför märkligt att så mycket kraft ochenergi används för att reglera och försvåra invand-ring.I stället för att lägga kraft och energi på att hindramänniskor att komma hit borde regeringen initiera enmarknadsföringskampanj som faktiskt gör Sverigekänt som ett bra land att flytta till. Det här förutsätternaturligtvis en ny invandringspolitik.I stället för att lägga kraft och energi på att hållaofta välutbildade människor kvar i ett socialbidrags-beroende borde regeringen initiera en politik somsätter arbetslinjen i högsätet.I stället för att lägga kraft och energi på att snackaom solidaritet borde regeringen visa verklig solidari-tet med de värst utsatta genom att låta alla som kanoch vill arbeta bidra till sin egen och andras välfärd.På så sätt kommer ekonomin att växa, och gå gesutrymme att hjälpa dem som bäst behöver hjälp.I ett öppet och avreglerat system är invandrarenen tillgång. I ett slutet och reglerat system är invand-ringen en kostnad. kan vi i note-ra kompetens- och arbetskraftsbrist.En ny invandringspolitik måste bygga på öppnagränser, fria individers val och ett förtroende för attmänniskor som kommer hit kan klara sin egen för-sörjning. För att framtiden ska bli dynamisk krävsförändringar, inte bara på ytan utan också rejäla sys-temförändringar.Jag har i en motion Sf618 motionerat om att uni-versitet och högskolor ska få ge uppehållstillstånd tillstudenter och forskare på egen hand utan att det skapassera . Det här skulle naturligtvisgöra gott åt balanserna på med allalånga handläggningstider. Den avstyrks naturligtvis,och jag tänker inte slösa med tiden genom att yrka påden. Jag återkommer i senare sammanhang.Fru talman! tar sett emot alltfärre flyktingar. Minskningen beror bl.a. på att alltfärre flyktingar lyckas ta sig till . Det härberor i sin tur inte på att världens flyktingar har blivitfärre, utan i stället har bl.a. visumtvånget gjort dethart när omöjligt att på legal väg ta sig till föratt söka asyl. Visumtvånget har gjort att människorinte ens har en chans att få sin ska prövad.Den avgörande skärpningen av flyktingpolitikenhar inte kommit lagvägen utan genom en alltmerrestriktiv tillämpning från och . Vi fick inte något ordentligt svarav statsrådet här tidigare när det gäller åsiktsskillna-den mellan statsrådet och partisekreterarenStjernqvist i fråga om verklighetsbilden. Statsrådetdiskuterade procenttal och antalet beviljade ansök-ningar osv. När allt färre kommer hit är procenttalenmindre och mindre intressanta. Det är de enskildaindividerna som räknas. Man måste också se till hursvåra och viktiga skälen är för asyl. Det går inte atträkna bara i siffror.Enligt siffror var1 650 flyktingar efterlysta och gömda i . An-tagligen är mörkertalet stort, och är det säkertflera.Det har tidigare i debatten påståtts att själva dis-kussionen om bl.a. kosovoalbanerna skulle leda tillatt människor fick falska förhoppningar och därförgömde sig. I har man inte haft någon sådandiskussion som vi har haft i . Där har man haftutveckling, nämligen att människor inför avvisninghar gömt sig. Det är helt andra mekanismer. Man ärpå flykt från någonting, och man stannar inte baradärför att man tycker att är särskilt mysigtutan man är rädd och vågar inte återvända.Flyktingarnas enda brott är drömmen om ett bättreliv i ett nytt land. Det gäller de flyktingar som göm-mer sig. De har fallit offer för den alltmer cyniskaflyktingpolitiken. En flyktingpolitik måste bygga pårespekt för individen, en flyktingpolitik måste vararättsäker och öppen och en flyktingpolitik får inteinnehålla listiga fällor gillrade av myndigheterna.Fru talman! Vi är många som väntar på den utlo-vade propositionen om en ny processordning. Jagutgår från att regeringen där tar stor hänsyn till ochföljer NIPU:s förslag.En ny flyktingpolitik måste också innehålla möj-ligheter till arbete och egenförsörjning fr.o.m. förstadagen på förläggningen. Det