prot · GP0947 · 2001-12-13 00:00:00 — Jo, det framgår av våra motioneratt vi i flera avseenden har gemensamma ståndpunk-ter i olika sakfrågor, t.ex. det övergripande målet somjag har pratat om.Jag tycker ändå att man bör resonera om att för-nya målet, och göra det i dialog med näringslivet.Hur är det med miljön? Vi kristdemokrater uppre-par ständigt i våra riksdagsmotioner att trafikpolitikenmåste ha två utgångspunkter, nämligen tillväxt ellervälfärd å ena sidan och miljöhänsyn å andra sidan.Vi redovisar också förslag på åtgärder som bådeökar tillväxten och minskar miljöpåverkan. Vi tyckeratt vi har ett dubbelspår i trafiken, men s, v och mpkör på sitt enda spår allt längre in i återvändsgränden.I propositionen har regeringen en vision ,som vi tycker är mycket luddig. Allt ska bli bättre ochbättre, kan man sammanfatta visionen med. Vi före-slår i stället sju infrastrukturella utgångspunkter förtillväxt, säkerhet och miljö.För det första: Återställ den allmänna väg- ochjärnvägsstandarden.Många av transportlederna är i behov av en stan-dardhöjning. För att nämna endast ett av de stråk däreftersatt underhåll medför drastiskt förhöjda trans-portkostnader vill jag nämna inlandsvägen, huvud-sakligen riksväg 45.För det andra: Återupprätta nollvisionen.Om trafiksäkerhetsmålet ska vara realistiskt krävsatt vägarnas standard höjs. Även om detta inte ensamtär en tillräcklig åtgärd är det en nödvändig del avtrafiksäkerhetsarbetet.Vid sidan av de nationella och internationellastråk med motorvägar och fyrfältsvägar som vi före-slår ska byggas klara finns det endel projekt som är angelägna ur trafiksäkerhetssyn-punkt. Det är en motorvägsutbyggnad alternativtfyrfältsväg på sträckan , påE 22 genom och samt påsträckan . Breddning och ivissa fal fyrfältsväg bör genomföras på i , i ,E 22 i län och E 4 på sträckan talman! När jag är inne på området trafiksä-kerhet vill jag nämna en trafikgrupp som ofta kännersig bortglömd, nämligen motorcyklisterna. Jag harsjälv blivit en sådan som gått ochupptäckt att trafikmiljön inte alltid är utformad fördem som kör på två hjul. har glädjandenog upptäckt att de här fordonen också finns i Sveri-ge.För det tredje: Lös storstädernas trafikproblem.Väl fungerande transporter inom Stockholmsregi-onen är en avgörande förutsättning för en positivutveckling i i sin helhet. Vi redovisar i vårmotion fyra större projekt för att förbättra Stockholmstrafiksituation.I finns också stora problem med flask-halsar av samma typ som i Stockholmstrafiken. Där-för anser vi att regeringen bör tillsätta en Göteborgs-beredning med uppdrag att lämna förslag till åtgärdersom förbättrar transportsystemet i Göteborgsregio-nen.För det fjärde: Fullfölj den svenska triangeln.Det innebär motorväg och snabbtågsstandard påsträckan . Det ärskrämmande att regeringen ännu inte löst problemati-ken för markarydsborna längs i Småland.För det femte: Fullfölj den nordiska triangeln meden europeisk dimension.Det är ett gemensamt nordiskt intresse att förbätt-ra vägar och järnvägar mellan de nordiska ländernamot kontinenten. Den svenska infrastrukturen i syd-östra bör successivt förbättras med sikte påatt skapa bättre transportförutsättningar gentemotÖstersjöregionen med de nya EU-länderna somkommer med i gemenskapen. Därför vill vi ha ensamlad infrastrukturpolitik för Östersjöregionen.För det sjätte: Utnyttja alternativa finansierings-former.Kristdemokraterna anser att erfarenheterna avpartnerskap mellan staten och det privata näringslivetgenom s.k. PPP-projekt är så goda att ett mer omfat-tande och långsiktigt investeringsprogram bör tasfram.För det sjunde: Utveckla användandet av IT itransportsystemet.Perspektivet på teknologins roll behöver föränd-ras. Det kan betyda stora förändringar inom hela densvenska transportpolitiken. Därför föreslår vi att rege-ringen tar initiativ till en nationell strategi för utnytt-jandet av transportinformatik i det svenska transport-systemet.Fru talman! Vi vill också utveckla sjöfarten ochflyget. För sjöfartens del