prot · GO0998 · 2001-04-24 00:00:00 — Där finns det begräns-ningar för vad man kan göra nationellt, och såvitt jagförstår är det nödvändigt att ha den typen av begräns-ningar.Jag måste sluta med att säga att jag i motsats tillRunar inte är förvånad över att debattenhar varit intressant - det tänkte jag att den skulle bliden dag som jag såg att jag skulle få föra en interpel-lationsdebatt med honom. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2000/01:362 omsamråd före vräkningAnf. 65 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migom vilka åtgärder jag tänker vidta för att minskaantalet vräkningar.Först vill jag gärna framhålla att antalet verkställ-da avhysningar vid landets kronofogdemyndigheterstadigt har minskat . Som Ulla-BrittHagström nämner verkställde kronofogdemyndighe-terna drygt 5 000 avhysningar, vilket vardet lägsta antalet . Under mitten av1990-talet uppgick antalet verkställda avhysningar tillca 7 500 per år.Självfallet är antalet avhysningar ändå otillfreds-ställande stort. Det ger anledning att ställa frågan omantalet skulle kunna minskas genom ändringar i hy-reslagen eller genom andra åtgärder.Hyreslagens bestämmelser om förverkande byg-ger på en avvägning mellan å ena sidan den enskildahyresgästens intresse av att behålla sin bostad, å and-ra sidan hyresvärdens intresse av att bedriva en rimligfastighetsförvaltning och övriga hyresgästers behovav trygghet. Hyresgästen kan förlora sin lägenhet omhan eller hon har gjort sig skyldig till ett avtalsbrott,t.ex. inte betalat hyran. finns det spärrarsom förhindrar att hyresgäster förlorar sina lägenheterpå grund av enbart glömska eller förbiseende.Om hyresrätten är förverkad på grund av dröjsmålmed betalning av hyran får hyresgästen inte skiljasfrån lägenheten om inte hyresvärden har skickat enskriftlig underrättelse till hyresgästen. Underrättelsenska innehålla att hyresgästen kan få tillbaka hyresrät-ten om hyran betalas inom en treveckorsfrist. Hy-resvärden måste också skicka ett meddelande omuppsägningen och anledningen till denna till social-nämnden. Om socialnämnden under treveckorsfristenåtar sig att betala hyran får hyresgästen behålla lä-genheten.Även när hyresrätten är förverkad på grund avstörningar i boendet måste hyresvärden skicka enunderrättelse till socialnämnden. Hyresgästen får inteskiljas från lägenheten om han eller hon vidtar rättel-se innan hyresavtalet har sagts upp. Detta gäller dockinte vid särskilt allvarliga störningar.Det har i flera lagstiftningsärenden övervägts omreglerna i hyreslagen om förverkande bör ändras.Senaste gången frågan behandlades var . Dåövervägdes bl.a. att förlänga den nuvarande treveck-orsfristen och att införa krav på att hyresvärden måsteavisera hyran och skicka betalningspåminnelse. Rege-ringen gjorde då bedömningen att ändringar i reglernainte annat än undantagsvis skulle få någon effekt i defall som går till avhysning. Jag har för närvarandeinte anledning att göra någon annan bedömning.Som nämner finns det exem-pel på kommuner som genom förebyggande ochuppsökande verksamhet har lyckats att kraftigt mins-ka antalet vräkningar. finns det kommunersom inte vidtar några åtgärder alls såvida inte denenskilda hyresgästen hör av sig. Enligt min meningbör alla kommuner känna ett ansvar för att undvikaatt t.ex. dröjsmål med hyresbetalning resulterar i enavhysning.Regeringen tillkallade en särskild kom-mitté, , som har till uppgift attföreslå åtgärder som kan skapa en bättre situation förde hemlösa och förhindra att hemlöshet uppstår.Kommittén har fördelat statliga medel till olika pro-jekt angående hemlöshet som kommuner och organi-sationer bedriver. Regeringen har avsatt för dessa projekt. Kom-mittén kommer att avge sitt slutbetänkande till detkommande och kan då komma att lämnaförslag som syftar till att minska antalet avhysningaroch därmed uppkomst av hemlöshet.Jag kan också nämna att regeringen i vårproposi-tionen har avsatt ytterligare förförsöksverksamhet angående hemlöshet. Försöks-verksamheten ska