prot · GO0975 · 2001-03-07 00:00:00 — Jag fick lite av det histo-riska perspektivet, kontinuitet och sådana argumentsom man kan höra i både en demokrati som Sverigeoch en diktatur, det ska vara kontinuitet och stabilitet.Ert egentliga huvudskäl är det liberala skälet, nämli-gen att det är trevligt. Det är intressant i så fall.Jag skulle vilja höra om ni tycker att det är rätt iprincip att ärva ett ämbete. Är det rätt mot en individatt utse denna individ i sin mammas mage till stats-chef? Tycker ni att det är rätt?Anf. 130 ()replik:Herr talman! Individen i fråga - konungen, mo-narken - har ju en möjlighet att avböja. Den möjlig-heten finns faktiskt, som vi inte ska bortse ifrån.Det är alltid farligt att tala om principer. Jag troratt har använt uttrycket "i princip"och ordet "principiell" i varje inlägg. Det har sagts attnär någon säger "principiell" ska man undra vad hanegentligen menar. Om någon exempelvis säger atthan i princip är för, så är han egentligen emot osv.Birger underkänner alla argument såsom ickeprincipiella om de inte stämmer med hans speciellasyn på hur denna fråga ska hanteras.Jag vill ändå svara så här: Jag tycker att det är ac-ceptabelt med den nuvarande ordning vi har. Denfungerar bra, den har ett starkt stöd hos befolkningen,och det finns inte någon speciell anledning att varaupprörd över förhållandena som de är. Det fungerarbra, det är på många sätt en stor tillgång till Sverige.Anf. 131 () replik:Herr talman! har vi kommit ned till den nivåsom jag tycker att det är schyst att debattera på, attdet är acceptabelt och det har en del fördelar. Det ärungefär vad sade. Så kan man tycka.När vi startade i början av 80-taletblev vi angripna för att vara väldigt flummiga i allamöjliga åsikter. Men det flummet var nog ingentingmot de ganska icke rationella argument som fram-förts.Jag observerar att jag fortfarande inte fått egentli-gen något svar från och inte heller frånfolkpartister om de anser att det i princip är rätt attärva. Är rätt mot en individ att utsätta den personenför att redan i sin mammas mage bli utsedd till stats-chef, även om man som vuxen kan avstå från det?Hela uppfostran är ödesbestämd på det sättet. Jagtycker inte att det är rätt.Anf. 132 ():Herr talman! Jag ser redan rubriken . har här ställt ganskaviktiga principiella frågor. Det intressanta är att hansjälv bedömer om de svar han får är bra, och så re-censerar han alla inlägg.Jag tycker att den här frågan, tillsammans medden som vi diskuterade när det gäller adeln, harett visst fog för sig att få föras i de sammanhang därde faktiskt hör hemma, och det är främst det historis-ka perspektivet. Det tycker jag är intressant. Det ärinte alltid riktigt lätt att hantera historien på ett riktigtsätt.För mig var läsningen av bokSpåren av kungens män en väldigt god ingång i dehär frågorna. Jag har använt den mycket när vi dis-kuterat och förhållandet till staten,såsom det har förändrats under denna och föregåendemandatperiod. Hon skriver att när hon skulle läggagrunden för sin beskrivning av isvensk historia hade hon tänkt använda det förstakapitlet till att diskutera kyrkans förhållande tillkungen och staten och sedan lämna ett och annatämne ifrån sig och gå vidare i sin historia. Men honupptäckte att de här frågorna var så oerhört samman-vävda i historien att hon kom att ägna hela boken åtdetta.Vad vi nu har gjort under dessa senaste år på1900-talet och tydligen fortsätter in är attförsöka hantera de historiska arven på ett sätt som gåratt motivera in . Vi rensar utifrån ett slagsmodernistiskt perspektiv på vad den demokratiskastaten är, och så försöker vi förhålla oss till det som ärhennes historia. Det kan naturligtvis göras i merarevolutionära termer, och man kan kasta allt gammaltöver bord. kan det behövas, men oftare tror jagatt det är alldeles rätt att göra så