prot · GO0955 · 2001-01-24 00:00:00 — Det har getts uttryck för det i debattentidigare i dag.Betänkandet handlar om många motioner från deallmänna motionstiderna , 1999och 2000 och en motion . Det är ett tiotalreservationer.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan och avslag på samtliga motioner.Viktiga debatter i området ytt-rande- och tryckfriheten har handlat just om det somPer talade om i sitt anförande, nämligen fråganom hets mot folkgrupp, hets mot homosexuella. Mo-tionskraven har gällt förändringar i såväl brottsbalkensom i grundlagen. Frågan har varit aktuell i 15 år.Riksdagen avslog ett par motioner i betänkandetfrån 1997, då med hänvisning till pågående utred-ningsarbete. vet vi att Kommittén om straf-fansvar för organiserad brottslighet m.m. i sitt betän-kande föreslår en utvidgning av bestämmelsen omhets mot folkgrupp, i det här fallet benämningen hetsmot homosexuella. Frågorna inom det området har nuäntligen avancerat så långt, och beredningsarbetet är ifull gång. Med det kan utskottet avstyrka motionernai det här betänkandet.1999 års författningsutredning har att ta ställningtill frågorna om stärkt grundlagsskydd för utsattagrupper. Det arbetet är inne i sitt slutskede nu.Fru talman! Jag ska ge några korta kommentarertill några av reservationerna.Den första är en vänsterreservation om informa-tion och yttrandefrihet. Det är en fråga som KennethKvist uppehöll sig vid. Den är viktig och angelägen.Jag är den första att instämma i det som KennethKvist sade, nämligen att munkavleriet måste bort.Regeringen arbetar kraftfullt med just den , som vi hänvisar till ibetänkandet, har ju precis det syftet, nämligen att ökakunskapen och medvetenheten bland anställda ochchefer i frågan. Kampanjen är brett upplagd, stat ochlandsting, som är stora arbetsgivare, och organisatio-ner ska stimuleras till diskussion och kunskapssprid-ning. Kunskap om den svenska offentlighetslagstift-ningen ska nå ut på arbetsplatserna, ut bland medbor-garna. Arbetet leds av ett offentlighetsråd. Dessutomhar en särskild utredare getts i uppdrag att se överyttrande- och meddelarfriheten för anställda medverksamheter med anknytning till det allmänna. Ut-redningstiden i frågan löper ut i år.Jag kan verifiera att för-slag, som har varit ute på bred remissbehandling,dessutom bereds i . I de diskussio-ner jag har varit med i på några ställen har frågan omanställdas yttrandefrihet väckt stort engagemangbland deltagarna. Jag utgår från att de hundratalsremissvar som bereds kommer att få genomslag.Den frågan vill vi återkomma till.I övrigt känns det lite grann som att den här reser-vationen från är att slå in öppna dörrar,därför att vi är helt överens om uppslutningen om-kring och nödvändigheten av det här arbetet.Centerpartiet anför i sin reservation om yttrande-frihet och nya medier att det fria ordet inte är skyddatpå individuell nivå i yttrandefrihets- och tryckfrihets-grundlagarna. Reservationen mynnar ut i att Offent-lighets- och sekretesskommittén ska ges tilläggsdi-rektiv. Såvitt jag vet har den kommittén nu avslutatsitt arbete, eller är alldeles i slutet av sitt arbete.Mediegrundlagsutredningen har haft uppdraget attanalysera behovet av och förutsättningarna för en merteknikoberoende grundlagsreglering av yttrandefri-heten. Det behövs säkerligen. Det har gått nusedan 1992 då den trädde i kraft, och vi vet hur medi-er och teknik utvecklas i rasande fart i vårt samhälle.Frågan om våldsskildringar tas upp i flera motio-ner och i två reservationer. Konstitutionsutskottetbeskriver i KU9 ganska utförligt den lagstiftning ochde bestämmelser som kringgärdar de här frågorna. Ibetänkandet redogörs också för Våldsskildringsrådetsoch Nordicoms arbete. Det handlar om kunskaps-spridning, forskning, information och rådgivning.Europeiska unionens råds rekommendationer medinriktningen att följa branschens arbete med själv-reglering pågår för fullt.Nu liksom vid tidigare behandling av våldsskild-ringsfrågorna uttalar vi att medievåldet ska angripasgenom