prot · GO09122 · 2001-06-11 00:00:00 — handlar det omifall det vore bra för de baltiska staterna.Jag är övertygad om att det entydigt vore till för-del för de baltiska staterna och också för . Dessutom har de uttryckligen sagt vad de vill.Så varför skulle vi inte stödja dessa länder i derasansträngningar?Det finns nu ett historiskt fönster. Om bemödade sig att tala med politiker i de baltiskastaterna skulle han se hur angelägna de är om attsäkra sina demokratiers överlevnad långsiktigt genomatt komma med i en europeiska säkerhetsordningsalla delar, och det inkluderar Natomedlemskap.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att vi inte säkrardemokratin över huvud taget om vi söker oss tillmilitärallianser. Det är min analys och Vänsterpartietsanalys. har en annan analys.Vad jag också har sagt när det gäller militärastrukturer är att de inte är demokratiska. Det är själv-klart eftersom de bygger på ordergivning. De är auk-toritära. Så är det enligt vår analys.Det finns sådana chauvinistiska och odemokratis-ka krafter, precis tvärtemot vad som sägs i StenTolgfors och analys. Jag anser att dessaskulle stärkas, och det innebär en tillbakagång till detkalla kriget.Vi ska respektera de baltiska staternas beslut omde ska vara med i Nato eller inte. verkar detsom att och andra borgerliga partiertycker synd om människorna i . De stackar-na kan inte göra någonting själva, och därför måste vihjälpa dem. Låt dem bestämma själva! Det är derasbeslut om de vill gå med i Nato eller i EU. Det är detsom vi ska respektera.Anf. 17 ()replik:Fru talman! tar sin utgångspunkt isin kritik mot i vår reservation som gällerdemokratimålet. Men jag förstår att ändåi stort delar uppfattningen att demokratier skapar enstabilare värld och minskar krigsrisken.Sedan gör en tankekullerbytta såsomjag upplever det. Han säger att när ett land har fattatett demokratiskt beslut ska vi acceptera det och intekritisera det. Jag menar att vi mycket väl kan göradet. Ordet är väl fortfarande fritt. Vi kan ha vår synpå hur vi ser på saker och ting.Murad tog upp som exempel. Det ärklart att vi accepterar vad det irländska folket säger,men det är inte säkert att vi delar den uppfattningen.Då måste vi kunna framföra det, eller hur?Att inte kunna kritisera ett demokratiskt beslut ärfel enligt hela den demokratiska processens tanke-gång. Man ska naturligtvis ha en öppen dialog.Sedan vill jag ställa en fråga till påsamma tema: Anser att är ettdemokratiskt land? Anser att ett demo-kratiskt beslut har fattats om att köpa svenska JAS-plan? Skulle det betyda att inte skullekunna kritisera detta beslut? Jag har uppfattat attVänsterpartiet är väldigt kritiskt mot detta demokra-tiskt fattade beslut. Hur gå det ihop egentligen?Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag har sagt att vi inte ska lägga oss ideras beslut, utan det ska vi respektera. Jag har intesagt att vi inte ska vara kritiska och inte föra en dia-log och en debatt.Men jag kritiserar ochFolkpartiet för att man säger att har fattat ettfelaktigt beslut mot utvidgningen som inte stämmermed verkligheten, eftersom man har sagt nej till . Jag tycker att ochFolkpartiet ska respektera beslut.Man har sagt nej till militarisering och till denökade makten för de stora länderna i EU. Jag kritise-rar när han säger att man harfattat ett felaktigt beslut.Självklart har rätt till sinkritik och analys. Vi ska debattera också Natofrågan.Moderaterna säger precis samma sak, att det är avsvenskt intresse att de baltiska staterna ska kommamed i Nato. Jag anser inte det, och jag anser att Folk-partiet gör fel analys.Anf. 19 ()replik:Fru talman! har svängt 180 gra-der. säger han att visst ska vi kritisera om vi intedelar den ståndpunkt som landet har tagit i ett demo-kratiskt beslut. Det gör han antagligen mot bakgrundav att jag tog exemplet och JAS, där Väns-terpartiet har varit otroligt aktivt. Man kan bara dratvå slutsatser av detta, antingen att Vänsterpartietanser att inte är ett demokratiskt land elleratt man, som