prot · GP0917 · 2001-10-24 00:00:00 — Många länder i vår närhet -, och - har också infört olikatyper av stöd, vilket framgår av betänkandet, för attmotverka en fortsatt nedgång i näringen.Regeringen föreslår i en proposition att det nuva-rande svenska rederistödet utvidgas till ett sjöfarts-stöd och att det också ska omfatta passagerarfartyg.Att riksdag och regering nu kan bidra till svensk sjö-farts fortlevnad och utvecklingsmöjligheter tycker vifrån sida är glädjande. Det är säkertglädjande för oss eftersom vi tillhör den grupp somTom raljerade så friskt över, dvs. som hardrivit på för att faktiskt få dem till stånd. Jag har i ochför sig den största respekt för Tom allmän-na sjöfartskunnande, men jag är liksom aningen förvånad över tonläget i Tom Heymansmycket raljanta inlägg tidigare - med billiga poäng,gratulerar redarna och menar att branschen i stort settbestår av bovar och banditer som gör allt för att kapaåt sig så stora vinster som möjligt. Jag undrar om detär representativt för syn på företagandeoch näringsverksamhet.Svensk sjöfart konkurrerar verkligen på en mark-nad med tuffa villkor. av den svenska ex-porten går via sjöfart. Det är väldigt stora summor förett land som är beroende av exporten för fortsatt väl-stånd.Det som har gjort den svenska situationen akut äratt danska fattadebeslut om att utvidga det danska internationellaskeppsregistret. Därvid hamnade främst färjenäringeni en väldigt besvärlig situation.Utan att gå in på några detaljer välkomnar vi frånCenterpartiets sida att regeringen nu har lyssnat pånäringen, fackföreningarna, men också på oss i Cen-terpartiet, när vi har krävt att svensk sjöfartsnäringskonkurrenskraft ska förbättras. Vi tycker däremot attdet är ledsamt att regeringen har varit långsam i sinhantering och inte lyckats få fram ett förslag till riks-dagen avseende ett nytt och förbättrat sjöfartsstödförrän . avsatte redan hösten 2000skattesänkningsutrymme för att ett nettostöd gällandebåde färje- och handelsflottan skulle kunna införasfr.o.m. Vi menar att regeringenhade kunnat genomföra denna viktiga reform redannär vi föreslog det om den rätta viljan hade funnits,särskilt som trafikutskott i betänkande2000/01:1 påtalade att kan vara enför sen tidpunkt att införa ett sådant här stöd till färje-sjöfarten.Nu är det , och därför avstårjag från att yrka bifall till vår reservation angåendetidpunkten för införande av stödet. Jag utgår från attdet verkligen kan fullföljas från , somsägs i betänkandet.Jag ska säga några ord om tonnageskatten. I ochmed införandet av ett nettostöd kommer svensk sjö-fart ett steg närmare sina konkurrenter i EU vad gällervillkoren för att bedriva sjöfart. En del av paketet föratt förbättra den svenska sjöfartens villkor visaviomvärlden saknas dock i den här propositionen.Vi anser alltså att det hade varit värdefullt om re-geringen tagit upp frågan om tonnageskatt i proposi-tionen. Införandet av en tonnageskatt kan ses som ettytterligare steg för att ge svensk sjöfartsnäring likvär-diga villkor - även om det inte är särskilt bra villkor -som sina konkurrenter. För främst de mindre ochmedelstora rederierna skulle ett tonnageskattesystemvara värdefullt. Flera länder i har infört ellerär på gång att införa tonnageskattesystem, vilket gördet angeläget att ser över möjligheterna attinföra ett liknande system. har denna skatte-form , och , , ,och har införttonnagebeskattning som ett alternativ till ordinarieföretagsskatt.Fördelarna med en tonnageskatt är att det blir av-sevärt lättare för näringen att planera sin verksamhetutan att planera utifrån skatteeffekter i första hand.Det är viktigt för sjöfarten, som är utsatt för kraftigamarknadssvängningar. För att ge svensk sjöfartsnä-ring även den sista delen i ett sådant här paket gällan-de likvärdiga konkurrensvillkor bör se övermöjligheten att i likhet med de andra nordiska länder-na, och andra införa en tonnageskatt.