prot · GO0965 · 2001-02-13 00:00:00 — Problemet med tillämpningen avstrandskyddsbestämmelserna är enligt min och Folk-partiets mening inte i första hand att det är svårigheteratt få dispensansökningar beviljade, utan svårigheter-na är att oerhört många dispenser har beviljats. Detvar ju också miljöministern inne på.Jag deltar i debatten därför att jag vill diskuteramed miljöministern den del av svaret som handlar omatt regeringen ska se över detta, men som andas ska se över det i syfte att underlätta. Jag hoppasatt en sådan tolkning är felaktig och att översynenmycket väl också kan landa i ett ställningstagande omatt försvåra möjligheterna till dispenser. Det är näm-ligen det som är problemet i dag.Lagstiftningen och de hårda skrivningarna i mil-jöbalken till trots har oerhört många dispenser bevil-jats. Man har alltså successivt urholkat strandskyddet.Enligt vår mening är det illa med tanke på den nyck-elroll som strandområden har - och som miljöminis-tern också mycket riktigt pekade på - för fågelliv ochfiske och för att det ska gå att använda sig av alle-mansrätten. Man gör också attraktiviteten för mångaorter större tack vare att man ser till att bevara juststrandskyddet.Anf. 36 ():Fru talman! Strandskyddet syftar till att tryggaförutsättningarna för allmänhetens friluftsliv och tillatt bevara goda livsmiljöer på land och i vattnet förväxter och djur. Därom kan vi vara överens. Miljömi-nistern har också sagt att dispens från det förbud somstrandskyddet är kan medges om det finns särskildaskäl.Jag skulle vilja ta upp en sak, och ställa en frågatill miljöministern. Är inte miljöministern och rege-ringen nu mogna för att överväga om man inte skullekunna lyfta ned beslutsfattandet kring dispensgivningfrån strandskyddet från den nationella nivån till denfolkvalda församlingen primärkommunen?Det skulle för det första stärka den kommunalademokratin - den offentliga demokratin. För det and-ra skulle det ge en möjlighet för kommuner inomvilkas kommungränser det inte finns s.k. nationellaintressen att ta till vara att utveckla sina bygder på ettsätt som många kommuner behöver för att deöver huvud taget ska kunna fortleva på lite längresikt. Befolkningsutvecklingen är ju ytterst besvärandei bra många kommuner i vårt stora och avlånga land.Jag tror att ett lokalt beslutsfattande kring dennafråga om strandskyddet skulle ge en möjlighet förmånga av dessa kommuner att vända en mycket trå-kig och negativ utveckling som man ser i dessakommuner.Carina har ju på ett förtjänst-fullt sätt, tycker jag, redovisat hur problematiken serut i vårt hemlän där vi har bra strandområ-den som skulle kunna användas för annat än det somstrandskyddet egentligen har tillkommit för, nämligenatt bereda allmänheten tillträde. Det skulle kunnautvecklas genom att man där lokalt finge besluta omhur man vill utveckla dessa strandområden.Anf. 37 ():Fru talman! Jag vill instämma i försök att vända den negativa utvecklingeni småorter. Jag är beredd att gå så långt att man ocksåska kunna pröva strandskyddet för åretruntboende iglesbygdsområden med mycket sjöar och stränder.Om hela ska leva, måste vi kunna ta mycketmera regionala hänsyn. Om vi låter flyttlass på flytt-lass gå från landsbygden, kommer infrastruktur vadgäller vägar och framkomlighet också att försämras.Jag besökte i . Detframkommer mycket tydligt i och i Tor-nedalen hur olika bestämmelser präglar olika natio-ner. Vid finska gränsen kan bebyggelsen gå ned tillvattnet. Därför ärdet positivt att miljöministern avser att kartlägga ochanalysera tillämpningen av strandskyddet i gles-bygdsområdena. Det är kommunerna som gerdispenserna. Men det har visat sig att alltfler dispen-ser överklagas av experter.Fru talman! Vi måste finna nya vägar för att