prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — Vår point i det här sammanhangetär ju att den ramlag som föreslås är alltför begrän-sad i fråga om vägledning till myndigheter och tjäns-temän när det gäller att tillämpa lagstiftningen. Det ärvår poäng med vår motion. Vi trycker väldigt tydligtpå respekten för individernas integritet och att maninte blandar ihop olika grupper. Det är vårt huvud-grepp med våra motioner.Anf. 231 () re-plik:Fru talman! Självklart är den personliga integri-teten själva utgångspunkten också för den här lag-stiftningen. Naturligtvis är det så. Men det finns ock-så andra intressen i detta, bl.a. det skyddsintresse förde intagna på fängelserna och häktena som jag togupp i mitt inlägg, som naturligtvis motiverar att manhanterar sådana här uppgifter.Sedan vill jag ta upp en annan invändning somElver har haft, nämligen den om vem somska omfattas av regleringarna. Där menar ni att detbara är de som har dömts som man ska kunna hanterauppgifter om. Det är naturligtvis själva meningenmed lagstiftningen. Men det kan ju finnas situationer,t.ex. när människor är häktade men ännu inte dömda,där kan det vara bra att veta om en person har diabe-tes eller hiv. Då är detta ett hälsoskäl, och då är detfaktiskt en känslig uppgift enligt personuppgiftslagen- jag tror att det är dess 13:e paragraf.Det kan alltså finnas sådana situationer, och dåtycker jag att det är bra att ha detta klart och tydligt.Om vi skulle anta reservation rakt uppoch ned skulle vi nog få svårt att hantera de här situa-tionerna.Anf. 232 () replik:Fru talman! Vi efterlyste en tydligare utformningsom kunde ha gett en mycket klarare vägledning fördem som har att hantera detta. Jag ger rätt i att det här naturligtvis är en avvägning.Det behövs en balans. Visst finns det skilda intressen;jag har inte påstått någonting annat. Men vi har velatlägga tyngdpunkten på att den personliga integritetenska kunna garanteras också inom kriminalvården.Sedan, när det nu tydligen blir så att regeringenkompletterar med att förordna föreskrifter, tror jag attdet är viktigt att får en uppföljning i någonform så att vi kan pröva om detta håller det mått somriksdagen och vi från sida gärna hade settfrån början.Anf. 233 (mp):Fru talman! Just integritetsaspekten är en viktigaspekt för i alla sammanhang. Vi serdenna förändring som ett nödvändigt ont. Uppgifterom människor i en prekär situation, som dessutom ärofrivillig, ska inte spridas. Den personliga integritetennär det gäller känsliga uppgifter är viktig. Här hållerjag med om grundläggande synpunkter.Men är det i dessa tider, ,nödvändigt att ha uppgifter i en databas. Det är ju sådet moderna samhället fungerar. Även kriminalvår-den har stor användning av detta för att öka säkerhe-ten för den intagne. En bra organisation kräver detta.Det som gjort att ställt upp på dettakan nästan sägas vara kapitel 7.15 i propositionen,Utgångspunkter för det fortsatta författningsarbetet.Detta är precis det som menar skulle hareglerats i lag men som alltså kommer . Regeringenskriver:I det fortsatta författningsarbetet kommer integri-tetsaspekterna att särskilt uppmärksammas. Följandeutgångspunkter ska gälla:- Rätten att behandla uppgifter för ett visst ändamålbör begränsas så att endast de uppgifter som ärabsolut nödvändiga får behandlas.- Utlämnande till andra myndigheter bör medgesendast i de fall där det finns ett klart behov av det.- Stor restriktivitet måste iakttas när det gäller an-vändningen av känsliga uppgifter.- Det måste noga anvisas vilka personer som ska fåha direktåtkomst till personuppgifter, och dennapersonkrets måste begränsas till dem som pågrund av sina arbetsuppgifter behöver tillgång tilluppgifterna.