prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — Men i norra fruktar manden dag sanktionerna hävs, eftersom man med rättaoroar sig för att skyddet för norra skulle upphöraoch ge fritt spelrum för dödande avkurder. Det kräver bl.a. garantier för internationelltskydd, för att den demokratiska utveckling som pågåri norra får fortsätta. Man vill egentligen ha ettställningstagande till exakt hur det ska se ut och attSverige ska driva de här frågorna. Det finns en fler-partimotion där de här frågorna tas upp. Det är oer-hört viktigt. Det internationella samfundet får intesvika kurderna i norra . Får man inte garantier omskydd kommer flyktingströmmarna att öka. Det är detingen som vill.Det finns en stor medvetenhet om detta i FN. Jagtog upp frågan med när han var här ihöstas och vi hade tillfälle att träffas mycket kort.Hans svar visade att han var mycket medveten om dehär frågorna och tog dem på största allvar.Vi har som svar på motionen fått till stånd en delskrivningar som kanske i sig inte tillfredsställer alla,men vars innebörd är att ska arbeta för såda-na garantier att den demokratisering som pågår inorra ska fortsätta och att FN-närvaron ska säk-ras även i framtiden.Jag kommer självklart att arbeta vidare med denhär frågan. måste också fortsatt driva frågan iFN-sammanhang.Fru talman! Några ord om , och Ti-bet. bryter konsekvent mot de mänskliga rättig-heterna. Oliktänkande, religiösa och oppositionellafängslas och torteras. Det är viktigt att inte ärundfallande mot när det gäller brott mot mänsk-liga rättigheter, vare sig det sker i Fastlands-Kinainklusive eller när det sker i form av hot motTaiwan. Vi ska arbeta för att åtminstone kanfå observatörsstatus i WHO. Jag tycker att det ärangeläget. Att arbeta med hälsofrågor kan inte upp-fattas som politiskt kontroversiellt på något sätt.Men vi bör också tydligt visa vårt stöd till Taiwangenom vissa symbolhandlingar som skattebefrielseför representationskontor i , enökad svensk representation i och beviljadinresa för taiwaneser på samma sätt som besökarefrån andra viseringspliktiga länder. Jag är med påreservationen som tar upp de här frågorna.Fru talman! Jag vill också säga något om Västsa-hara. Det är en sorglig historia. Människor har levt iflyktingläger . är det ganska osäkert om det överhuvud taget blir någon folkomröstning. Många tvivlarpå det. Man hoppas verkligen att det ska kunna finnasen lösning. Det är hög tid att EU engagerar sig påallvar för en lösning av Västsaharafrågorna. EU äralldeles för vag i sitt agerande när det gäller Västsa-hara. En folkomröstning måste komma till stånd.Jag ska avsluta med några ord om . Justinnan debatten mötte vi några representanter frånCaritas i . Man uttryckte en oro inför kom-mande val på grund av brist på demokratisk utbild-ning, brist på samordning av biståndsinsatserna ochden ökade prostitutionen, även bland barn. Kundernaär troligen FN-folk.Det är oerhört viktigt att tar initiativ till enbättre samordning när det gäller samverkan mellanFN-systemet och de många NGO:er som verkar därnere, men som tydligen jobbar var och en på sitt sätt,och stöder den lokala befolkningens möjligheter attarbeta för demokratiseringen av sitt land. Det var somden här kvinnan vi mötte sade: Internationella organi-sationer har alltid rätt. Med det menade hon att maninte lyssnar på vad folket säger, utan alla kommer ditoch vill på något sätt hjälpa till uppifrån. Det är inteså det ska gå till. Man ska faktiskt stödja den lokalabefolkningens kraft och stötta den.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla reser-vationer där mitt namn finns med, men för tids vin-nande vill jag yrka bifall enbart till reservation nr 2och i övrigt till hemställan i betänkandet.Anf. 54 () replik:Fru talman! Det är bra att ,, tar upp just och kränkningarna avmänskliga rättigheter där. Vi har en gemensam mo-tion som också genom har undertecknat. Den gäller folkmordet påassyrier/syrianer och kaldéer.Marianne har i sitt anförande just tagitupp den och även sagt att det skulle vara bra om Tur-kiet öppnade sina arkiv, som är stängda . Menvarför följer inte upp att det är ett histo-riskt faktum att det är ett folkmord som begåtts avdet på assyrier/syrianer och kaldéer,som vi gjorde mot ?Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Jag är med på ett särskilt yttrandesom handlar om de frågorna. Jag tyckte inte att detvar den frågan jag ville reservera mig för. Det är enviktig sak, men i den kritiska och konstruktiva dialogsom jag tycker att vi ska ha med gjorde jagbedömningen att det inte är den kampen som jagtycker är allra viktigast att föra.Det handlar väldigt mycket om situationen i dagoch framåt, om mänskliga rättigheter som kränks . Därför anslöt jag mig till det särskilda yttrandet.Jag tror inte att skillnaden i uppfattning är stor mellanMurad och mig när det gäller den här saken.Det är lite grann fråga om vilka frågor man driverhårdast.Anf. 56 () replik:Fru talman! Det står helt riktigt i det särskilda ytt-rande som tar upp att när arki-ven öppnas och det konstateras att det är ett folkmord,då kan erkänna det som ett folkmord. Men dehär arkiven är stängda och ingen får tillgång till demannat än historiker som är proturkiska.Då undrar jag: Gör vi inte en otjänst om viinte erkänner detta folkmord? Det banar vägen för attmilitären ska behålla den politiska makten över Tur-kiet.Jag tycker att det är nödvändigt och viktigt attCentern stöder denna motion som man varit med ochundertecknat och som tar upp att det är ett historisktfaktum att det är ett folkmord som har skett på assyri-er/syrianer och kaldéer.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Det handlar väldigt mycket om hurman tror att man vinner framgång när man jobbarmed de här frågorna. Jag tror ärligen att det är störremöjlighet att vinna framgång genom en tydlig ochkritisk dialog med än genom att gå i kon-frontation. Det är lite grann därför som jag valt detsärskilda yttrandet, därför att det handlar om attkomma framåt. Vi känner väl båda lite grann till denturkiska mentaliteten och hur oerhört starkt man rea-gerar på kritik. Därför väljer jag kritiken på ett somjag uppfattar konstruktivt sätt. Vi har precis sammauppfattning i själva sakfrågan, och jag,men jag kanske väljer ett lite annat sätt att gå tillväga.För oss i för mänskliga rättigheteri är det väldigt viktigt att vi har en positiv ochbra dialog med . Vi vill ha det för att kon-struktivt försöka förbättra situationen för de männi-skor som förtrycks i , t.ex. de som sitter ide turkiska fängelserna. Det är det som vi känner ärdet allra viktigaste för oss att jobba med, för allaminoriteter, inklusive assyrier/syrianer, kaldéer ochkurder, som finns i . Så ser jag på saken.Anf. 58 (fp):Fru talman! Vi får dagliga rapporter om tillståndeti världen och hur brott mot mänskliga rättigheterbegås på alla kontinenter av vårt klot. Vi får det viaTV, radio och tidningar. Vi upprörs över dem, och detär därför vi har denna debatt , som bygger påmotioner från riksdagsledamöter som vill lyfta frambrott mot mänskliga rättigheter.En källa som vi ofta går till, och som jag tänktecitera , är årsrapporter.Amnesty International har ett gott renommé. Manlitar på vad Amnesty skriver och gör. Jag ska ta uppnågra exempel från Amnestys senaste rapport.I fråga om skriver Amnesty att det under åretskedde de allvarligaste och mest omfattande tillslagenmot oliktänkande i . Tusentals männi-skor greps godtyckligt för att de utövat sin rätt till attyttra sig, till mötes- och religionsfrihet. Med stöd avytterst stränga lagar om statens säkerhet och efterbristfälliga rättegångar dömdes en del människor tilllånga fängelsevistelser, medan andra utan rättsligprövning dömdes till upp till fängelse för om-skolning genom hårt arbete. Det är i dag.När vi diskuterar detta sitter dessa människor ifängelse utan dom och rannsakan.För ett annat kommunistland, , säger följande. Dissidenter, däriblandjournalister, politiska motståndare och människorätts-försvarare, utsattes för grova trakasserier under året.Hundratals