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Slutligen ska jag säga några ord om reservationnr 5 i betänkandet om gemensamma regler på EU-nivå.På EU-nivå finns alltså gemensamma regler påsjöfartens område, de s.k. statsstödsreglerna, som förnyade 1997. Det är inom ramen fördessa riktlinjer som flera länder stärkt sina närings-politiska insatser för sjöfartsnäringen. Just detta sätterfokus på de problem som finns med dagens gemen-samma regler. De tillåter att olika länder inom EUkonkurrerar med varandra genom vad som kan kallasstatssubventionerad dumpning. ska manveta att naturligtvis syftar till att ge euro-peiska rederier rimliga konkurrensvillkor i förhållan-de till tredjelandsflottor och bekvämlighetsflaggadefartyg, som opererar med betydligt lägre kostnader.Dessa lägre kostnader härrör från lägre bemannings-kostnader genom låga löner, inga eller små löneskat-ter och sociala avgifter. Ytterligare konkurrensmedelär bl.a. lägre säkerhets- och miljökrav i många flagg-länder. Att EU vill motverka utflaggning till mindrenogräknade register är därför inte så konstigt, och vitycker att det är rimligt.Så länge dessa EU-regler finns i sin nuvarande ut-formning kommer vi från att kämpa föratt svensk sjöfartsnäring inte ska sättas i en sämre sitsän sina konkurrenter i andra länder. Just mot bak-grund av detta har varit pådrivande föratt inför ett sjöfartsstöd, och just mot bak-grund av detta vill vi också att ser över möj-ligheterna att införa en tonnageskatt, som jag tidigarehar talat om här.Regeringen berör i korta ordalag att man avser attta upp långsiktiga diskussioner med i första hand denordiska länderna och för att undersökamöjligheterna att nå fram till en gemensam syn i dehär frågorna. Vi välkomnar det, och vi tycker att detär en viktig fråga att driver på. Det är viktigtatt det inte blir en osund konkurrens mellan olika EU-länder. Det är viktigt att reglerna utformas på ettsådant sätt att den svenska och europeiska sjöfartsnä-ringen har möjlighet att leva vidare med bl.a. de hög-re säkerhets- och miljökrav som ställs här jämförtmed mindre nogräknade register.Fru talman! Jag yrkar därför bifall också till re-servation nr 5.Anf. 8 TOM () replik:Fru talman! nämner de dramatis-ka effekter som har uppstått av det danska beslutet.Jag skulle då gärna vilja be honom förklara vad det ärför dramatiska effekter. Som jag sade i mitt anföran-de, har jag inte upptäckt att det har hänt ett endastenågot när det gäller konkurrenssituationen mellandanska och svenska färjor.Däremot innebär det svenska beslutet omedelbartett problem, för kanske framför allt de finska rederi-erna. Därför har också protesterat hosden mot den här processen ochbegärt att man ska göra någon annan form av lösning,så att man kan bibehålla situationen på Ålandshavsom den är för närvarande.Vad är det för effekter som har uppstått, SvenBergström, som inte jag har upptäckt?Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag utgår från att Tom är ly-hörd också för alla signaler som kommer från berördaföreträdare för näringen och för fackliga organisatio-ner på hela området nere i som har berörtsav det här. Jag har lyssnat på detta och utgår från attde beskrivningar som de ger är korrekta när det gällerde negativa effekter som uppstår. Det är naturligtvisockså därför som regeringen har lagt fram det härförslaget, för att åstadkomma rättvisa villkor mellande olika länderna.Anf. 10 TOM () replik:Fru talman! Jag har naturligtvis också fått de härargumenten, både från näringens företrädare och frånfackliga organisationer. Men det visar sig, när manskrapar på ytan, att det finns väldigt lite substansbakom orden. Det finns faktiskt inte så mycket ef-fekter. Det som har funnits, kanske speciellt i Öre-sundstrafiken, är löst genom utvidgningen av gräns-gångaravtalet. Det är i och för sig en abnormitet i dethär sammanhanget, men det kan vi ta en annan gång.Anf. 11 () replik:Fru talman! Återigen uttrycker sig Tom Heymanom näringen i ordalag som förvånar mig lite när dekommer från en moderat företrädare. Jag utgår frånatt Tom , som en god representant för detmoderata partiet, är angelägen om ett gott närings-livsklimat