prot · GO0989 · 2001-03-30 00:00:00 — Vi hadeinget visumtvång gentemot , men vi infördedet därför att flyktingarna tog vägen över Bosnienoch till Sverige.Jag undrar om statsrådet kan tänka sig att verkaför att i massflyktsdirektivet se till att tranpor-törsansvaret tillfälligt upphävs, så att man har möjlig-het att ta sig fram med de transportmedel som finnsoch inte behöver vänta på att EU har organiserat sig.Jag har inte fått något svar på det. Det skulle jag väl-digt gärna vilja ha.Sedan gäller det frågan om den kommitté jag sit-ter i - - och de direktiv som vihar fått. Vi har ännu inte lyckats få några svar vadbeträffar transportörsansvaret när det gäller om dennakommitté har något inflytande. säger statsrådet attvi ska invänta betänkandet som kommittén läggerfram. Om nu fattar ett beslut i dennafråga måste det betyda att ska använda sinvetorätt, så att statsrådet ska kunna vända sig tilldenna kommitté eller till för att fråga vadvi tycker om flyktingpolitiken och transportörsansva-ret.Jag skulle därför vilja veta om statsrådet är bereddatt i ett sådant läge använda vetot.Sedan har jag inte fått svar på frågan om vilkenkoppling statsrådet gör mellan transportörsansvaretoch att vi vill bibehålla och stärka asylrätten. När jaghar gått igenom svaret återkommer jag kanske i flerinterpellationer i denna fråga.Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! säger attSchengensamarbetet är ett väldigt stort ingrepp. Jagtycker faktiskt att vi måste vända på den diskussionenoch se att är någonting oerhörtpositivt. Det handlar om en ökad rörlighet inte baraför oss EU-medborgare. Vi har rivit gränserna mellanvåra länder. Det handlar också om en ökad rörlighetför alla dem som finns här hos oss med sina uppe-hållstillstånd, som har möjlighet att resa fritt iSchengenområdet.Det innebär också en helt förändrad situation fördem som finns utanför Schengenområdet och som villkomma hit, hälsa på släkt och vänner och göra affä-rer. De behöver numera bara söka visum till ett land,och sedan kan de röra sig fritt med detta visum.Det här är en stor positiv förändring i ett fördjupatEuropasamarbete - i ett samarbete som handlar omatt vi människor kommer närmare varandra samtidigtsom vi måste arbeta vidare med att harmonisera enstark asylrätt med höga nivåer därför att människoralltid ska kunna ha rätt att söka asyl vid EU:s gräns.Skyddsbehovet är det avgörande. Här vill jag närdet gäller naturligtvis hänvisatill vår svenska lagstiftning, som ju väldigt tydligtuttrycker vilka kraven är för att man ska få stanna iSverige när man söker skydd undan förföljelse. Sve-rige är också internationellt en kraft när vi talar för enhuman och rättssäker flyktingpolitik.När det gäller , Kerstin-MariaStalin, vill jag säga att det självklart är en väldigtviktig opinionsyttring som där har uttryckts. Sedanvet jag att det finns olika skäl för parlamentarikernasställningstaganden, men det är helt klart en viktigopinionsyttring. Som jag har sagt arbetar vinu för att se om vi kan komma fram med ett förslagsom är acceptabelt från svensk sida, men vi är intedär . Än så länge finns vår reservation när detgäller transportörsansvaret.Självklart ska vi samråda med innan vigår vidare i denna fråga. Det ingår ju i EU-samarbetet. Regeringen samråder med riksdagen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:299 omkvinnor som söker asylAnf. 11 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta så att asylansökningarfrån kvinnor som är förföljda på grund av sitt könbehandlas rättvist.Kerstin-Maria anser att sällan tar hänsyn till asylskälåberopade av kvinnor och att den nya s.k. könsbe-stämmelsen i utlänningslagen inte haft någon nämn-värd effekt eftersom det i praxis endast är risk förkönsstympning som har räckt för att få flyktingstatuseller uppehållstillstånd som skyddsbehövande.Med begreppet asyl avses i utlänningslagen uppe-hållstillstånd som beviljas en utlänning därför att honeller han är flykting enligt Genèvekonven-tion. Genom de ändringar i