prot · GO0974 · 2001-03-06 00:00:00 — Det tror jaginte är några bekymmer för någon enda länsstyrelse.Grundfrågan om huruvida man ska vända sig tillkommunerna om man är missnöjd, handlar egentligenom vi ska ha en socialtjänstlag och ansvaret hoskommunerna. Jag menar att kommunerna ska ha ettansvar, precis som det regleras i nuvarande social-tjänstlag och som det kommer att regleras i det för-slag vi lägger. Det är kommunerna som är ansvarigaför en väl fungerande äldrevård. Det betyder att denmedborgare som inte är nöjd med hur kommunenlever upp till detta ansvar ska utnyttja sin rätt sommedborgare att diskutera detta i kommunen. Det är engrundläggande fråga om demokrati.Jag skulle vilja fråga vad det är för system somskulle kunna ersätta detta. Vad är det för föreställningom äldreomsorgen som gör att vi ska ersätta detta?Jag förstår att det finns tankar om en sorts äldrepengoch liknande, men hur ska det fungera om man ärmissnöjd? Vem ska man vända sig till om det intefungerar? Vem ska se till att pengen kan användasrätt om man inte är nöjd med det?Det finns bara ett sätt som kan fungera, och det äratt lagstifta om kommunens skyldigheter, att se till attstaten har instrument nog att följa upp att kommuner-na lever upp till sina skyldigheter. Det gör länsstyrel-sen och , och det gäller att de två stat-liga myndigheterna samverkar. Vi har många braexempel på att det fungerar. är, somsagt var, ett exempel där vi kan se att samverkanmellan de två tillsynsmyndigheterna utvecklas och attvi får en bra statlig tillsyn.De exempel som pekar på,nämligen brister som länsstyrelserna eller Socialsty-relsen har påpekat, är en del av det tillsynsarbete vitalar om. Det vore egendomligt ifall länsstyrelsernaeller sade att allting var perfekt. Dåkanske vi inte behöver någon tillsynsmyndighet. Vikonstaterar att tillsynsmyndigheterna ska peka påbristerna och kommunerna ska leva upp till kraven.Vi vet vart man ska vända sig ifall kommunerna intelever upp till dem.Jag vill måna om ett system där socialtjänstlagenanger kommunens skyldighet. Oavsett ifall kommu-nen driver verksamheten själv eller ifall verksamhe-ten drivs i entreprenadform är kommunen den som äransvarig för att leva upp till socialtjänstlagens krav.Anf. 97 ():Fru talman! Vi har sett många exempel på hur feldet blir med delat huvudmannaskap och olika till-synsmyndigheter. Varför kaninte medicin, omsorg, hälso- och sjukvården få sittskolverk. Vi vill ha en övergripande tillsynsmyndig-het som garanterar att kommunerna gör det de ska.Varför behövde annars socialministern driva igenomvitesföreläggande mot kommuner som inte gör vad deska? Det är bara ytterligare ett bevis på att kommu-nerna inte alltid gör det de ska. I det fall jag tog upphandlade det om handikappade. Det är precis det sominte får hända.Vi måste ha ett delat ansvar. Även om kommu-nens politiker har ett ansvar för äldreomsorgen ochhandikappade ska de inte utöva tillsyn över den egnaverksamheten. Det är det vi vänder oss emot, social-ministern.Jag har tittat på tillsynsrapporterna och sett vadsom står i dem. Jag har rekvirerat rapporter från fleralänsstyrelser. Jag har läst och förfasats. Problemet ärinte att man inte skriver ned vad som har hänt utan tar för lindrigt på det. Det är för dålig uppfölj-ning. I en kommun har inte varit utepå och gjort någon uppföljning.I en studie som har gjorts i ett län presenteraskvaliteten i demensvården. Den bygger helt på perso-nalens uppfattning. Man erkänner i rapporten frånlänsstyrelsen att det kanske hade sett annorlunda utom man hade vänt sig till de äldre eller anhöriga. Varfinns patientperspektivet?