fåmänniskor intresserade att bosätta sig på landsbyg-den. Strandskyddet ger ett stort skydd av områ-den som är av intresse för naturvården. Så långt är ministern och jagöverens. Men om vi utarmar landsbygden minskarockså allemansrätten i betydelse. Det blir alltför fåmänniskor på alltför glesa områden och många sjöarsom över huvud taget knappast någon besöker. skulle kunna vara att stränder av måttligtintresse för det rörliga friluftslivet kan få bebyggelse50 meter från stranden. I anslutning till strandområ-den vid befintliga bebyggelsegrupper skulle, vilketCarina var inne på, enstaka nyabostadshus kunna få byggas. Här kan berörda kom-muner ansvara för en fördjupning av översiktsplanen.Därför är det positivt att samlarin erfarenheter för en mer nyanserad tillämpning somockså kan ge en mer tillämpad anpassning efter orts-förhållanden. Det är dock tveksamt att har besvärsrätt över kommunerna. Jag hållermed i fråga om detta. Här bör detkommunala självstyret gälla. Rätten att medge un-dantag kan överföras till kommunerna och länsstyrel-serna för att få in det regionala intresset. De skullekunna erhålla en prövningsrätt liknande den somfinns enligt 12 kap. plan- och bygglagen.Fru talman! Det är viktigt att de strandområdensom är mest värdefulla för friluftslivet inventeras. Desom saknar betydelse för friluftslivet måste ocksåredovisas. För de värdefulla stränderna kan orsakentill att de är viktiga för det rörliga friluftslivet anges,t.ex. strövområde, fiske, båtuppläggningsplats, vackerlandskapsbild, osv. Men i miljöministerns svar fram-kom inte för i vilka fall ministernskulle vara beredd att ändra dispensreglerna förstrandskyddet. Har miljöministern något svar pådetta?Anf. 38 Miljöminister ():Fru talman! Jag gläder mig åt att det åtminstonefrån de flesta deltagarna i debatten finns ett väldigtstarkt stöd för de grundläggande tankarna medstrandskyddet. Det är viktigt att också se strandskyd-det som något som vi inte bara förfogar över i dengeneration som är aktiv . Det enda sättet att förframtiden skydda de omistliga stränder som vi har,om än väldigt många sjöar och väldigt långa kuster,är att ha en restriktiv tillämpning av dessa regler ochatt ha tuffa och starka regler.Jag blev däremot lite orolig över Ulla-BrittHagströms inlägg, därför att jag tyckte att det varmånga av hennes resonemang som i sin förlängningavsevärt skulle urholka det strandskydd som vi har . Att generellt - i fråga om detta är jag också liteorolig när det gäller - lägga be-slutsmöjligheterna helt och hållet på kommunernatror jag skulle få ganska besvärliga effekter i vissadelar av landet. Man kan möjligen t.o.m. säga att ettav problemen där man har tillåtit mycketstrandbebyggelse har varit att man har haft mycketfrikostiga dispensmöjligheter. Vi har ju delar i Sveri-ge där man nästan inte kan hitta någon strandremsasom inte på något sätt är bebyggd. I fråga om dettahåller jag med om att detser ut på olika sätt i olika delar av landet. Det gällerinte bara fördelningen mellan glesbygdsbebyggelseoch tätortsbebyggelse utan också hur strandskyddetfaktiskt har tillämpats. Jag förstår de människor sombor i glesbygden och lever med tuffa regler förstrandskyddet och kommer till Stockholms skärgårdoch ser hur man har hanterat stränderna i denna unikamiljö där det är oerhört exploaterat och väldigtstrandnära bebyggelse.Man har gjort en undersökning av hur generösakommunerna är när det gäller dispensgivning när dehar den möjligheten jämfört med länsstyrelserna ideras bedömningar. Och den tyder på att kommuner-na är betydligt generösare, eller, om man så vill, mersläpphänta när de har denna dispensmöjlighet.Jag vill också till säga att detinte är något problem som jag ser det att har en överklagandemöjlighet. Problemet