som vi gjort när detgäller t.ex. , där det intima sambandetmellan kung, stat och kyrka successivt har luckratsupp och där var och en nu finns kvar men står meroch mer på egna ben.Det som gör att parallellen till kungahuset inte äralldeles lätt att hantera är att vi inte har avskaffatSvenska kyrkan, men vi har så att säga frigjort henneatt stå på egna ben. Ungefär på samma sätt ser jag påvår hantering av adeln. Vi har ingen ambition attkrossa , men vi tycker inte att den fråganska vara offentligrättsligt reglerad. Alltså försöker vihitta en harmonisk lösning.Nåväl, hur går det här att göra med kungen? Ja,jag kan mycket väl tänka mig att det framöver kanfinnas fler steg att ta, att på det sättet markera attkungahuset är skilt ifrån den statliga demokratiskastrukturen. Vi har vissa av hans tjänster kvar. Kungenkommer och hälsar på oss när öppnas, har redan nämnts. Kanske kan man tän-ka sig att slopa det, men är det rätt att hantera histori-en så att vi ska radera ut spåren av historien? Denfrågan tycker jag inte alls, om man nu går till BirgerSchlaugs stil, har diskuterat. Härhandlar det mer om någon sorts renlighetsiver, menparallellen till de andra företeelser som kommer urhistoriens djup har relevans i det här sammanhanget.Sedan finns det principiella frågor som också kandiskuteras. Det gäller de alternativa statschefsmodel-ler som vi faktiskt har, där inte minst ochFrankrikes erfarenheter med en vald premiärministereller motsvarande och därtill en vald president, inteheller är utan komplikationer. Här finns ganskamycket vi kan diskutera. kan vi i varje fall föra endel av debatten.Anf. 133 () replik:Herr talman! talar om vilkenrubrik det skulle kunna bli. Han hänsyftade till detmaterial som min kavaj är gjord av. Rubriken kankanske också bli "Kostymmännen försvarar monar-kin".Det här med monarki, historia, kungahuset, rätt atthantera historien är en saklig diskussion som jagtycker inte har förekommit , men jag tycker att detär bra att tillförde den. Men det måste brytasmot principen om rätten att ärva ett ämbete. Sahlbergtalar också om att det kan finnas problem med alter-nativen. Självklart är det problem, det finns ingentingsom är problemfritt här i världen, det vet vi ju. Det ärdärför som vi vill ha en rejäl utredning om vilka al-ternativen är. Vi kanske inte alls ska gå på republik-vägen. Vi kanske kan hitta andra moderna lösningar.Kanske talmannen ska överta vissa av statschefensuppgifter. Det finns alla möjliga lösningar, men låtoss utreda dem. Ni säger nej till det också. 134 () re-plik:Herr talman! väljer att inte allsdiskutera det mera historiska perspektivet. Det förstårjag, för då skulle han behöva förhålla sig till fråganom ett slags privaträttsligt kungahus, som visserligenfinns i en del länder men som ofta har tvingats ut iexil och mera bär titeln på visitkort. I övrigt har vihanterat de historiska frågorna pietetsfullt. Vi har valtoch funnit lösningar. Det perspektivet är BirgerSchlaug inte alls intresserad av att diskutera.Kungahuset som idé, såsom det lanserades i vårtland och inte fick riktigt rot förrän i och med GustavVasa-ätten på svensk mark, var just arvfurstedömet,där själva arvet både legitimerade och garanterade ettslags kontinuitet. Det är inte något problem ur denprincipiella synpunkten från statens sida. Däremotkan jag mycket väl se problem, precis som vi tidigarediskuterat, med knytningen när det gäller religi-onsåskådningen för kungahuset, som inte, som detfelaktigt sagts här, i huvudsak regleras i succession-sordningen utan faktiskt i en övergångs-bestämmelse till regeringsformen.Det där kan möjligen vara ett större principielltproblem. När det gäller detta krav som läggs på en-skilda människor att de ska gå in i en förutbestämduppgift vill jag bara säga att det är mycket lätt att lösadet problemet. Det är bara