sagt, svänger och säger att man kankritisera detta beslut.När det gäller har jag inte sagt att det är ettfelaktigt beslut, för folket där kan ju inte ha fel i sig.Vad jag säger är att jag anser att det är en olyckligutveckling för om man säger nej till utvidg-ningen. I så fall är det ett dåligt beslut, och den upp-fattningen kommer vi naturligtvis att fortsätta hävda.När det sedan gäller Nato tycker jag att MuradArtin något ska sänka rösten och se tillbaka historiskt.Vad hade egentligen hänt under det tid -då vi här i väst låg under skyddet av ett Natoförsvarav våra demokratiska värderingar, värderingar ommänskliga rättigheter osv. - om vi inte hade haft detstödet gentemot de expansionistiska förslag som komfrån öst där kommunisterna skulle göra hela världenkommunistiskt? Där fanns en otrolig expansionslustaatt vi alla skulle komma in under detta fantastiskakommunistiska beskydd. Vad hade hänt med vårfrihet egentligen? Fundera lite över detta, MuradArtin, innan ni så hårt kritiserar vad Nato står för.Det är alldeles riktigt att vi naturligtvis välkomnardet baltiska folkets beslut att gå in i Nato, eftersom vihar uppfattningen att också ska göra det.Anf. 20 () replik:Fru talman! Det är egentligen det som är utgångs-punkten för , att tala för medlemskap iNato för . Vad man vill är att först Baltikumoch sedan ska komma med i Nato.Vad jag har sagt är att det uppfattas som att vi iSverige utövar påtryckningar gentemot staterna iBaltikum för att de ska gå med i Nato. Att vi skarespektera deras beslut är självklart, och det gör jagockså när det gäller deras ansökan om medlemskap iEU och deras vilja att vara med i EU. Blir det ett jaeller ett nej får jag respektera det, på samma sätt somjag respekterar om de ansöker till Nato, oavsett om deblir medlemmar eller inte. Det har jag sagt att jag harrespekt för.Jag har inte heller sagt något om ifall ärickedemokratiskt när de där fattar sina egna beslut.Vad jag kritiserar är att förebygga konflikter medbomber, granater och JAS-plan. Konflikter ska före-byggas med politiska medel. Det är det jag menar.Jag är i grunden pacifist. Jag tror inte att man löserproblemen med bomber och granater, som Folkpartietvill genom att vidga sådana allianser.Först skriver man om hur viktigt det är med de-mokrati, och sedan svänger man. Det är inte Vänster-partiet som svänger. Det är just somsvänger och vill att och sedan också Baltikumska vara med i Nato.Jag tror att vår analys är riktig.Anf. 21 () replik:Fru talman! måste i alla sammanhang för-döma agerande mot mänskliga rättigheter iTjetjenien, såväl inom EU och FN som i andra inter-nationella sammanhang. Det måste vi alla göra somöver huvud taget kommer i närheten av sådan infor-mation. Om inte detta hjälper, som sägerfrån talarstolen, ska vi fortsätta att fördöma. Vi kaninte ta till, som säger i ett annat sam-manhang från talarstolen, bomber, granater och JAS-plan. Det hjälper inte, utan vi måste agera på annatsätt.Då skulle jag vilja ställa frågan: Har annat förslag när det gäller agerandet i den härfrågan?Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra att BirgittaAhlqvist tar upp just inskränkningarna i mänskligarättigheter för civilbefolkningen i . Jagtycker också att det är bra att man i betänkandetlyfter fram att man ska fördöma och dessagerande i . Men jag är försiktig när detgäller att använda biståndet eller stödet som påtryck-ningsmedel. Kan socialdemokraterna tänka sig attanvända det som påtryckningsmedel gentemot Ryss-land om mänskliga rättigheter kränks och kriget inteupphör?Anf. 23 () replik:Fru talman! Det är möjligt att man kommer i ettsådant läge att man får diskutera en sådan sak, men idagsläget gäller det att i alla internationella samman-hang fördöma alla brott mot mänskliga rättigheter iTjetjenien.Anf. 24 () replik:Fru talman! Det är vi ense om. Jag har ingentingatt tillägga.Anf. 25 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall tillFolkpartiets reservation 2 under mom. 2.Sedan ska jag göra något som är lite