prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — Det finns även nu en diskussion omatt ska stå utanför.Fru talman! Jag är övertygad om att detta är fel.Lika lite som det vore bra om vi valt att avstå fråninflytande i ministerråd och andra organ vore det braom vi står utanför inflytande på det ekonomiska om-rådet. Tydligt visar sig detta under vår ordförandepe-riod.Jag är övertygad om att det kommer att vara tyd-ligt att den nuvarande politiken är felaktig när vi sertillbaka . Att påstå något annat är likafelaktigt som att påstå att enbart hade varittillfyllest.Fru talman! Den nu förestående EU-utvidgningenär en historisk möjlighet för hela . Naturligtvisär utvidgningen avgörande för utvecklingoch framtid. Det är en utökning av antalet samar-betsländer från dagens 15 till 27 - möjligen till ännufler. Jag tänker då på , och Schweiz.Fördelarna med ett större EU är naturligtvis att detfrämjar både politisk och ekonomisk stabilitet i Euro-pa. EU ställer krav på demokrati, rättssäkerhet,mänskliga rättigheter och respekt för minoriteter.Nu gäller det att gå vidare och säkerställa demo-krati och en positiv utveckling för de länder som hadeoturen att hamna under det socialistiska Sovjetväldet,som förödde såväl människorna som miljön. Jag ärövertygad om att vi inte hade fått den förödelse somhemsökte människorna i denna del av - dettai vår tid - om länderna på fått möjlighet attutvecklas i demokratisk riktning.Fru talman! gäller det att komma ihåg att varjekandidatland förhandlar på egna meriter. Ett land medhöga ambitioner vad gäller demokrati och respekt förmänskliga rättigheter ska naturligtvis inte behövavänta på länder där processen går trögare.Fru talman! Det är viktigt att de länder som kom-mer med i gemenskapen kommer med fullt ut. Jagmenar att det ska ske utan undantag i några avseen-den. Jag vill faktiskt ta som ett avskräckandeexempel, med vårt utanförskap vad gäller valuta-samarbetet.Fru talman! Det är glädjande att det i vårt landtydligen finns stor förståelse och starkt stöd för ut-vidgningen och för att därmed låta fler människor iEuropa få del av välståndsökningen och trygghetenoch att äntligen få slut på århundradens fiendskapmellan grannländer. I stället samverkar man för ge-mensam tillväxt med följande innebörd: modernise-ring av industrin, miljöanpassning, öppnande av nyamarknader och modernisering av administrationen.Sammantaget ger detta en ökad tillväxt, och där-med kan farhågor för att budget- och bidragsfrågorska bli oöverstigliga avföras. Det gäller att kandidat-länderna, som i många fall har bitter erfarenhet avstatsstyrning och subventioner, får komma till en frioch växande marknad.Fru talman! Det finns en diskussion om att det skauppkomma betydande flyttningsrörelser från fattigaländer till rikare länder. Likaså finns farhågor förökad brottslighet och kriminalitet.Det är viktigt att detta finns med i övervägandena.Men ju bättre och snabbare utvecklingen går, destomer minskar risken för detta mindre önskade. Om defattiga länderna i f.d. får ökat välståndminskar även trycket att flytta. Likaså kommer de-mokrati och ökad rättssäkerhet att motverka brottslig-het. Det är ännu ett skäl att arbeta för en så snar ut-vidgning som möjligt.Avslutningsvis ska jag ta upp frågan om utvidg-ningens betydelse för regionerna i . Naturligt-vis har detta betydelse främst när länderna i vårt nä-rområde blir medlemmar.EU kommer att ge ett heltnytt geopolitiskt landskap i . Själv-fallet kommer detta att påverka olika regio-ner. Detta ger nya förutsättningarna för handel, utbyteav kapital, varor och tjänster. Det gäller inte minstvåra småföretag.Fru talman! Det är viktigt att ta vara på de svens-ka regionernas kompetens och nätverk i ansökarlän-derna.Gotland, varifrån jag själv har erfarenhet, harmöjligen på grund av läget haft långvarigt samarbetemed några av ansökarländerna och har därmed uniktgoda förutsättningar att utgöra en resurs i utvidg-ningsprocessen.Några exempel på frågor från som är vä-sentliga för den positiva