människor satt fortfarande fängslade förpolitiska brott. ansåg att någraav dem var samvetsfångar. Vissa av rättegångarnamot samvetsfångarna uppfyller inte internationellanormer. Man införde nya lagar om bekämpning avsådana som har avvikande åsikter och om utvidgningav bruket av dödsstraff. Minst 13 människor avrätta-des, och minst nio människor satt fortfarande idödscell. Det kom några rapporter om misshandel.Det förekom att fångar utsattes för grym, omänskligoch förnedrande behandling.Det är just . Det är dit ett antal riks-dagsledamöter är på väg - en del kanske redan är där- för att delta i en . Jag skulle önska attde hade tillfälle att ställa lite obekväma frågor när deändå passar på att vara på det här veckoslutet.Jag ska ta ytterligare ett par exempel från Am-nestys rapport. Jag väljer att göra det därför, som jagsade, att det är stor trovärdighet i rapporten - kanskeibland större trovärdighet än i motioner som riks-dagsledamöter väcker. Vad vet jag.För framgår följande. Ett mycket stort an-tal människor greps av politiska skäl, och 200, avvilka en del var samvetsfångar, dömdes till långafängelsestraff. Mer än 1 200 politiska fångar somhade gripits tidigare, däribland 89 samvetsfångar ochhundratals som skulle kunna vara det, kvarhölls. Ja,ni hörde det: 1 200! Militären fortsatte att gripa civilasom tillhörde etniska minoritetsgrupper och användedem som tvångsarbetare.För säger föl-jande. Situationen för de mänskliga rättigheternaförsämrades . Det går alltså åt fel håll. Ijanuari kom rapporter om politiskt motiverad tortyr. Det ärdet som har biståndsarbete till-sammans med. President bedriver fortfaran-de sin kampanj mot homosexuella med hatiska tal,och han har därmed rättfärdigat diskrimineringen.Flera medlemmar i organisationer för homosexuellasom finns där kunde också rapportera en ökning avutpressningsförsöken mot homosexuella.Jag har tillsammans med några en reservation justpå temat homosexuellas situation i världen. FN haringet uttryckligt sagt om detta i sin deklaration. Vitycker att det är tid att även i FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna föra in just de homosexuella,som har en mycket svår situation i många länder.Jag skulle kunna gå vidare med . Här finns också en stark kritik mot Sudan.Det är ett ämne som är aktuellt. Vi såg iAftonbladet en rapportering från landet. gårdet att känna en viss förtvivlan över att det måste tillnågot extra spektakulärt för att det ska komma upp pådagordningen. Sudanproblemet har pågått i decenni-er.Vi har alltså mycket fakta på bordet. Vi kännerväl alla en viss frustration att ingenting händer ochsker när man vet att just pågår alltdetta. Vi måste alltså på något sätt gå från ord tillhandling. Vi måste markera, med ord, med debatt,men även med handling - det är viktigt. Folkpartietmenar att det är viktigt att markera tydligt, att sägaifrån. Vi har vissa instrument. De länder som går åtfel håll, som inte premierar demokrati och mänskligarättigheter, men som vi har nära kontakt med, medbiståndsöverföringar, med bilaterala kontakter påbiståndsområdet, måste vi vara tydliga mot. Vi måsteockså ge signalen, att om vi inte ser någon ändring ärvi inte beredda att använda svenska skattebetalarespengar för att pumpa in i olika projekt. Då får vi för-söka agera på annat sätt, t.ex. via enskilda organisa-tioner.Vi har gjort vissa sådana markeringar. Men jagtycker att vi är lite för flata och långsamma. Jag bru-kar fundera på och provsprängningarna. Dåvar vi snabba att dra in biståndet. Vad är det för storskillnad? Det är en gräslig handling att utföraprovsprängningar. Men vilken gräslig handling är detinte att förfölja sitt eget folk? De markeringarnamåste finnas.Jag upplever att det finns en större förståelse i dagän vad det har funnits tidigare. Vi börjar lite småttförstå att vi inte kan sitta passiva när det gäller sådanasaker, utan vi måste agera konkret - demokratibi-stånd.Jag hade tillfälle att tillsammans med några kam-rater här i salen besöka och för någraveckor sedan. Vi