ovanligt. Jagska be en bön:Tack för EU:s närvaro i världspolitiken.Tack för det inflytande som denna union har överutvecklingen i mitt före detta hemland.Jag var i det rumänskaparlamentet, i den pampiga plenisal som Ceaucescubyggde för att höra på sig själv och där ljudet faktisktinte cirkulerar - det är bara ett bad av eko. Där harjag sett hur det extremnationalistiska Storrumänskapartiet hålls i schack tack vare strävan att komma in iEU. Det är därför som den ungerska politiska unionenspelar en mycket viktig roll i parlamentet. Det ärdärför som minoriteternas representanter har ett antalsärskilt vikta platser i parlamentet. De kan ocksåspela en viktig roll i motverkan av extremnationalis-men. Detta skulle inte ha varit möjligt om inte bådeUngern och strävat ordentligt efter med-lemskap i unionen.Vi får komma ihåg att det finns en mycket gam-mal konflikt där och att det inte har varit möjligt attskriva en enkel pakt om god grannsämja mellan och under många, många decennier.Denna pakt kom till 1996 därför att båda ländernaville komma in i EU.Strävan att komma in i EU utgör ett fantastisktredskap för demokratisering. Man måste uppfylla dekrav som vi alla känner till, och därför spelar kravenen viktig roll i inrikespolitiken i de här länderna.Just nu tycker jag att det är väldigt viktigt att på-minna om att oberoende medier i ansökarländerna, ikandidatländerna, är ett oerhört viktigt villkor fördemokratisering. Public service ska i alla demokratierstå i allmänhetens tjänst - inte i en viss regeringstjänst, inte i ett visst partis eller en gruppering avpartiers tjänst. I finns det faktiskt försök attmanipulera tillbaka en sådan situation.Jag vill också än en gång påminna om att demo-krati inte bara är en fråga om institutioner, regler ochlagar. Demokrati är i högsta grad en fråga om attityd,tänkande och handling, och där har vi fortfarandeväldigt mycket kvar att göra.Anf. 26 ():Fru talman! Under ordförandeskap i EUhar regeringen lagt ned ett stort arbete på att drivautvidgningsprocessen framåt. Flera mycket svårakapitel har kunnat avslutas . Detta harväckt kandidatländernas hopp om ett ökat tempo iförhandlingarna i en situation där missnöjet med EU:sallt längre långbänk i förhandlingarna växer stadigt.Men det är verkligen inte tid att skörda framgång-ar då vi tvingas konstatera att äventyrar helatempot i utvidgningsförhandlingarna genom sitt nejtill . Det är politiskt helt oförståeligt hurIrland, som fått så mycket ekonomiskt stöd av EU föratt bygga upp sin egen standard, kan sätta stora käp-pen i hjulet och hindra de nya kandidatländerna att fåEU:s hjälp att bygga upp sin standard. Det kan intebetraktas som annat än missunnsamhet och politiskegoism, vilket är ovärdigt en västerländsk demokrati.Fru talman! Mot denna bakgrund måste vi nukonstatera att det mesta återstår att göra i förhand-lingsarbetet. är det oerhört viktigt att vi i Sverigeinte låter vårt engagemang ta slut i och med ordför-andeskapet. Vi måste fortsätta att på alla vis försökalösa upp de svåra knutar som hindrar medlemsländer-na att komma överens. Låt oss också erkänna att destörsta hindren i förhandlingsprocessen just nu inte ärkandidatländerna. Dessa gör faktiskt oerhör-da framsteg. Problemen finns inom EU:s medlems-länder, som varken kan enas om gemensamma för-handlingspositioner eller ens stå fast vid Nicefördra-get. Med beklagande tvingas vi accepterakraven på övergångsperioder i fråga om arbetskraf-tens fria rörlighet, något som ju i praktiken innebär ettandra klassens medlemskap i upp till sju år.Fru talman! När vi debatterar utvecklings-samarbetet med Öst- och finns det skälatt påminna om dessa orättvisor. Det bästa biståndEuropa kan ge är naturligtvis att skynda på anslut-ningsprocessen för de länder som står på tur samt attutveckla de politiska och ekonomiska förbindelsernamellan EU, , och Vitryssland.Fru talman! Även det traditionella ekonomiska bi-ståndet spelar en viktig roll. Oändligt mycket finns attgöra för att stödja utvecklingen i Öst- och