prot · GO0979 · 2001-03-14 00:00:00 — Skrotbilar som lämnas kvar i naturen utgören mycket kraftig miljöbelastning, och mycket pekarpå att problemet har ökat . Det äroljor, lösningsmedel, miljögifter som PCB och bro-merade flamskyddsämnen, ozonnedbrytande ämnenoch tungmetaller. Det är bara några av de miljöförstö-rande ämnen som skrotbilen för med sig.Kvicksilver är ett av de farligaste miljögifterna.Här i har vi tidigare beslutat att användningav kvicksilver ska upphöra. Beslutet har inriktning påår 2000. Men eftersom kvicksilver är ett grundämnekan det aldrig brytas ned eller förstöras genom ke-miska reaktioner. I enlighet med en uppskattning frånNaturvårdsverket finns det ca kvicksil-ver kvar i omlopp i samhället. Det finns i produktersom vi använder , såsom strömbrytare, kon-takter och batterier. Det finns i avloppssystem, amal-gam och industriavfall. Naturligtvis finns det också ibilskrot.Bromerade flamskyddsmedel är ett stabilt, orga-niskt miljögift som används i plast, gummi och texti-ler för att skydda mot brand. Skador från bromeradeflamskyddsmedel har påträffats över hela jorden.Medlet återfinns mest i importerade elektroniskakomponenter som ingår i just bilar, men också t.ex. idatorer och TV-apparater. De bromerade flam-skyddsmedlen är svåra att bryta ned och ämnena harpåträffats inte bara i miljön utan också hos männi-skor, hos sälar, hos sjöfågel, hos fisk och hos älgar.Skrotbilens skadeverkningar på miljön är följakt-ligen många och allvarliga. Jag har bara gett någraexempel. Enligt det EU-direktiv som antogs i höstasska , liksom övriga medlemsländer, säker-ställa att fordon som släpps ut på marknaden efter den1 inte innehåller bly eller kvicksilver.Med tiden ser det ut som om vi genom en strate-gisk miljöpolitik , en anpassad lagstiftning, ettmer ekologiskt hållbart tänkande och en allmänt stör-re miljömedvetenhet kan radera ut problemsom t.ex. det med skrotbilars skadeverkningar påmiljön. Men än så länge är det här ett problem.Problemet med skrotbilar finns inte enbart i Sve-rige utan inom hela EU. Därför är det bra att EU harantagit ett direktiv om uttjänta fordon. Det innebärbl.a., utöver vad jag nämnde om att miljösäkerställabilar vid nyproduktion, att producentansvar för ut-tjänta bilar införs inom hela EU från den 1 juli 2002och gäller för bilar som släpps ut på marknaden fråndetta datum. Från gäller ocksåproducentansvaret för bilar som släppts ut på mark-naden före den 1 juli 2002.Regeringen har ju i sin proposition till riksdagenföreslagit en del förändringar i bilskrotningslagen.Utskottet har behandlat propositionen och i betänkan-det som ska ta ställning till bifogasockså nio reservationer från oppositionen.I nuvarande bilskrotningslag ingår att en bilskrot-ningspremie på ska utbetalas från bilskrot-ningsfonden till ägaren när bilen skrotas. Men efter-som kostnaden för skrotning ofta överstiger premie-beloppet blir följden att många bilar inte lämnas tillskrotningsföretag utan, som jag nämnde, överges ute inaturen, på parkeringsplatser osv. Jag tror att allapartier här i är överens om att detta inte ärbra för miljön.Utöver att direktiven ställer krav på upphörandemed användning av vissa tungmetaller som kompo-nenter vid tillverkning av bilar ställs också krav på attbilskrotare ska vara auktoriserade.I har vi infört ett produktionsansvar förbilar som registreras efter den 31 december 1997.Detta innebär att skrotningen ska ske utan kostnaderför den siste bilägaren. Regeringens förslag att premi-en höjs från till är ett bra förslag somjag tror kommer att stimulera till att alla bilar som skaskrotas inlämnas till skrotningsföretag.I reservation nr 1 säger man att"producenter verksamma i drabbas mycketnegativt" och syftar då på införandet av producen-tansvaret på alla bilar , alltså ävenbilar registrerade före . Enligt EU:sdirektiv ska producenten stå för alla eller en betydan-de del av kostnaderna för att genomföra skrotningen.Jag