upplevde barnens situation i flyk-tinglägren.Bortse från alla andra frågor kring skuld och vemsom gör vad osv., och tänk i stället på barnen. I Gazafinns det ca 1,3 miljoner människor. Man räknar medatt av dem är . Det är barn.Det är barn som inte har föräldrar som kan åka tilljobbet. Det är barn som inte har bra skolgång. Det ärbarn som far illa.Bortsett från allting annat är det en humanitär ka-tastrof. Det är dessa barn som i sin förtvivlan kastarsten ibland, därför att det finns ett sådant sam-hällsklimat. De blir besvarade med gummikulor, somgör dem invalidiserade och ibland dödar dem.Det är en skam att det internationella samfundetkan låta dessa barn växa upp under sådana förhållan-den. Här borde det internationella samfundet och FNkunna göra mer. Problemet är nu att pengarna tryterför UNWRA, som har uppdraget att ta hand om dessaflyktingläger.Jag skulle också lite grann vilja beröra en ö somgår i rätt riktning - jag nämnde tidigare , somgår i fel riktning - nämligen , som blir demo-kratiskt och öppet. Det gäller då att föra in ivärmen, att på olika sätt uppmuntra allt det arbetesom gör , mot bakgrund avhotet från det stora Kina.Vi har reservationer från olika partier just på te-mat hur man ska underlätta för , bl.a. att taupp frågan om medlemskap i och i FN:s underor-gan. Varför ska inte en demokratisk stat kunna varamed där? Jag vet att det är ett problem med ,men skulle ändå kunna vara med i FN paral-lellt.Vi föreslår också skattebefrielse för re-presentation här i , liksom vi kan ha det iTaiwan - varför inte?EU:s representation borde förstärkas i Taiwan.Det offentliga utbytet med är också väldigtviktigt. Det förekommer alltså att taiwaneser inte fåråka in i , från ett demokratiskt land.Jag ska slutligen ta upp det som har varit uppe härtidigare om assyrier, syrianer och kaldéer. Jag tyckeratt det är en väldigt svår fråga - jag erkänner gärnadet. Det finns en inkonsekvens i de resonemang somjag har hört och läst. Det är bl.a. detta att alla somtalar i den här frågan, antingen i majoritetstexten, ireservationstexten eller i det särskilda yttrandet, sägeratt detta är viktigt och att förutsättningen är att manfår en öppen och förutsättningslös forskning kring dethela. Det tycker jag är jättebra. Det är det man ska gåin på, att försöka få fram det materialet och denforskningen och sedan ta ställning.Nu gör reservanterna tvärtom. De tar ställning ochsäger sedan att det behövs forskning på området ochatt arkiv ska öppnas. Det är mycket möjligt att närman får resultatet kommer man framtill att detta var ett rent folkmord.Det viktiga är också att vi i samband med olikaoroligheter i världen ofta säger att varför ska vi alltidsöka skuldfrågan; det finns många områden på vårtklot där sådana här saker har skett, i , i Ameri-ka och i . Ska vi då ständigt koncentrera oss påskuldfrågan, eller ska vi försöka vara konstruktivaoch göra någonting ?Fru talman! Det var vad jag önskade säga. Jaghoppas att jag har yrkat bifall till reservation 10, ochom jag inte har gjort det gör jag det nu.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag vill säga till att det är bra att man går in på Amnestyshemsida och hämtar den information som är värdefullnär det gäller mänskliga rättigheter.Jag vill också hedra för atthan tar upp de palestinska barnens situation i Palesti-na och i flyktinglägren. Det är väldigt bra att manfrån lyfter upp den frågan.Jag noterade också att vad Amnesty säger omTurkiet har inte tagit upp. Menman kan inte ta upp alla länder, precis som han sade.Karl-Göran Biörsmark sade också om folkmordetpå assyrier, syrianer och kaldéer att de som har skrivitdet särskilda yttrandet vill att man först ska forskaoch sedan konstatera. Han frågade varför man skagöra tvärtom, som reservanterna vill.Vi gjorde precis så , när vi sade att detfolkmord som skedde på armenierna 1914-1918 varett historiskt faktum, att det ska vara öppet för allaforskare och att det ska göras en internationell forsk-ning kring detta. Varför gör vi inte på samma sätt idetta fall när det gäller assyrier, syrianer och kaldéer?