och snabba utvidgningen avEU är- kommunikationernas betydelse för ökat utbyteoch kontakter,- demokratiseringsprocessen och arbetet med attbygga upp väl fungerande institutioner,- ökad interregional samverkan,- uppbyggande av gemensamma institutioner förmiljöövervakning och räddningstjänst,- uppbyggande av gränsöverskridande kompetensoch utvecklingscentrum.Inom samtliga dessa områden både kan och börden regionala och lokala kompetensen utnyttjas på ettbättre sätt än hittills.Fru talman! Jag uppmanar därför regeringen attskapa stort utrymme för interregionala initiativ somstöder utvidgningsprocessen. Inom detta område ärdet nu dags att sluta prata och börja handla.Fru talman! Jag vill allra sist från hori-sont - möjligen både bildligt och bokstavligt, om manstår på Hoburgsgubben - ta upp frågan om den ryskaenklaven är en besvärlig och såväl geografisk och mil-jömässig som stats- och handelsrättslig fråga som pånågot sätt måste behandlas. Det kan varaså att denna enklav är omsluten av EU.Jag tror att det är lämpligt att under ord-förandeskap ta upp denna fråga. Det är mer naturligtän då ordförandeskapet finns i Central- eller Sydeu-ropa.Fru talman! Med detta vill jag önska regeringenoch utrikesministern lycka till i arbetet med utvidg-ningen.Anf. 173 ():Fru talman! har varit medlem i den eu-ropeiska unionen . Hur många svenska med-borgare kan utan att staka sig redogöra för hur unio-nen är uppbyggd, hur beslut fattas och hur ansvar skakunna utkrävas? Svaret är: inte särskilt många. Ochdet är inte konstigt.Hela EU-apparaten är svår att få grepp om. Ävenen hyggligt upplyst medborgare har svårt att hängamed i svängarna. som harvarit medlem har dessutom det grundläggande avtaletmellan medlemsländerna ändrats två gånger, nu se-nast i . Trots långa och, får man hoppas, nog-granna förberedelser liknar dessa möten mer för-handlingar mellan arbetsmarknadens parter än någotså allvarligt som förhandlingar som rör förhållandetmellan unionen och medlemsländerna. Det handlarom hur hög grad av suveränitet som den enskildanationen ska ha och om vilka rättigheter som denenskilde medborgaren ska ha.Efter nattförhandlingar, krismöten, kompromisser,förhandlingsutspel och hot om haveri av hela mötetkom man slutligen överens om , sombl.a. banar väg för en utvidgning av unionen. Menfördraget innehåller skrivningar som är luddiga ochsom kan tolkas på olika sätt, precis som redovisade här i kammaren.Fru talman! Så här kan vi inte hålla på i framtiden.Det gick någorlunda bra när unionen och det ekono-miska samarbetet bara omfattade de ursprungliga sexnationerna. Men för varje ytterligare medlemslanduppstår nya problemställningar, nya konfliktanled-ningar. Det är i och för sig inte särskilt konstigt.Länderna har helt olika utgångspunkter. De ur-sprungliga länderna har samarbetat . Dehar lärt sig att leva med och utveckla det ekonomiskasamarbetet. Vi tillhör de länder som har kommit insenast. Och det är naturligt att vi har enannan syn på olika företeelser.Nu står i ansökarkön ett antal länder som har varitförtryckta under kommunistiska diktaturer. Derasönskan att bli med i EU är något mycket positivt ochnågot som vi från svensk sida bejakar. Samtidigtmåste vi inse att samarbetet kommer att bli ännu merkomplicerat med fler medlemmar.Min uppfattning är att det för framtiden är viktigtatt ge den europeiska unionen en skriven konstitution,en författning som ska kunna läsas och förstås av enmajoritet av medborgarna. Dagens situation är intetillfredsställande med ett antal fördrag som delvis äröverlappande. Det är så komplicerat att det snart intefinns någon som kan förstå och komma i håg allaregler. Det är fördrag som blandar stora övergripandefrågor med detaljerade bestämmelser i rätt så margi-nella frågor.Ett möte i avses handla om författ-ningsfrågorna. Då ska bl.a. kompetensfördelningenmellan EU och medlemsländerna, rättighetsstadgansstatus samt de nationella parlamentens roll behandlas.I är vi, som bekant, inte särskilt vana vidkonstitutionella diskussioner, men