förstår att direktiven vid översättning till olikaspråk naturligtvis kan tolkas olika, men den tolkningsom regeringen och majoriteten i utskottet gjort är att"betydande del" innebär av kostnaderna.Men för att det inte ska uppstå olikheter länder emel-lan förutsätter utskottet i den skrivning som gjorts attregeringen följer utvecklingen i andra länder och omså bedöms nödvändigt i efterhand anpassar de svens-ka reglerna så att inte konkurrensen snedvrids.Kristdemokraterna säger i sin reservation 3 att viborde vänta med att genomföra EU:s direktiv, trots attdirektiven ska börja gälla . Det ärdrygt till detta datum. Visst skulle det gå attvänta, det är fullt möjligt. Men varför ska vi vänta närvi har ett EU-direktiv att införa detta och vi alla ärmedvetna om de problem som jag har beskrivit härsom skrotbilarna medför i naturen?Moderaterna framför i reservation 4 att det fortfa-rande tas ut en bilskrotningsavgift vid nyregistreringav fordon. Vi hörde tala om det tidiga-re. Nya bilar betalar med det nya förslaget en skrot-ningsavgift på , och dessa bilar berättigar sedantill i skrotningspremie. Det är med andra orden premie som betalas vid nyinköp och som sedanden siste bilägaren får vid skrotning. Det är en formav pant liknande den varit inne på här.Skrotningskostnaden betalas däremot av produ-centen. För gamla bilar som inte omfattas av ekono-miskt producentansvar kommer bilskrotningsfondenatt finansiera premien samt skrotningskostnaden framtill . Men inträder delvis ettekonomiskt producentansvar för gamla bilar, som jagtidigare berättat om.Bilskrotningspremiens storlek är också ett kapitelsom , ochFolkpartiet tar upp i reservationerna 5, 6, 7 och 8 menmed olika vinklingar. Kort sagt kan sägas att storle-ken på premien har noga vägts mot bilskrotningsfon-dens möjligheter. En högre premie skulle tömmafonden snabbare och skulle göra att den inte klarar avatt finansiera skrotningen av gamla bilar.Flyttning av fordon som överges på icke lämpligaplatser och som och tar upp i sinreservation nr 9 är en fråga som regleras i lagen omflyttning av fordon. Enligt denna lagstiftning får for-don flyttas av polismyndigheten och i vissa fall avkommuner om så behövs för ordning och säkerhet itrafiken eller av miljövårdsskäl. Detta är väldigt vik-tigt.Vägverket har i utredningen av fordon,som överlämnades , bl.a. föreslagit attdet bör bli möjligt att flytta fordon som parkerats påannans mark. förslag behandlas för närva-rande av som har ansvar förberedning av frågan.Vad gäller administrativt skrotade bilar innebärförslaget, som vi ska ta ställning till , att dessablir berättigade till bilskrotningspremie. I det regel-system som tillämpas erhåller inte ägaren någonskrotningspremie när en administrativt skrotad billämnas till auktoriserad bilskrotare. En administrativtskrotad bil är en bil som avförts från Vägverketsregister, exempelvis på grund av att ägaren inte kun-nat nås för betalning av vägskatter.Resultatet av detta blir att administrativt skrotadebilar får flyttas av kommuner och polismyndigheter,som då erhåller premien. Enskild markägare måsteringa till kommunen eller polis för att få bort skrot-bilar från sina ägor. I och med att premien utbetalaskommer detta att medföra att bilägare och kommunerkan få bättre kostnadstäckning för omhändertagandeav övergivna fordon.Fru talman! Det är positivt att kunna tillstyr-ka regeringens förslag om ändringar i bilskrotning-slagen, välkomna förslag som ska leda till färre över-givna bilar i naturen. Höjningen av skrotningspremi-en, tillsammans med förslaget att alla bilskrotaremåste vara auktoriserade och att även administrativtskrotade bilar ska berättiga till en skrotningspremie,är åtgärder som stimulerar den enskilde att i aktivhandling verka för en ekologiskt hållbar utveckling.De ekonomiska incitamenten att lämna en bil tillskrotning ökar på två sätt, dels genom att den enskil-de får en höjd skrotningspremie, dels genom att ävenadministrativt skrotade bilar berättigar till en premie.Ofta är det just dessa äldre bilar som hittas övergivnai naturen.