är ovärdigt att göra duk-tiga och företagsamma människor till passiva bi-dragstagare. Det är ovärdigt att människor inte gesmöjlighet att arbeta inom det område de här utbild-ning för. Det är också ovärdigt att inte medge ensnabb och fullgod svenskundervisning.Fru talman! Det har knappast kunnat undgå någonatt debatten myckethandlat om flykting- och asylfrågor. Det har sin upp-rinnelse i att det temporära uppehållstillståndet förkosovoalbanerna gick ut den 15 mars.Under det senaste halvåret har jag försökt fördju-pa mig och skaffa ny kunskap angående migrations-,asyl- och flyktingfrågor. Det mest slående intrycketefter många förda samtal och många lästa akter är attkonstellationen Migrationsverket-Utlänningsnämn-den inte fungerar som det från början var tänkt.Ett stort antal människor utvisas trots att de varitutsatta för övergrepp eller bevittnat övergrepp.Många skickas tillbaka trots att de har medicinskatillstånd som inte kan behandlas i hemlandet. Sam-mantaget förefaller det som att praxis har blivitmycket hårdare. Praxis är en fråga för regeringen.Dessutom har det blivit uppenbart att de orimligareglerna som förhindrar människor från att arbets-kraftsinvandra när de erbjuds riktiga jobb måste änd-ras. Jag är alldeles övertygad om att Migrationsver-kets balans av obehandlade ärenden avsevärt skulleminska om vi medgav arbetskraftsinvandring. Detskulle alltså innebära en avlastning.Vi är många som har engagerat oss just för ko-sovoalbanernas sak. Men jag vill dock framhålla attsituationen är lika för övriga flyktingar. En enskildkurd eller en enskild somalier är naturligtvis likabehjärtansvärd som en Kosovoflykting. Det handlaralltså inte om olika etniska eller nationella minoriteterutan fastmer om enskilda individer med olika ödenoch olika erfarenheter som rättssäkerhet och humantbör få sin sak prövad.Fru talman! Jag kommer inte här att yrka någon-ting. Men jag vill redan nu deklarera att jag vid om-röstningen kommer att stödja reservation13. Jag vill dock betona att reservationen inte är sär-skilt bra formulerad. Det har många orsaker, bl.a. rentformella.Vad jag egentligen önskar är ett förlängt tillfälligtuppehållstillstånd för de människor det gäller som geren tidsfrist. Denna tidsfrist bör då utnyttjas för attkunna ge en ny individuell prövning. Det är alltså intefråga om någon generell amnesti.Reservationen är dock den enda i ärendet, ochdärför är det den som vi har att ta ställning till. Reser-vationen innebär ett tillkännagivande till regeringen.Det är naturligtvis säkert och tryggt att luta sig motformalia och konstatera att ingenting kangöra.Orsaken till att vi är rätt många här i riksdagensom har engagerat oss för just kosovoalbanernas sakär att deras situation blev tydlig när det tillfälligauppehållstillståndet gick ut. Reservationen är trots allten ganska tydlig signal till regeringen.Anf. 63 () replik:Fru talman! förespråkar en fri in-vandring. Människor som kan arbeta och försörja sigsjälva är välkomna hit till Sverige.Det är inte bara att säga att vi ska ha en fri invand-ring. Det behövs mycket för att klara av det. EftersomGöran har funderat pådessa frågor vore det intressant att höra hur han tän-ker sig att det ska vara för dem som kommer hit medden fria invandringen.Hur tänker sig att socialförsäk-ringssystemen skulle fungera? Ska dessa människorfå del av våra socialförsäkringssystem, eller ska de fåfixa det för sig själva? Hur blir det då med asylrätten?Ska den finnas kvar enligt intentio-ner, eller ska rätten och möjligheten att söka asyl iSverige också försvinna?Om en asylsökande har vistats i i fyramånader, , har den asylsökande rättatt arbeta. Men det är inte någon arbetsförmedlingeller någon flyktingförläggning som skaffar arbete åtden asylsökande, utan det får man göra själv. Man haralltså möjligheter att arbeta under asylsökningstiden.Jag nöjer mig med det så länge.