prot · GP0940 · 2001-12-04 00:00:00 — Det här är den politik som vi tror är denmest framgångsrika i kampen mot brottsligheten.Anf. 45 () replik:Fru talman! I mitt allmänna berömmande i slutetav mitt anförande glömde jag bort att yrka bifall tillreservation nr 14, vilket jag härmed gör.Jag är lite oroad över justitieministerns helhetssynoch helhetsbild. Man kan dra slutsatsen att det ärinkomstskillnaderna som gör att det finns brottslighet.Jag trodde att det berodde på bristen på jobb och enhavererad utbildning. Vi har en gymnasieskolan somproducerar förlorare. Det som skulle bli en gymnasie-skola för alla blev en gymnasieskola för hälften.Detta är en enorm utslagningsmekanism.Det finns en betydande brist på närvarande vuxnai familjerna. Det här måste vi ta tag i. Sammantagetkan vi prata om den segregation som vi kan se.Många människor är i praktiken exkluderade frånarbetet, åtminstone från vitt, hederligt arbete sombeskattas, men de är inkluderade i alla bidragssystem.Det leder till ett utanförskap och en problematik. Detär detta som är utmaningen för oss här i kammaren,inte inkomstskillnaderna, utan det är fattigdomen.När det gäller satsningarna på skolan, vården ochomsorgen på 5 miljarder blir man lätt förskräckt. Omjag öste på 10 miljarder, justitieministern, skulle detinte räcka när vi har en skola som står helt tafatt närelever och lärare får stryk. När man inte vet vad manska ta sig till spelar väl inga miljarder i världen någonroll om man inte har ett grundläggande normgiv-ningssystem i skolan.Jag skulle vilja ha en kommentar till detta.Anf. 46 Justitieminister () replik:Fru talman! Sociala skillnader beror många gång-er just på arbetslöshet. Det om någonting leder väl tillskillnader i familjers ekonomi. Det är därför som detär så oerhört glädjande och bra att arbetslösheten harkunnat sjunka till under 4 %.Jag måste erkänna att när jag hörde om målet 4 %för några år sedan tänkte jag att det inte kommer attgå. Arbetslösheten var ändå dubbelt så hög. Hurskulle man kunna få ned den till ? Men det målethar klarats av.När det gäller satsningarna på olika områden ärsatsningen med 5 miljarder på skolan väldigt viktig.Det kommer att innebära att 15 000 nya lärare skakunna anställas i skolan och i förskolan. Dessa lärareär mycket bra utbildade och mycket kompetenta. Deär minsann inte handfallna, utan de står för de normersom måste sättas i skolan.Det är oerhört viktigt att vi börjar här och att detinte bara - vilket i och för sig är oerhört viktigt - lärsut kunskaper, utan det måste finnas utrymme för densociala kontrollen av vuxna i skolorna. Det är därförsom denna satsning år så viktig.Anf. 47 () replik:Fru talman! Mitt blodsocker sjönk så drastiskt attjag yrkade bifall till fel reservation. Det är nr 15 detgäller. Men annars är jag inte ett dugg förvirrad, somni märker.Jag tänkte säga att det inte spelar någon roll omdet kommer 15 000 nya vuxna till skolan. Jag skullehelst vilja se en massa riktiga lärare och inte männi-skor som inte har den utbildning som jag tycker att enlärare ska ha. De vet ju inte vad de ska göra. De kaninte punktbevaka alla ungdomar.Om det kommer till våldsutövning och det skertragiska händelser - jag är fullt medveten om att detär undantag och inte regel - måste man veta vad manska göra. Det vet man inte , och det tycker jag ärhäpnadsväckande. Här borde justitieministern, ävenom andra ministrar har svårt att göra det, ta tydligställning.Jag tänkte också ta upp poliserna. Vi märker nuatt tanken på närpolisverksamhet tas tillbaka. Verk-samheten ersätts med fler fasta utryckningsenheter,fasta spaningsenheter och fasta narkotikaenheter. Dentanken överges.Hur få närpolisområden anser justitieministern attdet ska finnas hos en polismyndighet - t.ex. i Örebrolän - innan man får erkänna att man har givit upp närdet gäller närpolisreformen?Anf. 48 Justitieminister () replik:Fru talman! Jag tror att det kan bero på JohanPehrsons blodsockerhalt att han säger att det intespelar någon roll om det kommer 15 000 lärare tillskolorna. Jag