i första hand information och frivilliga åtgär-der och naturligtvis också genom lagstiftning. Vi har alltså obligatorisk förhands-granskning av videogram i dag.Den här frågan är en avvägningsfråga, som gör attvi inte heller nu är beredda att avskaffa den s.k. för-handscensuren, vuxencensuren. Precis som Bo Kön-berg sade har utskottet i detta betänkande och i etttidigare betänkande yttrat att sannolikt har vuxencen-suren en återhållande effekt. Det är klart att vi görantaganden och har fromma förhoppningar - vad vetjag - men det är i alla fall en markering från samhäl-lets sida att den utveckling som vi ser är väldigt oro-ande. Vi har inte funnit skäl att göra någon förändringnu.Vi har också i vår text i ett betänkande - jagminns inte om det var eller i ett tidigare betän-kande - uttryckt att utskottet har förståelse för diskus-sionen omkring vuxencensuren men inte har funnitskäl att göra någon förändring.Vi avstyrker också förslaget till en lagstiftning omen 18-årsgräns och obligatorisk granskning av samtli-ga videogram, som har anfört i en reser-vation.I fråga om etableringsfriheten har vi, som harsagts, hänvisat till den beredning som pågår i depar-tementet om för-slag. Den frågan är jag också inställd på att kritisktfölja och delta i debatten om. Där är det också enavvägning mellan mål och medel. När propositionenföreligger lär vi få återkomma till en ordentlig diskus-sion om det. Vi är överens om att ett fritt meningsut-byte och en allsidig belysning är det grundläggande iett demokratiskt samhälle.Fru talman! Frågan om kriminalisering av anspel-ningspornografi har diskuterats och behandlats, inteminst med anledning av Barnpornografiutredningensförslag. har också senare behandlat motio-ner om bl.a. kvinnoförnedrande pornografi och iövrigt lagändringar och diskussioner som gäller yr-kanden om pornografisk reklam.Utskottet framhåller opinionsbildningens betydel-se. Det har vi nu gjort i ett par betänkanden i den härfrågan. Naturligtvis ska samhället på olika sätt mot-verka exploaterande och kommersiell pornografi.Alla samhällsmedborgare liksom samhällsföreträdarespelar en viktig roll när det gäller attitydpåverkan.Flera utredningsarbeten pågår, och beredningsarbetepågår på departementet. Den här frågan lär likasåkomma att bli ordentligt penetrerad.Skyddet för barnen och de unga mot olämpligtprograminnehåll i radio och TV utreds.En översyn och precisering av granskningslagenscensurkriterier av vad som är förråande sexuell skild-ring lämnades till kulturministern ochbereds . Här vet vi alla vilken debatt som ägde rumi samhället med anledning av dokumentärfilmenShocking truth.Sexualbrottskommitténs betänkande kommer ock-så strax att beredas.Ni som har deltagit i debatten hör attargumentationen såväl för som emot blir väldigtmycket av en upprepning. Det gäller också texten ibetänkandet.Fru talman! Vid utskottets behandling av betän-kandet kunde man konstatera att det pågår oerhörtmycket arbete just nu omkring det här frågekomplex-et och de här frågeområdena. Debatten kommer alltsåatt fortsätta, vilket jag tycker är oerhört bra.Anf. 11 () replik:Fru talman! Det är utomordentligt glädjande medde tydliga och klara markeringar mot "munkavleriet"som gör . Det är myck-et bra.Däremot delar jag naturligtvis inte värderingen attvi i reservationerna slår in öppna dörrar. Man kan dåsäga att det är ett uttryck, eftersom det pågår utred-ningsarbete och saker bör avvaktas eller att kampan-jen Öppna lanserades för i en bud-getproposition som och jaggemensamt står bakom. Men faktum är att vi genomreservationerna snarare vill fylla rummet med debattom den här utomordentligt viktiga frågan, för att justpressa på i samma riktning som flera andra initiativ,nämligen att vi ska säkerställa offentlighetsprincip,meddelarrätt och yttrandefrihet på våra arbetsplatser.Det är det som det är utomordentligt viktigt att göra.Vi kommer att med kraft följa det här, om vi kangöra det gemensamt för att vrida sakerna åt rätt håll.Det är inte bara bra initiativ som