är det mycketviktigt att vi tar detta på allra största allvar. Det är ennästan lika viktig fråga som en ändring av den svens-ka grundlagen och bör därför vara föremål för enordentlig förberedelse i . Diskussionen skaföras ute i hela landet - i tidningar, TV, radio ochstudiecirklar - om hur vi i vill att en författ-ning ska se ut. Det är ingenting som ska avgöras påett möte någonstans i mellan statsministrarefter en debatt bara här i . Detta är verkligenen demokratifråga av högsta potens. Om vi är ordent-ligt förberedda och vet vad vi vill är det också lättareatt påverka utformningen av slutdokumentet.Vad ska då en författning innehålla? Det är natur-ligtvis nyckelfrågan. Jag tycker att man måste utgåfrån den enskilde medborgarens perspektiv. Därförska konstitutionen vara både kort och enkel, så attmedborgarna i gemen ska kunna ta till sig EU:s mål,struktur och förhållningssätt gentemot deltagandeländers medborgare.En författning bör rimligtvis grunda sig på och de ändringar som senare har gjorts. ska också subsidiaritetsprincipen skrivas in ochdefinieras. Den är så grundläggande att den måstevara med. Vi är nog ganska många som ställer ossfrågan hur den principen tillämpas i en hel del fall.Det krävs en ordentlig definition och även regler förhur den ska tillämpas.När det gäller t.ex. medborgarskapet bör det i för-fattningen klarläggas att var och en som är medborga-re i ett medlemsland också är medborgare i unionenmed rätt att röra sig fritt i unionen och bosätta sig ocharbeta var som helst inom unionen. Men hur ska vi dåha det med pensionsrättigheter och socialförsäkring-ar? Rimligtvis måste utvecklingen gå mot försäkring-ar som följer individen. Även detta bör finnas med iförfattningen. Det är en grundläggande princip. Sedankan finansieringen av försäkringen vara offentlig ellerenskild. Det spelar mindre roll.Subsidiaritetsprincipen ska, som jag harnämnt, vara inskriven, och i händelse av att ett enskiltmedlemsland anser att ett förslag strider mot dennaprincip ska beslut inte kunna verkställas förrän dom-stolen har kunnat fatta beslut i ärendet.Alla andra institutioner, som parlamentet, minis-terrådet, kommissionen, domstolen, revisorskollegiet,osv., ska få sina övergripande verk-samheter fastställda i grundlagen och de inbördesförhållandena reglerade. Grundprincipen bör varamaktdelning och kontroll mellan olika organ.Nationernas suveränitet ska skrivas in. Vi är defi-nitivt inte mogna för några federalistiska experiment.Vi måste skynda långsamt.Den inre marknadens regler ska skrivas in, ävenbestämmelsen att unionen inte ska kunna besluta omskatter. EMU och utrikespolitik ska också regleras iförfattningen osv.Fru talman! Jag har naturligtvis inte möjlighet attpå den korta tid som står till buds gå igenom allt somska vara med i en författning. Målet ska inte vara attkomplicera tillvaron utan tvärtom. Om vi kan ena ossom en ganska kort och tydlig konstitution har vi nå-got som kan kommuniceras till alla medborgare.Författningen kan också utgöra en viktig del i sam-hällskunskapsundervisningen i våra skolor. Då har vien möjlighet att få en bred och djup förståelse för vadunionen betyder för oss alla som lever i denna del avvärlden.Fru talman! Jag skulle därför önska att regeringentog ett initiativ till att utarbeta ett svenskt förslag tillgrundlag för unionen. De erfarenheter som regeringenfår kommer då väl tillpass. Det är viktigt inte bara för oss i utan fören stor del av världen att en ny tydlig och genomarbetad.En uppmaning till regeringen är: Försitt inte dettatillfälle!Anf. 174 ():Fru talman! Jag ska i mitt anförande ta upp det ar-bete som pågår inom ett flertal EU-länder för attmotverka svart arbete.EU-parlamentet har framfört en uppmaning tillmedlemsstaterna att motverka svart arbete, och sänktmoms kan vara en effektiv åtgärd i detta arbete. Par-lamentet anser inte att enbart bättre kontroll och av-skräckande påföljder kan minska mängden svart ar-bete.Inom flera EU-länder pågår försök med sänktmoms på arbetsintensiva