vill säga att det är alldeles fel att tro attlärarna inte utvecklar en oerhörd kompetens under de3 ½ år de ägnar åt lärarutbildningen. Det lärarna kangöra är oerhört viktigt. Det är inte så att lärare kom-mer ut på skolorna och inte vet vad de ska göra. De ärfulla av idéer och kompetens.Inom parentes kan jag säga att jag är gift med enlärare, och jag har följt frågorna på nära håll. Det ären mycket orättvis bild man ger av våra lärare omman säger att de inte vet hur man ska hantera problemi skolorna.Närpolisreformen kom som det gjordesneddragningar inom polisen. Närpolisen har haft detsvårt och kämpigt. Ändå har BRÅ kunnat visa attnärpolisen lyckas utreda en mycket stor del av fallen.Det har gjorts sammanläggningar av ekonomiskaskäl, men det har också gjorts sammanläggningar avnärpolisområden som bygger på att polisen vill få utmer resurser. Framför allt var det så.Varje gång en polismyndighet fann att det var bättreatt ha en än två polisstationer sades det att polisenlade ned två närpolisstationer. Detta skedde trots attpolisen sade att man får mer ut av verksamheten omman gör på detta sätt.Närpolisreformen är fortfarande relativt ny. Verk-samheten kommer att fortsätta att förändras. Denkommer att vidgas ibland och minskas ibland i olikaområden. Så ska den utvecklas. Det ska inte utnyttjasi den politiska debatten som bevis för att det bara ärneddragningar inom polisen.Jag tror oerhört mycket på närpolisen. Jag kom-mer att arbeta för att den ska utvecklas. Det är rege-ringens syn, och den delar vi med ochVänsterpartiet.Anf. 49 () re-plik:Fru talman! Justitieminister att det finns orsaker till brotten. Jag hördeett långt anförande om att man gör lite här och lite däroch att det ska bli så bra.Skulle jag kunna få en mer djuplodande analys avvad det är som har gått snett i det socialdemokratiskavälfärdsbygget? Socialdemokraterna har ju - ThomasBodström har visserligen inte varit med -haft makten de senaste 60 av 69 åren. Var är analysenav problemet med den socialdemokratiska välfärds-strukturen?Varför har ni inte utrotat brottsligheten? Det räck-er inte med någon liten satsning . Vad gjorde nipå 30-, 40-, 50-, 60-, 70-, ? Det måstevi får reda på innan vi kan ta diskussionen om vart ninu ska gå på allvar. Vi måste se om ni över huvudtaget vet var ni har varit och vad ni har ägnat er åt.Vad gäller poliserna noterar jag att ThomasBodström skriver ned antalet poliser och nämnersiffrorna 700-900. Jag tror att de tre polishögskolornahar möjlighet att ta in 720 aspiranter, men då blir detknökfullt.Thomas säger att målsättningen är attkomma upp till 17 000 poliser. Sedan säger han att vifår diskutera resten i valrörelsen . Tackar såhemskt mycket! Jag tror att det finns en hel del välja-re som vill ta det redan i valrörelsen och somvill ha ett löfte som sträcker sig längre och som inne-bär att vi närmar oss det antal poliser som polisensjälv säger behövs för att man ska kunna komma åtvardagsbrottsligheten. Varför ska vi acceptera eragenda?Det är klart att det går att få fler poliser på plats ände 17 000 som regeringen orkar upp till, men det tarnågra år. Det har vi också medgivit. Vi har varitmycket noggranna inom när vi har angi-vit hur vi ska kunna komma upp i 20 000, som är detantal som behövs.Jag tänker inte vänta till 2006. Jag hoppas attriksdagskandidater från inte heller kommer attgöra det, utan att vi får denna diskussion när väljarnavill ha den - redan nästa höst.Anf. 50 Justitieminister () replik:Fru talman! Jag skulle alltså försö-ka redogöra socialdemokratiskt rege-ringsinnehav.Nej, skämt åsido: Ska vi vara nyanserade, vilketjag tycker att vi ska vara, kan jag säga att jag inte troratt det har funnits något samhälle någonstans som harvarit utan brottslighet. Jag tycker inte att skaskämmas över den brottslighet som finns. Däremotfinns det många saker som kan göras ännu bättre, ochdär måste vi fortsätta vårt arbete.Man kan jämföra utvecklingen i med ut-vecklingen i det land som brukar kallaföregångsland, dvs. Vi har ungefär 4 000fångar