prot · GO0975 · 2001-03-07 00:00:00 — Det harbyggts upp och kan raseras snabbt.Är det då inte rimligt, , att manhar tröghetsfaktorer i detta så att man kan stämma tilleftertanke, så att det inte i ett huj förändras till någotannat? Nästa mandatperiod har man annan politiskmajoritet i kommunen eller , och då är deten annan vilja som råder.Det yttersta är ju ändå att värna sådana saker sombyggts upp till fromma för demånga människor som bor i kommunen eller lands-tinget.Anf. 185 () replik:Herr talman! Ja, vi vill ha en utredning till. Detvill vi naturligtvis av den anledningen att vi tror attdet föreligger ett behov.Jag var lite förundrad när jag läste i majoritets-texten att det inte fanns någon anledning att utredaigen med hänvisning till utredningen som var 1996.Jag tyckte då att det hade varit mer hederligt att manhade skrivit att man inte vill utvidga det kommunalasjälvstyret i grundlagen.Men ger en helt annanförklaring. Det mottar jag med tacksamhet. Det äralltså så att det gamla förslaget fortfarande bereds iRegeringskansliet. Arbetstakten är inte hög, det för-står jag. Men det är okej, bara det blir någonting avdet.Är det så som säger? Finnsdet fog för det? Är det verkligen en reell beredningsom fortfarande pågår i ? När kanvi då i så fall förvänta oss en proposition på det härområdet?Sedan skulle jag också vilja lägga till ytterligareen fråga. Anser att vi be-finner oss på den optimala nivån regleringsmässigt iförhållandet mellan stat och kommun? Vi är ju allaöverens om att det finns ett ömsesidigt beroendeför-hållande. Är vi på den optimala nivån? Är KerstinKristiansson av samma uppfattning som Per ,att Lagrådets åsikter kan man ha eller förkasta, att detär politikerna som styr och att man inte behöver lyss-na på att Lagrådet vid upprepade tillfällen har sagt attdetta inte är tillräckligt reglerat?Anf. 186 () replik:Herr talman! Det var en vid fråga, här har legat till sig , säger . Visst har det gjort det. Men är det inte på detviset att det här är svårt att reglera i grundlag? Finnsdet inte just genom det på den nivå det finns?Maria frågar mig om en propositionkommer eller inte. Det borde hon väl kanske ta kon-takt med andra om.Så till den andra frågan som ställdetill mig, om grundlagen och det kommunala självsty-ret. Jag tror att det är viktigt att vi har den principenatt stat och kommun ska hjälpas åt för att tillgodoseinvånarna när det gäller de samhälleliga nyttigheter-na. Det måste väl ändå vara grundtanken. De bryr sigganska lite om vem som förser dem med detta. Hu-vudsaken är att de har en grundläggande samhällsser-vice. Det är ju det som det ytterst handlar om. Det ärju samhällsmedborgarna som vi i denna kammaresäger oss företräda. Även på och lands-tingskommunal nivå är det på det viset.Anf. 187 () replik:Herr talman! Jag förutsatte att en socialdemokra-tisk representant för hade bättrekontakt med än vad jag har möjlig-het att ha i opposition. Men det kanske inte är på detsättet. Det hade jag nog sett till att ha om jag hadetillhört majoriteten.Jag känner att backar rejältfrån det första inlägget när ut-tryckligen sade att det fortfarande bereds i Rege-ringskansliet. Det svar jag fick på min direkta frågaindikerade att det egentligen inte är en rejäl utredningsom pågår. Det ligger på hög och kanske tar någontag i det , men kanske ändå inte.Då känner jag mig inte ett dugg tryggare med detsom jag först trodde var för handen. Det innebär ipraktiken att man inte tycker att någon ytterligarereglering av det kommunala självstyret behövs och attdet Lagrådet har framfört saknar betydelse. Jag kaninte tolka det på något annat sätt.Jag har roat mig med att läsa på Socialdemokra-ternas hemsida. Där står det: Det är viktigt att själv-styret har ett innehåll och ett handlingsutrymme somgör att medborgaren upplever det som meningsfulltatt lägga tid och intresse på de gemensamma angelä-genheterna.Det är vackert uttryckt. Det är helt rätt. Det ställerjag upp på. Men jag åberopar också