tjänster, såsom reparations-och hushållstjänster. är övertygat omatt lägre skatt är en bra väg i kampen mot svart arbe-te.Sverige har valt att inte delta i de försök som på-går i flera nationer med lägre moms på arbetsintensi-va tjänster. När ska regeringen och majo-ritet ompröva sitt ställningstagande?Tidigare har statsministern talat omatt regeringen vill öka antalet arbetstillfällen ochförbättra människors villkor. Varför avstår i så fallregeringen från att följa den linje som har givit posi-tiva resultat i andra EU-länder?Genom att sänka momsen på arbetsintensivatjänster öppnar man för flera positiva effekter. Exem-pelvis ökar efterfrågan på vit arbetskraft. Detta i sintur leder till att efterfrågan på svart arbetskraft mins-kar. Och detta i sin tur innebär faktiskt att statensinkomster ökar, eftersom vita arbetstillfällen gerinkomster även om momssatsen är lägre än annars.Likaså blir arbetsmarknaden tryggare för de personersom livnär sig genom att utföra svarta tjänster.Likaså blir färre människor lagbrytare, eftersom demänniskor som anlitar svarta tjänster är lagbry-tare. Många svenska medborgare dignar understora arbetsbördor. För att klara av tillvaron köpermånga hushåll svarta hushållstjänster trots att detta ärolagligt.Den politiska majoritetens förslag är att möta denökade arbetsbelastningen genom att lagstifta om för-kortad arbetstid per dag. Är detverkligen ett förslag som kommer att minska densvarta sektorn när det gäller hushållstjänster? Varförinte ge människor möjlighet att själva välja om de skaminska sin arbetstid eller anlita lagliga hushållsnäratjänster för att minska sin arbetsbelastning? Varförinte medverka till att de människor som arbetarinom den svarta sektorn får en tryggare arbetsmark-nad med möjlighet till anställningsavtal och de soci-ala förmåner som följer med en anställning?Vi uppmanar och politiska ma-joritet att diskutera medsina politiska kolleger i EU och ta intryck av deraserfarenheter av att sänka momsen på arbetsintensivatjänster. Sänkt moms på dessa tjänster underlättar förhushåll att anlita vit arbetskraft och därmed varalaglydiga.Anf. 175 PER () re-plik:Fru talman! Jag delar upp-fattning vad det gäller att motverka användandet avsvart arbetskraft. Men jag delar inte uppfattning vad det gäller metoden. Jag skullevilja påstå att jag inte kan hitta exempel på ländermed lägre skattesatser som kan visa att de har ettbättre förhållande när det gäller användningen avsvart arbetskraft. Min fråga är därför: Kan MargaretaCederfelt visa mig de goda exempel som hon påstårsig ha i sitt anförande?Anf. 176 ()replik:Fru talman! Det är just precis detta som arbetetmed att sänka momsen inom EU går ut på: att minskade svarta arbetstillfällena. Kan Per några exempel där den svarta sektorn minskargenom att skattesatserna är fortsatt höga?Anf. 177 PER () re-plik:Fru talman! Jag noterar bara att har en förhoppning om att en sänkt moms skulleleda till en minskning av den svarta arbetskraften.Några konkreta exempel på att den skulle göra detkan jag inte finna. Det jag skulle vilja lägga in i de-batten om sysselsättning är att om intäkterna tillstatskassan minskar innebär det i sin förlängning attvi får mindre pengar till att sysselsätta människor iskolan, vården och omsorgen.Anf. 178 ()replik:Fru talman! Det finns faktiskt exempel på länderdär detta är möjligt. Min partikollega nämnde t.ex. att i är av arbetskraftensysselsatt. Där finns lägre kostnader för anställningar.Jag kan också nämna att vårt grannland harinfört avdragsmöjligheter för att anlita tjänster ihemmen, och detta har fallit mycket väl ut. Det finnsgott om exempel som den politiska majoriteten kanfölja efter.Övriga frågorAnf. 