ska tas i den teore-tiska sfären, utan det ska ske verkliga förändringar idet faktiska livet. är det inte vid någottillfälle att slå in öppna dörrar när man tar upp de härfrågorna, utan det är att ta kamp med den verklighetsom finns för många människor och som skrämmerdem till tystnad på deras jobb.Anf. 12 (s) replik:Fru talman! Jag respekterar den markering somKenneth och vill göra i det häravseendet. Jag kommer också att delta i den debattenoch i det arbetet, därför att det är ett absolut omistligtvärde i varje demokratiskt samhälle att vi har med-borgare som är frimodiga och har civilkurage ochsom i det också har samhällets och lagstiftningensstöd. Jag tror att och jag är oerhörtöverens om det.Anf. 13 () replik:Fru talman! Det är glädjande om så är fallet. Dåska vi med gemensamma krafter också se till att denfaktiska verkligheten ändrar sig. fårgärna också vara med, men jag representerar Väns-terpartiet. Det var väl en felsägning i hastigheten.Anf. 14 (s) replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt för felsägningen.Jag brukar alltid lyckas klämma in någon felsägning imina anföranden. Jag har övat på att inte säga felnamn, men blev det fel parti. Jag ber om ursäkt fördet.Anf. 15 BO () replik:Fru talman! kommente-rade bl.a. de två områden som jag hade uppe i mittinledningsanförande. Det ena gällde förhandscensu-ren av film, det andra frågan om etableringsfrihetenför medier.Vad gäller förhandscensuren konstaterade att det som har framförts som detenda skälet från övriga partierför att vara för att behålla den enda förhandscensur vihar i vårt land kanske var fromma förhoppningar. Jagupprepar citatet en gång till: "sannolikt en viss åter-hållande effekt..."Uttalandet att det kanske är en är en from för-hoppning ligger det mycket i. Den fråga som för-bryllar mig är närmast att man för något så allvarligtsom att ha förhandscensur i ett land inte har starkareskäl än något som liknar en from förhoppning.Man kan säga, om man ser tillbaka på yttrande-och tryckfrihetens historia, att de som var motstånda-re till yttrandefrihet och tryckfrihet i andra medier påKarl XIV tid eller under enväldet dessförinnani någon mening hade skäl som det i alla fall var någonsubstans i. Vi liberaler har förstås jämt varit emotdem, men det fanns åtminstone någon substans i detsom makthavarna och de som var för inskränkningarville ha.Men att år , mot givna utredningsförslagunder 90-talet, behålla en förhandscensur för vuxnasom en from förhoppning är för vår del en konstigavvägning. Det är ju ett betänkande som handlar omyttrandefrihet och tryckfrihet.Vad det gäller etableringsfriheten tycker jag attdet är utmärkt att även i likhet med KennethKvist lovar att kritiskt följa det förslag om inskränk-ningar i etableringsfriheten som regeringen har utlo-vat . Jag tror, fru talman, att den kritiskahållningen väl kommer att behövas med tanke på deninställning som landets kulturminister har till dennatyp av frågor, som rör yttrandefrihet och tryckfrihet.Jag ser fram emot och andras kritiska håll-ning till regeringens proposition i höst.Anf. 16 (s) replik:Fru talman! Först vill jag kommentera det som BoKönberg anmärker på. Han säger att vi bara hyser enfrom förhoppning. Det är inte hela sanningen.Jag uttalar mig inte tvärsäkert om vuxencensurendärför att jag tror att varken eller jag vetså säkert vad den har för betydelse. Sedan kan man haideologiska och andra skäl för att vilja slopa den. Jagtror att det är klokt att inta ett lite tveksamt förhåll-ningssätt till den, men jag är också övertygad omgrunden för vårt ställningstagande, som ju är att vux-encensuren inte tycks ha spelat ut sin roll. Utveck-lingen har gått mot ökade våldstendenser. Spekula-tionsvåldet förefaller bli grövre och grövre. Det vorefel signal att , när samhällsutvecklingen är inne i ettsådant skede som den tycks vara, slopa vuxencensu-ren.Jag tror att vi är många som ska följa utvecklingenoch kanske också bedriva lite kunskapsinhämtningnär det gäller vad det kan betyda.Vi är övertygade