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag sade fri arbetskraftsinvandring.Jag talade inte om en totalt fri invandring. Även omjag i det långa perspektivet vill se en totalt fri rörlig-het över gränserna i världen är det en arbetskraftsin-vandring vi nu talar om. Vi talar om en fri arbets-kraftsinvandring där människor har en chans att för-sörja sig genom sitt eget arbete, och det tycker jag ärsjälvklart.Om man skulle gå ett steg längre och t.o.m. tillåtamänniskor att komma in även om de inte har någoterbjudande om arbete kanske man får snegla på sys-tem för andra länder som innebär att det finns enkarens innan de fullt ut omfattas av socialförsäkrings-systemen. Det kan vara , eller var manväljer att landa. Det går naturligtvis att lösa praktisktom viljan finns.Sedan tar upp asylrätten. Jagförstår inte vad den har med det här att göra. Själv-klart ska asylrätten finnas kvar. Jag är t.o.m. angelä-gen om att vi förstärker rätten till asyl. hållerden på att urholkas fullständigt genom att ingen harmöjlighet att komma hit för att söka asyl. Där bordevi faktiskt kunna bli överens.Rätten till arbete är bara en formell rättigheter.Det görs ingenting. I stället skulle man satsa lite re-surser på att se till att människor fick en chans att fåett verkligt jobb att försörja sig på och bidra redan närde sitter på flyktingförläggningen.Anf. 65 () replik:Fru talman! Ingen människa har möjlighet attkomma hit och söka asyl, säger . Vihade faktiskt 20 000 människor som sökte asyl. VårSchengenmedverkan innebär inte att människor intekan söka asyl. Det går bra att göra det när man kom-mer vid gränsen. Ingen människa har egentligen rättatt själv välja asylland. Man ska söka asyl i det förstaland man kommer där man kan känna sig trygg.Anf. 66 () replik:Fru talman! Det var för mig ett lite obegripligtinlägg. Jag har inte sagt någonting emot . Jag tycker att i grundenär bra, men det finns saker som vi behöver ändra på.Vi kan nog bli alldeles överens om och jag att asylrätten ska vara absolut.Anf. 67 ():Fru talman! När vi pratar migrationspolitik här iriksdagen upplever åtminstone jag att det är en djupklyfta mellan ord och handling. För att exemplifieradetta kommer jag i mitt inlägg att fokusera mycket påKosovo.För ungefär två år sedan pågick Natobombningar ifull styrka med anledning av kriget i Kosovo. Situa-tionen såg mycket mörk ut, och människors lidandevar mycket omfattande och djupt kränkande sett urperspektivet mänskliga rättigheter och folkrätt.Vid krigets slut uppvisades en bild av stor för-ödelse i både och Kosovo. I Kosovo var un-gefär av bebyggelsen förstörd. Efter kriget komca 1 miljon människor tillbaka till sitt land. De flestahade inget hem eller bostad att komma till. Förödel-sen var stor och de mänskliga tragedierna otaliga.Tyvärr lät den humanitära hjälpen vänta på sig,detta trots EU-ländernas försäkringar och löften omhjälp. Många människor har därför under vintrarnafått bo i tält, och många har fått bo hos släktingar ochvänner som i många fall öppnat sina hem till brist-ningsgränsen för att hjälpa de bostadslösa.För ca 1 år sedan var rapporterna att Kosovo är sånära kaos som det någonsin kan komma. Även omantalet mord hade minskat var det fortfarande 2-8mord . överbefolkning innebar attsophögarna växte till oanade proportioner. Vägarnavar förstörda.Det spända läget mellan framför allt kosovoalba-ner och serber exploderar ibland med våldsam kraft.Rättsväsendet måste byggas upp helt från början. Förförsoning och bestående fred på är det nöd-vändigt att begångna brott uppdagas och att de skyl-diga straffas. En viktig del i försoningsarbetet ärockså förståelse och accepterande av etnisk olikhet.Situationen i Kosovo är inte mycket bättre.Enligt de rapporter som jag har fått från många orga-nisationer och från flyktingadvokater som har storkunskap om situationen i Kosovo fungerar inte detcivila samhället