Centraleu-ropa. Mycket görs både av och inom EUgemensamt. Vi kristdemokrater vill särskilt prioriteradet rättsliga, juridiska utvecklingssamarbetet. HelaEuropa ska bli ett område av frihet, säkerhet ochrättvisa för våra medborgare. En fungerande rättsstatär grunden på vilken både demokrati och marknadse-konomi måste byggas. Kampen mot korruption är heltavgörande för en sådan utveckling.Fru talman! Ett fungerande rättssystem är ocksåvad som krävs om man ska kunna garantera det mi-nimum av mänsklig värdighet som måste rymmas i demänskliga rättigheterna. Vi kristdemokrater har underutskottsarbetet betonat att respekten för de mänskligarättigheterna måste göras till ett övergripande mål ochantas som riktlinje för detta arbete. Vi är övertygadeom att det krävs ett långsiktigt arbete för att Öst- ochCentraleuropa ska stärka sin kultur för mänskligarättigheter. Det räcker alltså inte med lagar och för-ordningar. Medvetenheten om det unika och okränk-bara människovärdet måste vara förankrat i männi-skors sätt att tänka och agera i vardagen. Där kan vårtbistånd komma till hjälp. Tyvärr har vi konstaterat attde mänskliga rättigheterna som mål och medel i stortsett saknas i regeringens proposition.Fru talman! Jag yrkar bifall till Kristdemokrater-nas reservation nr 1.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas ).5 § Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleut-bildningarFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2000/01:UbU17Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbildningar(prop. 2000/01:71).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas ).6 § KärnsäkerhetFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU19Kärnsäkerhet.Anf. 27 ():Fru talman! Detta betänkande om kärnsäkerhetbehandlar två motioner, en från och enfrån . De har rubrikerna Hantering avkärnavfall samt En anständig kärnavfallspolitik. Imotionerna och betänkandet tas viktiga frågor upp,frågor som berör flera generationer framöver. Detgäller hur vi ska ta hand om vårt kärnbränsleavfall påett säkert och acceptabelt sätt. Motionerna tar bl.a.upp frågor om prioritering av de tre funktionsvillko-ren tillsynsfrihet, svåråtkomlighet och återtagbarhetav kärnavfall när det gäller ett framtida slutförvar.Även antalet platser för platsundersökningar, stöd tillkommuner och frivilligorganisationer, vetoventilensamt frågor om import och export av kärnavfall tasupp.Vi i arbetar för att kärnkraften skaavvecklas. Avvecklingen har påbörjats och ska fort-sätta. har varit emot både etableringoch utbyggnad av kärnkraften. Det är en ohållbarenergikälla som medför oerhörda risker för miljön.Vår kritik har genom alla år varit baserad på specielltkärnavfallsfrågan med dess konsekvenser för kom-mande generationer samt att det inte har funnits nå-gon bra lösning på den frågan.Eftersom vi är ett parti som vill ta ansvar gällerdet att vi förhåller oss till den nu rådande situationenoch tar ett ansvar för att få en lösning av kärnavfalls-problematiken. Kärnavfallsfrågan behöver lyftas upptill en diskussion på nationell nivå. Det är inte bara enkommunal fråga för eventuellt berörda kommuner.Berörda kommuner behöver ha hjälp och stöd i olikaformer.Sedan 1972, då den första reaktorn i Oskarshamnstartade, har svenska kärnkraftverk producerat radio-aktivt avfall som det har pågått utredningarför att hantera avfallsproblemet. Ambitionen är atthindra spridning av avfallet under de hundratusentalsår då radioaktiviteten är livsfarligt hög och att intebelasta kommande generationer med risk, ansvar ellerkostnader för vår tids atomsopor. Ingen avfallshante-ring av detta slag kan dock göras helt säker. Denverkliga ambitionen är därför att inte belasta kom-mande generationer med onödiga risker, onödigtansvar eller onödiga kostnader.Risker och ansvar för kommande generationermåste minimeras genom lämpligt val av slutförva-ringsmetod och plats för förvaret. Metodvalet förut-sätter att man först redovisar de funktionsvillkor somman vill att slutförvaret