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan i betänkande MJU13 och avslag på samtligareservationer.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag tror att vi alla i denna kammareav miljöskäl kan enas om att föredra nya bilar framförgamla. Då är det svårt för mig att förstå hur kan tycka att det är rimligt att nybilsköpare straf-fas så att man får betala dubbel skrotningsavgift ge-nom att först betala för det producentansvar som viålagt dem och sedan en skrotningsavgift ovanpå detta.Det är ett faktum att det inte är den person som beta-lar skrotningsavgiften som får tillbaka den senare.Kaj talade, liksom jag, om ansvaret förbilägare. Det är bra. Men tycker att det ärrimligt att ansvaret försvinner för en bilägare när manhar struntat i att betala till när man haftbilen avställd ? Det görs rutinmässigt efter treår. Är detta rimligt?Anf. 119 () replik:Fru talman! Som jag sade tror jag att det råder ettlitet missförstånd. Jag försökte reda ut i mitt anföran-de den uppdelning som sker. Producentansvaret ärden del som tillverkarna betalar för skrotningen. Denandra delen, som är , är en pant eller en premie,vad vi nu kallar det för, som följer bilen hela tidentills bilen blir skrotad. Den betalas ut då.Man kan ta en liknelse. Om köperen flaska läsk och betalar i pant får han tillbakadessa när han lämnar flaskan tillbaka. Så är detmed bilen också. Jag tycker inte detta är så märkvär-digt och kan inte se att detta skulle drabba producen-ten väldigt hårt.Anf. 120 () replik:Fru talman! Är det inte så, , att det ärrätt klart att kostnaden för producentavgifter i slutän-dan hamnar i knät på konsumenten? De ökade kost-nader som det innebär för producenten slutar alltid ikonsumentledet. Det tror jag att vi kan vara överensom.Jag tycker också att det är viktigt att medveten om att det inte är samma personer. Efter-som bilen byter ägare under sin livstid ärdet inte samma ägare som betalar in skrotningsavgif-ten som får tillbaka den. Därför är inte heller läskjäm-förelsen speciellt bra i det här sammanhanget.Jag skulle uppskatta om svarade påmin fråga angående den rutinmässiga administrativaskrotning som gör . Är det rim-ligt att man låter människor som struntar i att betalasin avställningsavgift komma undan på det här viset?Anf. 121 () replik:Fru talman! De här följer bilen.Detta ska vara ett incitament, en liten morot att lämnain bilen. Om vi inte har denna innebär det att det inteär någon återbetalning till bilägaren när man skrotarden. Det ska vara en liten morot för att man ska läm-na in sin bil till skrotning. Jag tycker att vi alla ikammaren har varit överens om att det skulle vara braatt få in skrotbilarna som står ute i naturen.Sedan till frågan om avställning. Om jag förstodfrågan rätt är det som nämnde.Jag vet inte om uppgiften är riktig, men detär i alla fall så att den som inte betalar sin vägskattavförs från register. Bilen blir då en ad-ministrativ bil, och man får då rätt att föra bort denom den står uppställd t.ex. ute i naturen. Jag kan intesäga om tidsangivelsen är korrekt, men om LarsLindblad påstår detta, är det kanske så.Anf. 122 () re-plik:Fru talman! Jag tror att vi är ganska överens omatt vi inte kan ha kvar den situation som vi har haft,med alla dessa bilar stående ute i naturen. Något måste göras.Regeringen har i sin proposition skrivit att den in-ser att man måste höja premien för att ge större inci-tament att få bort dessa bilar. Det må vara att ni tyck-er att premien ska vara lite högre för att man ska fåstörre fart på detta.Jag ska inte ställa flera frågor. Jag undrar baraöver anledningen till att man har så väldigt bråttommed att lägga fram förslag när det pågår en utredningsom ska se över producentansvaret. Utskottet skriveratt regeringen ska få i uppdrag att återkomma ochändra