att avgå.Anf. 135 () replik:Herr talman! Det är bara att avgå, säger . Jag vet inte hur det blir om man föds in -eller föds upp, som det står i papperen - och uppfost-ras till en viss roll. Hur ska man kunna avgå från denrollen? Man är ju trots allt en offentlig person.Men har också helt fel när hansäger att jag inte vill diskutera det historiska perspek-tivet. Det gör jag gärna, men inte under den minutsom jag har replikrätt. Jag diskuterar gärna helakomplexet, och jag är väldigt glad att många gårupp och debatterar monarkifrågan. Det är ett alldelesutmärkt steg i rätt riktning. Detta är kanske förstagången som det är så hett , vilketgläder mig.Anf. 136 () re-plik:Herr talman! Jag har full respekt för att man inte kan utreda det historiska förhållan-det. Å andra sidan hade tidigare gans-ka många minuter på sig när han talade i den härfrågan, men då tog han inte alls upp detta resone-mang. Sannolikt hade han inte brytt sig om att värde-ra det historiska perspektivet som också ryms i denhär frågan.Det är därför som jag tyckte att det fanns skäl attfästa uppmärksamheten på att vi hargenomfört ett antal ganska stora förändringar, sett urett långt historiskt perspektiv, som vi harslagit vakt om att inte rasera mer än som behövs justför att knyta an till historien.När det gäller adeln och kan manfundera över vad det innebär att ha ett slags pri-vaträttsligt riddarhus. Jag skulle mycket väl kunnatänka mig att det skulle innebära det som är ettproblem för , nämligen att några nya ätterinte kan tillfogas, vilket i sin tur också hänger sam-man med kungen. Men kan kanske hittaen ny modell för detta.Beträffande kravet på den unge tror jag att vi somföräldrar, när vi har sett kungahuset exploateras imedierna, har funderat över vad det innebär att varaung i en sådan miljö. Jag tycker dock inte att betydel-sen ska överdrivas jämfört med många andra miljöer.Jag är själv präst och mina barn har ibland känt pres-sen av att det ställts särskilda krav på dem somprästungar. Detta är inte så alldeles unikt för ettkungabarn, men visst kan sådana krav vara oerhörttuffa. Då hoppas jag att de möjligheter som valfrihe-ten innebär att den enskilda unga människan själv fårfatta beslut.Att successionsordningen med sitt krav på att manska vara uppfödd inom riket delvis är obsolet och intelängre tillämpas på vårt kungahus tycker jag är allde-les utmärkt. Det skulle möjligen innebära en justeringav successionsordningen, men det kommer väl i ettsenare skede.Anf. 137 () replik:Herr talman! Jag är ganska överens med i långa stycken om att vi ska avveckla på ettförnuftigt och pietetsfullt sätt. Vi ska inte krossa varesig adeln eller kungahuset.Pär Axel gjorde en jämförelse med barnsom växer upp i en prästfamilj. Jag ska erkänna attäven mina barn ibland har ifrågasatt att vi tog meddem på olika demonstrationer och 70-talet. Så den pressen finns ju lite varstans. Men det ärändå en kvalitativ skillnad på att tvinga barn in i enviss religion och in i ett visst yrke. Jag anser att det ialla fall borde strida mot FN:s barnkonvention.Sedan är det oerhört viktigt att vi vaccinerar ungamänniskor mot odemokratiska värderingar. Det finnsju många som kommer från kulturer där detta är nå-gonting fullständigt naturligt. Det finns stater där mananser att har gett prästerskapet en ställning medrätt att t.ex. krossa kulturarvet från främmande religi-oner - ett aktuellt exempel i dag.Det kan vara lite svårt att förklara för unga männi-skor varför det är annorlunda när vi utser en vissfamilj som har arvsrätt till den statsledande rollen.Det är detta som är det djupa demokratiska proble-met. Därför måste vi faktiskt pietetsfullt avvecklabåde monarkin och adeln.Anf. 138 () re-plik:Herr talman! Hur får ihop det härmed skräckexemplen på religiöst betingat krossandeav kulturarv kan man verkligen