och om att olika näringar ska ha rättvisakonkurrensvillkor. Men i fallet sjöfarten förefaller detsom om särar ut sig på ett väldigt sär-präglat sätt och utgår från att näringen inte gör sittallra bästa utan är ute för att tjäna snabba pengar,uppvaktar, lever rövare och trycker på för att få såda-na villkor att man ska kunna tjäna så mycket pengarsom möjligt.Jag utgår från att det är en rimlig beskrivning vifår av både fack och näringsliv när de uppvaktar ossoch talar i de här frågorna. Därför har vi, liksom allaövriga partier utom , tyckt att det är rim-ligt att nu se till att skapa det vi upplever som rättvi-sare villkor för den svenska sjöfartsnäringen, som vitycker är väldigt viktig ur sysselsättningssynpunkt,ekonomisk synpunkt och många andra synpunkter.Den måste få sådana villkor att den kan överleva förframtiden.Anf. 12 ():Fru talman! Vi ska ta ställning till TU:s be-tänkande om sjöfartsstöd. Jag vill börja med att yrkabifall till trafikutskottets förslag och avslag på samtli-ga reservationer.Fru talman! Jag är glad över att kunna konstateraatt det beslut som kammaren ska fatta läggergrunden till en positiv och långsiktig utveckling försvensk sjöfartsnäring.Jag vill ta tillfället i akt och berätta att jag har fåttmånga uppskattande samtal och signaler från densvenska sjöfartsnäringen. Representanter från bådestorsjöfarten och färjesjöfarten har uttryckt att dennya modellen ger svensk sjöfart framtidstro och godamöjligheter att konkurrera med våra närmaste kon-kurrentländer.Jag vill också säga att för oss socialdemokraterhar det varit oerhört viktigt att hitta en modell somtillgodoser villkoren för de ombordanställda på desvenskflaggade fartygen. Och det har vi lyckats med!SEKO Sjöfolk och övriga sjöfackliga organisatio-ner säger klart och tydligt att det här förslaget är braför de anställda. Den nya sjöfartspolitiken innebär attdet inte blir några försämringar i den fria förhand-lingsrätten, inga inskränkningar i arbetsrätten ochingen diskriminerande lagstiftning.Sådana otidsenliga ingredienser är annars vanligtförekommande när vissa av EU:s medlemsländer handelsflottor ekonomiskt stöd. I detta samman-hang vill jag även betona att det är bra att detta inteheller innebär att sjömännen blir något slags skatte-frälse. Svenska sjömän kommer att betala skatt lik-som tidigare och deklarera som förr.Den nya sjöfartspolitiska modellen betyder att densvenska sjöfarten nu får den långsiktighet som sålänge efterlysts. har ett flertal rederi-företrädare berättat att de har konkreta planer på attflagga in ett antal fartyg. Det är lika betydelsefullt attmånga av de nybyggda fartyg som svenska rederierbeställt planeras få svensk flagg i aktern.Fru talman! Det är glädjande att vi nått så stor po-litisk enighet här i kring sjöfartsstödet.Samtliga partier utom har ställt sig bak-om förslaget. Jag vill passa på att rikta ett stort tacktill alla de partier som gett sitt stöd. Tack ska ni ha!Det beslut som vi snart ska fatta är ett bra beslut bådeför den svenska sjöfartsnäringen och den svenskesjömannen.Jag kan inte låta bli att säga några ord om Mode-raternas agerande. Det vore fel att säga att jag är för-vånad över att sätter sig på tvären.Redan från början har hårdnackat be-kämpat förslaget - förmodligen för att det innebär attviktiga arbetstillfällen till sjöss kan räddas. Historisktsett har inte varit sjöfolkets vänner. Detär väl få som har glömt regeringen härjningar ibörjan när bl.a. drev kra-vet på att inrätta ett s.k. svenskt fiffelflaggregister. Påså sätt hoppades kunna skrota arbetsrät-ten och urholka förhandlingsrätten för att skräddarsyen plattform så att svenska besättningar kunde sägasupp på saklig grund.Jag sade tidigare att sannerligen intehar varit några vänner till sjöfolket, och jag konstate-rar att de inte heller är det nu eller kommer att bli deti framtiden. För är stora skattesänkning-ar viktigare än allting annat. Slopad förmögenhets-skatt och fastighetsskatt för samhällets välbärgade ärmer angeläget än att rädda den svenska