dessa regler igen när förslaget är genomfört ochde andra EU-länderna har sagt sitt. Varför avvaktar niinte lite grann och får en svensk vinkling av detta tillden ? Det borde inte vara att väntatill dess.Anf. 123 () replik:Fru talman! Alla här är överens om att det är vik-tigt att vi får en bättre regel, som stimulerar till etttillvaratagande av alla de skrotbilar som står ute inaturen. Det är då bra att regeringen lägger fram dethär förslaget.Det har också sagts berömmande ord till regering-en för att den lägger fram förslaget. Jag tycker att detär ganska naturligt att vi när ett direktiv ska införas iEU väver in detta i samma proposition och fattar ettsamlat beslut. I annat fall ska man anta en propositionnu och sedan komma tillbaka efter sommaruppehålletmed en ny proposition om ändringar.Jag tycker inte att det är något fel med den före-slagna ordningen.Anf. 124 () re-plik:Fru talman! Det är ganska stora omvälvningarsom föreslås med retroaktiv verkan. Det är omväl-vande att lägga på ett producentansvar på bilar somlevererats långt innan ett sådant producentansvarfanns. Det är ganska viktigt att vi har ett finansie-ringssystem som klarar båda de uppställda kraven.Det gäller först de skrotfordon som börjar kommain. Detta ska det inte vara några problem med, menjag är lite orolig för att de svenska bilproducenternapå ett olyckligt sätt hamnar i bakvattnet när det gällerfinansieringsdelen. Det skulle inte vara så lyckat omvi som vill gå före med miljövänliga insatser ska fålida för detta genom att andra kan leverera billigareprodukter eller på annat sätt få en konkurrensfördel.Det är detta som jag vill ta upp. Jag vet inte omjag får chansen att prata med miljöministern, och jaghar därför tagit tillfället att tala med istället. Jag hoppas att kan fungera somspråkrör för miljöministern.Anf. 125 () replik:Fru talman! Man har här ställt frågan varför Sve-rige ska gå före. Man kan naturligtvis ha åsikter omdetta, men något av EU:s 15 länder ska ju vara först.Om nu går före och genomför detta samman-faller ändringen med de regler för skrotningspremiensom vi ändå ska ändra.Än en gång: Enligt utskottsmajoritetens skrivningförväntar man sig att regeringen följer utvecklingenoch kommer tillbaka ifall det skulle bli stora ochkonkurrenssnedvridande skillnader mellan länderna.Jag utgår från att regeringen följer vår uppmaning.Anf. 126 () re-plik:Fru talman! har utförligt beskrivit deproblem som sammanhänger med skrotbilar somöverges och svårigheterna att få dem inlämnade förskrotning. Han landar i tre slutsatser när det gällervad som bör göras.Den första slutsatsen blir en ganska blygsam höj-ning av skrotningspremien. Den andra blir att det skagöras en utredning om ett försäkringssystem, som vifaktiskt föreslår ska införas. Den tredje slutsatsen bliratt man ska avvakta utvecklingen och överenskom-melser inom EU.Fru talman! Jag vill fråga vad somegentligen behöver utredas ytterligare i frågan om ettförsäkringssystem. Vi borde väl här och kunna taställning till principen om att införa ett försäkrings-system.Anf. 127 () replik:Fru talman! Såvitt jag har förstått är det inte barafråga om en utredning om försäkringssystemet, utandetta har lagts in i en annan utredning på området.Man ska också titta på andra saker i detta samman-hang.Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Ja, uppdraget har såvitt jag förstårhängts upp på det bredare uppdraget att utreda av-fallsfrågorna, men jag förstår inte vilka stora frågorsom skulle behöva utredas innan man principiellt tarställning.Vi föreslår en kraftigt höjd premie. tidigare att denna skulle tömma fonden. Det görden , och det är därför som vi menar attdet är viktigt att kombinera kraftigt höjd skrotning-spremie med ett principiellt ställningstagande om attinföra ett försäkringssystem. Då kan man genomföradet snabbare, och i så fall räcker fonden till en kraf-tigt höjd premie.Anf. 129 () replik:Fru talman! Man har