utlänningslagstiftningensom trädde i kraft gavs bl.a. de personer som pågrund av sitt kön eller homosexualitet känner en väl-grundad fruktan för förföljelse en särskild skyddsre-gel, och dessa personer kan beviljas uppehållstillståndsom s.k. skyddsbehövande i övrigt. Uppehållstillståndkan även beviljas av humanitära skäl.Jag tror, i motsats till upp-fattning, att den nya skyddsregeln i hög grad bidragittill att i uppmärksamma situationen för sär-skilt de utsatta kvinnorna men också de homosexuellasom i vårt land söker skydd undan förföljelse. Serman lagändringarna som genomfördes som enhelhet har kvinnor fått ett starkare skydd. Tidigarebeviljades personer som riskerade allvarligt straffeller förföljelse på grund av sin könstillhörighet up-pehållstillstånd av främst humanitära skäl.Jag vill här särskilt poängtera att när det finnsgrund för att bevilja en person flyktingstatus är detden möjligheten som i första hand ska användas. Enkränkning i form av våldtäkt kan ju mycket väl varaett led i t.ex. ett politiskt eller religiöst förtryck.Migrationsverket har tillsammans med , på regeringens uppdrag, den6 överlämnat en redogörelse för vilkatillståndsgrunder som faktiskt tillämpats för asylsö-kande kvinnor sedan 1997.Statistik visar att av de drygt12 500 kvinnor som beviljats uppehållstillstånd somflyktingar, skyddsbehövande i övrigt eller av huma-nitära skäl endast 29 kvinnor beviljats tillstånd medstöd av könsbestämmelsen. Bland de drygt 2 500kvinnor som erhållit uppehållstillstånd med stöd avflykting- eller tortyrbestämmelsen finns det medsäkerhet kvinnor som åberopat könsbestämmelsen,men faktiskt fått ett starkare skydd.Migrationsverkets och un-dersökning visar att kvinnor endast i begränsad om-fattning åberopar förföljelse på grund av kön.Resultatet av och undersökning ger enligt min mening intestöd för uppfattningen att hänsyn sällan tas till skälåberopade av kvinnor där de uppger att de fruktar försitt liv därför att de förföljs på grund av sitt kön. Inteheller ger undersökningen stöd för att asylansökning-ar från kvinnor skulle behandlas orättvist.För att kunna uppmärksamma kvinnors behov avskydd bättre är det viktigt att utbilda den personalsom genomför asylutredningar. rör kvinnor som utsatts för våldtäkter är oftamycket komplicerade.I syfte att ytterligare stärka skyddet för kvinnligaskyddssökande har regeringen givit Migrationsverketi uppdrag att dels utarbeta riktlinjer för hur kvinnorsskyddsbehov bättre ska uppmärksammas, dels spridakunskap om dessa riktlinjer bland berörd personal.Samtidigt fortsätter kompetens- och metodutveck-lingen på våra utlänningsmyndigheter.Faktum kvarstår att den särskilda könsbestämmel-sen använts i endast ett fåtal fall. När det gäller kvin-nor har, precis som påpekat, denfrämst kommit att tillämpas för flickor som löpt riskför könsstympning. Eftersom praxis numera är attkönsstympning snarare bedöms som tortyr ochomänsklig behandling talar mycket för att könsbe-stämmelsen kommer att användas i än mindre ut-sträckning i framtiden.Frågan är om särbestämmelsen om förföljelse pågrund av kön och homosexualitet i utlänningslagenlängre behövs. , som hardet internationella samfundets mandat att värna asyl-rätten, och flera andra länder anser att flyktingstatuskan ges till personer som riskerar förföljelse på grundav kön. De globala konsultationer om asylrätten somleds av skaäven behandla frågan om könsrelaterad förföljelse.Senare i år kommer flera direktivförslag på asylom-rådet att presenteras inom EU där frågan aktualiseras.Det finns, mot den bakgrunden, anledning att senärmare på gällande skyddsregler och deras tillämp-ning. Jag kommer, såväl nationellt som internationelltinom FN och EU, att verka för att personer som ut-sätts för könsrelaterad förföljelse ges ett starkt skyddoch att olika former av förföljelse jämställs.Anf. 12 ():Fru talman! Tack så mycket för svaret! Jag börjarmed att kommentera att det står att "Kerstin-MariaStalin anser". Det här är ingenting som jag har hittatpå alldeles själv. Det