Återigen, socialministern: socialministerngöra någonting med anledning av HSU:s förslag omen gemensam tillsynsmyndighet? Tycker socialmi-nistern att det är rimligt att man ska anmäla lex Sa-rah-fall till socialnämnden, till politikerna i den egnakommunen? Det kanske är därför vi får så få anmäl-ningar.Anf. 98 Socialminister ():Fru talman! Jag har redan svarat på frågan. Jagtänker inte lägga fram något förslag om att skapa entillsynsmyndighet. Jag är övertygad om att den ord-ning vi har kan utvecklas och ge den tillsyn vi talarom.Cristina Husmark växlar mellan en allmän kritikmot hur omsorgen fungerar och en diskussion om hurtillsynen fungerar. Jag vill inte hävda att tillsynenfungerar perfekt. Men jag kan inte se något annatsystem som skulle göra den bättre än en samverkanmellan länsstyrelserna och där manhittar ett sätt att arbeta tillsammans. Vi får den tillsynvi behöver.En bra tillsyn kommer att peka på brister. Minfråga var vem som ska ansvara. Vilken samhällsorga-nisation ska ansvara för att vi får en bra äldreomsorg?Jag menar att det är kommunerna. Det är viktigt attdet är så. Det är därför vi har infört möjligheten attförelägga kommunerna vite. De ska leva upp till detansvar som finns. Vem ska vi annars förelägga vite,om det inte finns en lagstadgad skyldighet för kom-munerna att svara för en god omsorg? Det är grund-läggande.Socialtjänstlagen ger kommunerna ansvar. Vimåste se till att de lever upp till det. Vi diskuteradetidigare handikappomsorgen. Om det blir ett påpe-kande om att kommunen inte lever upp till de kravlagstiftningen anger, ska man kunna förelägga kom-munen vite. Det är alldeles självklart. Det är så vi kanse till att kommunerna lever upp till kraven. Kommu-nerna måste ha det övergripande ansvaret. Jag harsvårt att tänka mig något annat system, såvida maninte tänker sig en helt annan ordning där vi betraktaräldreomsorg som vilken marknad som helst, därkommunen inte har något ansvar. Det vill vi inte ha.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2000/01:246 omlärarnas arbetsmiljöAnf. 99 Statsrådet ():Fru talman! har frågat utbild-ningsministern vad han avser göra för att läraryrketska bli mer attraktivt. Arbetet i regeringen är så för-delat att det är jag som ska svara på interpellationen.Jag delar uppfattning att lä-raryrket behöver bli mer attraktivt. Skolan har underett antal år genomgått stora besparingar som inneburitpåfrestningar för alla som arbetar i skolan. Trots dettahar det skett och sker en positiv utveckling i mångaskolor. Det är naturligtvis viktigt att lärare är delakti-ga och aktiva i detta utvecklingsarbete.Statens finanser är bättre och regeringen harsuccessivt kunnat öka statsbidragen till kommunernaför insatser inom vård, skola och omsorg. Genom ettsärskilt riktat statsbidrag till skolan, som riksdagenfattade beslut om , kommer ytterliga-re resurser att tillföras kommunerna i syfte att ökaantalet vuxna i skolan. Detta bör bidra till en bättrearbetssituation för både barn och vuxna i förskola ochskola.Viktiga förutsättningar för att trivas i arbetet ärstimulerande arbetsuppgifter, att känna delaktighet iarbetet och ha möjlighet att påverka sin arbetssitua-tion samt att ha utvecklingsmöjligheter i arbetet.Skolans utveckling är av vitalt intresse för att denska bli mer attraktiv som arbetsplats för lärarna. Detär då viktigt att lärarna har möjlighet att delta i ochpåverka denna utveckling. Avtalet på skolområdet gerdessa möjligheter.Regeringen har givit iuppdrag att förnya sitt arbete med att stödja utveck-lingen av förskola, skola och vuxenutbildning. har påbörjat en omorientering av sitt arbete såatt stöd till verksamhetsutveckling på ett tydligare sättriktas dit där behovet är störst. ska nå alla kommuner för samtal omkvalitet och likvärdighet inom förskola, skola ochvuxenutbildning. I arbetet med att stödja förbättringarär utvecklingsdialogen mellan och kom-muner och enskilda skolor en mycket viktig processoch den ska på olika sätt engagera alla lärare i ut-vecklingsarbetet.Kompetensutveckling är av avgörande betydelseför lärare att utvecklas i sitt yrke och för att de skakunna medverka i förskolans och skolans utveckling.Skolverket har därför på regeringens uppdrag pre-senterat ett omfattande program för kompetensut-veckling av lärare. specialpedagogisk utbildning, läroplanernasövergripande mål, samverkan mellan förskola, skolaoch fritidshem, förbättring av