om att vi som verklighetenser ut har skäl att inte ge någon annan signal.Anf. 17 BO () replik:Fru talman! Det förslag som utredningen ladefram - det är samma förslag somvi från liberalerna har hävdat - har variten kombination av att ta bort den sista förhandscensu-ren i vårt land och införa någonting som vi inte har , nämligen 18-årsgräns. Det skulle förstås innebä-ra att man ser till att det är vuxencensuren som tasbort. Vi accepterar och föreslår - utredningen gjordeockså det - att man har kvar censuren för barn ochungdomar.Man kan också tänka sig att åldersgränsen för endel filmer som släpps igenom för yngre ungdo-mar skulle kunna höjas om man får en 18-årsgräns.Nu står filmcensorerna inför att antingen införa helcensur eller släppa den för alla som har fyllt 15 år.Jag kommer inte längre , gissar jag, i dennadebatt och vad gäller denna votering. Jag hoppas attBarbro och andra grubblar vidare på den frågan ochinte bara slentrianmässigt en gång i KU upp-repar att det sannolikt kanske finns en viss återhållan-de effekt, utan förhoppningsvis kommer vidare.Anf. 18 (s) replik:Fru talman! Vad beträffar slentrianmässigt uppre-pande av argument vill jag säga att det kan stå försåväl parti och dess företrädare som förmig.Det ni anför om en 18-årsgräns innebär att vi fårytterligare en åldersgräns till de tre övriga åldersgrän-ser som vi har. Vi har tidigare uttryckt, och jag gördet återigen, att det förefaller lite omständligt ochdessutom arbetskrävande. Jag tycker inte att det ärnågot starkt argument.Anf. 19 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 5 under mom. 12.Vi talar mycket om den frivilliga sanering som vivill verka för, så att mediebolag skärper sig. Hittillshar denna frivillighet inte verkat fungera speciellt bra,eftersom våldet i medierna ökar . Det verkarsnarare så att det fungerar åt andra hållet.Det blir alltfler våldsamma medieinslag som barn ochungdomar tittar på.Vi pratar om förhandsgranskning och åldersgrän-ser. Vi tycker också från sida att mankan höja åldersgränsen till . Vi tycker att det ärväldigt viktigt att behålla förhandsgranskningen förbarn och ungdomar, så att vi också kan sätta riktigaåldersgränser för barn och ungdomar.Det kanske också finns skäl att fundera över huråldersgränserna sätts . Om det är en sjuårsgränsmenar man att barn kan lida allvarligpsykisk skada om de ser på filmen. Det kanske interiktigt har gått in hos föräldrar att det är just ordetallvarlig psykisk skada som gäller, för då skulle mannog, om barnet var sju eller , fundera på var iutvecklingen barnet befinner sig. är icke enstatisk ålder. Alla barn är inte lika vid sju år.När resonerar om att höja åldersgrän-sen borde man också tänka på en annan sak. Det ärdet som Barnbarometern har tagit fram , dvs. attbarn mellan umgås i och 42 mi-nuter per dag med olika former av massmedier.Vad vi vet är att barn dricker mer cocacolaän mjölk. Det är inte för att det är nyttigare eller föratt föräldrar har bestämt att det är nyttigare, utan detär för att reklam fungerar. Det är för att ochKanal som inte sänder från och har rätt attsända reklam riktad till barn har en massiv kampanjför . vet vi alla att även jultomtendricker cocacola.Det är klart att barn påverkas. Barn påverkas merän vad vi äldre gör. De starkaste spåren under enmänniskas livscykel sätts kanske innan hon är fem år.Då är det också självklart, , att barn på-verkas av våld på film och video.Här, fru talman, skulle jag önska att vår kulturmi-nister vågade vara lite tuffare i debatten om våld imedierna. I vågar man vara tuffare. I finnsdet presidentkandidater som går ut och säger att degår till val på att skärpa en frivillig sanering. Då ärdet inte lite ljummet som i , där frivillighetenbara resulterar i att det blir mer och mer våld. Dåhandlar det om att dra in licenser och om hot ompolitiska överrockar.Det vågar inte vår kulturminister göra. Skulle honprata om politiska överrockar vet i sjutton hur medi-erna skulle hantera henne. Sådant kan man inte göra iSverige. Sådant