Är det inte samma folkmord vi pratar om?Anf. 60 ()replik:Fru talman! Det är en mycket relevant fråga somMurad ställer, och det är den jag har brottatsmed. Jag har känt att om man går in på den här andravägen, att först fördöma eller konstatera - vi skullekunna göra på det sättet i fråga om många folkmord -är det fel väg att gå.Jag erkänner gärna att jag själv skulle behöva hamer kunskap i fråga om detta även om jag har rest iöstra och varit i , och Mi-diat och i klostren Ma och , och jaghar talat med folk. Det är olika uppfattningar ocholika diskussioner. Det är väldigt svårt att ha en ab-solut klar linje. Det har jag känt. För att kunna ha enegen ståndpunkt vill jag ha mer av forskning och merav öppenhet. Det är det vi ska söka.Vi ska naturligtvis fördöma den behandling somde som bor i får, t.ex. den assyriske prästen,därför att de lyfter upp frågan. Det ska vi naturligtvisreagera stenhårt på. Vi ska ta upp det till ytan ochdiskutera det. Men jag har, som sagt var, själv känt attjag måste ha lite mer på fötterna. Det kan forskningenhjälpa till med.Anf. 61 () replik:Fru talman! Det är väldigt bra att tar upp behandlingen av minoriteter i Turki-et.Den assyriske prästen har sagt attdetta folkmord på armenierna har drabbat även assy-rier, syrianer och kaldéer. Det är väldigt viktigt att vitar upp det också. Den assyriske prästen har i ställts inför rätta, och han kanskefår livstids fängelse för detta uttalande. Det är väldigtviktigt att vi kritiserar dessa handlingar och fördömerdem, precis som säger.Att konstatera att det är ett historiskt faktum attfolkmordet har skett är väldigt viktigt för just alladessa assyrier, syrianer och kaldéer, för deras historia.Det fanns över 4 miljoner assyrier, syrianer ochkaldéer i området, och finns knappt 50 000människor där. Vad handlar detta om? Handlar detinte om folkmord? Handlar det bara om en tragedi,enligt den turkiska statens propaganda?Anf. 62 ()replik:Fru talman! Återigen understryker jag vikten avatt backa upp de människor som för upp det här tillytan och talar om det, precis som görhär. Vi bor i ett fritt land och kan göra det utan att fåbekymmer för det. Det sätt på vilket behand-lar sina medborgare är helt fel. Det är det första jagkan konstatera.Det andra är det jag sade tidigare, att jag skullevilja se forskningen först. Jag vill se öppnade arkiv.Jag vill se fakta på bordet. Jag känner naturligtvis tilldet här folkets lidande, men att gå ut och anklaganågon för ett folkmord är ett ganska stort steg. Därförhar jag tagit ställning för att i det här fallet inte reser-vera mig utan nöja mig med ett särskilt yttrande, därvi lyfter fram just den här problematiken.Slutligen vill jag än en gång säga att både majori-tetstexten, reservationstexten och det särskilda yttran-det säger samma sak. Vi måste ha forskning. Dåtycker jag att det är en liten kullerbytta att man förstgör ett konstaterande och sedan begär forskning. Jagbegär forskning, och sedan kommer konstaterandet.Anf. 63 ():Fru talman! Det betänkande som vi nu behandlarär ett betänkande där utskottet behandlar de mångamotioner som väcks i om mänskligarättigheter. Det är oerhört angeläget, som jag ser det,att arbetar mycket med mänskliga rättig-heter och agerar för att försöka förhindra övergrepppå människor. Betänkandet blir dock lite historia, förunder tiden pågår det tyvärr en massa övergrepp somskulle behöva tas upp i debatten och också finnasmed i betänkandet.Det övergripande, som jag heller inte tycker att viriktigt debatterar, är hur man ska förhindra övergreppoch hur man ska kunna få en politik som leder framtill att vi får färre övergrepp i världen.De brott som pågår mot mänskliga rät-tigheter och mot människors möjligheter att vara dende är och den de vill vara är kärnan i kravet på attmänniskor ska ha rätt att vara den de är. I ett flertalmotioner som tas upp i detta betänkande finns detmed. Det gäller också behovet av att lyfta frågor tillFN-nivå för att få internationella konventioner sombättre tar vara på människors behov och människorsmöjligheter att få vara den de är i ett land som intealltid tar vara på det.Som jag ser det finns det anledning att titta påkommande frågor, som kommer att leda till störreproblem i världen. En del av det är ju miljöfrågorna.Det gäller vattenfrågan, t.ex., och matfrågan. 