subsidiaritets-principen, vilken innebär att den högre nivån skastödja den lägre och att beslut ska fattas på den nivåsom är mest effektiv och närmast medborgarna.Anser utifrån detta att max-taxan ökar eller minskar möjligheterna för den lokalanivån att utforma omsorg för barn och att bestämmataxenivån?Anf. 188 () replik:Herr talman! När det gäller maxtaxan har jag hörtatt har frågat flera företrädare, bl.a.Per , om den frågan. Jag vet egentligen inte vadMaria vill ha ut av den frågan.Jag kan svara att jag tycker att maxtaxan är bra,även det för de många människorna, för barnfamiljer-na. Den är efterfrågad, och jag vet när jag är ute blandmänniskor att den dessutom är populär. Man längtarefter att den slår fullt ut, så att man får känna av den.Sedan, , är det väl ingen inskränk-ning av det kommunala självstyret? Kommunernaväljer ju själva om de vill ha maxtaxan. Väljer manbort den får man inte heller statsbidrag för de extrautgifter som det innebär att införa maxtaxa. Det ärden enkla sanningen.Anf. 189 () replik:Herr talman! Det här anförandet från KerstinKristiansson Karlstedt utvecklades riktigt intressant.Jag vill haka på fråga, som KerstinKristiansson Karlstedt faktiskt inte svarade på.Kerstin svarade inte på frå-gan om stärkandet av det kommunala självstyretbereds i regeringen. Jag vill ha svar, ett ja eller ett nej,på om frågan är under beredning. Kan vi räkna medatt det kommer en proposition om ett förstärkande avden kommunala självstyrelsen ?Jag skulle också med risk för att bli tjatig viljaefterfråga ökade möjligheter för medborgarna att fådirektdemokratiska redskap. Det är ett förslag somhar avslagits . Jag har inte vid någottillfälle fått någon annan respons vad gäller innehålletän hänvisningar till utredningar. Jag måste därförfråga om dessa angelägenheter kommer upp till de-batt i kammaren, så att även kan visa sina åsikter om hur vi ska stärkamedborgarens demokratiska delaktighet i samhälls-bygget.Anf. 190 () replik:Herr talman! Vad jag sade om förslagen frånkommittén om den kommunala självstyrelsensgrundlagsskydd var att frågan nu ligger hos Rege-ringskansliet. Den har ännu inte lett till någon lag-stiftning. Man har som alltid i utredningar kommitfram till en rad kloka förslag, men ärendet liggerfortfarande öppet på Regeringskansliet.Varför det är så kan man fundera kring. Jag troratt det är svårt att grundlagsstifta om det kommunalasjälvstyret. Jag har i mitt anförande motiverat varfördet är så. Det är svårt att för alltid dra strikta gränserkring ett kommunalt självstyre. Här gäller det att varalite grann flexibel, eftersom vi lever i ett samhällesom ständigt förändras. Att ändra i grundlag är ettstort steg, som inte kan justeras allteftersom sam-hällsbilden förändras.Så är det, och man har kanske upptäckt också påRegeringskansliet att det är svårt att lagstifta omdetta. Måhända är det därför som förslag dröjer. Vadjag i mitt anförande ifrågasatte var om det finns nå-gon anledning att tillsätta ytterligare en utredning närfrågan har utretts så sent som 1996.Vad sedan gäller de kommunala demokratifrågor-na vet lika väl som jag att har ganska klara direktivavseende just de frågor som sägersig värna så varmt om. Också jag värnar om dem. Jagdeltar väldigt aktivt i det arbete som kommittén nuutför. Jag för fram synpunkter inte minst med ut-gångspunkt i mitt arbete i konstitutionsutskottet.Anf. 191 () replik:Herr talman! Jo, det finns nog anledning att ta uppfrågan om självstyrelse till en ytterligareutredning. Att så är fallet beror på att beredningensförslag nu tydligen ligger i någon låda sedan 1996.Det har faktiskt runnit ganska mycket vatten underbroarna . Beredningen hade tillsatts medanledning av förslag som berörde det kommunalaskatteutjämningssystemet.Under de gångna sex åren har den nuvarande so-cialdemokratiska regeringen lagt fram ett stort antalandra förslag som berört just det kommunala självsty-ret. Det finns all anledning att återigen ta upp ensådan fråga till utredning. I den utredning som