sjöfarten.Det är oerhört skönt att inte har fåttoch inte kommer att få framgång i sin iver att försäm-ra villkoren för svensk sjöfart och de ombordanställ-da. står partiet ensamt och isolerat ute i kylan.Det kan sannerligen inte kännas bra att vara moderathär i kammaren just nu - inte minsteftersom vi vet att arbetsgivarorganisationen har en uppfattning som går stick istäv med den som står för.Fru talman! Jag vill avsluta med att säga följande:Trots dagens beslut kommer vi socialdemokrater attnoga följa utvecklingen av sjöfarten inom EU. Jagkan garantera med Tom i spet-sen att vi fortsätter att jobba kraftfullt för att få engemensam sjöfartspolitik inom hela EU-området.Visst är det en bra bit kvar till dess att vi når det må-let, men jag är övertygad om att den dagen kommer.I dag ska vi känna oss nöjda. Genom detta histo-riska beslut ges svensk sjöfartsnäring framtidstro ochgoda förutsättningar att konkurrera. Det blåser medandra ord en kraftig medvind för svensk sjöfart!Anf. 13 () replik:Fru talman! Precis som säger är det bramed en bred uppslutning i riksdag kringdenna fråga. Det för att det blir ett långsiktigtbeslut.Claes-Göran säger att han har mött upp-skattning från sjöfartsnäringen för detta beslut, ochdet måste ju vara naturligt. Man har fått framtidstro,säger man.Men jag undrar bara: Varför har det dröjt så längeatt få fram beslutet, ? Kunde inteframtidstron ha skapats ?År 1998 gavs ett löfte om en s.k. nettomodell,men det blev i stället en bruttomodell, som varkrånglig och inte så positiv för sjöfarten. År 1999,2000 och 2001 motionerade vi kristdemokrater omdetta. , när vi snart är inne i 2002, kommer det. Jagundrar alltså bara vad det är som gör att regeringenhar varit så trög när det gäller att få fram beslutet.Jag vill också fråga om tonnageskatten. Vi harinte fått några argument för varför tonnageskatteninte kan komma fram. Vad säger det?Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Det är bättre sent än aldrig att försla-get kommer fram. Jag kan också erkänna att jag harvarit lite luttrad - och många med mig, tror jag. Jagoch en viss person i skrev en debattartikelom detta 1996. står vi vid vägs ände. skabeslutet fattas.Jag tror ändå att redarna har känt på sig att detkommer att bli ett beslut som går i deras riktning,precis som de sjöfackliga organisationerna har gjortdet. Tack vare att vi har haft en så stor enighet i Sve-riges riksdag i denna fråga är vi framme . Det harvarit många turer kring detta och många saker somman har försökt omkullkasta. Men är vi där!Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag tycker att det var klädsamt avBrandin att säga "bättre sent än aldrig". Det uppskat-tar jag.Jag undrar också om tonnageskatten - jag fickinget svar på det. Det är en skattekonstruktion som ärgodkänd av EU och som många andra länder harinfört för att hjälpa sina nationella handelsflottor.Vilka är egentligen Socialdemokraternas argumentemot detta? Eller är det bara så att detta också är enfråga där det kommer att ta regeringen attkomma loss?Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Det kan man aldrig veta. Jag vill barahänvisa till utskottets ställningstagande i betänkandet,där vi redogör för tonnageskatten.Anf. 17 TOM () replik:Fru talman! Vilken regering är det som har sänktförmögenhetsskatten för de besuttna, Claes-GöranBrandin? Det är inte regeringen - ja, det kan man ju kalla detför, men det är precis det som vi har fått! Det som vikallade för ett svenskt internationellt register lever i det s.k. . Detta avtal kommer natur-ligtvis att fortsätta gälla. Antalet utlänningar i densvenska handelsflottan kommer också att fortsättaöka. Detta kommer alltså inte att medföra någon storåtergång gamla linjeflotta, om det ärdet man tror.Jag har all förståelse för att redare och SEKO-Sjöfolk jublar och berättar hur duktig är.Men samma jubelkör kunde naturligtvis Claes-GöranBrandin ha fått från Metall om han hade föreslagit attalla skattemedel som Volvoanställda inbetalar skullegå till företaget i stället för till kommun.Det skulle naturligtvis förbättra lönsamheten för Vol-vo alldeles kolossalt.Har talat med Hotell ochRestaurang? Det är ju ett litet förbund i LO-familjen,som inte har så mycket stöttning av sina kolleger. Hurser man i konferenshotellen på konkurrensen från deskattebefriade Finlandsfärjorna?Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Vi har fört sjöfartsdebatten här vidflera tillfällen. Det är väl bara att konstatera att dettakanske blir den sista som jag kommer att få föra medTom , eftersom jag har fått läsa i tidningarnaatt han kommer att lämna efter den härmandatperioden.Jag har i de här debatterna ofta blivit förknippadmed att springa redarnas ärenden. Men jag tillhördefaktiskt dem som stod på när Moderaternaoch regeringen drev de här frågorna. Jag tillhör-de dem, och då stod jag inte på redarnas sida. Då stodjag på sjömännens sida.Jag har många kontakter med de fackliga organi-sationerna i . Jag har många kontakter medde anställda i de företag som Tom redogörför. Jag har inte fått mig detta till livs. Sedan är detväl så - och det har vi diskuterat tidigare - att när detgäller sjöfarten har vi möjligheter att göra detta enligtEU:s regler. Vi har inte samma förutsättningar attgöra det för , SKF eller någon annan industri iGöteborg.Jag tycker att Tom och bor-de ha lyssnat till vissa av de moderata företrädarna iGöteborgs kommun och även till moderata ledamöterhär i . Ni borde ha lyssnat på de kloka mänoch kvinnor som har en helt annan uppfattning än vadden moderata majoriteten har här i kammaren.Anf. 19 TOM () replik:Fru talman! Det är bara att konstatera att vi nogstår på ganska olika grunder i den här debatten. Detjag kan se framför mig med den här inriktningen, äratt den svenska handelsflottan inte får några krav pånationellt ägande, inga krav på nationell bemanningoch inga krav på nationell drift. På det här sättet blirSveriges handelsflotta en form av bekvämlighetsre-gister, vilket i och för sig också är fallet i de andraeuropeiska nationerna. Jag vet inte om det var detta viville åstadkomma. Jag tycker inte att det är en lyckadlösning på problemet.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Jag delar inte Tom syn pådetta. Jag kan bara relatera till en av de tidigare sjö-fartsdebatter som Tom och jag haft här i kammaren.Då frågade hur det skulle kännas för mig att ståpå kajen i och vinka av fartygen när debyter flagg eller flyr . Tom, jag ska stå rak-ryggad på kajen i vår vackra stad och se att fler fartyghar svensk flagg i aktern. Jag är inte långsint. Jag trorpå människan, så Tom ska få stå tillsammans medmig.Anf. 21 ():Fru talman! Så har vi då kommit till den tidpunktdå vi ska fatta beslut om trafikutskottets betänkandeTU3 Sjöfartsstöd. Det är ett beslut om att införa ettnytt och utvidgat stöd för svensk sjöfart. Det börrimligen ge en stark och utvecklad svensk sjöfartsnä-ring. Man kan säga att frågan tagit en lång och be-svärlig sjöväg men äntligen nått en säker hamn.Det är bra.Tyvärr har vårt beslut mer eller mindre framtving-ats av att andra länder runtom i redan beslutatom liknande stöd eller andra åtgärder för att stärkaden inhemska rederinäringen. I har man dets.k. , i osv. Dessa innebärskattesubventioner för sjöfarten i en eller annan form.Naturligtvis är det olyckligt att vi tvingas till dennaform av stöd genom beslut i andra länder. Men det ärockså ett bevis för att EU inte klarat av den uppkom-na situationen, även om det i många fall varit för attklara konkurrensen mot fiffelflaggad sjöfart. Därförär det viktigt att regeringen tar upp diskussioner inomEU om en gemensam syn på näringspolitiska stöd tillsjöfarten.För har det varit och kommer attvara viktigt med en kraftfull svensk sjöfart. För ossutgör sjöfarten en viktig beståndsdel för att uppnå etttransportsystem för en hållbar utveckling. Sjöfartenutgör en stor potential för möjligheten att överföragodstransporter från väg till miljövänligare alternativ.Den svenska sjöfarten har också kommit långt när detgäller att förbättra sjösäkerheten och