är attNaturvårdsverket inte har resurser att överklaga såmycket som jag tycker vore rimligt. Det gör att detbara är enstaka strandskyddsbeslut som blir överkla-gade och därmed prövade på regeringsnivå. Och enav de tankar som jag har när jag ska göra denna över-syn är att se till att vi får en dispenssituation som ärlite bättre kontrollerad och där jag kan ha lite störreförtroende för att resultatet av det blir bra och rättvistockså mellan olika delar av Sverige.Anf. 39 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att miljömi-nistern nämner denna frikostighet och exploatering avbl.a. och vad som har hänt histo-riskt. Jag kan spontant säga att det som vi som bor iglesbygden upplever är att vi får lida för att man påvissa håll har bebyggt nästan varenda meter medbostäder och att man kanske inte ens når stranden.I sitt svar har miljöministern också skrivit om vil-ken betydelse turismen i glesbygden har för syssel-sättningen. Det är ganska enkelt att räkna på detta.Man kan tänka sig en liten by eller ett litet samhällemed ett par hundra invånare där det kanske är svårtatt få butiken att gå runt. Som en konsekvens av dettakanske den läggs ned. I har vi mångadanska och tyska turister. Och jag tycker att det är braom vi kan få dem att komma till våra små byar ochsamhällen och handla i våra butiker, vilket påverkaromsättningen. På det viset kanske butiken kan levavidare. Men det har också betydelse för turismen ochbebyggelsen. Om vi kan bygga små gäststugor, över-nattningsstugor, där t.ex. de danska och tyska turis-terna kan övernatta så kan vi ta betalt för det. På detsättet får vi tillbaka pengar. har många av dessaturister husbilar som de kör ned ända till strandkantenoch övernattar där helt gratis. Vi smålänningar är juganska kända för att vara snåla. På detta sätt skulle vikunna tjäna mer pengar på turisterna. Och det tyckerjag att som land ska bli bättre på.Anf. 40 ():Fru talman! Problemet när det gäller över-klaganden av dispensbeslut är ju inte att i ett stort antal fall överklagar och vinner såda-na överklaganden. Problemet är ju delvis att man intehinner överklaga, men det handlar också om att det ären mycket krånglig process att få ett dispensbeslutändrat. Så i hög grad är det som gäller i realitetenfråga om lokala beslut . Att man ytterligareskulle flytta ut det här och få en större omfattning avdispenser är inte någonting som gynnar naturvården,friluftslivet och den biologiska mångfalden. Jag villse åtgärder från regeringens sida som syftar till attstrama åt dispensmöjligheterna ytterligare.Anf. 41 ():Fru talman! Kommunerna i sköter sedanlång tid tillbaka bygglovsprövningen. Det finns etts.k. Därmed tycker jag attvi från samhällets sida i övrigt har sagt att kommu-nerna är bäst på att planera inom sina kommunalagränser. Därtill finns det lagkrav sedan ett tiotal årtillbaka om att varje kommun ska göra en översikts-plan över hela den yta som kommunen omspänner,men det man inte får hantera är strandskyddsdispen-sen.Jag tror att förnuftiga kommunalkvinnor ochkommunalmän, om de fick möjligheter, skulle kunnahantera även den frågan och därmed bidra till utveck-lingen i sina respektive kommuner. Jag vill alltsåvädja till miljöministern att åtminstone överväga attflytta den här frågan också till den demokratiskt valdaförsamlingen, primärkommunen.Anf. 42 ():Fru talman! Jag tror nog att miljöministern ochjag är överens om att vi ska skydda omistliga strän-der, att vi ska ha tuffa och starka regler och att vi inteska urholka strandskyddet generellt. Det är inte så jagkänner. Men jag är också smålänning, och jag vet hurmycket sjöar det finns ute i landet, på många olikahåll i glesbygden där folk inte bor. Och vi måste ju setill att vi kan göra de här