naturligtvis väldigt noga dis-kuterat premiens storlek, om den ska uppgå till 1 500kr eller eller läggas på någon annan nivå.Man har räknat väldigt noga på detta och kommitfram till att den nivå på bilskrotningspremien sombilfonden orkar med och som ska kunna ge en lång-siktig finansiering är 1 500 kr.Jag har inte personligen gått igenom detta medräknesnurra, men jag litar på dem som har gjort be-räkningarna.Anf. 130 ():Fru talman! Mycket har sagts i detta ärende, ochjag ska förlänga debatten med ytterligare ett par mi-nuter.Bilar skapar problem inte bara när de används.När ingen längre vill ha den gamla bilen uppstår oftanya problem. Vad gör jag med det transportmedelsom är nödvändigt för en del men onödigt för vissa?Den s.k. frihetssymbol som omhuldas av en del ochhatas av andra har blivit en skrotbil som innehållerett stort antal miljöstörande ämnen och komponenter:olja, lösningsmedel, PCB, ozonnedbrytande ämnen,flamskyddsmedel, kvicksilver, bly och kadmium -massor av olika sorters ämnen. Bilen innehåller ocksåmaterial och delar som har ett visst positivt värde.Alltför ofta hittar man skrotbilar övergivna ute inaturen, där de inte hör hemma. De står och rostaroch läcker olja och bensin. Skrotbilar ska vi klassifi-cera som miljöfarligt avfall. Därför är det viktigt attVägverket och kommuner snabbt kan verkställa flytt-ning av övergivna bilar och andra fordonsvrak samtsanera marken där vraket har funnits.Vi väntar nu på ett snabbt slutförande av rege-ringens beredning av . Det är också av vikt att det blir lätt att lämnain sin bil till mottagningsställen för skrotning, så kan återanvända samt återvinna delar och mate-rial på ett miljömässigt bra sätt. Vi har i vårt land haftett alltför stort antal s.k. bilskrotar som inte har levtupp till de miljökrav som har ställts eller borde haställts på dem. Därför behövs det en bättre tillsynöver den verksamheten.Med de föreslagna skärpningarna i bilskrotning-slagen vad gäller vilka som ska få sköta skrotningenav uttjänta fordon tar vi ytterligare ett litet steg motvåra uppställda miljömål. Med detta yrkar jag bifalltill utskottets hemställan.Anf. 131 ():Fru talman! Det förslag som har behandlats i ut-skottet är en samarbetsproposition, ett samarbetemellan s, v och mp. Vi har alltså haft möjlighet attpåverka förslagen i propositionen och står till fullobakom desamma. Vi tycker att det är ett bra förslag.Vi har en motion liggande , där viframförde att det var dags att ta fram ett bilskrot-ningssystem. Vi kunde se att det var ett ökande mil-jöproblem. Därför välkomnar vi förslaget som rege-ringen har lagt fram tillsammans med oss och väns-tern.Det är viktigt att komma i gång snabbt när mankan se problem. Vi har också fått höra från mångakommuner att man har upplevt det som ett problematt det inte går att lyfta en skrotningspremie när mantar hand om bilen. Det har vi undanröjt. Med det härförslaget kommer vi att få bra fart på inlämnandet avgamla bilar som ska skrotas.Jag vill med detta för del yrka bifalltill utskottets hemställan.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! sade bl.a. att Miljö-partiet har haft möjligheter att påverka förslaget. Jagmåste fråga hur det skulle ha sett ut om ni inte hadevarit med och påverkat. Vilket var då förslaget? Vadskulle det ha landat i? Var det inte aktuellt med någrahöjningar av skrotningspremien? Var det inte aktuelltatt över huvud taget utreda frågan om ett försäkrings-system? Det här gör mig ytterligt bekymrad.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Jag kan förstå att ärnyfiken på hur samarbetet går till. Jag vet inte hurmycket ni redogjorde för åsiktsskillnaderna interntnär ni var fyra borgerliga partier som samarbetade.Om man samarbetar har man respekt för varandra.Det som sägs runt förhandlingsbordet stannar där.Det förslag som regeringen har lagt fram tillsam-mans med och är vi trepartier överens om. Därmed är det.