Mariaoch jag har suttit i har man över huvud taget inteberört de förslag som den socialdemokratiska rege-ringen och dess majoritetskonstellation under desenaste åren har lagt fram och drivit igenom.Anf. 192 () replik:Herr talman! Det handlar ändå om att det kom-munala självstyret såg likadant ut då som . Sedanförstod jag på fråga vad det egent-ligen handlar om. Det handlar inte ett dugg om detkommunala självstyret i sig, om dess juridiska ellerom dess konstitutionella aspekter. Det handlar ompolitik snarare än om juridik.Anf. 193 () re-plik:Herr talman! Jag vill först säga att jag är glad överatt driver frågan omungdomars möjligheter att fortsätta i politiken. Jaghoppas och utgår från att det nu finns en solid majo-ritet i härför, så attåtminstone detta kan bli en verklighet.Det är vidare inte utan att man blir ganska nyfikenpå utredningen . Inte alla av oss var med iriksdagen då. Jag frågar mig vad som gör att den blirliggande i en byrålåda och varför man inte fem årefter det att utredningen blivit färdig kan redovisaden. I så fall är det väl bättre att man från Regerings-kansliet talar om att det inte gick att göra någontingav utredningen och tar nya tag.Jag håller helt med om att det välär rimligt att med deförsänkningar som hon rimligen har i Regeringskans-liet skulle kunna begära att få en redovisning av vadsom har gått snett med utredningen och av anledning-en till att den inte leder framåt.Kerstin talade också ommänniskors tillit till samhällets nyttigheter. Ja visst ärdet viktigt att människor känner tillit till samhället.Det är vi alla överens om, men jag kan vittna om attväldigt många människor inte längre känner denminsta tillit till samhället. Jag tänker på de olika reg-ler som förändras i samhället.Jag har som f.d. kommunalpolitiker upplevt denvånda och oro som skatteutjämningssystemet föror-sakar kommunerna. Det är svårt och komplicerat, ochman vet inte från till ett annat vad som egentli-gen gäller. Detta smittar av sig på kommuninvånarna,som inte heller vet vad som kan gälla från till ettannat. Man kan inte långsiktigt garantera att det kanfinnas bra barnomsorg, äldreomsorg osv., eftersomman inte vet hur ens ekonomiska situation ser ut ikommunerna och inte rår över den själv.När det gäller kommunala bolag handlar det omatt dessa ägnar sig åt verksamheter som ligger utanförden kommunala kompetensen. Det handlar om af-färsverksamhet som de kommunala bolagens företrä-dare inte är lämpade att sköta. Det är det som gör attvi inte är förtjusta i kommunala bolag.Anf. 194 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att vi här i kammarenska diskutera mitt förhållande till Regeringskansliet.Jag ber att få understryka att jag sköter det på egenhand. Några talare har lite ironiskt påpekat detta. Låtoss ägna oss åt sakfrågorna i stället.Vad gäller skatteutjämningssystemet, HelenaBargholtz, vill jag säga att jag kommer från fattigglesbygd i . Vi är där mycket glada över attvi har ett skatteutjämningssystem som egentligen ärpolitiskt snarare än juridiskt eller konstitutionelltpräglat. Det handlar om att bättre bemedlade tillväxt-kommuner ger till dem som har det lite sämre, så får en liknande - alls icke lika - tillväxt ochgrundservice i hela landet. Detta är av nationellt in-tresse och handlar inte för om att in-skränka det kommunala självstyret.Anf. 195 () re-plik:Herr talman! Jag avsåg inte med mitt inlägg att isig kritisera det kommunala skatteutjämningssystem-et, även om man kan ha synpunkter på det.Vad jag kritiserar är att det är ett så kompliceratsystem att inte kommunkontorens ekonomiavdelning-ar och än mindre ledande kommunalpolitiker kangöra en bedömning av vad de kan få eller kan bli avmed - vilket har inträffat i min kommun - från ett årtill ett annat. Systemet är så komplicerat att ingen kanräkna ut om man får rätt belopp eller inte.Jag vet att skatteutjämningssystemet för mångakommuner är livsavgörande. Det är inte det somsaken gäller. Det finns ingen förutsägbarhet i system-et, och