bedrivas under tre år.Sammanfattningsvis är jag inte be-redd att ta initiativ till någon översyn av bestämmel-serna om avhysning utan vill i stället avvakta de för-slag som lämnar.Anf. 66 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för ettseriöst svar på min fråga om åtgärder för att antaletvräkningar ska minska. Den vanligaste orsaken tillvräkning tycks vara obetalda hyror. Andra orsaker ärstörande beteende och olovlig andrahandsuthyrning.Det finns inte någon lagstiftning om att kommunenska erbjuda samråd mellan den som hotas av vräkningoch fastighetsägaren. Uppsägning av hyresavtal somgäller bostadslägenhet får i vissa fall inte ske förränsocialnämnden underrättats, alltså i vissa fall.Jag har genom mitt arbete i bostadsutskottet tagitvara på möjligheten att vara ute i landet och diskuteraboendesociala frågor. Också som ledamot i kom jag dessa frågor nära. Det är orimligti ett välfärdsland att psykiskt sjuka ska hamna blandde hemlösa och att kvinnor ska bli offer för prostitu-tion denna väg.Den 10 januari redovisades under enny rapport om svensk bostadspolitik. Var tolfte barn iSverige lever i fattigdom. Som lärare under föremitt riksdagsuppdrag kan jag bekräfta att min upple-velse stämmer med artikeln. Vi måste kunna fördelavälfärden mer rättvist.Fru talman! inkom 13 955 ansök-ningar om verkställighet av avhysning till kronofog-demyndigheterna. Av dessa verkställdes 5 055. i svarar att den ab-solut vanligaste orsaken till vräkning är obetaldahyror. Vi måste givetvis inpränta hos alla att det är enskyldighet att betala hyran, men jag kan reagera motsträngheten mot den enskilde med svag ekonomi.Hyresrätten anses förverkad om hyresgästen dröjermed att betala hyran mer än efter förfallo-dagen. Det finns en möjlighet att inom tre veckorbetala och få tillbaka hyresrätten. Uppsägningen ochanledningen lämnas till socialnämnden, men det finnsingen skyldighet för socialnämnden att skapa ettsamråd för att stödja den enskilde.Samtidigt har vi ett system för bostadsbidragendär den enskilde kan bli återbetalningsskyldig avstora summor därför att staten inte mäktar med attgöra mer än en avstämning på . Vissa hus-håll där man studerat och sedan fått ettarbete har fått betala tillbaka permånad av bostadsbidragen till staten. Det finns ingenlogik i detta.År 1995 var totalkostnaden för bostadsbidragetca . har det sänkts ramanslagsnivå i vårpropositionen på 4,2 miljar-der. Det är mer än en halvering.År 1992 bodde drygt hälften av barnfamiljer medbostadsbidrag i hyreslägenheter medan bodde ieget hem. bor av barnfamiljerna medbostadsbidrag i hyreslägenheter. Majoriteten av dessaär ensamföräldrar.Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådet . Det är riktigt att antalet verkställda avhysningarsjunker. Det sker dock långsamt. var de5 945, 1999 var de 5 614 och 2000 var de 5 055.Vilka grupper är det som inte får hjälp av social-tjänsten att genom samråd och tillfälligt stöd behållasin lägenhet? Vart tar de personer som avhyses frånsin lägenhet vägen? Det är frågor som jag vill att vigår in på djupare.Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar upp-fattning om det betydelsefulla och viktiga i att vibringar ned antalet avhysningar. Det är också deintentioner som ligger bakom diskussionerna bådekring de allmännyttiga bostadsföretagens framtid ochvikten av att kommunerna har dem som ett bostads-politiskt instrument och kring det arbete som Kom-mittén för hemlösa bedriver.Det finns goda exempel, jag har sett det självruntom i landet. Jag besökte förinte så länge sedan och såg ett alldeles utmärkt exem-pel på hur fastighetsägarna tillsammans med kommu-nen och samverkar kring att uppsökaalla de som får besked från fastighetsägaren om att deska mista sin lägenhet till följd av att de inte har be-talt hyran. Det handlar om en aktivt uppsökandeverksamhet för att på så sätt hjälpa till att undvikaavhysningar. Jag tycker att det är alldeles ypperligt attbedriva den typen av verksamheter. Jag skulle önskaatt samtliga kommuner i