i . I finns det bortåt 2 miljoner.Om vi i skulle ha motsvarande andel fångarskulle antalet vara 15 gånger större, dvs. 60 000-65 000. Det är skillnaden mellan traditionellvälfärdspolitik och den politik som man har utvecklati under dessa år, och det är de resultaten vi sernu.Jag vill understryka att satsningen på polisen skafortsätta. Man startar inte polisutbildningar hur somhelst. Det kommer att fortsätta. Sedan är det svårt attveta hur det ser ut och 2006 vad gäller t.ex. dentekniska utvecklingen. Det är svårt att veta om detbehövs fler poliser eller en större satsning på teknik.Men jag vill understryka att denna satsning kommeratt fortsätta.Jag tror att och jag är överensom att det inte går att utveckla hur snabbt som helst.Men det är vår målsättning att fortsätta att satsa påpolisen.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Jag ska be att få välja mina egna fa-voritländer. Jag har alltid haft som före-gångsland, och det kommer så att förbli. Det är härjag bor med min familj, och det är här jag vill fort-sätta att vara.Jag menar att det ni i realiteten gör är att ni blun-dar för den brottslighet som vardagssvenskarna seroch lever med . Det är på det sättet ni an-vänder förståsigpåarna. De berättar att antalet brottinte har ökat och att det bara är anmälningsfrekvensensom stigit. På det sättet försvinner många människorsoro och ångest över att vara omgivna av brottslighetoch dessutom få höra att ingenting ska göras åt det.Det är det landet jag vill förändra.Då behövs det fler och mer synliga poliser. Dåbehövs det straff som är mer ingripande än de vi har . Det är ett sätt att ställa sig på brottsoffrens sida.Vi har tittat lite på de budgetsiffror som ThomasBodström rör sig med. Flera myndigheter har kommittill utskottet och sagt att de redan har använt enmycket stor del av sina resurser. Kriminalvården harsagt att man måste använda krediten för att klara deökningar som är på gång. Vi måste alltså börjabedriva kriminalvård på krita. Polismyndigheternakommer att få problem med kommande löneavtal.Det finns ingen ersättning för det stora radiokommu-nikationssystem med TETRA-standard som polisennu själv ska ta fram. har problemmed utgiftstaken.Här lovas massa saker som det inte finns resursertill. Det, menar jag, är ett budskap som svenska folketmåste få höra. Det duger inte att lova på krita. Dess-utom vet vi hur den socialdemokratiska agendan serut. Dessa frågor är inte de frågor som socialdemo-krater söker sig till först. Det är alltid något annatsom kommer före.Satsningen får ha varit hur stor som helst, men detni gör är att ni fyller igen gropar ni själva har grävt.De fem terminerna med stängd polishögskola in-nebar 1 000 poliser mindre. Det är de siffrorna niknappt kommer upp till när ni nu gör de stora sats-ningar skrutit om så många gång-er. Det är det som är verkligheten. Det är det somleder till att det blir brister och till att inte tillräckligtgörs mot brottsligheten i i dag.Anf. 52 Justitieminister () replik:Fru talman! Det är framför allt vardagsbrottslig-heten som berör våra medborgare. Jag ska faktisktpassa på att ge beröm till , för Fred-rik brukar inte försöka utnyttja särskildavåldshändelser i samhället till att piska upp en sådanstämning att det skulle bli brott som det är en mycketliten risk att våra medborgare drabbas av. Jag tyckerockså att vardagsbrottsligheten är det som är allraviktigast för den största allmänheten. Det är nog såbesvärande att drabbas av ett bilinbrott eller ett som-marstugeinbrott, och det är naturligtvis det som ärden största risken.Forskningen kring brottslighet är oerhört viktig,även när det gäller anmälningsbenägenheten. Det ärförstås glädjande att man har en mycket tydliga-re distinktion på våra skolgårdar och att man anmälervåld , som man inte gjorde tidigare - man behö-ver inte gå så långt tillbaka i tiden. Det här är någon-ting som är viktigt att lyfta fram så att det inte målasupp felaktiga bilder av verkligheten, vilket ocksåskapar en onödig oro hos våra medborgare.Sedan