skolans läs- och skriv-miljöer, undervisning av barn och ungdomar medutländsk bakgrund och att förstärka elevernas basfär-digheter. Tillsammans med de insatser som respekti-ve arbetsgivare gör syftar denna satsning på kompe-tensutveckling till att stärka lärare i deras yrkesutöv-ning.I samarbete med , , , ochSvenska har Utbildningsdeparte-mentet tagit initiativ till ett femårigt projekt sombenämns "Attraktiv Skola". Just har drygt30 kommuner valts ut att medverka i projektet. Dethuvudsakliga syftet med projektet är att utvecklaarbetsorganisationer som stöder utvecklings- ochkvalitetsarbetet i skolan och att finna nya utvecklings-och karriärmöjligheter för lärare. Ett väsentligt kravpå de medverkande kommunerna är att de ska kunnasprida sina kunskaper och erfarenheter till andra re-dan under projektets gång. Detta är ett unikt samar-betsprojekt mellan ochparterna som jag kommer att följa med stort intresse.Rektors betydelse för en skolas utveckling ochskolans arbetsmiljö kan inte nog framhållas. På mittinitiativ arbetar en särskildarbetsgrupp med frågor om rektors arbetsuppgifteroch ledarskap i dagens och morgondagens skola. Enviktig del i gruppens arbete är att studera rektors rollsom ledare i en lärande organisation. Rektor har stortansvar för att verksamheter utvecklas och att försko-lan och skolan blir attraktiva arbetsplatser. Arbets-gruppen ska redovisa resultatet av sitt arbete i maj2001.I oktober år 2000 beslutade om en för-nyad lärarutbildning. Ett viktigt inslag i den reformenär att studenterna får ett större inflytande över sinutbildning. De kommer att mer fritt kunna välja in-riktningar och specialiseringar och därmed kombinerasin lärarutbildning med de ämnen och ämnesområdende är mest intresserade av. Studenterna kan ocksåvälja vilka åldersgrupper av barn och ungdomar devill arbeta med. Utöver ämnesfördjupning förstärksäven yrkesdelarna i lärarutbildningen och sammanta-get hoppas jag att det kommer att motivera än fler tillatt välja lärarutbildning.Anf. 100 ():Fru talman! Tack till skolministern som har gettett väldigt utförligt och bra svar. Jag vill först säga attanledningen till att jag ställde interpellationen tillutbildningsministern var att kanske han ser behovetav att lyfta upp lärarutbildningen, därav denna adres-sat. Men jag är glad för den här debatten. Jag hållermed om mycket av vad skolministern har sagt i sittsvar men vill naturligtvis lyfta fram en del saker.Visst var det väl så att när Arbetslivsinstitutetsrapport kom förvånade sig många av oss att återigenfå höra: Vad ska vi göra? Vad är det för situation somframträder allt tydligare? Hur kan vi lyfta fram det?Jag tror inte att vi, vare sig vi i eller rege-ringen, kan råda bot på alla de frågor och problemsom kan finnas. Alla frågor är inte lagstiftningsfrågor,men det hindrar inte att vi kan aktualisera dem så attde finns med i beslutsfattande.Arbetsbördan, att man saknar feedback på detman gör, att man själv har möjlighet att påverka var-dagen, tilliten från det omgivande samhället är fyradelar där vi kan spåra att problem finns. Jag vill sägaatt alla de här delarna kanske vi inte lagstiftningsmäs-sigt inte kan göra så mycket åt, men vi kan lyfta framdem. Det jag närmast funderar på är arbetsbördan.Lärare har många fler uppgifter än tidigare ochdessutom en del uppgifter som de inte får adekvatutbildning för. Det tynger naturligtvis.Jag funderar då mycket på när skolministern i sittsvar anger det avtal som är tecknat: Kommer detatt lätta arbetsbördan? När man resultatknyter visslöneökning, kommer det att påverka arbetsbördanytterligare?Det här är funderingar som jag har haft. Att självha möjlighet att påverka vardagen är en annan sak.Då skulle jag vilja ställa några konkreta frågor tillskolministern: det möjlighet att påverka t.ex.organisationen framöver? Kan man förändra den såatt den blir flexiblare för eleverna och för lärarna?Kan man påverka t.ex. intag när barn ska börja skolanfrån ? Skulle man kunna få in en mer individu-aliserad utbildning redan