utvecklingen avallt miljövänligare båtar. En svenskflaggad sjöfart ärockså viktig genom det antal jobb som skapas bådetill sjöss och på land.En utveckling mot alltfler utflaggningar av svens-ka båtar kan få till följd att fler fiffelflaggade ellermycket undermåliga skorvar trafikerar våra vatten.Det är för oss i en oönskad utveckling,inte minst med tanke på och dess känslig-het. Dessa argument gör att vi i trotsallt tycker att beslutet om införa det föreslagna stödetär bra.Fru talman! Det känns också bra att i stort setthela utskottet står bakom själva sjöfartsstödet ävenom det finns vissa nyansskillnader, bl.a. när det gällervid vilken tidpunkt stödet ska börja tillämpas.Men jag kan inte låta bli att ta upp Moderaternasreservation mot sjöfartsstödet, mest för att Modera-ternas ställningstagande gör mig förbryllad. Ochtydligen är det många fler som är mycket förvånade.Från denna talarstol har åtskilliga moderater, och dåinte minst ledare , kritise-rat det rödgröna samarbetet för att inte göra tillräck-ligt för att svenskt näringsliv ska förbli svenskt. Nunär vi gör en speciell insats, även om den mer ellermindre framtvingats, knorrar , trots attutskottet betonar att förhoppningarna är att få ensamsyn i på stöd av denna karaktär.Den plötsliga gir som gör med dennareservation kan enbart förstås på ett sätt. Antingen ärdet som talesättet säger - att politik är möjligheternaskonst - eller så är moderat politik som när man tapparen limpsmörgås - ibland landar den rätt, men i deflesta fall landar den med smöret mot golvet, och dåär den de facto oanvändbar.Fru talman! anser att den svenskasjöfartsnäringen bör kunna ta ett kliv framåt meddetta nya sjöfartsstöd. Det medför också att flersvenska båtar flaggar in. Detta bör möjliggöra att flersvenska sjömän får jobb. Men att säga att enbart ge-nom att införa detta nettostöd skulle vi kunna få enkraftfull expansion av den svenska sjöfartens andel avtransporterna är väl mycket sagt. Det krävs naturligt-vis en rad andra beslut, både inhemska och interna-tionella, för att sjöfartens andel av den totala trans-portvolymen ska öka kraftigt.Fru talman! Med detta vill jag slutligen yrka bifalltill förslaget i TU:s betänkande i dess helhet och av-slag på reservationen.Anf. 22 TOM () replik:Fru talman! tar upp den kritik somvi har lämnat centralt mot den svenska näringslivspo-litiken. Vi har kämpat för att få behålla företagen somsvenska. Jag tycker att det är angeläget att man sägerdet. I den utflyttningsvåg som har varit har vi sett attett antal svenska industrier har försvunnit. Tyvärr kanman konstatera att det i väldigt hög grad gäller pårederisidan. Och talar vi inte bara om svensk flaggeller någon annan flagg, utan vi talar generellt omrederier. Jag skulle utan vidare kunna rabbla upp ettdussin rederier som har försvunnit från underde . De har inte försvunnit på grund avsvensk sjöfartspolitik utan därför att svenska investe-rare inte ansett att sjöfartsnäringen är en intressantverksamhet att ägna sig åt, oavsett vilken flagg sombåtarna har. När rederierna har varit till salu har detinte funnits några svenska köpare. Detta är egentligenett långt mycket större problem för svensk sjöfart änfrågan om flaggen på enskilda enheter.Anf. 23 () replik:Fru talman! Att redan innan be-slutet är fattat och innan det här stödet fått börja verkasäga att detta i princip inte kommer att ha någon ef-fekt tycker jag är väl magstarkt. Låt oss vänta och se!Låt stödet börja verka! Sedan får vi se vilken effekt vifår av det nya stödet.Anf. 24 TOM () replik:Fru talman! Det är inte så komplicerat, . Det är faktiskt så att även med det svenska stödetblir det fortfarande mer förmånligt att ligga under enannan flagg än under den svenska. Det beror dels påatt det är något mer kostnadsförmånligt, dels på ofta slipper den omfattande svenska byråkratin.Men det är inte det som är det intressanta i det härläget, utan det är faktiskt så att även under andraflaggor än den svenska har svensk rederinäring i storomfattning valt att avveckla sinverksamhet.