- Gallringstiderna bör minimeras. Det står"maxtider", men de måste bli ytterst begränsade.Systemet ska bygga på en hög grad av säkerhetoch förutsätter att det finns behörighetskoder föranvändarna. eller berördkriminalvårdsmyndighet måste således som perso-nuppgiftsansvarig tillse att lämpliga åtgärder vidtasför att skydda de personuppgifter som behandlas.Så långt propositionen.Detta är grundläggande för oss. Dessutom kräverdetta, precis som sade, uppföljning ochutvärdering och också presentation . Där tyckerjag att vi är överens. Men på grund av dessa skriv-ningar tycker vi ändå att vi känner att detta intekommer att spåra ur utan kan hållas som vi vill hadet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )20 § Beslutsunderlag för investeringar i vägaroch järnvägarFöredrogstrafikutskottets betänkande 2000/01:TU16Beslutsunderlag för investeringar i vägar och järnvä-gar (förs. 2000/01:RR11).Anf. 234 ():Fru talman! Det betänkande som vi nu ska be-handla ser ganska oförargligt ut. Det innehåller docken skarp vidräkning från ett enhälligt utskott medregeringen - läs: näringsministern. Ett enhälligt ut-skott föreslår att tillskriver regeringen meden rad påpekanden. Det förslaget bygger på Riksda-gens revisorers förslag RR11 samt tre motioner frånFolkpartiet, och . Istort sett har motionerna samma färdriktning somrevisorernas förslag, som lägger grunden för ettskarpt tillkännagivande till regeringen när det gällerdess sätt att redovisa väg- och järnvägsinvesteringarsfinansiering, en översyn av planeringsprocessen förvägar och järnvägar samt slutligen pekar på att heltandra krav måste ställas på beslutsunderlaget vidinvestering i järnvägar.Jag har, fru talman, inget annat yrkande än ut-skottet. Men betänkandet är så ovanligt i sig att detkräver några funderingar och reflexioner.Utskottet erinrar om riksdagsbeslutet från mars1997 när det gällde inriktning av insatser och ekono-miska planeringsramar. Man nämner inriktningen avåtgärderna för 1998-2007, dvs. den period vi nu ärmitt uppe i, och ger i fem punkter mycket tydligaanvisningar. Det gäller tillväxt och sysselsättning ialla delar av landet, en förbättrad transportkvalitetgenom förbättrad befintlig infrastruktur, miljöanpass-ningar, minskat trafikbuller och en ökad trafiksäker-het. Dessa beslut har regeringen och näringsministernganska skrupelfritt nonchalerat. Den förbättrade in-frastrukturen har inte heller följts upp på det sätt somförutsattes, eftersom regeringsförslaget är på väg attbli uppemot försenat.När det gäller trafiksäkerhetsarbetet har vissa de-lar kraftigt dragits ned, detta i kombination med inte kan ge besked ens för innevarande budgetårom hur sådana medel kan tas i anspråk av framför alltden ideella sektor som är engagerad i trafiksäkerhet-sarbetet.Det statliga institutet , , Vägverketoch fick i uppdrag att utarbeta enstrategisk analys. Myndigheterna studerade olikaalternativ med utgångspunkt i modeller som beskrevhela transportmarknaden och alla transportslag. Ianalysen utgick man från bedömningar av hur efter-frågan på och utbudet av transporter kommer att för-ändras den närmaste tioårsperioden. Denna analys varklar , och regeringen planerade dåatt lämna en infrastrukturproposition i mars 2000.Utskottet noterar att "arbetet har försenats" och att enproposition är aviserad till hösten 2001.Revisorerna granskar alternativ finansiering ochdess konsekvenser. Man noterar att den alternativafinansieringen inte belastar statsbudgeten enbart närinvesteringen äger rum, utan man får en utspriddkostnad . Det varnas också för attriksdagen kan begränsas i sina möjlighe-ter till nyinvesteringar eller ändrad inriktning ochomfattning på investeringarna. Vidare säger man attutgiftstaket riskerar att förlora sin