avsätter vi 3 miljarder kro-nor för investeringar i far-leder, kanaler och liknande.Vi har ju glädjande med hjälp av Vänsterpartietoch tillsammans med övriga borgerliga partier fåttigenom ett tillkännagivande om att sjöfartens avgifterska ses över i likhet med vad Godstransportdelegatio-nen har föreslagit och vad för transportersyftar till.Det är också viktigt att flyget ses som en del i ettintegrerat transportsystem. Det innebär att möjlighe-terna till samordning mellan olika flygplatser liksommed järnvägar och vägar måste förbättras för att ska-pa långsiktigt fungerande kommunikationssystem.Fru talman! Jag återvänder så till det jag börjademed, nämligen pengarna till planen.På kort sikt säger vi nej till regeringens otydligalånepengar för . Regeringen vill låna2 miljarder. Till vad, säger vi. Det är inte preciserat.Det tycker vi strider mot budgetlagen.Vi anslår i stället de här pengarna i vårt budgetal-ternativ. Vi vill anslå totalt 5,7 miljarder mer än rege-ringen . På hela planperiodendäremot har vi sagt 375 miljarder, alltså 11 miljardermer än regeringen.Regeringen har använt 5 miljarder två gånger,menar vi. Av de 8 miljarder som regeringen tänkerlåna förbrukar man 5 miljarderår och 2003. Dessa 5 miljarder finns också upp-räknade i en tabell för . Re-geringen använder alltså pengarna två gånger.Man kan tycka att 5 miljarder är lite i förhållandetill regeringens totala förslag om 364 miljarder, men5 miljarder är väldigt mycket pengar, och jag ser framemot en förklaring från näringsministern av hur manhär har räknat.Dessutom ska 58 miljarder finansieras i mån avutrymme i kommande budgetar. Vi tycker att detta äralldeles för vagt. Varför ska vi lita på regeringen ,när man inte har finansierat hittillsvarande planer? Vivill ha 8 miljarder mer till vägar och 3 miljarder tillsjöfartens infrastruktur.Till sist, fru talman, vill jag liksom föra fram ett tack till vår kollega , som lämnar . Tack för fint kamrat-skap! Jag önskar allt gott i framti-den.För att avsluta mitt anförande innan den rödalampan lyser vill jag också säga att Kristdemokrater-na är beredda att tillsammans med ,sjösätta en ny transportpoli-tik, som ger luft under vingarna och skapar en bättreväg för . Då kommer det att gå som på räls.(Applåder)Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det fanns en motsägelsei inlägg. Han påstod å ena sidan attVänsterpartiet bara ser till järnvägen och motarbetarlastbilen men sade å andra sidan längre fram att vitillsammans med er har verkat för att man ska se överfarledsavgifterna i avsikt att bättre utnyttja sjötrans-porterna i . får bestämma sigför ettdera. Vi kan inte vara för både det ena och detandra.Jag kan direkt ge ett svar. förordaratt man utnyttjar varje transportslag för det som det ärbäst på. Man måste i mycket större utsträckning änhittills kombinera olika transporter snarare än baraköra med lastbil. Vi är för att svensk lastbilstrafik fårverka under rättvisa och effektiva former. Det innebäratt det måste finnas mer av övervakning, så att maninte blir utsatt för oschyst konkurrens från andra,oavsett om det handlar om svenska eller utländskaåkerier, och så att man svarar upp mot de trafiksäker-hetsmål som vi har satt upp.Det som jag saknar i inlägg är enförklaring av hur anser att vi skakunna ställa om transporterna så att vi får en hållbarutveckling. Av precis allt det underlag som vi har fåtti utskottet framgår nämligen att utvecklingen i för-hållande till miljömålen och till trafiksäkerhetsmålengår i rakt motsatt riktning. Infrastrukturpropositionenär ett försök att kombinera å ena sidan behovet avutveckling och tillväxt med å andra sidan det som ärmiljömässigt hållbart.Svaret på hur ska klara dennakombination har ännu inte getts. Jag undrar om John-ny har någon kommentar till detta.Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag frågade varför ni äremot lastbilen. Att ni är det framgår tydligt av propo-sitionen och av att ni tidigare i debatter och i motio-ner ständigt har motarbetat detta transportmedel. Jagär glad över att vi har samma uppfattning t.ex. omsjöfarten, och det har jag inte kritiserat er för.Skillnaden mellan och Kristdemo-kraterna är den att ni förordar ett slags planstyrningav transportpolitiken. Vi inser att marknaden måste fåstyra det här i stor utsträckning. Vi tycker att statensroll ska vara att förbättra förutsättningarna för etthållbart och effektivt transportsystem. Jag vet attKarin har läst Godstransportdelega-tionens rapport, som pekar på att endast en mycketliten del av transporterna med politisk styrning kanflyttas från väg till järnväg. Vi menar precis somdelegationen att det måste bli en bättre samverkanmellan transportslagen. Då blir de effektivare, och dåblir miljön mindre belastad.Vi har också föreslagit stimulanser till alternativabränslen. Det stora problemet är utsläppen. Viföreslår att regeringen ska arbeta inom EU för attmiljöklass 1-diesel ska bli standard. Svenska åkare äri dag miljövänligare än åkare i andra länder, men vemtackar dem för det? I varje fall inte Vänsterpartiet.Jag vill kontra med en fråga till . Ni vill ju stänga så snabbt sommöjligt. Vad ska ersätta den energi som då går förlo-rad? Det är inte bara transporterna som bidrar tillCO2-utsläppen. De står för , men vadhänder med de andra ?Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Vad gäller utvecklingen i förhållandetill klimatmålet har alla andra sektorer stabiliserateller minskat sina bidrag till växthusgaserna, medantransporternas bidrag ökar väsentligt. Sådan är ut-vecklingen i och i övriga . Det är enav faktorerna bakom om en ny transport-politik.I det sammanhanget verkar vi för en harmonise-ring i förhållande till EU av flera av de regler som vihar. Om det ska kallas för planstyrning av transpor-terna vet jag inte. Jag tror inte att EU:s politik påtransportområdet kan beskyllas för att vara planstyr-ning, men vi är mer följsamma i förhållande till vadsom föreskrivs i den nya vitboken än vad ni är. Detgäller att hitta en rationell fördelning av godstrans-porter mellan väg, järnväg och sjöfart. Då kan maninte bibehålla det undantag som vi har i ochsom innebär att våra lastbilar ska tillåtas vara tyngreoch längre än vad som är fallet i det övriga Europa.Vi tycker att det är okej när det gäller transporter avskogsråvara, men i övrigt finns det ingen anledningatt tillåta att dessa lastbilar ska få slita ned och förstö-ra vägarna så att befolkningen ute i landet inte kankomma fram på grund av de skador som uppstått. Detär svaret på den frågan.Jag har fortfarande inte fått något svar på det somjag har frågat om. Tycker kristdemo-kraterna att man ska förena trafikutvecklingen med demål som behövs för att vi ska få en miljömässigthållbar utveckling?Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag vill upprepa att jag t.ex. nämndealternativa bränslen och stimulans till miljöklass 1som standard för diesel. Vi vet alla att dieseln inte ärhållbar i längden, men vi har gång på gång fått nej iutskottet till konkreta förslag om stimulanser tillalternativa bränslen.Jag kan, fru talman, efter att ha hört tala här konstatera att mitt påstående omatt bekämpar lastbilen stämmer. Vi häri har inte samma förutsättningar som man hari de tätbefolkade delarna av . Vi behöver enväl fungerande lastbilstrafik för vårt glest befolkadeland med dess långa avstånd. I länder som ,, och har man stora problemmed trängsel på vägarna, och det är självklart att mandär gör allt vad man kan för att flytta över mera godstill andra transportslag.Man kan bara fråga sig hur frukten kommer framtill affären . Jo, det sker med hjälp avlastbilen. Med politik skulle vi inte fåfler motorvägar. Trafiken ska strypas, och diesel-skatten ska höjas. Ska vi sluta att äta frukten? Hur skavårt samhälle se ut med er politik? Det hade varitintressant att få se en bild av detta. Jag tror att fler dåskulle inse att man bör välja ett annat parti i nästa val.Anf. 16 ():Fru talman! Låt mig först, med all respekt för tal-mannens vädjan om att vi