179 ():Fru talman! Det här avsnittet heter Övriga frågor.Jag hade hellre velat ha ett avsnitt som hetat Övergri-pande frågor, med frågor som handlar om värden ochvärderingar till grund för vårt samhälle som vi inte sålätt kan sätta prislappar på och där procentsatserna fören gångs skull kan få lysa med sin frånvaro.Fru talman! När jag var liten gosse kom det påsöndagsmorgnarna till området där jag bodde tid-ningsförsäljare och sålde morgontidningar. I en avdessa fanns något som jag med förtjusning läste:Barnens bakvända berättelse. Jag skulle vilja påstå attvi i ägnar oss åt bakvänd debatt, dessutomalltför sällan med en glimt i ögat och det humoristiskaanslag som präglade barndomens texter. Vi talar ommedel, om kostnader, om regler och om metoder -men ytterst sällan om mål. De mål som diskuteras ärdessutom sådana där vi kan kvantifiera och sättaprislappar.De värden som är basen för mänskligt liv är docksådana som inte kan ha en prislapp. vill jag inteatt vi ska fatta politiska beslut om allt, i synnerhetinte på det området. Men om vi ska kunna fatta brabeslut om sådant som skänker liv och inte bara över-levnad måste dessa värden ständigt ligga framför oss.Vilken är vår syn på individ och därmed ocksåsamhälle? Vad vi människor menar med samhälle ärofta stat och kommun, men samhället är och måstevara mycket större än så. Vi diskuterar ytterst sällanfamiljens betydelse för trygghet, harmoni, ansvars-kännande, kontinuitet, värdeöverförande och hur manlär sig att vårda sig om varandra. I den här kammarenär det inte ofta man hör någon som talar om det vikan kalla det goda samhället och vad det skulle vara.Jag har suttit i den här kammarenoch efterlyst en sådan debatt. Kalla detgärna en ideologisk debatt. Dessvärre har jag intestött på den alltför ofta. har det varit så att manganska snabbt halkat in på nya procentsatser, skatte-satser och annat. d.ä. tjatade varje gång han varuppe i talarstolen, Rostra, om att han för övrigt ansågatt Kartago skulle förstöras, och han fick till slutuppleva att tjatet gav resultat. vill jag inte tjata föratt förstöra utan snarare för att skapa något.Efter det här, som blev ett litet credo utan siffror,tekniska termer och annat som brukar prägla våraanföranden, kanske jag snarare skulle sluta med ettdixi et salvavi animam meam.Människans högsta strävan är att söka ökad klar-het om de bestående värden som låter sig anas bakomtillvarons föränderlighet. Det är en strävan som alltförofta äventyras av hennes benägenhet att nedsjunka inuets perspektivlöshet och i kortsiktiga önskningar.Det vi kallar kultur utgörs av alla de företeelser ochbeteendemönster varigenom människan bemästrar sinlägre natur och utvecklar sin sanna mänsklighet. Denbestår i en förmåga att genom etisk utveckling avpersonligheten höja sig mot en helhetssyn över livet.Människonaturens kluvenhet och komplexitet gör denhistoriska erfarenheten till ett oundgängligt stöd förde kulturella strävandena. Ett kultursamhälle söker gealla medborgare möjlighet att utveckla sina intellek-tuella, konstnärliga och praktiska anlag. Denna strä-van tjänar och får aldrig motverka syftet att gynna enhögre utbildning för var och en.Den lagbundna ordningen är viktig för ett civilise-rat samhälle och dess sätt att lägga band på männi-skans destruktiva impulser och underbygga hennesvilja att tillvarata de högre utvecklingsmöjlighetersom följer med hennes delaktighet i en social gemen-skap. Skapandet av ett bättre samhälle beror i sistahand inte av sociala reformer utan av de enskildaindividernas villighet att reformera sig själva. Det ärockså viktigt att betona att all frihet måste vara frihetunder ansvar - ytterst ett ansvar inför en högre san-ning, en högre ordning. Den civiliserade samhälls-ordningen kräver respekt för gällande lagar och förden enskildes integritet.Den lagbundna ordningen är det civiliserade sam-hällets sätt att lägga band på människans destruktivaimpulser. Det civiliserade samhället styrs av en be-gränsad statsmakt, för dess mål är inte ett omyndig-förklarande av medborgarna, utan individens frihet attväxa som människa.Den västerländska demokratins väsen är inte oin-skränkt majoritetsvälde, utan styrelse genom folkval-da representanter i grundlagsstadgade former. Denfolkvaldes uppgift är att hävda sina väljares intressenunder hänsynstagande till vad som