från början? Då tänker jagpå det som jag är helt övertygad om att vi alla ärinförstådda med, där jag mötte lärareunder mitt studiebesök och där många lärare tyckteatt det var mycket bekvämt att ta emot de nya barnenvid olika dagar. Man kunde möta varje barn utifråndet barnets behov. Det fanns redan ett etablerat soci-alt klimat i klassen. Det var inte alla som var nya vidsamma tillfälle.Tillit från det omgivande samhället är en annanfaktor. är jag också orolig för att ett kritisktförhållningssätt till skola och lärare gör att man intealla gånger blir riktigt säker i sin yrkesroll ens engång. Finns det funderingar från skolministern kringde här frågorna är jag glad för ett svar.Anf. 101 ():Fru talman! Frågan om lärarnas arbetsmiljö, mil-jön i skolan, är intressant, och den har vi diskuteratmånga gånger här i kammaren i interpellationer, ifrågestunder och i samband med behandlingen avmotioner och utskottsbetänkanden.Jag har inte särskilt mycket att erinra mot vadskolministern skriver i sitt svar. De skillnader vi harmellan socialdemokrater och moderater framgår här.Det är inte mycket att diskutera just , utan jag tyck-er att det är viktigt att se till skolan utifrån perspekti-vet arbetsplats för lärare - det är det vi diskuterar justnu - och för elever och övrig personal.Samtidigt som svaret kom kan vi läsa i tidningar-na att sjukskrivningarna ökar bland lärare. Antalet harökat med över 3 000 om man ser till de lärare som ärsjukförsäkrade i lärarförsäkringen. Antalet långtids-sjukskrivna lärare är 7 700. Det är ganskamycket. Lägger vi därtill att väldigt många lärare harbett att få bli pensionerade med avtalspensioneller liknande är det väldigt många välutbildade läraresom inte finns i skolorna på grund av sjukskriv-ning, förtidspension. Då måste man fundera på: Vadberor detta på? Pengar är det alltid möjligt att tillföra.Men om man ska se till sjukskrivningarnas ökninghar den sammanfallit med att de s.k. Perssonpengarnahar betalats ut. är jag inte någon elak person, såjag vill inte dra en parallell däremellan, även om detsammanfaller i tiden. Däremot bör vi fundera på omdet kanske inte är riktigt rätt metoder som man till-griper när lärarna upplever situationen så besvärandepå många skolor.Vi fick en . Bl.a. skrevs det omden på , där alla viktiga frågor numeradebatteras. Den tar upp friskolorna. Man säger att deär bra för alla, för eleverna och för lärarna. Friskolorär bra både för kommunala skolor och för friskolor,de höjer kvaliteten. Då är det viktigt att vi går vidaremed friskolor och inte stoppar dem, som vissa social-demokrater är så intresserade att göra . , som är ordförande i , skriver att det finns ett uppdämt behov att startaeget framför allt bland lärare och rektorer. Det måstebetyda - han känner situationen ganska väl - att detär många lärare som inte nöjda med den kommunalaskolan. De vill fortsätta som lärare, men de vill fort-sätta med en annan huvudman. Det är nog kruxet medkommunerna. Det är en väldig skillnad på hur kom-munerna sköter skolorna. Efter kommunaliseringenav skolan kan vi se att vissa kommu-ner satsar på en grundskoleelev,andra ungefär dubbelt så mycket. Det går inte atthänföra bara till att det är små skolenheter och långaskolskjutsar.Tiden rinner i väg, och jag ska bara kommenteranågot mer som skolministern säger i sitt svar. Det härmed attraktiv skola är bra. Det viktiga är att man harett underifrånperspektiv, man utgår från skolan därlärarna har sin arbetsplats. Det är inte alldeles säkertatt man alltid gör det.Skollagskommittén är intressant. Rektorsfrågantas upp i svaret också. Rektors arbetsuppgifter ochledarskap är väldigt viktiga och i morgondagensskola. Det är inte nödvändigt att en rektor ska varabåde pedagogisk ledare och administrativ och eko-nomisk ledare. Många rektorer klarar av en uppgiftväldigt bra. Det vore bra om Skollagskommitténskiljer ut de olika uppgifterna så att det finns en duk-tig person för varje uppgift.Anf. 102 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! I