ska klara. har detpresenterats tre funktionsvillkor.Villkor 1 är tillsynsfrihet. Förvaret ska inte krävaövervakning eller underhåll för att fungera. Man kansäga att det ska ha gjorts tillräckligt svåråtkomligt föratt skyddas mot oönskade eller oavsiktliga intrång.Funktionsvillkor 2 innebär att förvaret ska utfor-mas så att avfallet kan återtas om framtida generatio-ner skulle vilja använda det klyvbara avfallet ellerreparera eller förbättra förvaret.Funktionsvillkor 3 innebär att förvaret ska utfor-mas så att man snabbt kan förhindra ett återtagandeav avfallet om framtida generationer anser att riskenär större än fördelen med ett återtagande.Inom dessa tre villkor finns som ni kanske harmärkt en motsättning i kravet på kärnavfallets svåråt-komlighet och i kravet på återtagbarhet. KBS-3-metoden, som innebär att det använda kärnbränsletkommer att förvaras i kapslar av koppar och järn 500meter ned i berggrunden, kan endast som jag ser detkonkurrera med förvaring i djupa borrhål om och näråtertagande prioriteras före funktionsvillkoren 1 och3.Därför är det viktigt att en prioritering av de trefunktionsvillkoren görs före platsvalsprocessen.Funktionsvillkoren ska ju vara vägledande då detgäller metodvalet, och metodvalet är i sin tur vägle-dande när det gäller faktorer som förvarets djup ochbergartsval. Det är alltså av vikt för allsidighet ochförtroende att det finns mer än en metod framtagensamt att relevant forskning satsas på mer än en metod.Vi i efterlyser i en reservation enutökad möjlighet för frivilligorganisationer att påbåde nationell och lokal nivå kunna få del av det stödsom ges för informationsinsatser, så att det kan ges enallsidighet i informationen, en allsidighet som ut-vecklar och skapar en större trovärdighet i processen.I ett regeringsbeslut säger re-geringen att den överväger att ett särskilt stöd skakunna ges till frivilligorganisationer. Så sade ävenmiljöministern i ett interpellationssvar år2000. Det är nu att regeringen kommer tillskott med sitt övervägande. Var sitter proppen somgör att man fortfarande överväger? Vi vill se ett posi-tivt resultat nu.När det gäller platsundersökningar beslöt rege-ringen att platsundersökningar börske på minst två platser. Vi i anser detsom viktigt att platsundersökning sker på fler ställenän två platser samt att själva platsbegreppet definierasbättre. Vi föreslår i vår reservation att dessa under-sökningar ska ske på minst tre platser fördelade på treregioner. Det kan ju hända att det vid provborrningeller vid den fördjupade studien av miljöpåverkanvisar sig att någon av de utvalda platserna inte harförutsättningar att klara ett säkert slutförvar eller blir förhindrad att gå vidare av annat skäl. Då ärdet viktigt att det finns alternativ när man går vidare,så att regeringen inte behöver köra över ett kommu-nalt veto.Kommunerna kan använda den kommunala veto-rätten och säga: Nej, vi vill inte ha detta hos oss. Menjust för slutförvar av använt kärnbränsle har detkommunala vetot vissa begränsningar. Regeringenkan, om den vill och vågar, besluta om att ge lokalise-ringstillstånd även om kommunfullmäktige i denberörda kommunen har använt sitt veto och sagt nej.Denna möjlighet har begränsat trovärdigheten i denlokala demokratiska processen i förstudiekommuner-na och skapar också onödig oro när kommuninnevå-narna ska göra bedömningen om de vill gå vidare platsundersökning. Det råder otydlighet omförutsättningarna för att utnyttja vetoventilen. SKBoch vissa kommuner framför ståndpunkten att rege-ringen aldrig kommer att utnyttja den.Det är därför angeläget att regeringen redovisar enpolicy för hur den har tänkt använda vetoventilen ikärnavfallsfrågan efter det att provborrningar är ge-nomförda. Det kan inte vara ansvarsfullt gentemot dekommuner som ingår i den nuvarande platsvalspro-cessen att det finns olika tolkningar av vad vetoven-tilen reellt innebär.I reservationerna 10 och 11 tar vi upp konsekven-serna av fri rörlighet på kärnavfallsområdet samtexport och import av