som jag har skrivit i den härinterpellationen utgår från det som statsvetaren visar i en rapport om kvinnor på flykt, enanalys om svensk asylpolitik ur ett genusperspektiv.Så det här är ingenting som jag har hittat på. Till dettakan man lägga och egen redogörelse. Där säger man visserli-gen inte att man har gjort en orättvis behandling, menman talar ändå om att det är väldigt få som användersig av den här möjligheten att söka asyl på grund avkön.Sedan säger statsrådet att hon tror, i motsats tillmig, att det är på ett annat sätt. Så det är väldigtmycket tyckande i det här svaret.Det måste ändå vara någonting som är tokigt. Närdet gäller de kvinnor som från Upp-sala har studerat var det 80 asylärenden. Av dessakvinnor har endast tre kvinnor fått asyl. Så någontingär konstigt. Det är någonting som inte stämmer.Migrationsverkets och un-dersökning visar ju att kvinnor endast i begränsadomfattning åberopar förföljelse på grund av kön. Dåkan man ju undra varför. Vet de inte om att de kansöka med den här bestämmelsen som grund, ellervarför gör de inte det?Sedan får jag veta i svaret att frågan är om särbe-stämmelsen om förföljelse på grund av kön och ho-mosexualitet i utlänningslagen längre behövs. "Hjälp"har jag skrivit här i kanten. Just det faktum att kvin-nor inte söker med stöd av den här bestämmelsen fårman absolut inte ta till intäkt för att den här bestäm-melsen inte behövs. Den behövs i allra högsta grad.Tack och lov säger statsrådet i slutet av svaret att detfinns anledning att se närmare på gällande skydds-regler och deras tillämpning och att hon kommer attverka för att personer som utsätts för könsrelateradförföljelse ges ett starkt skydd. Dessa två saker mot-säger alltså varandra. Jag hoppas verkligen att det inteens blir tal om att de här särbestämmelserna inte be-hövs.Jag ställde ungefär samma interpellation för ett årsedan och fick då svaret att - dethette - hade fått i upp-drag att utarbeta riktlinjer för hur kvinnors skyddsbe-hov bättre skulle uppmärksammas och att man ämna-de att utbilda personal i den här svåra frågan. Då kan jag fråga: Hur har det gått medden här utbildningen, och hur framskrider den härkompetens- och metodutvecklingen?Anf. 13 ():Fru talman! När paragrafen om förföljelse pågrund av kön eller homosexualitet diskuterades iriksdagen och på andra ställen hävdades det att efter-som man inte kunde betrakta kvinnor som en särskildgrupp skulle inte kvinnor kunna falla under skydd. Det fanns då de, däribland jag,som hävdade att kvinnor kan varaen särskild grupp. T.ex. är kvinnor som vägrar attbära slöja en särskild grupp, och kvinnor som är en-samstående och inte har något skydd av manligasläktingar är en särskild grupp.Det intressanta är att man i nu har fattatett beslut om en prostituerad kvinna från Thailand.Hon har fått asyl i av flyktingskäl. Hon harnämligen en skuld till hallickarna som de kommer attutkräva av henne, och de har hotat och förföljt hennesfamilj i . Det är ett beslut som jag tycker attSverige ska titta på.Vi har under ett par års tid nu motionerat om ska utvidga tolkningen av Genèvekonventionentill att omfatta även förföljelse på grund av homosex-ualitet. Och vi anser t.ex. att det faktum att en kvinnavägrar att bära slöja är en politisk handling därför atthon bryter mot samhällets uppfattning om hur enkvinna ska bete sig.Att ha förföljelse på grund av kön, t.ex., i en sär-skild paragraf är diskriminerande anser Vänsterparti-et, därför att det blir sämre villkor, t.ex. när det gällerdet här med resedokument och familjeåterförening.Vi har därför bett CEDAW att granska om Sverigebryter mot om avskaffande av alldiskriminering av kvinnor.Det är ju precis som statsrådet säger. Kvinnor harett starkare skydd med stöd av Genèvekonventionen.Därför säger jag till att jag väl-digt gärna skulle vilja avskaffa den här särbestäm-melsen om det innebär att vi därmed också vidgartolkningen av . Därför är detglädjande, tycker jag, att statsrådet i det här svaretsäger att man nu har tagit till sig