roll.Revisorernas granskning leder till att man - vis-serligen utan att ta ställning till omfattningen av al-ternativa finansieringsformer - pekar på stora projektsom byggs med hjälp av alternativa finansieringsfor-mer. Det känns besvärande att revisorerna ser bety-dande brister i underlaget för de beslut som grans-kas angående väg- och järnvägsinvesteringar till enkostnadsinsats på runt . Vad där-till revisorerna slår fast är att underlaget är så brist-fälligt att det finns stor risk för att beslut kommer attfattas som kan medföra samhällsekonomiska förlusterpå . I åtta skarpa punkter slårrevisorerna fast sina sammanfattande bedömningaroch synpunkter på iakttagelserna, bl.a. följande:· Kalkylerna avser inte de åtgärder som verkligenhar vidtagits, och inget bästaalternativ har under-sökts.· Beräkningarna redovisas på ett bristfälligt sättmed alltför optimistiska prognoser. Samma sakgäller miljöeffekterna, vilket ger stor osäkerhet ikalkylerna.· Lönsamheten i projekten är ofta överskattad, ochkalkylerna ger inte ett tillräckligt underlag.Fru talman! Jag har här kort pekat på innehållet idetta betänkande för att få en enhetlig bedömning.Det är angeläget att detta inte hamnar i hyllorna pådepartementet utan att regeringen och näringsminis-tern tar till sig budskapet. Betänkandet är mycketlångtgående i sin skarpa och enhälliga kritik.Anf. 235 ():Fru talman! Den här debatten gäller ett enigt be-tänkande från trafikutskottet, och jag yrkar bifall tillförslaget i betänkandet.Tre motioner har väckts med anledning av försla-get från revisorer. Motionerna har väcktsav de partier som har ställt sig positiva tills.k. PPP-finansierade infrastrukturinvesteringar.Enligt språkgrupp ska förkortningenPPP uttolkas som polluter pays principle, dvs. princi-pen förorenaren betalar. är det fram-för allt lobbyorganisationen lyckats lansera PPP i betydelsen public-privatepartnership. I praktiken är det dock fråga om privatupplåning och statlig återbetalning. I kallassamma företeelse för efterfinansiering. Den finskabeteckningen anger rätt distinktion i förhållande tillden finansieringsmetod som föreskrivs av den svens-ka väglagen, dvs. att investeringarna ska betalas medanslag direkt när de äger rum. revisoreranvänder beteckningen alternativa finansieringsmeto-der.Fru talman! Jag vill ta upp ett exempel på en al-ternativfinansierad infrastrukturinvestering, nämligenÖresundsbron. Den är en god illustration på hur feldet kan bli. Bron skulle betalas av dem som använderden och inte belasta de nationella trafikanslagen.Detta var ett villkor för att bron skulle bli byggd. Ivårpropositionen föreskrivs att och oåterkalleligen ska förbinda sig att vid behovlämna aktieägartillskott för att egna ka-pital ska uppgå till det registreradeaktiekapitalet samt att samma verk ska lämnaerforderliga villkorliga aktieägartillskott till SVE-DAB jämte ränta i form av betalningsutfästelser.Detta smärtar givetvis oss som var bromotstånda-re djupt. Bron kostade med anslutningar ca 28 miljar-der kronor, och är ansvarigt för återbetalningav halva summan. Att sänka biltaxan strider motbroavtalet mellan och . Med tankepå att uppfyllandet av miljömålen kräver en minskadtrafik ska taxorna snarare bli högre.Felet - frånsett att bron över huvud taget byggdes- var att bron dimensionerades för 50 000 fordon perdygn. Det faktiska resultatet visar att det hade räcktmed en femtedel, och då hade bron blivit väsentligtbilligare. revisorer har beräknat att an-slagsbehovet för redan lånefinansierade investeringaruppgår till av det beräknade anslaget förinvesteringar i vägar och järnvägar. Detta är dockberäknat exklusive , som riskerar attytterligare begränsa handlingsutrymmet för komman-de trafiksatsningar.Fru