vill jag säga att det nog inte i första hand ärstraff som brottsoffer önskar sig, utan en ökad trygg-het och bättre skydd. Sedan är straff också en viktigdel. Vi har som bekant allvarliga straff för våldsbrott.Slutligen vill jag säga att det sades attde här pengarna inte ens räcker till att täcka under-skottet hos våra poliser. Det sades när vi gjorde denstörsta satsningen som har gjorts. Vad har vi nu förresultat, trots att vi har haft de svåra kravallerna iGöteborg och trots att vi har haft en situation efterden som mycket riktigt har tagit mycketstora resurser i anspråk? Jo, polisen har inte längrenågot budgetunderskott, som det ser ut , till års-skiftet. Vi har alltså inte något budgetunderskott.Ändå kan vi fortsätta att göra den här satsningen. Detär det som är verkligheten i Socialdemokraternas ochsamarbetspartiernas Sverige.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Saker och ting har förändrats, sadejustitieministern. Jag ska belysa detta med ett parexempel.Den 15 november 2000 sade justitieministern i ettfrågesvar: Enligt regeringens bedömning är denstörsta satsningen någonsin på polisväsendet tillräck-lig för att polisen ska klara sina åtaganden med an-ledning av ordförandeskap i EU utan att denövriga verksamheten blir lidande.Den 16 december sade ministern i en debattarti-kel: Det kommer nog att kosta 50 miljoner ungefär.I december 2001 har räknatfram notan: , varav 144, som jagtidigare nämnde i mitt anförande, berör Göteborg.Justitieministern säger att polisen inte har någotunderskott. Beror det på att man inte har betalat utpengar till t.ex. för de ökade omkostnadersom man hade i samband med detta? Där har maninte ens fått en indikation eller en signal om att manska bli kompenserad för det som hände där. Jag skulletycka att det vore bra att få reda på det, eftersomverkligheten, som jag möter den, ute i landet inte serut så som justitieministern säger. Det kanske beror påatt håller in pengarna för att täckabudgetunderskotten. Men hur ser det ut ute i länen?Anf. 54 Justitieminister () replik:Fru talman! Polisen har enbudget på 13 miljarder. Man ska försöka få det atthela tiden ligga jämt. Den allra största delen av dettaär lönekostnader. De ligger på . Sedan är detlokalkostnader på . Det är variationernai lönerörelser och lokalkostnader som har den storabetydelsen för utfallet av polisens ekonomi. Det finnsalltså resurser för sådana här händelser, trots att dethar blivit mycket dyrare i än vad som be-räknades, trots att polisen har behövt göra insatserlångt utöver det vanliga i samband med terroristdå-den.Jag får ofta frågan: Hur ska det här finansieras?Det kan vara när det är ett nytt system eller vilkenteknisk utveckling som helst eller att det kommerextrakostnader. Det finns i hela det här området. Se-dan är det väldigt svårt att säga exakt var det hamnar.Men visar det sig att man är i balans.Vi har prickat alldeles rätt. Jag är fullt medveten omatt det skulle kunna ligga någon procent åt något håll,men det vi siktar på är att polisen inte ska ha någotunderskott i sin budget och ändå kunna fortsätta. Detär alltså av oerhört mycket större betydelse hur lö-nerörelsen går än att det är någon enskild kostnad,t.o.m. så stora kostnader som Göteborgshändelsenmedförde och de extra kostnaderna i samband medterroristdåden.Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Jag tackar för det svaret och kan meddet säga att jag kan föra fram hälsningar till alla delän som säger att de inte ens har råd att anställa folkatt helheten är den att vi inte kommer att ha någotunderskott, och man får komma med nya ansökningartill Rikspolisstyrelsen.Justitieministern säger att man gör den störstasatsningen någonsin på rättsväsendet. Det är kanskeatt ta i lite grann att säga så innan man har kommitfram till att åtminstone utbilda 900 . Åren1986-87 utbildade man faktiskt 700-800 . Jagskulle vilja säga att vi i stället kanske har histo-riens mest komplexa samhällssituation och samhälls-struktur som kräver helt andra åtgärder och insatserän