det skapar en bristande tillit. Jag talade omkommuninvånarnas brist på tillit till samhällssystem-et, och det var med anledning av det som jag tog uppskatteutjämningsfrågan.Anf. 196 () replik:Herr talman! Det är knappast en debatt om tekni-kaliteter, om svårtydbarhet osv., som vi ska föra här ikammaren, utan vi ska diskutera om det kommunalaskatteutjämningssystemet är bra för fattiga kommu-ner. Är det rättvist att man fördelar från bättre be-ställda kommuner till de fattigare? Jag tycker att detär rättvist, och det tycker uppenbarligen också HelenaBargholtz, vilket gläder mig.Anf. 197 ():Herr talman! Det känns lite konstigt att bryta ensådan intressant diskussion. Det hade i och för sigvarit intressant att få fortsätta med en del av de fråge-ställningar som har varit uppe tidigare.Herr talman! Det jag egentligen vill tala om är enmotion som behandlar en helt annan aspekt på denkommunala demokratin, eller den regionala demo-kratin, än den som har diskuterats här senast.I morgon kommer kammaren, såvitt jag förstår, attdiskutera och förhoppningsvis också ta ställning tillett betänkande från bostadsutskottet om vissa indel-nings- och länsstyrelsefrågor. I det betänkandet före-slår en majoritet att några kommundelar, Torslandaoch , ska få möjlighet att bilda en egenkommun. Det är ett bra, välgrundat och välmotiveratförslag, inte minst av demokratiska skäl. Med delvissamma motivering som och Ljungskilekommundelar har anfört, som uppenbarligen ocksåmajoriteten i bostadsutskottet stöder, har man fåttgehör för sina tankar. Vi är några moderater frånVästra som har motionerat om att riks-dagen också ska skapa förutsättningar för att delasekundärkommunen , dvs. Av någon anledning har denna frå-ga, till skillnad från de andra kommundelningsfrå-gorna, hamnat i . Det är därförjag måste diskutera den här frågan skild från kom-mundelningsfrågorna.Konstitutionsutskottet tar inte ställning till vårayrkanden utan hänvisar till Kommundemokratikom-mitténs uppdrag att se över hur de procedurer som harsamband med kommundelningar ska underlättas,vilket således innebär att frågan sannolikt kommer attåterkomma . Jag hade naturligt-vis gärna sett att frågan hade kunnat avgöras på sam-ma sätt som kommundelningsfrågan i ochGöteborg, men får tills vidare nöja mig med att vårbegäran inte avslås. Jag vill ändå kommentera fråganoch vår motion något.Enligt 1 kap. 1 § indelningslagen, vilket utskottethänvisar till, ska vid en prövning av frågan om indel-ningsändring särskild hänsyn tas till den eller dekommuner som närmast berörs av ändringen. Särskildhänsyn ska också tas till befolkningens önskemål.Sådan hänsyn togs inte när de västsvenska landsting-en slogs samman till ett nytt storlandsting. Jag ska taexemplet från där jag själv bor.Av 17 kommuner i svarade elvadefinitivt nej i den remissomgång som föregick riks-dagsbeslutet. Tre kommuner av de sex återståendeavstod från att ta ställning i sakfrågan. Tre av de 17kommunerna var positiva till förändringen. Det gjor-des ett antal opinionsundersök-ningar i hela . Det visade sig då enligtundersökningarna att i hela regionen, men framför allti , och norra , var enmassiv opinion negativ till förändringen. Över 80 %av skaraborgarna sade sig vara negativa till detta.Trots ett upprop om en folkomröstning, undertecknatav ungefär 15 000 personer innanärendet kom upp till behandling, sade ochregeringen nej till att underställa frågan en folkom-röstning.Den här inställningen har inte försvagats med ti-den. presenterades en rapport från ettinstitut vid som visade snarareatt attityderna och inställningen bland medborgarnahar förstärkts i frågan.Herr talman! Jag förutsätter att frågan i den fort-satta behandlingen följer de berörda kommunernasoch befolkningens vilja i frågan i enlighet med vadsom står i indelningslagen. Med vetskap om denuppfattning som finns bland medborgarna kan jagkänna det som en bekräftelse på att i så fallkommer att bifalla vår motion.