fundera över. När vidiskuterar kungahuset diskuterar vi också ett kultur-arv där det finns människor och symboler som ärbärare av detta. Mitt inlägg handlade just om att för-söka förhålla sig till en sådan här fråga utan att krossavare sig människor eller det kulturarv som de repre-senterar. Därför valde jag att göra det här inlägget.Anf. 139 () replik:Herr talman! Jämförelsen gällde alltså det här medde grundläggande värderingarna. Man kan inte utseen viss kategori människor, vare sig det är vissa tali-baner i eller vissa medlemmar av famil-jen i som av födsel eller av reli-giös övertygelse ges en maktposition. Det strider motde demokratiska värderingar som jag hoppas att vi äröverens om i riksdag. Det var detta som varjämförelsen.Anf. 140 () re-plik:Herr talman! Då förs det ytterligare en dimensiontill det här resonemanget, och det är om det handlarom att man föds in i en maktposition. Med dengrundlag som vi tillämpar har vi rett ut dendelen av den demokratiska strukturen. Makten liggerhär i och majoriteten bildar en regering.Härifrån styrs . Den dimensionen borde intevara det stora problemet. Men själva kulturhantering-en liknar precis den som talibanerna utsätts för. Idet läget är det skinnpajen som är talibanen och intenågonting annat.Anf. 141 ():Herr talman! Jag avstod från att begära replik påBirger därför att jag ville spara kammarenstid, men när jag såg att i stort sett alla kamrater i KUsvarade honom ville jag avge en deklaration.Det är riktigt som var inne påtidigare, att ett barn inte har någon möjlighet ochrättighet att välja sina föräldrar, och det gäller ävenför kungabarnen.Beträffande principfrågan ska jag ge ett mycketkort svar. Jag ser ingen demokratisk princip somstöder att man ärver ett ämbete. Det är helt klart, ochdet har jag deklarerat i tidigare debatter. Jag har inteheller funnit någon annan synpunkt i partiets skrifterpå det här området. Men vi ser kungahuset som en delav vårt kulturarv, en del av en tradition.Anf. 142 ():Herr talman! Om förstod det rätt och hörde rätt -jag kan ha missuppfattat det - sade att det är en del av vår historia, en del av vårtradition, men att det inte var en del av demokratin.Anf. 143 ():Herr talman! Jag sade att det inte finns någon de-mokratisk princip som stöder detta att man ärver ettämbete.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeUU7 Barns situation i ett internationellt perspek-tivKammaren biföll utskottets hemställan.LU7 Ändringar i atomansvarighetslagenMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:82 för res. 134 för res. 2195 avstod38 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:201 för utskottet78 för res. 134 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 33 v, 17 c, 16 fp, 13 mpFör res. 1: 78 mAvstod: 34 kdFrånvarande: 9 s, 4 m, 10 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.LU13 Äktenskap, partnerskap och samboendeMom. 1 (äktenskapets ställning)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 ( kd)Förberedande votering:79 för res. 134 för res. 2200 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:202 för utskottet77 för res. 135 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 1 m, 33 v, 17 c, 16 fp, 13 mpFör res. 1: 77 mAvstod: 1 v, 34 kdFrånvarande: 9 s, 4 m, 9 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpMom. 2 (äktenskap för personer av samma kön)1. utskottet2. 3 (v)Votering:262 för utskottet47 för res. 34 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 78 m, 1 v, 33 kd, 15 c, 15 fpFör res. 3: 33 v, 1 c, 13 mpAvstod: 2 s, 1 c, 1 fpFrånvarande: 9 s, 4 m, 9 v, 9 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpMom. 5 (vigsel)1. utskottet2. 4 (v)Votering:272 för utskottet38 för res. 43 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 77 m, 2 v, 34 kd, 17 c, 16 fp, 5mpFör res. 4: 32 v, 6 mpAvstod: 1 s, 2 mpFrånvarande: 9 s, 5 m, 9 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpMom. 8 (anknytningskraven)1. utskottet2. 