det här landet hade den ord-ningen. Fastighetsägaren är ju skyldig att meddelasocialnämnden när man säger upp ett hyreskontraktpå grund av att man inte har betalt sin hyra.Vi får väl se vad kommerfram till. Vi kommer att följa den frågan väldigt noga.Jag har också inhämtat att möjligheten att vi ska införa nya regler. Vi fårtitta på det när de presenterar sitt betänkande vid detkommande årsskiftet.Min uppmaning är alltså - och jag tycker att vigemensamt har ett ansvar för att det också blir verk-ställt - att kommunerna tar det ansvar som de harmöjlighet att ta i de här sammanhangen. Det finnsväldigt många goda exempel på att kommuner gördetta också.Anf. 68 ():Fru talman! Statsrådet vill i alla fall av-vakta de förslag som lämnarvid . Jag har också försökt att följa dennakommittés arbete och bl.a. inbjudit en samling här i om hemlösas situation.Jag kan inte se att de i direktiven har uppgiften attändra hyreslagens bestämmelser om förverkande.Däremot tar SOU 2000:14, Adressat okänd - omhemlöshetens bakgrund, orsaker och dynamik, - men till vad?Det finns inget svar på frågan.Bostadspolitiska utredningen konstaterade i sittslutbetänkande att många kommunala ochprivata bostadsföretag av fastighetsekonomiska skälhade börjat tillämpa en hårdare linje mot människormed hyresskulder och att en hyresskuld snabba-re leder till vräkning.Flertalet, två tredjedelar, av de hushåll som vräks ilandet utgörs av ensamstående män mellan 25 och 40år. är svenska medborgare. Majorite-ten, , vräks på grund av obetalda hyror. Ytterli-gare vräks till följd av att de frekvent har betalthyran . Det är alltså ytterst få som vräks pågrund av störningsbeteende. I den politiska debattenkan vi inte tala om att vräkningarna till största delenberor på hänsyn till grannar. Det måste vi givetvis ta.Ingen ska behöva leva otrygg i en trappuppgång där-för att vi inte tillåter vräkning. Det är ett ekonomisktbekymmer för svaga grupper i samhället, statsrådetLövdén. Jag menar att det till mycket stor del har medbostadsbidragen att göra.Fru talman! Ekonomiska bekymmer är också or-saken till flera skilsmässor. Jag har mött män som hargett upp efter en skilsmässa och lever hemlösa. Jaghar mött företagare som gått i konkurs och leverhemlösa. Det är alltså inte enbart missbruk och psy-kiska funktionshinder som leder till hemlöshet. Det ärekonomiska bekymmer. I många fall beror det påsocialtjänstens underlåtenhetssynder och inte minstregeringens krassa hållning till bostadsbidraget.Jag vill uppmana statsrådet att gå tillbakatill de regler som gällde före ändringen 1997, låtfamiljens samlade inkomst vara bas för bostadsbidra-gen, begränsa inte för bostadsytan lika kraf-tigt som i nuvarande regler. Barnfamiljer med behovav bostadsbidrag får flytta från villor där de bor rela-tivt billigt till dyrare hyresrätter för att klara sig. Detär ytterst ologiskt. Höj den barnrelaterade delen avbostadsbidraget! Vi har inte barn boende på gatanännu, men i berättade om 14-åringar som var hemlösa. Vi riskerar att en ungdoms-grupp missar en god start i livet.Fru talman! vill ge Soci-alstyrelsen i uppdrag att genomföra en undersökningav de personer som vräktes för att kart-lägga insatser för denna grupp och föratt få vetskap om hur stor andel som hamnar i hem-löshet efter verkställighet. Detta krav framställdesden , dvs. den 30 mars förra året.Jag vill fråga ministern på vilket sätt det har på-börjats. Det kan ju inte väntas in, det är ju framställt.Anf. 69 Statsrådet ():Fru talman! ska vi nog ändå sansa oss lite idebatten och inte måla upp situationen som värre änvad den är. Vi har ju haft en utveckling under senareår som har lett till att antalet avhysningar minskat.Det är en följd av att vi har fått ett förbättrat ekono-miskt läge i . Fler får jobb, reallönerna ökaroch situationen för barnfamiljerna förbättras viabarnbidragshöjningar och andra insatser. Det syns juockså på socialbidragsberoendet som de senaste årenhar minskat kraftigt i landets kommuner.Jag tror att det handlar om att vi