kan man göra i USA.Men där har också utvecklingen gått mycket läng-re. Där finns det skyltar på vägen som säger så här:Skjut inte från vägen. Den utvecklingen vill vi inte hai , men mängden illegala vapen ökar. Ävenbarn har lätt att få tag på och använda dessa vapen.Samtidigt som jag i den allmänpolitiska debatten iförra veckan stod och talade om medieutvecklingenoch den våldsamma utveckling som jag inte vill ha iSverige så skedde ett mord i gymnasium iStockholm. Den typen av rituella mord finns atthämta från filmer.Fru talman! Enligt Barnbarometern har TV-tittandet för barn i åldern inte ökat. Men tittandet på videofilmer har ökat.Därför vill vi i också ha förhandsgransk-ning av och en åldersgräns på videogram. Det upple-ver vi som något positivt. Och vi vet att föräldrarkänner trygghet när de det anges en åldersgräns. Påvideogram som hyrs ut för enskilt tittande behövs intenågon form av förhandsgranskning och där har för-äldrar inte möjlighet att veta för vilken ålder filmen äravsedd, om de inte ser igenom hela utbudet själva,och det kanske inte alla föräldrar gör.Fru talman! Jag skulle också vilja säga några ordom anspelningspornografi och yrka bifall till reserva-tion 7 under mom. 13. Vi vet att Sexualbrottskom-mittén som kommer att lägga fram sitt betänkandeunder våren kommer att föreslå att barn i åldern inte längre ska kunna få posera i sexuella ochutmanande sammanhang. Men det sexuella och re-klamen går ibland hand i hand. Och här tycker vi frånMiljöpartiets sida att man borde kunna komma åtanspelningspornografin, dvs. där vuxna människorbeter sig och klär sig så att de ska se ut som barn. Härsäger man från svensk sida att det inte går att avgrän-sa och kriminalisera. Det är för svårt. I är detinte för svårt. I har man infört en lagstiftningoch kan på så sätt hålla ögat på gränsen mellan por-nografiska bilder och reklam som alltmer harkommit att likna varandra.Till sist vill jag säga något om mediekunskap tillalla lärare, inte endast till lärare i bild och form. Detär någonting som vi har drivit . Och innan Mil-jöpartiet fanns i så fanns det andra partiersom drev den frågan. Men trots det, och trots att enutredning precis har lagts fram, så har vi inte nått dit,trots att alla barn i åldern umgås minst 2 tim-mar och per dag med någon form av me-dier har vi inte nått dit att alla lärare får mediekun-skap, så att de kan hjälpa våra barn och unga att tolkasin omvärld. För ni vet väl att föräldrar talar allt färreminuter per dag med sina små.Anf. 20 (s) replik:Fru talman! Jag tycker faktiskt att mot kulturministern i detta avseende är orättvis,därför att det är väl känt hur hon har skjutit ut hakan idebatten. Hon tog ju också ett initiativ för att se övercensurkriterierna, där skyddet för barn är så centralt.Jag vill kortfattat kommentera det som sade om vad man har gjort i . Som EwaLarsson sade är det mycket annat som man gör i USAsom vi definitivt inte vill göra här. Men vad vi villgöra här vill jag slå ett slag för med anledning av endebatt som kommer att föras här i kammaren och som handlar om regeringens skrivelse Barnhär och - Redogörelse för barnpolitiken i Sverige.Där finns ett kapitel som handlar om skyddet av barnfrån skadligt innehåll i medierna och som beskrivervad vill göra under ordförandeåret i form avseminarier, hur man samarbetar inom EU för att finnaråd och rekommendationer för att komma åt det, alltdetta i syfte att skydda barnen. Jag är glad att jag fickta detta tillfälle att nämna någonting om den debattsom följer och där denna fråga ocksåuppmärksammas.Anf. 21 () replik:Fru talman! Det var två saker som togs upp här.Den ena handlade om de utredningar som kulturmi-nistern tillsatte efter det att tog initiativettill att visa filmen truth och initiativet till endebatt här i kammaren om det grova sexuella våldet.Och här finns ett förslag från utredaren om att detockså ska bli kriminellt att visa kränkningar av kvin-nan. Och det kommer självklart vi i attyrka bifall till och hoppas att fler partier gör det