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § En ny statistiklagstiftningFöredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU15En ny statistiklagstiftning (prop. 2000/01:27).Anf. 198 ():Herr talman! I propositionen föreslås en ny lag-stiftning om den officiella statistiken, vilket bl.a.innebär att gällande regler förs samman till en lag.Anpassning har gjorts till bestämmelser i och personuppgiftslagen när detgäller behandling av personuppgifter. Dessutom före-slås ett rättsligt skydd för beteckningen Sverigesofficiella statistik och en officiell symbol för den-samma.Statistiken har en lång historia i vårt land medrötter , men dagens system är resultatet aven process som har pågått . Under förstahälften av 60-talet pågick en långtgående centralise-ring. Förutsättningarna och villkoren för statistikenhar därefter varit föremål för flera utredningar.Den 1 juli 1994 genomfördes en reform av det of-ficiella statistiksystemet i omvänd riktning. Bl.a.ändrades principerna för ansvarsfördelning och finan-siering. Reformen innebar att omkring 25 myndighe-ter fick ansvar för den s.k. sektorsanknutna statisti-ken, dvs. den statistik som tas fram inom myndighe-ternas respektive områden.Myndigheterna blev beställaransvariga och fickgenom detta möjlighet att styra och kontrollera pro-duktionen inom det område som de ansvarar för.Reformen innebar att SCB, som är centralförvaltningsmyndighet för den officiella statistikenoch annan statlig statistik, fick sin verksamhet upp-delad i tre områden.· Det var dels ansvar för den anslagsfinansieradesektorsövergripande statistiken, dvs. den statistiksom saknar en entydig huvudanvändare, t.ex. ar-betsmarknadsstatistik,· dels ansvar för samordning av den officiella sta-tistiken,· och dels produktion av statistik på uppdrag.I början av 1998 beslutade regeringen att tillkallaen särskild utredare med uppgift att utvärdera statisti-kreformen. Anledningarna var flera. I uppdraget in-gick också att analysera EU-medlemskapets effekterpå statistikens område och lämna förslag till eventu-ella förändringar. tillsattes inom Finansde-partementet en statistikregelgrupp med uppgift attlämna förslag till ändringar i de författningar somreglerar statistikproduktionen. Utredningen lämnadesitt betänkande , och Statistikregel-gruppen presenterade sitt arbete sammaår.Herr talman! Vad är då officiell statistik? Enligtpropositionen är det viktigt att det klart framgår vadsom är officiell statistik inom ett visst område. Denska vara kringgärdad av särskilda regler, den ska varaobjektiv och allmänt tillgänglig och inte minst viktigtproducerad enligt vetenskapliga metoder. Det låter ioch för sig betryggande, men mycket står och fallerpå definitionen, avgränsningen, av begreppet officiellstatistik. Vad föreslår då regeringen?Jo, att "officiell statistik är sådan statistik som skafinnas för allmän information, utredningsverksamhetoch forskning". Någon bättre beskrivning får vi inte ikammaren. Det är en förändring från den tidigarelydelsen "för samhällsplanering, forskning, allmäninformation och internationell rapportering".På vilket sätt är den nya formuleringen ett förtyd-ligande? Vi moderater, liksom många remissinstan-ser, anser i stället att avgränsningen är utomordentligtluddig. framhåller att den före-slagna definitionen utesluter viktiga statistikområden.Det är i övrigt mycket oklart vilken statistik som skaingå i officiella statistik, för vem och förvilket ändamål. Man anser dessutom att bedöm-ningskriterierna bör författningsregleras tillsammansmed uppgift om vem som svarar för utveckling avdessa kriterier och hur en diskussion kring dessa börföras.Riksskatteverket betonar att de i författningsför-slaget föreslagna beskrivningarna av officiell statistikär alltför knapphändiga för att tjäna som avgränsningav begreppet. Den föreslagna definitionen blir encirkeldefinition som helt och hållet överlåter till denstatistikansvariga myndigheten att avgöra vilkenstatistik som ska framställas.Vi moderater har redan tidigare ifrågasatt