förbättrar sam-verkan mellan , kronofogdemyndighe-terna och hyresvärdarna. Det handlar om att vi bedri-ver den typ av projekt som man gör i en del kommu-ner, där man är väldigt snabbt på det och bevakar desituationer som kan uppstå när en hyresvärd påkallaren avhysning.Ofta ligger det också en annan problematik bak-om. Det är inte bara det att pengarna inte räcker justden månaden till hyran, utan ofta ligger det också ensocial problematik bakom som kräver olika typer avinsatser från samhället, från . Det harsynts påtagligt bl.a. när det gäller psykiatrireformen.Tyvärr har vi under genomförandet av psykiatrire-formen sett problem. Människor har lämnats ganskaensamma i sina bostäder och har problem att klara sindagliga livsföring.Nu har många kommuner under det senaste årenjobbat aktivt med olika typer av stödinsatser. Jag troratt psykiatrireformens genomförande går åt rätt håll.För många innebar krisen stora all-varliga ekonomiska påfrestningar. när vi ser enannan utveckling i samhället med fler jobb, en bättreallmänekonomisk situation och stärkta reallöner kanvi också se bättre förhållanden för de grupper som ärsvagast. Det är en utveckling som regeringen villfortsätta att understödja.Sedan tror jag kanske att det krävs ytterligare in-satser. Men jag vill avvakta betänkandet från Kom-mittén för hemlösa. Det krävs ytterligare insatser förde grupper som har problem att få en fast platspå bostadsmarknaden. Jag hoppas mycket på kom-mittén och det betänkande som kommer att presente-ras vid årsskiftet.Anf. 70 ():Fru talman! Visst, det ligger mycket i detta. Menmåste man avvakta även det förslag som kom den 30mars, att man ska titta vad som har hänt med de per-soner som vräktes . Det kan man väl på-börja . Det fick jag inget svar på.Visst, ekonomin har blivit bättre. Men klyftorna isamhället har blivit större. Debattartikeln från den 10januari säger att vart tolfte barn lever i fattigdom. Vihar inte kommit längre, även om vi kan säga att eko-nomin har fått ett visst uppsving.Visst har antalet avhysningar minskat. Går vi till-baka i tiden ökade antalet vräkningar mellan 1987och 1993 , från 4 235 vräkningar 1988 tillungefär 7 620 vräkningar 1993. ligger viöver det antal som var 1988. Vi är alltså sämre i dagän vi var 1988. Det visar bl.a. de hemlösa i folkhemmet. Man refererar tillKonsumentverkets rapport i laga ordning ochsäger att det fanns barn i hushållen.Man säger också att för var skuldensom ledde till vräkning . Efterbeskedet hade kontakt med . Avdessa fick en tredjedel hjälp. Jag har läst det i boken,men jag har inte analyserat det vidare. Men det ståratt den hjälp de fick inte bestod av pengar till hy-resskulden, utan till mat, flyttning och rådgivning.Sedan säger man också i samma rapport efter di-verse beräkningar att kostnaden per hemlös är unge-fär , så jag håller med det gäller de kommuner som arbetar med det här.Min hemkommun har provat en modell för attstödja hemlösa och minimerat antalet vräkningar på90-talet. Det är en privat fastighetsägare som kännerför den här gruppen människor som har gått in, ochdärför går det bra. Men det här behöver spridas i helalandet.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Väldigt kort: Jag delar det sistnämndasom säger, att det här behöverspridas i hela landet. Det handlar ofta om en metod-fråga. Det handlar om en aktivare insats från kommu-nen i samverkan med både kronofogdemyndighet ochmed hyresvärdar. Gör man det - och det finns detåtskilliga exempel på i bland landets kom-muner - kan man också se till att man bringar nedantalet avhysningar.Jag tror att Kommittén mot hemlösa och dessverksamhet - man har åkt runt till landets kommuner- har inspirerat till den här typen av aktiviteter och ettökat kommunalt engagemang. Det är kommunernasom ytterst har ansvaret för bostadsförsörjningen.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2000/01:375 ombostadsbyggandetAnf. 