talman! Revisorernas kritik har haft det godamed sig att trafikutskottet inte längre förordar att fleralternativfinansierade infrastrukturprojekt ska byggas.Det har utskottet gjort . Ut-skottet nämnde tre projekt, och villha tio projekt. Ett enigt utskott säger nu att det inte ärberett att uttala någon närmare uppfattning i vilkenutsträckning alternativa finansieringsformer bör an-vändas. I motion finns ett yrkande om attdet bör fattas beslut om fler PPP-projekt. Jagvill till i framföra att detvar klokt av er att inte reservera er när trafikutskottetavstyrkte detta yrkande.Anf. 236 () replik:Fru talman! Det behöver knappast nämnas här attKarin är en stor bromotståndare. Dethörs i varje inlägg. Hon ogillar Öresundsbron.Jag trodde inte att det nu skulle bli en stor trafik-debatt utan i stället en översyn av revisorernas syn-punkter, men jag kan lägga till att kollektivtrafikenhar fått en stor skjuts. Det måste väl ändå KarinSvensson känna någon glädje för.Revisorerna säger att det blir långtgående konsek-venser. Man påstår att detta inte är seriöst redovisat,dvs. olika finansieringsalternativ kan inte jämförasmed varandra.Vi har också tidigare hört att ogillar PPP-lösningar. Det intressanta är attrevisorerna, som har granskat detta djupare än någonannan, har en sympatisk inställning till att välja PPP-lösningar, bl.a. därför att man varnar för att vi är påväg att spränga det utgiftstak som hittillshar hållit i helgd. Det skulle vara intressant att höraKarin synpunkter här - mer än atthon ogillar vägar och broar.Anf. 237 () re-plik:Fru talman! Självklart är jag mycket glad över attfolk är kloka nog att använda tåget i stället för bilennär de åker över bron. Men det återstår 14 miljarderkronor som ska finansieras på något sätt. Det kommeratt belasta statens anslag på vägar och järnvägar iframtiden. Våra möjligheter att satsa på något annatbegränsas av alla dessa lånefinansierade projekt -, m.fl.Folkpartiet framförde ett yrkande i sin motion omatt prova fler PPP-projekt, men ni har avstått från attyrka bifall till detta. Ett enigt utskott säger nu attutskottet kan uttala sig för PPP-projekten.Vid två tidigare tillfällen har ett enigt utskott före-språkat att prova dem. Jag kan inte ta detta annat äntill intäkt för att utskottet har tagit intryck av kritikenoch inte längre förordar PPP-projekt.Anf. 238 () replik:Fru talman! Det låter som om har avskrivit PPP-lösningar för regeringens delockså. Jag får väl erinra om att det inte var längesedan det bestämdes att det skulle kunna vara lagommed fyra projekt . Näringsministern harflera gånger uttalat sin sympati för den lösningen,men han har beklagat att det finns krafter i närhetenav regeringen som bromsar.Självfallet återstår det en hel del att ta in i frågaom finansieringen av . Det är i hög gradtrafikanterna som står för detta. Det som är mer be-kymmersamt - och som även revisorerna har tänkt på- är att vi i denna kammare har fattat långtgåendebeslut där det inte finns någon finansiering. Det kangälla stora järnvägsbyggen i norr eller isöder. Detta har revisorerna pekat på som en besvä-rande omständighet. Därtill har man sagt att det intehar funnits någon genomtänkt plan utan projekt harantagits där det har funnits pengar. Sådana beslut ärföga rationella.Anf. 239 () re-plik:Fru talman! Intäkterna från täckerinte alls de räntor och amorteringar som finns pålånen. Av budgetpropositionen framgår att SVEDABskulle ha gått i omedelbar likvidation om inte statenhade tillskjutit pengar. Staten lär få skjuta till merpengar i fortsättningen eftersom intäkterna inte räckerför att täcka kostnaderna. Med tanke på att vi haransvaret för statens ekonomi ska vi inte dra på ossfler skulder där intäkterna inte räcker