omfatt-ningen av den offentliga statistiken, och det liggandeförslaget tycks inte bidra till att dämpa ett omättligtönskemål om mer och mer statistik. Det är inte baramängden vi reagerar inför utan även risken att kvali-teten blir lidande. Dessutom, och det är inte oviktigt,finns det en kostnadsaspekt. Vi anser det rimligt attbegreppet officiell statistik hålls mycket strikt ochbegränsas till områden som är av offentlig betydelseoch som är viktiga och strategiska för det offentligabeslutsfattandet.En stor del av uppgifterna till den officiella statis-tiken vandrar mellan olika myndigheters register. mån uppgifter överförs mellan olika register hosSCB uppkommer inget hinder ur sekretessynpunkt,eftersom dessa rör sig inom samma verksamhetsgren.Men många uppgifter överförs som sagt från ett re-gister hos en myndighet till ett annat register hos enannan myndighet.Vi moderater stöder den uppfattning som Hovrät-ten i och för fram, nämligen att det äroerhört svårt att överblicka konsekvenserna av engenerell uppgiftsplikt. Vi anser även liksom Datain-spektionen att en författningsreglering av upp-giftsplikten är att föredra framför en utsträckt till-lämpning av generalklausulen.För att öka öppenheten kring dessa frågor anser viatt permanenta personregister av mycket integri-tetskänslig natur bör förbehållas att beslutaom genom ställningstagande i det enskilda fallet.Över huvud taget uppfattar vi skrivningarna i propo-sitionen som mycket svårtolkade, t.ex. vid behandlingav personuppgifter för annan statistik än officiellstatistik. Förslaget hade vunnit på att man från rege-ringen hade tagit mer tid på sig. Även personer medextremt goda kunskaper inom området kommer att haproblem att tolka vad som står.Regeringen gör även bedömningen att förslagen ipropositionen inte får några ekonomiska konsekven-ser. För vår del ser vi det som omöjligt att utifrånpropositionen göra någon sådan bedömning. Som vitidigare anfört är det däremot intressant att i ett vidareperspektiv utreda skattebetalarnas totala kostnad föroffentlig statistik. Det är lätt att stirra sig blind på desiffror som finns redovisade i budget, men då bortserman helt ifrån underliggande led, kommuner, företagoch enskilda individer.Den utredning som ligger till grund för proposi-tionen, men vars synpunkter i så ringa del blivit redo-visade, har beräknat den årliga kostnaden för upp-giftslämnandet till den officiella statistiken till 270miljoner kronor. Denna uppskattning är troligtvis enmycket försiktig beräkning. Enbart kostnaden förstatistik över varuhandel inom EU torde uppgå till200 miljoner för medverkande svenska före-tag. Ca 15 000 företag lämnar uppgifter en gång permånad.Vi anser utifrån dessa uppgifter att lagstiftningen ihög grad bör ta hänsyn till dessa underliggande ef-fekter och inte bara den eventuella nyttan. Regeringenbör därför återkomma till med förslag sombättre speglar den verkliga kostnaden på statistikensområde.Herr talman! Under resans gång och fram till be-handlingen i finansutskottet har ytterligare kritikframkommit med anledning av propositionen, framförallt med avseende på den kritik som funnits men sominte tillåtits komma fram eller tonats ned så till denmilda grad att den knappast gick att skönja.Det handlar framför allt om SCB:s olika och mot-stridiga roller. I ett appendix till utredningens betän-kande finns bl.a. en rapport signerad Statskontoret.Tre områden definieras som problem.· Tillsynsfunktionen inom SCB är såväl svagsom otydlig vad gäller ansvar, mandat, befogen-heter och position inom SCB.· Det finns behov av en klarare gränsdragning mel-lan SCB:s roll som statistikansvarig myndighetoch rollen som producent.· Tydliga ekonomiska spelregler och en bättregränsdragning när det gäller vilka tjänster SCBska producera fritt respektive ta betalat för.I rapporten skissas på olika alternativ, men densammanfattande bedömningen är att "rollkonflikternai nuläget är av sådan art och omfattning att någonform av åtgärd är motiverad".