72 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vadjag tänker göra för att säkra ett långsiktigt stabiltbostadsbyggande när det föreslagna investe-ringsbidraget upphör. Hon har dessutom frågat vadjag vill göra, dels för att minska skatternas andel avproduktionskostnaderna och hyran, dels för att läges-faktorn inom bruksvärdessystemet ska kunna få enstörre inverkan på hyressättningen.Låt mig säga att jag delar oroför den växande bristen på hyresrättsbostäder. Detfrämsta hindret för ett ökat byggande är, som hon såriktigt påpekar, de höga produktionskostnaderna. Detär också för att motverka detta som det föreslagnainvesteringsbidraget kommer att införas. Självklartkommer regeringen att följa hur bostadsbyggandetutvecklas. Frågan om vilka insatser som kan behövasför att säkerställa ett bostadsbyggande på en hållbarnivå är föremål för överväganden i Regeringskansliet.Men bostadsbyggandet är inte och ska inte baravara en fråga om statliga insatser. Kommunerna harett stort ansvar för att hålla nere såväl mark- ochexploateringskostnader som taxor och avgifter. Dehar också ett ansvar för att få fram lämplig mark förbostadsbyggande och för att ha en god planberedskap,vilket är viktigt också för att förbättra konkurrensför-utsättningarna för mindre byggföretag. Regeringenavser att pröva olika åtgärder som kan bidra till attgöra planprocessen smidigare och snabbare. En över-syn i syfte att bl.a. förenkla systemet för överpröv-ning av kommunala plan- och byggbeslut pågår där-för.Produktionsprocessen präglas också av en alltförbegränsad konkurrens både på material- och på bygg-sidan. Detta påverkar självfallet prisbildningen ochkostnadsutvecklingen. Det inom inrättadeByggkostnadsforum kommer att ha stor betydelse förkvalitets- och byggkostnadsutvecklingen. På bygg-materialsidan bör importkonkurrensen få ett störregenomslag i takt med att standarder harmoniseras påEU-nivå i enlighet med EU:s byggproduktdirektiv.Regeringens strävan är att boendekostnaderna an-del av hushållens disponibla inkomster ska fortsättaatt sjunka. Därvidlag är det många faktorer som ärviktiga - priser på byggmaterial, markkostnader,kostnader för förvaltning och underhåll, m. m. En avde viktigaste faktorerna är dock en förtroendefullekonomisk politik som leder till fortsatt låga räntoroch låg inflation.En central utgångspunkt för regeringens skattepo-litik är att olika verksamheter ska beskattas på ettenhetligt sätt. Särregler i skattelagstiftningen bör sålångt möjligt undvikas. Det är också viktigt att boen-de i olika upplåtelseformer beskattas på ett likvärdigtsätt. Med den inriktningen bereds nu förslag inom Regeringskansli-et.Bruksvärdessystemet har utvärderats, var-vid det konstaterades att systemet i stort sett fungerarsom avsett. Även detta betänkande bereds inom Re-geringskansliet. Men frågan om hur systemet tilläm-pas har också tagits upp i den överenskommelse omutveckling av hyresboendet som , och träffade . Där poängteras att ettväl fungerande hyressättningssystem är en centralfråga för hyresrättens framtid. Frågan behandlas ävenfortsättningsvis i det utvecklingsarbete som dessaorganisationer gemensamt bedriver. Regeringen harsåledes ingen anledning att lägga sig i den prak-tiska tillämpningen av vilken vikt olika faktorer har ihyressättningen.Regeringen ser positivt på tredimensionell fastig-hetsindelning. Frågan kräver dock en grundlig bered-ning innan ett förslag kan läggas fram. Bl.a. måste endel fastighetsrättsliga och skattemässiga frågor klar-göras.Anf. 73 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetLövdén för svaret. Dock vill jag framhålla att jagsaknar initiativkraft från regeringen. Det pratas ochdet utreds, men det kommer aldrig några långsiktigaförslag. Det enda som jag tycker att regeringen gör äratt den lappar och lagar.Att införa investeringsbidraget är nästan patetiskt.Signalen blir: Bygg lite , men bara smålägenheter till en viss kostnad. Detta bidrag är detingen på bostadsmarknaden som är nöjd med. An-tingen tycker man att det är för lågt eller så uppfattasdet som ett slag i luften.Faktum är att de planerade investeringsbidragentroligtvis