ska vara kortfattade, sägaatt jag hoppas att talmannen har förståelse för att viinom oppositionen känner ett väldigt starkt behov avatt väntan använda det här tillfället till attpå djupet granska regeringens förslag och presenteravåra egna alternativ.Monica ville stämma i bäcken och taladeom att vi nu ska försöka lämna den eländiga klago-sången bakom oss. Jag kan förstå att gärnavill att vi ska ligga lågt nu när vi slutligen har fåttchansen att granska förslagen. Hur man uppfattar vårainlägg ligger också i hög grad i åhörarens öra och vadman hör när vi redovisar våra alternativ och vårgranskning av regeringen.Det är tydligt att för är transportfrå-gorna viktiga. Vi står för att hela ska ha möj-lighet att utvecklas och att människor ska kunna levaett gott liv såväl på landsbygden som i storstäderna.Enligt vår mening är bra vägar och bra järnvägargrundläggande förutsättningar för livskraft och ut-veckling i hela landet. Det är också alldeles nödvän-digt att forma politiken på området så att den står isamklang med naturen och miljön, så att vi inte un-dergräver våra egna och framtida generationers möj-ligheter att leva och verka. De utsläpp till miljön somtrafiken och transportsektorn står för vet vi är ett avde enskilt största hoten mot miljön och det framtidaklimatet.Låt mig på en gång säga i min inledning av dennadebatt att vi från välkomnar anslaget iregeringens proposition på detta viktiga område. "Infrastruktur för ett långsiktigt hållbart samhälle ochtransportsystem" är som en rubrik hämtad ur Center-partiets program. Vi välkomnar det.När man från regeringens sida, i avsjälvrannsakan och ödmjukhet, säger att våra vägarhar fått förfalla och att underhållet har blivit eftersattde , är vi de första att instämma också idetta. Det har inneburit stora problem för människor,näringsliv och kommuner i stora delar av ,och det har inneburit att den klyvning av landet soci-alt och regionalt som vi har sett harblivit än värre.Det är tyvärr så. har det varit förlite pengar som har avsatts för att sköta våra vägarmed nödvändiga drifts- och underhållsåtgärder - detgemensamma vägkapital vi har. Alla vi som sitter itrafikutskottet kan väl vittna om den anstormning avnödrop, uppvaktningar, brev, skrivelser och telefon-samtal som vi har utsatts föralltifrån vägverk, banverk, länsstyrelser och kommu-ner till små vägföreningar, Väggrupp ochmånga fler - i takt med att förfallet har gått allt läng-re.Framför allt i de norra delarna av landet har vä-garna varit närmast oframkomliga - särskilt i tjälloss-ningstider. Det vet jag, , Per-RichardMolén och alla vi som kommer från de trakterna.Men också i , och på andra ställenhar problemen varit stora. Dessvärre har detbristande underhållet också på våra järnvägar nubörjat slå igenom i form av alltfler tågstopp, tågförse-ningar och inställda avgångar, till förtret för resenä-rer, godstransportköpare och andra. Till detta åter-kommer en av talare senare, nämligenBirgitta . kommer att tala omsjöfart och några andra saker som jag inte hinner medi min allmänna inledning.Nu ska det alltså enligt regeringen bli en ändringav politiken. Då har vi i oppositionen den smärtsam-ma plikten att meddela att det tyvärr inte är alldelessäkert. Högtidliga deklarationer och målformulering-ar är en sak - verkligheten är ofta dessvärre en heltannan.Jag välkomnar att näringsministern deltar i de-batten . När näringsministern presenterade för-slagen tog han som vanligt munnenfull.Detta är den största satsningen i modern tid, fram-höll med den sedvanligt klädsammablygsamhet som präglar ministern. Han underströk attdet egentligen bara finns ett problem - minns handet? - nämligen att det kommer att bli så många vä-garbeten och så många järnvägsarbeten under dekommande åren att en och annan bilist och tågresenärkommer att bli irriterad. Det var det enda problemsom kunde se. Annars var det baraatt köra. Rälsen var på väg att läggas ut, pengarnafanns och entreprenadmaskinerna stod startberedda.När dammet lagt sig kring den