vad vi har varit med om.När det gäller strategin om förebyggande insatservälkomnar jag justitieministerns hållning, att helhetenär viktig. Då räknar jag med att justitieministern ochsocialdemokraterna är med och stöder oss i de förslagsom vi har lagt fram om att målmedvetet, långsiktigtoch med stor beslutsamhet medvetandegöra just för-äldrar och vuxenvärlden om deras möjligheter ochderas ansvar när det gäller normöverföringen. Det ärju det som det handlar om. Eller har justitieministernnågot annat svar på frågan om vilka som ska för-medla normöverföringen om det inte är föräldrarnaeller de vuxna som finns nära barnet?Sedan vill jag bara säga att jag är glad åt att justi-tieministern är med här . Det är strongt. Vi harhaft tidigare budgetdebatter där ingen minister harvarit med, så jag välkomnar ministern och hoppas atthan inte har blivit alltför uttröttad utan fått inspirationtill sitt fortsatta arbete.Anf. 56 Justitieminister () replik:Fru talman! Det är möjligt att jag missade någotenstaka tidigare socialdemokratiskt innehavande avmakten, men det här är trots det på denstörsta satsningen som faktiskt görs på rättsväsendetoch polisen.Sedan kom jag av mig av berömmet. Men jag troratt det sades något om normerna. Jag delar faktisktuppfattningen att det är familjerna som står för nor-merna. Det är därför som det är viktigt att satsa påfamiljen. Sedan vet vi att vi inte lever i den bästa avvärldar. Det finns familjer och föräldrar som intelyckas klara av sina barn. Det är därför som det ärviktigt att samhället står berett även för dessa vårabarn. Det är därför som det är så oerhört viktigt att gebarnen en bra skola, en meningsfull fritid och attkanske satsa extra mycket just på de barnen. Dettjänar de på. Det tjänar framtida brottsoffer på, ochdet tjänar hela samhället på.Anf. 57 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa några frågor tilljustitieministern.Äntligen satsas det stora resurser. Vågar man tropå att närpolisorganisationen ska fungera nu? Det ståri handlingen här - det är varningar från Rikspolissty-relsen - att det är en uppenbar risk att man får gå övertill händelsestyrd utredningsverksamhet därför att depersonella resurserna är för stora.Sedan står det också någonting annat som jagtycker är väldigt intressant: vidare framgår att endecentraliserad närpolis har högre uppklaring och attmedborgarperspektivet tillgodoses bättre. Det tyckerjag är viktigt att ta ad notam. Det gäller ju att få när-poliser i alla områden. Jag undrar om vi vågar tro pådet här löftet , att närpolisorganisationen ska funge-ra över hela landet.Min nästa fråga gäller rekrytering av poliser. Detfinns poliser, men de bestämmer var de vill sökanågonstans. Det finns många orter som inte får tag påoch inte kan rekrytera poliser. Då måste vi förändranågonting för att underlätta detta. Vilka åtgärder ärministern beredd att vidta i det avseendet?Anf. 58 Justitieminister () replik:Fru talman! Jag märker att ju längre vi diskuterardesto mer överens blir vi. Jag blir nästan orolig överatt det inte finns meningsskiljaktigheter.Svaret är: Ja, vi kommer att fortsätta att satsa pånärpolisreformen. Jag tror ändå att det kommer attfinnas de som påstår att varje förändring av närpoli-sen skulle innebära en försämring, men förändringarför närpolisen kommer naturligtvis att ske. Det be-hövs både större områden och mindre områden. Detär möjligt att vi får leva med att man utnyttjar dettatill att säga att vi nu inte satsar på närpolisreformen.Men det gör vi. Den är oerhört viktig.Sedan vill jag säga att bara det att vi nu gör dessasatsningar och att det kommer fler poliser naturligtvisinte innebär att saker och ting är lösta på alla sätt. Ettproblem vi har gäller norra delen av , där detär väldigt svårt att rekrytera poliser trots att det finnsekonomiska förutsättningar. Jag tror att den polisut-bildning som finns i kommer att varaväldigt viktig. Jag tror också att den utredning omglesbygdsproblematiken och hur man ska kunnastödja glesbygden när det gäller polisiärt arbete somleds av och som kommer att slut-föras kommer att vara viktig.Det är dessa saker, tillsammans med mycket an-nat, som vi måste fortsätta att arbeta med för att helatiden utveckla polisen och polisens arbete.