det här synsättet eventuellt kan tänka sig att i vidga tolk-ningen av till att omfatta ocksåförföljelse på grund av kön. Det är ju någonting annatän förföljelse av kvinnor. Det blir ett annat perspek-tiv.Under tiden tycker jag att det är viktigt att vi sertill att våra invandringsmyndigheter också tar till sigdet här synsättet. Och är det klart att den här ut-bildningen är väldigt viktig.Men vi har ju haft två fall av uppskjuten invand-ringsprövning. Det gäller kvinnor från som hargifts bort i arrangerade äktenskap. Det har inte räcktmed den misshandel som de har varit utsatta för, menUtlänningsnämnden har konstaterat att de inte kanskickas tillbaka just därför att situationen för kvinnori är sådan som den är. Vi har fällts av tortyr-kommissionen en gång till. Den här gången gällde detockså en kvinna från i ungefär samma situation.Situationen i är sådan att hon inte kan skickastillbaka.Men om de här signalerna inte går fram till in-vandringsmyndigheterna kommer ju t.ex. iranskakvinnor i som sammanbor med svenska mänatt skickas tillbaka. Om de skickas tillbaka till Irankommer de att stenas till döds därför att de anses havarit otrogna.Jag hoppas att de tankar som finns om att vi skavidga tolkningen av också nårfram till och Utlänningsnämndenvad gäller kvinnor.Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! hänvisar till denhär utredningen, som är gjord av en kvinna som heterMaria Bexelius.Jag har också i mitt svar hänvisat till den rapportsom har lämnat på regeringensuppdrag. Det som är intressant att konstatera är ändåatt kvinnor får skydd. Väldigt många av de kvinnorsom har sökt skydd har också fått skydd, men väldigtfå har fått det enligt den här särskilda skyddsgrunden.Sedan har väldigt få åberopat förföljelse på grund avkön.Om vi tittar på den statistik som finns ser vi attkvinnor anför sådana skäl i av ärendena hosMigrationsverket och i av Utlänningsnämndensärenden. Jag kan inte tolka det på annat sätt än att dethär är någonting som är väldigt svårt för många kvin-nor att tala och berätta om. Det här är i så fall någon-ting som man sparar till allra sist i en utredning. Dethär är någonting som för många är oerhört känslo-mässigt svårt att berätta om. Man vill i det längstaförtiga händelser som handlar om sexuella övergreppt.ex. Därför är det väldigt viktigt att vi utvecklar för-hållningssättet.I april kommer nästa rapport från Migrationsver-ket som regeringen har beställt, nämligen riktlinjerför hur en utredning ska gå till när det gäller kvinnorsasylskäl. Naturligtvis handlar det då också om attfölja upp dessa riktlinjer med kunskaps- och kompe-tensutveckling hos personalen och en ökad lyhördhetför kvinnor i en så här utsatt situation.Sedan kommer vi till den kanske mer intressantafrågan: Vad ska man egentligen dra för slutsatser avde erfarenheter vi nu har av de förändringar somgjordes i utlänningslagstiftningen ? Man sade då,bl.a. i många länder inom EU, att man inte var bereddatt anse att kvinnor skulle betraktas som en samhälls-grupp. Men har mycket hänt, och det ärnu flera länder som i varje fall under vissa omstän-digheter gör en vidare tolkning av Genèvekonventio-nen. nämnde , men det finnsytterligare länder, exempelvis och Irland.Det här är en diskussion som pågår. kommer att presentera sittdirektivförslag när det gäller flyktingstatus och ocksånär det gäller andra skyddsgrunder. pågårockså det arbete som harinitierat om de globala konsultationerna. Det är alltsåen intressant internationell och även europeisk dis-kussion på gång. Dessutom har vi våra egna svenskaerfarenheter av hur lagstiftningen har fungerat framtill . Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi deltari den här diskussionen på ett konstruktivt sätt.Anf. 15 ():Fru talman! låter det som om jag har väldigt olika åsikter om detta med särbe-stämmelserna. Man kan visst avskaffa dem, men intejust nu och inte på grund av att det är så få som haranvänt sig av dem. Det är det jag vänder mig emot.Man är tvungen att kolla upp det här bättre. Natur-ligtvis är jag också för en vidgad tolkning av Genè-vekonventionen - absolut! Men vi kan inte avskaffaen särbestämmelse på grund av att man inte användersig av den. Det kan ju finnas många skäl till att maninte har gjort det.Sedan ser jag fram emot den rapport från som ska komma . Till syvende ochsist är det ändå någonting som är tokigt när det av de80 asylärenden som forskaren harstuderat bara är tre som ansetts ha flyktingstatus. Dåär det någonting i bedömningen som klickar. Den härutbildningen och kompetensutvecklingen av personalpå och är alltsåoerhört viktig.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Till vill jag sägaatt vi självklart inte kommer att avskaffa någontingeller göra några förändringar utan att det är grundligtberett och genomtänkt. Men jag tycker att det är dagsatt vi nu ser närmare på gällande regler.Anf. 17 ():Fru talman! sade att vi inteär oense. Nej, det är vi säkert inte. Men faktum är attvi har drivit frågan om en vidgad tolkning av Genè-vekonventionen. Vi var alltså egentligen emot att maninförde den här särbestämmelsen, eftersom ger ett starkare skydd. Därför tycker visjälvklart att det är jättebra att statsrådet nu tar uppfrågan och säger att vi i varje fall ska diskutera dethär.Eftersom könsstympning nu också bedöms somtortyr och omänsklig behandling finns det möjlighe-ter. Om man inte använder sig av den här paragrafenutan i stället kan få en vidgad tolkning tycker jag attdet är alldeles utomordentligt.Anledningen till att jag nämnde var justatt beslutet om den prostituerade kvinnan från Thai-land är unikt. Jag sitter ju i en kommitté där vi bl.a.ska titta på människohandel för sexuella ändamål, ochdå måste vi förstås fundera på och ta in rättsfall ochse hur de ska påverka. Den här kvinnan tillhör ensärskild grupp och faller därför under Genèvekon-ventionen.Jag skulle vilja lyfta fram att utlänningslagens3 kap. 3 § punkt 3 faktiskt också handlar om homo-sexualitet, om den som blir förföljd "på grund av sittkön eller homosexualitet". Det är viktigt att se till attden förföljelsen följer med när man vidgar så att även förföljelse mot homosexu-ella faller under den vidgade tolkningen.Anf. 18 ():Fru talman! Tack så mycket för att jag fick ordetfast jag inte var uppmärksam. Statsrådets tal gick såfort.Jag vill bara påpeka en sak. När ministern pratarom asyl på grund av kön handlar det om biologiskasaker, t.ex. könsstympning och våldtäkt, som kanmedföra skyddsbehov. Men det finns också annat,vilket har berört t.ex. tvångsgifte eller att manvanhedras av familjen. Vi måste tänka på att ta medalla bevekelsegrunderna.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att detta är en angelägenfråga, som vi har diskuterat här i kam-maren och som är föremål för en ny diskussion.Jag tycker, som jag sagt i mina tidigare inlägg, att detfinns all anledning att nu med kraft delta i den diskus-sion som pågår både i och också internatio-nellt. Jag är beredd att se närmare på gällande regler.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:328 om värnför äldreAnf. 20 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att ta lämpliga initiativ för uppbyggande avett centralt för frågor om över-grepp mot äldre.Övergrepp mot äldre är ett relativt outforskat om-råde i . Jag håller dock med att vi inte kan blunda för att dessa problem finns ivårt land. Även om det är svårt att kartlägga utbred-ningen av övergrepp mot äldre är det viktigt att före-teelsen i ökad omfattning uppmärksammas och ut-forskas. Detta är en förutsättning för att lämpligaförebyggande åtgärder ska kunna vidtas.Under 1990-talet uppdagades brister inom äldre-omsorgen i form av vanvård och övergrepp. Dettaledde till att regeringen i samband med den nationellahandlingsplanen för äldrepolitiken införde en nybestämmelse i socialtjänstlagen, den s.k. lex (71 a § SoL). Alla som är verksamma inom omsorgenför äldre och funktionshindrade ska därigenom vakaöver att enskilda människor får god omvårdnad ochtrygga levnadsförhållanden. Missförhållanden