till för att betalakostnaderna.Faktum är att det i betänkandet står att vi inte kanuttala oss om de alternativa finansieringsmetoderna.Tidigare har vi förespråkat dem i trafikutskottet.Detta är en kursändring.Jag vill också erinra om att det inte i någon avpropositionerna under den här mandatperioden harfunnits finansiering av något av PPP-projekten. Vil-ken slutsats man ska dra av detta tror jag nog att El-ver kan räkna ut själv.Anf. 240 HANS ():Fru talman! Jag hade inte tänkt delta i debatten.Det känns lite överflödigt att ha en lång debatt om ettenigt utskotts betänkande. Men när jag lyssnar på detvå talarna känner jag ändå att jag måste ta tillfället iakt och lägga en del till rätta. Man drar lite storaväxlar på vad som sagts både från revisorernas ochutskottets sida.Revisorerna tar ingen som helst ställning, vare sigpositiv eller negativ, till om man ska använda sig avalternativ finansiering. Man bara konstaterar att oav-sett vilken finansieringsform man väljer får den intevara vägledande för om en investering ska komma tillstånd. Det är den sammanlagda samhällsnyttan somska ligga till grund för om man ska investera ellerinte.Karin säger att utskottet har byttståndpunkt när det gäller alternativa finansieringar.Det är väl ändå att dra det väldigt långt.Utskottet och har vid minst två tillfällentagit ställning och ställt sig positiva till alternativfinansiering.I betänkandet säger vi på s. 13 att eftersom riks-dagen ska behandla en infrastrukturproposition omnågra månader känns det överflödigt att nu ta ställ-ning till frågan. Därför avslås motionen.Det är ju inget nytt ställningstagande från riksda-gens sida. Jag har åtminstone inte uppfattat det så närutskottet har behandlat frågan.Fru talman! Jag konstaterar än en gång att det ärett enigt utskott som står bakom förslaget i betänkan-det och jag yrkar bifall till det.Anf. 241 () re-plik:Fru talman! har rätt: Två gångertidigare har utskottet uttalat att man ska prova trePPP-projekt. Man har också talat om vilka tre PPP-projekt det har handlat om. Båda gångerna har eninfrastrukturproposition varit aviserad. är det etttredje likartat läge.I vårt betänkande säger vi att vi inte är beredda attuttala oss för detta. Om det hade funnits underlag fördet hade vi kunnat upprepa vårt tidigare ställningsta-gande, att man ska prova detta och att det ska finnasmed i infrastrukturpropositionen.Så står det inte. Jag antog att vi var medvetna omden här texten när vi ställde oss bakom den. Jag kaninte uppfatta att det är en kursändring jämfört med attförespråka att detta ska ingå i infrastrukturpropositio-nen.Anf. 242 HANS () replik:Fru talman! Vad utskottet har sagt är att det intefinns någon anledning att på grund av revisorernasbetänkande och den här motionen ta en ny ställning ifrågan någon månad innan infrastrukturpropositionenska behandlas.Utskottet har inte sagt något annat.Anf. 243 () re-plik:Fru talman! Vi har ju tidigare uttalat att vi börprova det. Det gör vi inte . Jag kan inte sedet som något annat än ett resultat av den mycketgrava kritik mot de lånefinansierade projekten somrevisorerna har redovisat.Den socialdemokratiska regeringen har satt en ärai att ha sanerat statens finanser. Vi har en låneskuldpå vägar som uppgår till 13,5 miljarder, exklusiveÖresundsbron. Jag tycker att vi ska värna om denstatsfinansiella ekonomiska situation vi har och intedra på oss ytterligare skulder som framtida besluts-fattare ska ta ställning till och betala.Anf. 244 HANS () replik:Fru talman! Jag skulle vilja rekommendera KarinSvensson att läsa revisorernas skrivelse tillriksdagen. Det har hon uppenbarligen inte gjort.Vi har fört långa diskussioner om skrivelsen medrevisorerna. Vi har konstaterat att det ofta är