samband med min roll som ledamoti är jag ute och möter ele-ver, lärare, skolledare och andra grupper. Lärare villbevara och utöka sin kompetens. Det är viktigt attlärarnas professionalitet betonas. En lärare har för-hoppningsvis en gedigen utbildning. Lärarens roll ärmycket betydelsefull för varje enskild elev. Den elevsom inte trivs med sin lärare hämmas att i skolan gesin maximala kapacitet.Läraryrket är i grunden attraktivt, men störs avfaktorer som stora grupper, en ryckig skolpolitik,samhällsproblem som läggs på skolan, en försvagadföräldraroll osv. Därför saknar jag de elevvårdandeyrkesgrupperna i ministerns svar. En ständig ned-trappning av den elevvårdande personalen ökar sam-tidigt lärarnas arbetsbörda.Skolan är en av landets största arbetsplatser. Denbild som väldigt mycket ges av skolan är sko-lans misslyckande, elever som inte fått betyg. Närbilden av skolan blir negativ försvagas också lärarensstolthet över sin profession. Det är allmänt vedertagetatt läkare flyr till nya jobb om ett sjukhus får dåligrenommé.Det finns inte samma förståelse för en lärare somlämnar en skola. Föräldrarna har inte heller helt för-stått att lärarna är deras förlängda arm för skolan ochutbildningen. En lärare har inte ett stödteam omkringsig. En lärare arbetar ofta ensam och har ett stortansvar.Den offentliga debatten har kantrat till att handlaom politisk-administrativ styrning. Trots detta inte fokuserat den rimliga tidsgräns som måstesättas också för en lärares arbetsbelastning.Fru talman! Lärarna i är äldre i Sve-rige jämfört med genomsnittet i och EU. Derekryteringsproblem som kommunerna står inför göratt yngre lärare snabbt kan få högre löner än läraresom varit en skolas stöttepelare under en lång följd avår. Det gäller från kommun och riksdag att visa attlärarnas arbete är värdefullt. Det kan närmast kännassom en skymf att av lärarna 1999/2000var behöriga.En lärare som får fyra studenter som arbetskam-rater får förutom färre att dela den pedagogiska dis-kussionen med som ett brev på posten mera arbete attkonsultera och leda dessa. Jag har mött en sådanlärare.För att göra läraryrket attraktivt igen, måste denpedagogiska diskussionen stimuleras. stod sko-lan alltid i blickfånget som kulturförmedlare ochkulturskapare. Det är en utmaning för skolministernatt ge skolan tillbaka den kulturskapande rollen.Skolan ska vara en auktoritet att sortera, analyseraoch diskutera kunskaper och sätta in dem i sitt sam-manhang.Den som sökt till lärarutbildning har en stark vi-sion om att överföra kunskaper. Det är oftast ocksåpersoner som vill arbeta med människor och skapagoda relationer. Det krävs då en rektor som har kom-petens och tid för pedagogiskt ledarskap för verk-samhetens utveckling och en god arbetsmiljö. Dåmåste en strategi utvecklas för att vi ska kunna be-hålla lärarna i skolan. Ofta handlar debatten om re-krytering av nya lärare, men det saknas uppmuntran-de och värderande ord om de lärare som trots allt ärtrotjänare i skolan.Mellan 1993 och 1997 fördubblades procentan-delen kvinnliga lärare som kände olustinför att gå till arbetet. Vi borde också dela upp fråge-ställningen: Hur ska vi göra lärarjobbet attraktivt förkvinnor och män? Jag är glad över att har framställt den här interpellationen.Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Jag tänker använda min talartid till attnärmare gå in på vad projektet inne-bär, eftersom alla tre som deltar interpellationsdebat-ten har berört delar av projektet.115 kommuner var med och sökte om att få delta iutvecklingsprojektet . Det visar att detfinns ett mycket positivt intresse för ett förändrings-arbete i förskolan och skolorna. Kommunerna samlarnu sina utbildningsinsatser för att se dessa i helhet-sperspektiv och för att stärka arbetet med att skapa sågoda betingelser som möjligt för att främja barns ochungdomars möjligheter att tillägna sig kunskaper.Skola och kommuner ser nu över sin verksamhetoch formulerar de problem som det är viktigast attarbeta med för att utveckla förskolan och