skaanmälas till socialnämnden.Regeringen har i samband med den nationellahandlingsplanen för äldrepolitiken (prop.1997/98:113) genomfört satsningar på ett stort antalområden inom äldrepolitiken. Bl.a. har fått stimulansbidrag för att genomföraen undersökning som syftar till att öka kunskapen omvåld mot äldre. Projektet kommer att redovisas underhösten 2001.Jag tror även att många av de övriga åtgärderna isamband med handlingsplanen för äldrepolitiken kanvara viktiga för att indirekt förebygga förekomsten avövergrepp mot äldre. Nämnas kan t.ex. tillägget isocialtjänstlagen angående fortlöpande kvalitetssäk-ring (7 a §) och satsningen på fortbildning av arbets-ledare och biståndshandläggare inom äldreomsorgen.Stimulansbidrag utgår även till 21 försöksverk-samheter där man bedriver uppsökande verksamhetbland äldre personer. Genom den uppsökande verk-samheten kan behov och problem upptäckas hos dendel av den äldre befolkningen som inte har kommunaläldreomsorg.Den omsorg som utförs av familj och närståendeär mycket omfattande och har sannolikt ökat i bety-delse . Stödet till anhöriga utvecklasnu i samtliga kommuner, till följd av satsningar isamband med handlingsplanen. Detta kan också sessom en viktig åtgärd för att förebygga en del av deövergrepp där en närstående är förövaren.Som tidigare nämnts anser jag att det är av storvikt att de problem som tar uppsynliggörs, precis som problemen rörande kvinno-och barnmisshandel synliggjordes . Erfarenheter visar att när så har skett harmånga, både förövare och utsatta, vågat ta kontaktoch be om hjälp.Den modell som utvecklats i för att före-bygga övergrepp mot äldre, som för i interpellationen, är intressant. Jag kom-mer att noga följa utvecklingen inom detta område,bl.a. genom uppföljningar av anmälningsplikten inomäldreomsorgen och de övriga satsningar som genom-förts i samband med den nationella handlingsplanenför äldrepolitiken.Anf. 21 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret på den härinterpellationen. Norrmännen ligger ofta före oss närdet gäller sociala initiativ, och jag tycker att det finnsall anledning att fånga upp de här norska initiativen ifrågor om vilka vi inte bara har på känn utan faktisktockså vet att de rör även oss. Vi skulle ju kunna sparamycket tid och pengar på att lära av varandra.Jag är lite förvånad över att vi inte har kommit tillskott mycket tidigare. Jag har erfarit att den norskasocialministern tog ett initi-ativ i den här frågan. Man anordnade ett möte i om våld i familjen. Man konstaterade där attdetta problem inte är synliggjort. Man menade alltsåatt man måste gripa sig an detta mer, och även forska.Det här ledde till att man skrev en omfattanderapport som kom 1994 och som heter Övergrepp motäldre. Där går man igenom de olika nordiska länder-na och gör en ordentlig genomgång av hur det ser ut.Man har även gjort det här i , och resultatetvar ett långt förslag med en åtgärdslista om vad vi iSverige borde göra. När man läser förslagen i listanfår man helt klart för sig att de här problemen varväldigt synliggjorda . Man hade vissa rådtill , , och om hur de bordegå till väga för att ta tag i det här.Jag förstår ju att det 1994 kanske inte var läge attengagera sig så mycket i den här frågan. Vi hademycket annat att tänka på. Men har det faktisktgått dess, och tycker jag att det voreläge att ta upp det här.Socialministern talar om lex . Men där har viredan kunnat konstatera att man har väldigt svårt attfånga upp de här missförhållandena. Antalet anmäl-ningar har varit väldigt litet. Däremot kommerBrottsoffermyndighetens undersökning att bli oerhörtviktig. Där har jag erfarit att man kommer att göraintervjuer i kommuner av personal som arbetar medäldre och av organisationer osv. Det skulle vara väl-digt bra om man redan nu kunde fundera på hur viska ta tag i det här när vi nu får konkreta svenska svarpå hur det ser ut i dag.Jag återkommer när jag har fått höra socialminis-terns kommentarer.Anf. 22 Socialminister ():Fru talman!