här ikammaren, även Folkpartiet.Den andra handlade om det allmänna våldet ochdet lite mer subtila sexuella våldet i vanliga spelfil-mer och i videogram. Vi vill att kulturministern skavåga stå på sig i den frågan också. Vi säger det härfrån sida. Det innebär ett stöd till kul-turministern att stå på sig. Vi finns bakom henne ochlovar att backa upp henne. Vi vill nämligen inte ha enfortsatt utveckling mot . Socialdemokraternamåste ändå erkänna att trots alla goda ord och, somsades här, penetreringar, vilket för övrigt är ett sexu-ellt ord för mig, så måste man ju komma till resultatoch beslut här i kammaren. Man kan ju inte bara prataoch skriva trevliga ord.Anf. 22 (s) replik:Fru talman! Vi är helt överens om att bara trevligaord inte räcker. Det behövs åtgärder av olika slag,bl.a. lagstiftning.Jag skulle vilja ta upp en annan sak. Jag minns närvi hade debatt om den här frågan ,då vi diskuterade olaga våldsskildring. Jag tror attEwa då sade ungefär följande: När vi riks-dagsledamöter ser och hör måste vi också påtala ochväcka opinion och rikta oss till Granskningsnämnden.Det är ett ansvar som alla har.Ungefär så föll ord. Detta faktumkvarstår , att det ansvaret har vi, det uppdragethar vi, och det har vi gemensamt.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag sade också att många människorsom ser på TV tror att det finns någon form avautomatisk trygghet på grund av att vi har en gransk-ningsnämnd. Men så är det inte. Det vilar på varjeenskild individ att själv slå larm till . Det tycker jag är fel.Från sida skulle vi vilja se något an-nat. Vi skulle vilja se ett våldsskildringsråd, en bio-grafbyrå, en granskningsnämnd, ett TV-verk som varen enhet och som hade riktiga resurser och någontingatt sätta emot - det skulle kosta att bryta mot de lagarsom vi faktiskt har - och som gick in mera självmant,så att inte allmänheten skulle behöva göraanmälningar. Men det kan vi återkomma till i ettannat sammanhang.Anf. 24 ():Fru talman! Ni som lyssnar där uppe och här nere!Detta betänkande handlar om yttrandefrihet ochtryckfrihetsfrågor. Det är lite fascinerande ur ett ide-ologiskt perspektiv att konstatera att det finns någotrödgrönt bälte här och i andra länder som försvararden reella mångfalden, medan det finns ett liberaltbälte som accepterar reell koncentration inom medi-erna, vilket egentligen är ganska fascinerande. Ideo-logiskt borde det åtminstone för socialister vara tvärt-om, att värna enfalden, och för liberaler att värnamångfalden. Men i realiteten är det tvärtom, vilketförvånar mig ibland, särskilt när jag hör dagens folk-partister tala.Den här debatten föranleder mig att gå tillbaka av liberalismens stora män, , nå-gon som man kan lära sig väldigt mycket av för attförstå vikten av frihet - frihet att tänka, frihet att tala,frihet att skriva. Ett av Mills huvudargument för ytt-randefrihet var att många idéer aldrig kommer framom ingen får yttra dem. Hur galna idéerna än kantyckas vara kan de innehålla något korn av verkligtgeniala tankar som kan föra samhället framåt. Nyaidéer är helt enkelt en förutsättning för framsteg.I kommunistiska, nationalsocialistiska eller fasc-istiska stater har just maktens rädsla för idéer varit detfrämsta skälet till att säga nej till yttranhefrihet, någotsom innebär förstelning och till slut en brutal terrormot den egna befolkningen för att försöka försvaraden stagnerade och likriktade samhällsutvecklingen.I vårt land, i demokratin , sprider sig tyst-naden på arbetsplatser. Det som i vårt land uppfattassom en grundbult för demokratin, meddelarfrihet ochoffentlighetsprincipen, ifrågasätts alltmer öppet ochalltmer hysteriskt inom EU. Det vi uppfattar i vårtland med den historia vi har som effektivt i samhället,nämligen meddelarfrihet, uppfattas inom EU-kulturensom ett hot mot effektiviteten.Det talade om var främst indivi-dens frihet, individens frihet att tänka, tala och yttrasig på olika sätt, inte i första hand företags, reklamby-råers eller transnationella kommersiella intressensfrihet.