måste vara helhe-tens bästa.Det demokratiska styrelseskicket har vuxit framgenom våra västerländska kulturtraditioner inomvilka västerlänningen har kunnat uppnå den politiskamognad som är en förutsättning för ett fullödigt med-borgarskap. Ett bibehållande av den konstitutionellademokratin kräver att medborgarna både förstår ochefterlever de etiska normer på vilka denna ytterstvilar.Den enskilda människans rätt att äga och förvaltaegendom är djupt rotad i mänsklighetens historia. Detär en integrerad del av det västerländska kulturmönst-ret. Det är ett oumbärligt stöd för det personliga obe-roendet. Endast genom ett ekonomiskt system somarbetar med fri marknad förmår man effektivt utnyttjade tillgängliga produktionsresurserna, något som låtersig förenas med fria samhällsformer. Det åliggerstaten att fastställa ramarna för den fria konkurrensen,men att garantera allas ekonomiska grund-trygghet.Rättvisan som princip kan sammanfattas med denklassiska tanken att var och en bör inneha den befatt-ning som svarar mot hans förmåga och uppbära debelöningar som svarar mot hans insatser i samhället.Något som kanske är väl värt att tänka på i dessa tiderav fallskärmar av olika slag.En höjning av samhällets materiella standard ärinte ett självändamål, utan får verklig mening först dåden ingår som ett led i ett utvecklande av en andligkultur.För att en civilisation ska kunna bestå måste denha alla de resurser som krävs för att försvara sig motyttre fiender, men framför allt måste den äga viljan attöverleva.Det här är någonting som ska vara vägledande föross i politiken. Den centrala uppgiften för dem somägnar sig åt att vara det som kan kallas samhällstän-kare är att med ledning av historiens lärdomar sökaurskilja de principer för den sociala sammanlevnadensom inte är tidsbundna och godtyckliga, utan sanktio-nerade av tiden och av människans sanna mänsklig-het.Fru talman! Detta är frågor och principer somdessvärre, jag vågar säga aldrig diskuteras mer ingå-ende i denna kammare, men som egentligen bordevara det vi inleder alla våra politiska diskussioner ochställningstaganden med.Anf. 180 ():Fru talman! Även jag kommer i mitt anförande atthålla mig till det vi kallar värderingar. Mitt anförandekommer att handla om det grava förhållandet att na-zister tillåts utbilda sig av Försvarsmakten för krigoch sabotage.Under de senaste åren har främlingsfientlighet ochnynazism uppmärksammats alltmer. Avskyvärdahandlingar utförda av s.k. nynazister har fått alla delarav samhället att reagera. Så sent som i går genomför-des en mycket uppskattad och uppmärksammad ma-nifestation mot främlingsfientlighet och nazism.Under den gångna hösten har de flesta stora tid-ningarna haft något reportage eller artik-lar om den framväxande nazismen och dess konsek-venser. Inte minst uppmärksammades nazisternasvärnpliktstjänstgöring.I en nazistisk tidning kunde man läsa uppmaning-en att aktivt söka tjänstgöring. Det stod så här:- stundar dagen för ömsesidig krigföring. Segereller död åt vår ädla ras.- Vi ska göra vår plikt och sätta hårt mot hårt. Så nisom kan, dra nytta av den militära utbildning somerbjuds.Det är tydligt att uppmaningen har gett resultat.Det har man kunnat läsa i ett antal artiklar. Här harjag en där det står: "Nazistledare ska göra lumpensom gruppbefäl. ""Nazistledaren rycker snart in ilumpen.I juni nästa år påbörjar han sin tjänst som skytte-gruppbefäl på A3 i . "I en annan artikel kunde man läsa: "Nazist görlumpen på Lv6." Ett av befälen säger: "Vi får ta desoldater som ger oss. "har ett flertal gånger beskrivit falldär nazister lyckats krångla sig igenom mönstringenoch utbildats i vapen- och sprängtjänst. Även hem-värnet har varit utsatt för infiltration av nazister.Fru talman! gör inte fler än en tredjedel avalla unga män värnplikten. Det har blivit en förmånsnarare än en plikt att få ta del av Försvarsmaktensutbildning. I detta läge är det av största vikt att desom är mest lämpliga också blir de som kallas in förtjänstgöring och sedan krigsplacering.