6 (v, c, fp)Votering:232 för utskottet78 för res. 62 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 78 m, 34 kdFör res. 6: 34 v, 17 c, 14 fp, 13 mpAvstod: 1 s, 1 fpFrånvarande: 10 s, 4 m, 9 v, 8 kd, 1 c, 2 fp, 3 mpMom. 9 (partnerskapsregistreringar utomlands)1. utskottet2. 7 (v, fp)Votering:249 för utskottet62 för res. 73 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 78 m, 34 kd, 16 cFör res. 7: 34 v, 1 c, 14 fp, 13 mpAvstod: 1 s, 2 fpFrånvarande: 9 s, 4 m, 9 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpMom. 17 (upphävande av sambolagen)1. utskottet2. 9 (kd, m)Votering:202 för utskottet111 för res. 936 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 34 v, 17 c, 16 fp, 13 mpFör res. 9: 77 m, 34 kdFrånvarande: 9 s, 5 m, 9 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpMom. 21 (en svensk värdekommission)1. utskottet2. 11 (kd)Votering:280 för utskottet34 för res. 1135 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 78 m, 34 v, 17 c, 16 fp, 13 mpFör res. 11: 34 kdFrånvarande: 9 s, 4 m, 9 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU14 Några frågor om arv och testamenteMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (kusiners arvsrätt)1. utskottet2. 2 (kd, m)Votering:201 för utskottet109 för res. 239 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 2 m, 34 v, 16 c, 14 fp, 13 mpFör res. 2: 76 m, 33 kdFrånvarande: 9 s, 4 m, 9 v, 9 kd, 2 c, 3 fp, 3 mpKarin Falkmer och (båda m) an-mälde att de avsett att rösta nej men markerats haröstat ja.Mom.3Kammaren biföll utskottets hemställan.KU11 FörfattningsfrågorMom. 1 (bred grundlagsutredning)1. utskottet2. 1 (m)Votering:234 för utskottet80 för res. 135 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 33 v, 34 kd, 17 c, 15 fp, 13 mpFör res. 1: 78 m, 1 v, 1 fpFrånvarande: 9 s, 4 m, 9 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpMom. 2 (rösträttsålder)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:268 för utskottet13 för res. 330 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 76 m, 7 v, 34 kd, 16 c, 14 fpFör res. 3: 13 mpAvstod: 1 m, 26 v, 1 c, 2 fpFrånvarande: 10 s, 5 m, 10 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpLars Elinderson (m) anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 5 (mandatfördelningstekniken vid riksdagsval)1. utskottet2. 5 (v, kd, mp)Votering:231 för utskottet82 för res. 536 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 77 m, 16 c, 16 fpFör res. 5: 1 m, 34 v, 34 kd, 13 mpFrånvarande: 9 s, 4 m, 9 v, 8 kd, 2 c, 1 fp, 3 mpMom. 9 (folkomröstningsutredning)1. utskottet2. 7 (s, v)Votering:163 för utskottet149 för res. 737 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 5 s, 78 m, 34 kd, 17 c, 16 fp, 13 mpFör res. 7: 115 s, 34 vFrånvarande: 11 s, 4 m, 9 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpMonica och (båda s) anmäldeatt de avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 16 (statschefen)1. utskottet2. 10 (v, mp)Votering:260 för utskottet48 för res. 106 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 78 m, 34 kd, 17 c, 12 fpFör res. 10: 3 s, 34 v, 11 mpAvstod: 4 fp, 2 mpFrånvarande: 9 s, 4 m, 9 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpMom. 17 (bekännelsekravet för den kungliga famil-jen)1. utskottet2. 11 (v, fp, mp)Votering:248 för utskottet62 för res. 114 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 78 m, 34 kd, 17 c, 2 fpFör res. 11: 2 s, 34 v, 14 fp, 12 mpAvstod: 3 s, 1 mpFrånvarande: 9 s, 4 m, 9 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpMom. 18 (lagprövningsfrågor)1. utskottet2. 