storstilade presen-tationen kunde storheten och hållbarheten i de på-stådda jättesatsningarna börja granskas på djupet. Dåvar det som vanligt rätt många frågetecken och tvek-samheter som hopade sig.Det som dessvärre underminerar trovärdigheten iregeringens påstådda satsning är att man inte ens förde allra närmaste åren förmår att anslå egna pengar -inte lånade pengar, som statsministern brukar säga -till de insatser som är så nödvändiga för att få stopppå förfallet och börja hämta igen på det eftersattaunderhållet. Av den extrasatsning på 12 miljarderkronor som regeringen har avise-rat är det fråga om 8 lånade miljarder kronor, en upp-skjuten amortering på och bara 2,8miljarder kronor som regeringen förmår anslå överstatsbudgeten.Är det mot den bakgrunden egentligen någon här ikammaren - eller på åhörarläktaren - som på allvartror att regeringen plötsligt ska orka med attårligen anslå nära mera till trans-portområdet än vad man tänker göra ? Vi vet att det är tredje gången på mindre än tioår som socialdemokraterna talar om att ta igen efter-satt underhåll och satsa mera pengar, men två gångertidigare har man skändligen misslyckats. Då ringervarningsklockorna högljutt även denna gång.Vi minns hur det lät de socialdemokratiska oppo-sitionsåren 1991-1994 när , MatsOdell och andra såg till att det blev mera pengar tillvägnätet. Då skulle socialdemokraterna prestera ännumycket mera pengar.Vi minns hur det lät . Då sattsocialdemokraterna i regeringsställning. De lovade iproposition 1997/98:62 om infrastruktur för kommu-nikationer att möta situationen genom att"tidigarelägga åtgärder i de nationella och regionalaplanerna så att eftersatt underhåll kan börja tas igen,rekonstruktionen av vägnätet kan forceras liksomsatsningar på höjd bärighet". Så sade man då, och allaminns hur det har gått. Sanningen är att det blev plattintet. Förfallet har tilltagit. Det intygadeMonica nu senast i hennes första inlägg i dag.För oss i är det en hederssak att närvi kritiserar regeringen så hårt ställer vi också krav påoss själva att redovisa bättre alternativ. Därför har viockså år anslagit mer pengar över statsbud-geten för att klara en bättre standard inte minst på detregionala vägnätet. Vi har också anslagit mera pengarför en satsning på järnvägen. Kom ihåg, , att hade merför innevarande år. har vi6 ½ miljarder mer än regeringen i vårt budgetalterna-tiv.I vårt motionsförslag prioriteras satsningar för attta igen det eftersatta underhållet och garantera enunderhållsnivå som inte tillåter nya eftersläpningar.Här ingår stora satsningar på tjälsäkring, bärighet ochrekonstruktion. Det är också mycket angeläget attbygga bort flaskhalsar i det befintliga transportsys-temet och att genomföra planerade projekt. Förstdärefter tycker vi att det är dags att ta itu med nyan-läggningar, nyinvesteringar och storstilade projekt.Låt mig i punktform sammanfatta centerförslagetpå följande sätt:1. Storsatsa på den regionala infrastrukturen förlivskraft i hela landet.2. I stället för att centralisera beslutsfattandet vill vistärka regioner och län i fråga om besluten om in-frastrukturen. Planering och prioritering ska skeregionalt.3. Statens roll bör vara att formulera övergripandemål, avsätta resurser samt att i nära samarbetemed regioner och län planera och prioritera sats-ningar av nationellt intresse.4. Inrätta en tioårsplan för att ta igen det eftersattaunderhållet.5. Storsatsa på drift och underhåll så att infrastruk-turkapitalet inte urholkas och eftersläpningar inteuppstår.6. Använd 28 miljarder till satsningar på bärighet,tjälsäkring och rekonstruktion.7. Öppna för alternativ finansiering, s.k. PPP-lösningar, för att tidigt i planperioden kunna görainfrastrukturella satsningar och få erfarenhet avnågra sådana projekt som vi har talat om så längemen där vi ännu inte har sjösatt en enda av störremått.8. Inrätta en "skamgräns" för lägsta acceptabelvägstandard. Vägarna ska vara framkomliga överhela landet året runt.9. Inkludera också IT-infrastrukturen - som