medför fler problem än de löser. För detförsta ska någon betala bidragen, och det är som van-ligt skattebetalarna. För det andra finns det alltid enrisk att investeringsbidrag är kostnadsdrivande -historiskt sett brukar de bli det. För det tredje finnsrisken att aktörer som egentligen inte har råd att byg-ga börjar göra det.Varför vågar regeringen inte göra något ordent-ligt? Som jag i en tidigare debatt med statsrådet iGävle har framfört finns det, som många har fram-hållit, egentligen bara två vägar att gå. Den ena är attåtergå till det kostnadsdrivande mycket dyra subven-tionssystemet som fanns och i början av90-talet. Det andra är att fortsätta att avreglera och attge långsiktiga spelregler.Jag för min del anser att vägen med fortsatta av-regleringar är den som måste beträdas. För det förstamåste man bestämma sig för att ta bort fastighets-skatten. Gör en plan för ett totalt borttagande! Detskulle sänka allas boendekostnader och ge kraft åtregeringens påstående om bostadspolitikens mål, enbostad för alla till rimligt pris.Statsrådet säger i sitt svar att man vill ha en enkeloch lättfattlig skattelagstiftning utan särregler. Att dåkomma med förslaget om begränsningsregel inomfastighetsbeskattningen som ytterligare komplicerarvårt skattesystem tycker jag är att tala med kluventunga.Fastighetsskatten utgör en stor del av boendekost-naden för alla, oavsett vilken bostadsform man bor i.Företrädare för bostadsrättsföreningar, hyresgästeroch fastighetsägare har gemensamt påvisat att fastig-hetsskatten höjs för tre av fyra lägenheter - detta trotsatt skattesatsen sänks. Och denna höjning kommerbara att fortsätta år . Dessutom kan man pekapå andra skatter som fördyrar boendet, t.ex. energis-katten och avfallsskatten.En fråga som jag måste få ställa till statsrådet är:Görs det en konsekvensanalys av boendekostnadernanär skatter höjs eller när nya skatter införs? Det vorekanske på sin plats att uppfylla målen med bostads-politiken. Eller anser inte statsrådet att skatterna på-verkar boendekostnaderna negativt?Statsrådet borde ta till sig vad nästan alla aktörerinom bostadsbranschen tar upp. Man måste kunnabygga en hyresrätt och vara säker på att få täckningför sina kostnader. Med dagens tolkning av bruksvär-dessystemet är man inte det - detta oavsett vad stats-rådet säger.Tvärtemot vad statsrådet säger fungerar systemetinte som det från början var avsett. Ett tydligt exem-pel är att hyror i äldre lägenheter i attraktiva områdenligger långt under det pris som människor är bereddaatt betala. Dessutom är de lägre änhyrorna för likvärdiga lägenheter i ytterområdena. är det bostadens ålder och inte dess läge sompåverkar priset. Tycker statsrådet verkligen att det ärrimligt att lägesfaktorn i hyressättningssystemetmånga gånger fungerar som en omvänd lägesfaktor,att man får betala mer ju längre från innerstaden manbor?När kommer alla dessa förslag som ministernpratade om? Jag tycker att det börjar bli dags att slutautreda och komma med konkreta förslag.Anf. 74 ():Fru talman! Det kanske blir lite skiftningar när viär fler som deltar i debatten. Jag skulle på nytt - ochjag har gjort det - vilja uppmärk-samma att bostadssituationen i och i andratillväxtorter håller på att bli krisartad. Det krävs enrad åtgärder om människor som vill bo i den här regi-onen över huvud taget ska ha möjlighet att göra detoch om vi som redan bor där ska ha möjlighet att bytatill andra bostadsformer om vi skulle behöva göra det.Vi som har varit med ett tag vet att det på grund av de subventionsmöjligheter som dåfanns var en byggboom i den här regionen. Det blev många Danell-gropar som aldrig byggdes igen.Under hela 90-talet kom bostadspolitiken attpräglas av många förändringar, vilket har skapatosäkerhet om vad som ska gälla, och detta har häm-mat en positiv utveckling. Men det största problemetär trots allt boendekostnaderna för låg- och mellanin-komsttagarna som dignar under sina bostads-kostnader. Många måste kämpa för att få sinekonomi att gå ihop.