där. Arbetslösheten är otroligt hög.De siffror som jag har hört visar att arbetslösheten ärca . Det är fortfarande stora problem med bostä-der, vägar, el, vatten m.m. Kriminaliteten har snarareökat än avtagit.Det är en hård verklighet som väntar de kosovoal-baner som utvisas från till Kosovo. Framförallt drabbas de kvinnor som har utsatts för övergrepp.Den 20 mars rapporterade organisationenKvinna till Kvinna att det då inte fanns en enda psy-kolog i Kosovo med utbildning för att ta hand omkvinnor utsatta för våldtäkt. Situationen har troligeninte ändrat sig.Många av dem som riskerar att bli avvisade tillEuropas oroligaste hörn har levt sominternflyktingar. Om de avvisas kommer de med storsannolikhet att i slutskedet hamna i överfulla flyk-tingläger eller i sönderskjutna hus i . Mångaav dessa är barn.Är det så tar hänsyn till barnens bästa? Ärdet detta som betecknar vår humana flyktingpolitik?Ingen kan säga att säkerhetsläget är lugnt påBalkan utan att intill bristningsgränsen töja på san-ningen.Några av de flyktingadvokater som jag har pratatmed säger att de svenska myndigheterna helt tycksfrångå FN-organens uppgifter om situationen. Avvis-ningsbesluten tycks i stället grundas på toppstyrdadiktat. I många av de avvisningsbeslut som jag harläst tycks det övervägande skälet till beslutet vara attförhållandena i Kosovo - som man brukar säga -markant har förändrats sedan det internationella sam-fundet intervenerade militärt och civilt iprovinsen.Man hör också argumentet att andra länder inomEU sänder tillbaka sina Kosovoflyktingar, och dåmåste ju också göra det! Då undrar jag omSverige som ordförande i egentligen har någonegen mening. Det verkar som om på grund avfeghet inte vill stöta sig med de stora, mer flyktingfi-entliga, nationerna.Ordförandeskapet är kanske viktigare än en hu-man flyktingpolitik. Några kan ju offras på EU-altaret- och i detta fall är det det vanliga, fattiga, plågadefolket. linje tycks vara att det är bättre atthålla sig väl med de andra rika och privilegieradeländerna inom EU. Varför inte i stället lyssna på deutsatta flyktingfamiljerna och börja visa lite empati?Kan man i ett land som , som talar om so-lidaritet, broderskap och demokrati, som talar högtom barnens rätt i samhället och som hävdar att viföljer FN-deklarationerna ändå neka dessa människoren human och värdig behandling, och kallsinnigtskicka tillbaka familjerna - barn och gamla - till ettliv kanske på gatan?För många av dessa människor är det bara lite merän som de drevs ut ur sina hem med hotoch våld. Många familjer gömde sig i skogen underett par månader, och levde på vad man kunde hittadär. Man drack vatten från diken och åt vad man fannpå marken. Vilken svensk har varit utsatt för någotliknande? Hur kan det kännas att se sin by brännasned och att se släkt, vänner eller bekanta mördas ochlemlästas? Förstår myndigheterna egentligen hur barnmår efter att ha sett hur en förövare skär halsen av ensläkting, under tvång bevittnat hur förövare våldtarkvinnor eller efter att ha blivit vitte till hur några mänbränns inne i ett hus?Tyvärr är det inte många som verkar bry sig. Jagtycker att det är en skam att behandla människor pådetta sätt.Det är också en skam när personal på flyktingför-läggningar gillrar fällor för utvisningshotade flyk-tingar. Det är en skam när polisen kommer in påförvaret på Malmös flyktingförläggning för att utvisapersoner . Sker detta av rädslaför att medierna ska skriva om det? Kan man göra så?Kan man skilja familjer åt på detta grymma sätt, utanatt de som avvisas har möjlighet att prata med sinaälskade barn eller sin älskade fru?Ja, det tycks gå i . Jag skäms verkligenöver detta. Är det en human flyktingpolitik? Är detinte snarare grova brott mot de mänskliga rättigheter-na? Är det att beteckna som ett respektfullt återvän-dande?Bo Könberg berättade tidigare om en vän till migsom blev utvisad . Att prata