kärnavfall.Konsekvenserna av fri rörlighet på kärnavfallsom-rådet inom EU är en sak som oroar oss. Det finns intenågra EU-regler som förhindrar medlemsländerna attexportera kärnavfall mellan sig, tvärtom, eftersomEU:s tre friheter här kommer in, nämligen för kapital,varor och tjänster.Vänsterpartiet anser att ska ta hand omsitt eget kärnavfall och inte importera andra länderskärnavfall. SKB måste kunna garantera att utländsktkärnbränsleavfall inte hamnar i de svenska berglag-ren. Risken finns, eftersom SKB:s störste ägare, Vat-tenfall, numera är delägare i tyska kärnkraftverk.Det radioaktiva avfallet är ur internationell syn-vinkel att betrakta som en tickande bomb. bördärför ta initiativ till att frågan om förvaring av detradioaktiva avfallet tas upp i olika internationellaforum. Inte minst måste arbetet med kärnavfallsfrå-gorna inom EU i allt högre grad inriktas på att skapasäkra förvaringsmetoder i berörda medlemsländer ochpå att se till att minimera uppkomsten för att senareupphöra med denna typ av avfall, annars ökar trycketpå medlemsländerna där relativt säkra metoder harskapats.Regeringen bör redovisa konsekvenserna av vadEU-reglerna om fri rörlighet för varor och tjänsterinnebär för del när det gäller kärnavfall.Sverige bör oavsett klart deklarera inte ska importera eller exportera kärnavfall.Enligt kärntekniklagen är det förbjudet att utansärskilt tillstånd här i riket slutförvara använt kärn-bränsle från en anläggning i ett annat land. Observerapassusen utan särskilt tillstånd.Av vad jag kan utläsa så får man slutförvara ut-ländskt kärnavfall i trots vad som sagts tidi-gare, om synnerliga skäl föreligger. Då uppstår förmig frågan: Vad är synnerliga skäl i denna fråga?Fru talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillreservationerna 1, 4 och 10. Givetvis står vi bakomäven våra övriga reservationer.Anf. 28 ():Fru talman! publicerades en under-sökning av där man hade frågatmänniskor i om olika saker när det gäller kär-navfall. Det visade sig att av de tillfrågade trod-de att är förstudiekommun av geologiska skäl,alltså därför att det är i som man kan få detsäkraste förvaret av kärnavfallet.Vad skulle dessa människor, som är beredda att taemot kärnavfallet av sådana skäl, säga om de vissteatt detta inte är de verkliga skälen, utan att placering-en i deras kommun inte har något med säkerhet attgöra utan att det mera handlar om politisk acceptans,att den som går med på att ta det får det under vissaförhållanden? Jag tror att det kan bli ett stort bakslag ifråga om den här sortens lokalisering. Den långsiktigasäkerheten måste vara den överordnade målsättningennär det gäller hur och var kärnavfallet ska tas omhand.SKB:s nuvarande verksamhet såsom den bedrivs iförstudiekommunerna gör tydligt att säkerheten baraär en faktor som ska värderas mot ett antal andra,t.ex. industriella.SKB:s hantering av kärnavfallsfrågan visar myck-et stora brister i systematik både då det gäller metod-val och platsval. Det är inte på något sätt förvånandedå aktuella myndigheter och regeringen har tillåtitSKB, ett aktiebolag, att på egen hand designa be-slutsprocessen. Bristerna i processen försöker bolagetkompensera genom skicklig marknadsföring ochvinklad information. På detta sätt har företaget lyck-ats skapa acceptans för sin verksamhet bland dekommunalpolitiska församlingarna i sex kommuner.Kärnavfallsfrågan har en nationell karaktär. Ge-nom dess platsbundenhet kommer ändå det främstaansvarstagandet att krävas av de närboende, både levande och framtida generationer. De har rätt attkräva att både metodval och platsval baseras på enöppen process utgående från nationell skala, där denlångsiktiga säkerheten är överordnad. Samhälletsskyldighet är att utarbeta en demokratisk beslutspro-cess baserad på insyn, deltagande, delaktighet ochlogik, som når den ambitionsnivån.Utförda opinionsundersökningar har visat att denlångsiktiga säkerheten är det som allmänheten sersom den viktigaste lokaliseringsfaktorn. Man villhitta det bästa berget.