är all-deles bortglömd i propositionerna - när den tradi-tionella infrastrukturen planeras.10. Skapa ett grönt transportsystem.11. Skapa en politik för trygg och säker trafikmiljö.Jag hinner tyvärr inte kommentera just de viktigatrafiksäkerhetsfrågorna ytterligare i mitt inlägg.12. de enskilda vägarna med rättvisa villkorockså för dem.Låt mig i det här sammanhanget ställa en fråga tillMonica . Det kom ett tjusigt TT-meddelandeför någon vecka sedan där det stod att trafikutskottethar stoppat förslaget i den s.k. omatt föra över en massa mil vägar från allmänna vägartill enskilda vägar. Var står det i betänkandet? Jag harbläddrat och läst men inte hittat det. kan hjälpa mig på traven att kolla var det står,detta med att vi har stoppat den stora överföringen avallmänna vägar till enskilda vägar.I är vi övertygade om att vi klarar engod transportförsörjning och en bra standard på in-frastrukturen här i landet om vi arbetar målmedvetetpå området och arbetar för en balanserad utveckling ihela landet när det gäller befolkning, näringsliv etc.Där har vi vissa bekymmer och farhågor för hurdet kommer att gå när man siktar på att utöka stor-stadsregionerna så dramatiskt som man gör i denpågående planeringen. Man siktar t.ex. på att utökaStockholmsregionen med ett nytt ; 200 000fler människor vill man ha in till Stockholmsregionentill . Vi tycker att det är fel politik att centrali-sera på det här sättet. Det är att beställa stora problemnär det gäller trafikförsörjningen. inne på hur trångt det är redan nu.Det mest akuta bekymret inte bara för Stockholm-strafiken utan för tågresenärer och godstransporterfrån hela landet är den s.k. getingmidjan, alltså denbegränsning i form av järnvägsspår i över det s.k. Saltsjö-Mälarsnittet som finns . Om detta förefaller alla partier vara väldigt eni-ga, och därför borde det vara möjligt med en kraft-samling just på det här området för att sätta i gångarbetet med att öka spårkapaciteten. Det som förefal-ler ligga närmast till hands är en pendeltågstunnel.När jag hörde inlägg här ikammaren tidigare funderade jag på hur Moderaternaegentligen vill satsa. När man lyssnar på Per-RichardMolén är det trafikringar och förbifarter, men absolutinte trängselavgifter. Jag kan hålla med om att det varen viss svartmålning av hur ställde upp itrafikutskottet. Men kan jag få ett svar av Per-RichardMolén om hur egentligen ser på det härtotalt sett. är ju själv från Sunds-vall. Tror han verkligen att man ska få pengarna atträcka till en så här gigantisk satsning på trafikringar,förbifarter och annat om man inte tillgriper den möj-lighet som finns i de s.k. trängselavgifterna?Jag nämnde tidigare en pendeltågstunnel. En an-nan tunnel, i , är det inte alls likastor enighet om, vilket framgår av betänkandet. Dettaprojekt, som blir alltmera kostsamt, sominte har någon samhällsekonomisk lönsamhet, som ärett högriskprojekt ur miljösynpunkt och som baradelvis kan lösa transportproblemen i ,förefaller nu en majoritet här i beredd atttill varje pris driva igenom. Det var ett intressantinslag på Aktuellt i går om hur det kan gå till när såhär stora projekt ska sjösättas med dåligt underlag.I den gemensamma reservationen nr 20 framhållervi från , kd och att det finnsbehov av att förbättra spårkapaciteten i ochlösa de svenska anslutningarna till Öresundsförbin-delsen. Men vi vill ha upp på bordet de alternativamöjligheterna att använda de uppåt 8 miljarder kronorsom projektet nu beräknas kosta. Hur kommer det sigatt , som har tillhört de star-kaste kritikerna av det här projektet, till synes över ennatt har svängt i frågan och plötsligt förstått poänger-na med ? Hur kommer det sig att Mode-raterna, som säger sig värna om skattebetalarnaspengar, kan ställa sig bakom ett så här skakigt pro-jekt?En fråga som dessvärre varit alldelesensamt om att betona i arbetet med infrastrukturfrå-gorna är vikten av att behålla och helst utveckla ettstarkt regionalt inflytande över dessa frågor, som tillsin karaktär är just lokala och regionala.