med en utvisadvän , som precis ska påplanet från , och sedan förklara för hustrunoch dottern vad som har hänt - det är inte lätt. Dageninnan, , besökte jag förvaret i föratt prata med vännen och med personalen. På förvareti får man 30 minuters besökstid. Besöketmåste anmälas innan. Och glöm inte legitima-tionen - för då kommer man inte in! Jag vill ocksåberätta att förvaret i verkligen behöver rustasupp. Sämre besöksrum har jag aldrig varit i.Precis som min utskottsansvariga, ,vill jag säga att hela situationen på Migrationsverketvisar på brist på pengar. För att få ned handlägg-ningstiderna och för att kunna förbättra aktiviteternaför t.ex. barnen ute på flyktingmottagningarna fordrasmer resurser. Det fordras också mer resurser för attden i regel mycket lojala och duktiga personalen skakänna sig ännu mer motiverad.Många som har forskat i hur det ser ut nere i Ko-sovo och som har besökt Kosovo har blivit belamrademed rapporter från hjälporganisationer och kontaktersom alla entydigt säger: Hjälpen når inte ut! Organi-sationerna klarar det inte. Det finns inga riktigt funge-rande flyktingförläggningar. Det finns inga ellermycket få medicinska hjälpmedel.Ändå verkar tycka att de somska återvända kan göra det utan problem, och att detblir sörjt för dem i hemlandet. Vem ska försörja den-na stora flyktinggrupp? Antalet internflyktingar ärenormt, och många av länderna runt Kosovo ärmycket fattigare. Är det inte rimligare att dessa när-liggande länder i första hand får hjälp med flykting-strömmarna och att de som bor närmast i första handfår återvända? För som är ett rikt och välbär-gat land bör det vara en droppe i havet att hjälpa de ca1 000 kosovoalbanerna.Dessutom visar det sig nu att det politiska läget iangränsande områden i och harblivit mycket instabilt. Väpnade strider pågår påmånga håll, och situationen kan komma att förvärras.Fru talman! Om den svenska migrationsverksam-heten ska präglas av rättssäkerhet, humanitet ochrespekt för individens mänskliga rättigheter bör vilåta Kosovoflyktingarna få stanna.Jag yrkar därför bifall till reservation 13. Jag stårgivetvis bakom alla reservationer,men för tids vinnande yrkar jag alltså bifall bara tilldenna reservation.Anf. 68 () replik:Fru talman! Vi har hört om situationen i Kosovo.Jag har en övergripande fråga att ställa till : Hur ska ställa sig till en mass-flyktsituation , när UNHCR kanske vädjartill EU:s länder att ta emot människor i en massflykt-situation som kan bero på väpnade konflikter ellermiljökatastrofer? Ska kunna ta emot demmed tillfälliga uppehållstillstånd, eller anser att de utan vidare ska få permanentuppehållstillstånd?Anf. 69 () re-plik:Fru talman! Jag ska först på ett enkel sätt förklaraatt jag inte tror att man bara kan ta emot människoroch säga: Ni får permanent uppehållstillstånd.En massflyktsituation är en alldeles speciell situa-tion. Då måste man naturligtvis analysera läget. Mendet viktiga är också att analysera situationen efter detatt de två åren har gått ut, om man nu har ett tillfälligtskydd på t.ex. . Många av oss som debatterarKosovo ser att många av de flyktinggrupper av ko-sovoalbaner som finns i landet har haft traumatiskaupplevelser, som kolleger till mig också har sagt.Det finns en oerhört stor social oro i Kosovo . Fattigdomen och kriminaliteten är stor. Läget ärinte det bästa för att skicka ned barn till Kosovo. det skälet tycker jag att man ska arbeta för att dekosovoalbaner som finns här ska få stanna.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag tycker inte riktigt att jag fick svarpå min fråga. Situationen var ju den att UNHCRvädjade att bl.a. EU:s länder skulle ta emot de flyk-tingar som fanns i . Orsaken var att Ma-kedonien stängde sina gränser mot Kosovo. Manutövade praktiskt taget utpressning på EU:s ländereftersom man inte ville ha så många kosovoalbaner iMakedonien. Man var rädd för sin egen situation.