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag vill upplysa justitieministern omatt det finns ett landskap som heter . Där ärsituationen precis likadan i vissa områden. Det ärjättesvårt att rekrytera poliser till vissa områden. Dethär är någonting som har tagit en väldig fart och somvi måste göra någonting åt. Och det är bråttom! Vimåste ha en mer attraktiv arbetsmiljö och ett merattraktivt arbetssätt, inte avlöva verksamheterna uteoch flytta allt in till de stora städerna. Då får vi intenågra poliser ute.Min andra fråga gäller kriminalvården. I fråga omutslussningen, fotbojan och attityderna är vi överens.Men man måste naturligtvis vara i ett sådant skick kan klara situationen. Det måste pågå en rehabi-litering, och det gör det inte . Den lilla som finnsär verkligen begränsad. Jag tror att det mycket är detsom gör att vi får den här höga återfallsprocenten.Anf. 60 Justitieminister () replik:Fru talman! Jag var i och ta-lade då bl.a. med polisen. Det är riktigt att det finnsproblem med att många söker sig till större städer,och så är det även i : Man söker sig till städerdå det finns ett större intresse för dessa hos mångapoliser. Det är väl en sak vi får fortsätta att arbetamed.Sedan är jag tveksam till om detta är någontingsom vi kan påverka härifrån, dvs. hur man ska se påsjälva polisens arbete. Men det är alldeles riktigt.Vad det gäller kriminalvården delar jag ocksåGunnel uppfattning om att det måste görasmer inom fängelserna och kriminalvården. Det ärdärför, jag vill upprepa det, som vi nu kommer attgöra detta arbete med att ta vara dem som är särskiltmotiverade att få vård. Det innebär naturligtvis inteatt narkotika accepteras någonstans inom kriminal-vården. Det gör det inte. Men vi måste göra den härstora satsningen på differentiering så att varje intagenfår precis den vård som behövs. Det är det som ärregeringens syn på narkotikaproblematiken i krimi-nalvården. Då kan fler personer komma i fråga närdet gäller den här viktiga utslussningen, och på så sättkan vi få ned återfallsbrotten.Anf. 61 ():Fru talman! Det här ska bli rätt så kort. Eftersomjag inte är anmäld i förväg till den här budgetpolitiskadebatten tänker jag inte kommentera debatten i sig.Jag vill bara tillrättalägga ett yttrande som fälldes avIngvar som direkt rör mig och min person.Han sade: kollega var ute i och sade att det kommer att sägas upppoliser, men så blev det inte.Sanningen är att när väl den historiska satsningenpå 575 miljoner var presenterad och skulle verkställasvisade det sig att det drogs undan pengar. Rikspolis-chefen fick ta undan pengar som gick till utvidgadverksamhet. Det nyinrättade Schengensamarbetetkostade t.ex. 175 miljoner, extra utbildningskostnaderför 35 miljoner osv. När alltsådant var undandraget var det 117 miljoner kvar attfördela på polislänen. Mot bakgrund av att man intefick full kompensation för pris- och löneomräkningarlåg man på minus när året började, vilket gjorde attdet var mindre pengar ute i den vardagliga polisverk-samheten i närpolisområdena.I det läget gick läns polisstyrelseut med vad vi kan kalla en varningsskrift till depar-tementet, där man nämnde att man skulle komma attbehöva säga upp 600 poliser, tror jag, om det intehände någonting budgetmässigt. Då var jag ute ochbesökte några närpolisområden i , och då var det allvarligt.Vad som sedan hände, , var attäven justitieministern insåg att det var fara å färde.Jag var ute i och varnadeför detta. inser även justitieministernatt det är fara å färde, då man bedömer att det kan bliett underskott på . Hanpytsar då ut ytterligare till poli-sen, och då kom situationen i ett annat läge. Det varju därför man kunde dra undan de hotande signalernaom att det skulle bli uppsägningar.Anf. 62 () replik:Fru talman! Det var en ganska skön omskrivningav vad som hände.