2005anses det att två tredjedelar av världens befolkningkommer att lida av vattenbrist. Fundera lite grannöver konsekvenserna av detta när det gäller männi-skors möjligheter att få leva under värdiga förhållan-den.Tar man ett land som kan man se att grund-vattennivån sjunker med . Vi kan barafundera lite grann över vad som händer med mänskli-ga rättigheter i när man kanske kanfå upp vatten för att odla det ris som är en av de vik-tiga grundstommarna i ekonomi.För fem år sedan fanns det 25 miljoner miljöflyk-tingar i världen. Hur många de är är det ingensom riktigt vet, men de har tyvärr inte blivit färreunder årens lopp. Klimatfrågorna och vattenfrågornamåste i detta sammanhang lyftas in som viktiga föratt människor ska ha möjligheter att leva i en bramiljö där också de mänskliga rättigheterna tas tillvara.En annan del i detta är naturligtvis krigets roll.Egentligen skulle jag önska att man kunde förbjudaalla krig, därför att krig alltid leder till övergrepp påmänniskor. Vi kan se en mängd exempel på krig sompågår och som innebär stora övergrepp på människor- i och , föratt bara nämna ett par länder som har varit relativtaktuella i debatten. Det finns en mängd krig sompågår och som kanske är mer tysta krig, därför att dehar pågått så länge att ingen riktigt längre orkar brysig. Men inte ens när freden kommer kan man sägaatt det finns mänskliga rättigheter i ett land som varitkrigsdrabbat.Ta minorna som ett exempel. Vad är det förmänskliga rättigheter man har kvar när man inte läng-re som litet barn kan springa runt i sin boendemiljöutan att känna rädsla för att trampa på en mina somkanske innebär att resten av livet är förstört eller i allafall väldigt begränsat av ett handikapp som man kanbli tvingad att leva med?De här grundläggande delarna tror jag att det äroerhört angeläget att man också tar itu med om manmenar någonting med mänskliga rättigheter på långsikt. Om man inte kommer åt det kommer man inteheller åt de mänskliga rättigheterna.Naturresurserna är andra delar i detta som ocksåofta leder till övergrepp på mänskliga rättigheter.Ursprungsbefolkningarna runtom vår värld har fått seoch uppleva hur deras krav på mänskliga rättigheter,kultur och livsmiljö i deras ursprungsmiljö ofta harblivit begränsade på grund av naturresursintressenvad gäller olja, mineraler och andra naturtillgångarsom krockar med deras rätt att få bo, leva och idkaden kultur som de har haft som sin under generatio-ner. Det här kan vi se i länder som , ochUSA.Man tror att borde vara ett föregångsland närdet gäller demokrati, men vi kan fortfarande se hurindianerna får flytta på sig på grundval av intressetför att komma åt naturresurser. och ärandra länder där man märker av detta.Förutom att vi har en del reservationer som jagnaturligtvis stöder tänker jag yrka bifall till reserva-tionerna 3 och 4. I övrigt stöder jag naturligtvis dereservationer vi har, men för tids vinnande tänker jaginte ta upp dem till omröstning.I detta sammanhang tycker jag att det är viktigt attlyfta in kurderna och kurdernas situation. Det är ettfolk som har varit förtryckt - detkanske mest förtryckta folket i världen. Derasmänskliga och naturliga rättigheter kränks ständigt -, skulle jag vilja säga.Nyligen var jag på för en demonstra-tion som anordnades av kurderna med anledning avatt det var övergreppet i Halabja inträffa-de - en massaker som innebar att en hel by förintadespå . Kanske 10 000 människorförsvann och finns kvar. Det var ett stortövergrepp med fruktansvärda konsekvenser för demsom levde där och för deras nära och kära, naturligt-vis. Det här är bara en bild av hur mycket det irakiskafolket har fått vara med om och tvingats utstå.