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! Om hade önskatsvara skulle jag ha ställt ytterligare en fråga, nämli-gen följande: Vad har emot att man införett försäkringssystem?Anf. 135 ():Fru talman! Jag är glad att min och motion angående propositionen om ändringi bilskrotningslagen fått ett positivt bemötande i riks-dagens miljö- och jordbruksutskott. Det är givetvisviktigt att skrotbilar tas om hand på ett vettigt sätt urmiljösynpunkt. Den frågan har diskuterats mycket,både i och i EU.I vår motion pekar vi bl.a. på att vi inte ska fattabeslut om ett nytt finansieringssystem för skrotningav bilar förrän motsvarande lag- och regeländringblivit känd i andra biltillverkande länder i , föratt undvika att konkurrensen mellan svensk och ut-ländsk bilindustri snedvrids. Vi anser att det är rimligtatt avvakta tills regeringarna i andra biltillverkandeländer i bestämt sig för hur finansieringen ochkostnadsfördelningen för skrotning av äldre bilar skautformas.Vi känner oss nöjda med den skrivning som ut-skottet har gjort, där man förutsätter att regeringenföljer utvecklingen i andra länder och om så bedömsnödvändigt i efterhand anpassar de svenska reglernaså att inte konkurrensen snedvrids. Med det tackar jagför bemötandet av vår motion.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.8 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 8 marsKrU2 FilmfrågorPunkt 2 (Inrättande av en utvecklingsfond)1. utskottet2. 1 (mp, fp)Votering:284 för utskottet27 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 75 m, 38 v, 40 kd, 12 cFör res. 1: 13 fp, 14 mpFrånvarande: 12 s, 7 m, 5 v, 2 kd, 6 c, 4 fp, 2 mpPunkt. 3 (Produktionsstöd för vissa typer av film)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:300 för utskottet14 för res. 235 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 77 m, 38 v, 40 kd, 12 c, 13 fpFör res. 2: 14 mpFrånvarande: 11 s, 5 m, 5 v, 2 kd, 6 c, 4 fp, 2 mpÖvriga punkter.Kammaren biföll utskottets förslag.KrU3 KonstnärsfrågorPunkt 1 (Konstnärernas villkor och det statliga stö-dets inriktning)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:39 för res. 214 för res. 3260 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:80 för res. 140 för res. 2194 avstod35 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Christina () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:183 för utskottet77 för res. 154 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 38 v, 12 c, 13 fpFör res. 1: 77 mAvstod: 40 kd, 14 mpFrånvarande: 11 s, 5 m, 5 v, 2 kd, 6 c, 4 fp, 2 mpPunkt 2 och 3Kammaren biföll utskottets förslag.BoU6 Naturresursfrågor och vattenrättPunkt 1 (Älvskyddets utformning)1. utskottet2. 1 (m)Votering:224 för utskottet77 för res. 111 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 37 v, 40 kd, 12 c, 1 fp, 14 mpFör res. 1: 77 mAvstod: 11 fpFrånvarande: 11 s, 5 m, 6 v, 2 kd, 6 c, 5 fp, 2 mpPunkt 4 (Vindkraftens ställning)1. utskottet2. 7 (kd, c)Votering:263 för utskottet51 för res. 735 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 77 m, 38 v, 1 c, 13 fp, 14 mpFör res. 7: 40 kd, 11 cFrånvarande: 11 s, 5 m, 5 v, 2 kd, 6 c, 4 fp, 2 mpPunkt 5 (Inrättande av fler nationalstadsparker)1. utskottet2. 8 (c)Votering:298 för utskottet16 för res. 835 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 77 m, 38 v, 40 kd, 12 fp, 11 mpFör res. 8: 12 c, 1 fp, 3 mpFrånvarande: 11 s, 5 m, 5 v, 2 kd, 6 c, 4 fp, 2 mpPunkt 6 (Levande skärgårdar)1. utskottet2. 9 (kd, c)Votering:259 för utskottet53 för res. 91 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 75 m, 38 v, 12 fp, 14 mpFör res. 9: 40 kd, 12 c, 1 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 11 s, 6 m, 5 v, 2 kd, 6 c, 4 fp, 2 mpPunkt 7 (Det kommunala vetots utformning m.m.)1. utskottet2. 10 (mp, c)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 8 (Översyn av vattendomar och ansvar föröversvämningar, m.m.)1. utskottet2. 11Votering:248 för utskottet65 för res.