skolan.Attraktiv skola är alltså ett nationellt femårigt skolut-vecklingsprojekt.Skolministern har alltså tagit initiativ till projek-tet. Det drivs av tillsam-mans med , , , och SvenskaKommunförbundet.Projektet består av ett sammanhållet nationelltsamarbete och har olika projekt i de kommuner somdeltar. Projektets syfte är att säkra kvaliteten i skolanoch göra läraryrket mer attraktivt. Huvudmålen är att- som har nämnts - skapa arbetsorganisatio-ner som stöder utveckling och kvalitetsarbete, attfinna nya utvecklings- och karriärmöjligheter förlärare samt att främja skolutvecklingen genom sam-arbete med högskola och näringsliv.Läraryrket ska vara ett framtidsyrke och skolan enlärarorganisation där skolledare och lärare tillsam-mans tar ansvar för skolans och läraryrkets utveck-ling.Landets kommuner har inbjudits att delta, och detär många som har ansökt om att få vara med, och nuhar vi gjort ett urval av de som ska vara med i pro-jektet. Kommunerna har fått lämna en avsiktsförkla-ring där de också har ställt upp på de krav som vi harriktat. Dessa avsiktsförklaringar har undertecknats av- vilket är viktigt - politisk ledning, förvaltningsled-ning och fackorganisation. Alla parter måste alltsåvara involverade om vi ska kunna nå resultat. Erfa-renheterna av det nationella projektet ska dokumente-ras och spridas till andra förskolor och skolor.Arbetslivsinstitutet, som , är också med i projektet , ochdess roll kommer att vara forskning.Jag tror att det var som nämnde attdet var väldigt viktigt att det kommer impulser un-derifrån. Det är också en del i avsiktsförklaringen attarbetet måste bygga på ett underifrånperspektiv. Detär inte någon som kommer och talar om hur det skavara.Att vi har valt att ha denna samverkansform medalla dessa parter är unikt. Anledningen är att allaparter som är med såväl jag som minister inser att detmåste bli en samverkan om vi ska nå det goda resul-tatet. Det fungerar inte att en enskild part gör en del,utan det är denna helhetssyn som är så oerhört viktig.Den är unik eftersom det är första gången som vi här typen av samverkan.Vi har också valt den långa tiden av efter-som vi vet att processer tar tid, särskilt som det skavara ett underifrånperspektiv. Det är många männi-skor som ska påverkas för att attitydförändringar skakunna växa fram.Jag har stora förhoppningar på det här projektet.Jag vet också att man känner en mycket positiv tilltrotill möjligheterna att verkligen få vara med och på-verka en förändring i framtiden.Anf. 104 ():Fru talman! Det här är ett intressant projekt, detinser jag även om jag inte har vetat så mycket om dettidigare. Jag måste ändå fråga om det frigörs tid fördem som deltar i projektet. Det som upplevs somväldigt arbetsamt för de lärare enligt den rapport somjag nämnde i interpellationen var just att de inte orka-de med både en ökad arbetsbörda och ett deltagande iförändringsarbetet.Vidare vill jag återkomma till frågan: I hur höggrad kan det skapas frihet för lärare och den egnaskolan för att utveckla idéer kring organisation osv.för att bättre passa in? Det är den ena delen.Den andra delen gäller arbetsvillkoren för lärareoch deras lönesättning. Om vi ska höja statusen ochöka deras karriärmöjligheter lär man väl behöva ge-nomföra vissa förändringar som vårt folk här i riks-dagen har anledning att bry sig om.Anf. 105 ():Fru talman! Det är väl viktigt att vi kommenterardet som sägs från talarstolen. Jag tycker att projektetAttraktiv skola verkar intressant och positivt. Jag harhört väldigt lite om det förut. Jag vet lite mer om detnu.Har vi en kommunaliserad skola gäller det ju attkommunerna är aktiva. Jag har tidigare påpekat att vihar mycket mera skoldebatt här i än vadman har i kommunerna, trots att det är en kommunalskola. Vi diskuterar pedagogik, ämnen och allt möj-ligt annat medan man i kommunerna envisas med attdiskutera ekonomi och en budget i balans. Hållerskolan sin budget är det jättebra, och den får en klapppå axeln. Men man diskuterar väldigt lite om pedago-giken.