12 (s, v)Votering:158 för utskottet153 för res. 122 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 78 m, 34 kd, 17 c, 16 fp, 13 mpFör res. 12: 119 s, 34 vAvstod: 2 sFrånvarande: 10 s, 4 m, 9 v, 8 kd, 1 c, 1 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.11 § och flernivåde-mokratiFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU12Kommunal självstyrelse och flernivådemokrati.Anf. 144 ():Fru talman! Detta betänkande, KU12, gällerkommunal självstyrelse och flernivådemokrati.Debatten om och lokal självstyrelsehar varit intensiv . Det har gälltfrågan om vad självstyrelse är, om vemsom sätter gränsen och om villkoren för hur dennasjälvstyrelse ska tolkas.Vad är då självstyrelse? Grundidén äratt självstyrelse är en styrelse av folket,genom folket och för folket på det lokala och kom-munala planet. Det är en sorts frihetsidé att medbor-garna ska kunna sköta sina gemensamma angelägen-heter utan alltför mycket inblandning av statsmakter-na. Det gäller de områden som sköts både mer demo-kratiskt och effektivare än av en centraliserad stats-förvaltning. Det förutsätter dock att det finns aktivamedborgare som är villiga att delta i den kommunalaverksamheten.Men den kommunala självstyrelsen kan naturligt-vis inte vara total. Det finns motstående intressen,rättssäkerhet och krav på likabehandling och likartadservice oberoende av var i landet man bor.Det frågan till slut handlar om är uppgiftsfördel-ningen mellan stat och kommun. Det gäller att finnaen rimlig balans mellan riksintressen och den lokalasjälvstyrelsen. Staten bör här ansvara för de verksam-heter som detaljstyrs och som inte ger kommunernanågot handlingsutrymme eller där uppgiften lagts utpå kommunerna i form av entreprenad mot full kost-nadstäckning, t.ex. myndighetsutövande.För oss i Moderata samlingspartiet är den kom-munala självstyrelsen en mycket viktig fråga. Det ståri regeringsformen att "den svenska folkstyrelsenförverkligas genom ett representativt och parlamenta-riskt statsskick och genom självstyrelse".Vi ser nu en utveckling där den kommunala själv-styrelsen inte nog beaktas eller får tillräckligt genom-slag i lagstiftningen. Detta hotar den grundläggandesjälvstyrelsen. Denna inskränkning av handlingsfri-heten minskar både kommunpolitikers och medborga-res inflytande. Medborgarnas möjlighet att påverkasin egen kommun minskar. Genom detaljregleringarminskar också kommunernas handlingsutrymme,vilket inte ger möjlighet till lokala anpassningar somär syftet med lokal självstyrelse.I den här formen blir kommunerna rena verkstäl-lighetsorgan åt staten, där kommunpolitiker enbarthar som uppgift att sköta och följa lagar som stiftasoch som ska genomföras av kommunen. I det härperspektivet kan man fråga sig vad uppgiften för enkommunalpolitiker egentligen är.I stället bör den kommunala självstyrelsen för-stärkas och möjligheten för lokala anpassningar ochlösningar stimuleras. För att nå detta bör den kom-munala självstyrelsen förstärkas i grundlagen. Det harvisat sig att bestämmelserna i regeringsformen för attskydda den kommunala självstyrelsen är otillräckliga.Kommunernas förutsättningar att själva besluta ikommunala angelägenheter bör regleras i grundlag påett sätt som garanterar kommunernas möjlighet attsörja för sina invånares intressen utan påkallade in-grepp från statens sida. Den offentliga makten skautövas så nära medborgarna som möjligt. Kärnan idenna ståndpunkt är att lokala beslutsfattare har ennärmare relation till sina medborgare och deras öns-kemål. En förstärkt kompetens bör fast-ställas i regeringsformen. Därför föreslår vi i vårreservation tillsammans med , och att en utredning tillsätts isyfte att ta fram förslag om en sådan reglering.Den andra frågan jag tänkte ta upp är beslutsfor-merna för kommunernas rätt att överlåta egendom.Det gäller frågan om att majoriteten - Socialdemo-kraterna, och - har införten stopplag för entreprenader av akutsjukvård.