bristfäl-ligt underlag i samband med att man fattar beslut omolika infrastrukturprojekt. Vi har konstaterat att detdärvidlag inte är någon skillnad på de projekt somfinansieras på traditionellt sätt och de projekt som harfinansierats med lån eller annan alternativ finansie-ring.Från revisorerna har man slagit fast, och den upp-fattningen delar utskottet till fullo, att det inte får varaså att man bara för att man väljer en annan finansie-ringsform prioriterar upp ett projekt före ett annat.Man ska ha normal planering av vilka projekt manska bygga. Finansieringsformen ska inte avgöra ivilken takt de ska dras i gång.Om man läser skrivelsen ser man att revisorernainte på något sätt är kritiska till att man använderalternativ finansiering. Man konstaterar bara att manbehöver ett bättre beslutsunderlag i planeringsproces-sen, och att behöver få bättre redovisningav vilka skäl som ligger bakom att man väljer attprioritera olika projekt.Anf. 245 ():Fru talman! inledde med att sägaatt han tyckte att det var överflödigt att ta till orda.Jag är av annan mening. Jag tycker att den undervis-ning som nu har gett till en som jagnågon gång har uttryckt är ett trafikpolitiskt yrväderhär i kammaren har varit välgörande. Därför tror jagatt debatten hade sin stora fördel här. Om man villtala tennisspråk kan man säga efter det replikskifte vijust har avlyssnat: fördel PPP.Jag instämmer helt när så klokt sä-ger att investeringarna ska ses till samhällsnyttan ochska ha en tydlig planering. Det är det som revisorernahar tagit upp. De har varit kritiska till att det inte harvarit så i det förgångna.Min poäng, fru talman, är att jag ger högt berömåt det trafikutskott som enhälligt har sagt att reviso-rernas kritik av regeringens handläggning måste taspå allvar. Jag sade också i mitt första anförande attdet här måste näringsministern ta till sig så att vi fåren annan tingens ordning.Om det kan ske är inte denna debatt heller förgä-ves.Anf. 246 HANS ():Fru talman! Jag vill bara påminna att revisorerna inte heller har sagt att PPP-finansiering är positivt. Man tar helt enkelt inte ställ-ning i frågan.Jag reagerar lite mot att man från olika håll - bådefrån dem som är positiva till PPP-finansering och fråndem som är negativa - använder revisorernas rapportsom slagträ i debatten. När revisorerna inte tar ställ-ning måste man respektera det.Naturligtvis ska samhällsnyttan avgöra.Något som står tydligt i revisorernas skrivning,och som kanske inte stod så tydligt i rapporten, är attnär man pratar om samhällsnytta menar man inte barastrikt samhällsekonomiska kalkyler, utan det finnsockså andra samhällsnyttor som inte går att mäta ipengar.Vad revisorerna menar, och vad utskottet ställt sigbakom, är att man på ett bättre och tydligare sättmåste redovisa vilka de nyttor är som är förknippademed ett projekt som ska startas.Anf. 247 ():Fru talman! Jag tror att när röken har lagt sig efterdenna debatt står revisorernas rapport kvar med enmycket stor tyngd. Det är välgörande att trafikut-skottet har ställt sig bakom detta. Återigen måsteregeringen på allvar ta till sig det här.När det sedan gäller att tolka vad man säger omolika saker, instämmer jag i synpunktatt revisorerna i PPP-frågan kan vara nog så neutrala.Det är kanske mänskligt att vi tänjer ett stycke åt dethåll vi önskar. För vår del ska ingen ta fel på vilkenfärdriktning vi vill ha när det gäller alternativ finansi-ering.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )21 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2000/01:135 Handlingsplan för konsumentpolitiken2001-20052000/01:145 Upplösning av stiftelser i vissa fallRedogörelse2000/01:RS2 årsredovisningför verksamhetsåret 2000Motionermed anledning av prop.