områdena mera levandegenom att ta till vara den vackra natur som vi har.Jag tror att kommuner i samförstånd med länssty-relser ska kunna göra någonting bra av det här och attNaturvårdsverket skulle kunna vara en kunskapskälla,stå för uppföljning osv. Man skulle ha kunskapen, såatt kommuner kan vända sig till Naturvårdsverketmer för att få rådgivning.Man ser ju hur otroligt olika det är i landet. NärBo01 invigs kommer vi ju att se att man i hamnen iMalmö bor ända ute i vattnet. Det har t.o.m. diskute-rats hur man ska kunna stänga dörrarna i det sistahuset om det blir en väldig blåst t.ex. har vidå stora vackra vidder i landet långt upp i norr. Jag menar absolut inte attvi ytterligare ska exploatera skärgården. Det är intedet som det handlar om. Det tror jag att miljöminis-tern förstår.Jag önskar nu lycka till med utredningen av dethär och tror att vi ska kunna bli överens,så att det blir till allas bästa.Anf. 43 Miljöminister ():Fru talman! Jag får tacka föratt hon nu också har instämt i en unison bekännelsetill behovet av ett starkt strandskydd. Jag vill arbetaför att vi ska ha ett starkt strandskydd, inte bara förvår egen skull utan för många kommande generatio-ner. Sedan ska vi naturligtvis också ha ett kloktstrandskydd. Det är det som den översyn som jag nuhar aviserat syftar till. I det kloka strandskyddet ingårju att vi inte ska acceptera en sådan ojämn tillämp-ning av strandskyddet som vi upplever i Sveri-ge. Och även om man naturligtvis kan ge kommuner-na ett inflytande, vilket sker med all dispensgiv-ning, måste vi också ha möjligheter att medöverklaganden och annat försöka skapa en något sånär enhetlig och strikt syn på hur strandskyddet till-lämpas.Vi måste trots allt säga att strandskyddet är en na-tionell miljöpolitisk angelägenhet och inte bara nå-gonting som varje kommun ska ha rätt att helt be-stämma själv över. Så vi får hitta en balans mellan ettrimligt kommunalt och lokalt inflytande och de ga-rantier som vi ändå behöver för att ha ett starkt ochtufft strandskydd också . Det är det somden här översynen syftar till att lägga grunden för.Sedan tänker jag fullfölja det med att se vilka praktis-ka åtgärder, vilka förändringar av olika slag, somkrävs för att vi ska känna oss tillfredsställda medstrandskyddet också.Anf. 44 ():Fru talman! Det sista som miljöministern sade,inte minst angående den ojämna tillämpningen i lan-det , gläder mig.Jag har också fått uppfattningen att både och har uttalat att mantycker att man ska se över just det här med strand-skyddet och dispenserna i glesbygden och att mankanske ska titta på det på lite olika sätt utifrån stor-staden och glesbygden.Jag tänkte som avslutning säga till ministern attjag tog mig till . Jagstartade min resa från . var deten av de ovanliga dagarna när solen lyste från enklarblå himmel. Det betyder att man såg litefrån ovan. Det var oerhört vackert. Men det manockså ser när man är uppe i luften är hur det ser ut iSmåland. Där är det sjö på sjö så långt ögat kan nå.De är i alla möjliga storlekar. När man närmar sigStockholm ser man naturligtvis kustlinjen. Men närman kommer en liten bit inåt land, innan man landarosv. är det klart att man inte ser så många sjöar. Dettavisar lite att det ser så oerhört olika ut.I och med de strand som vi har i vårt länoch att i sig är lite av de tusen sjöarnas landhoppas jag att vi med den här kartläggningen kan nåen strandskyddslag med dispensregler där man tarställning och gör en bedömning från fall till fall.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:202 omöversyn av miljöbalkenAnf. 45 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rättamed problematiken som följer av att tillsynsavgiftertas ut schablonmässigt och medför att små och storaföretag får betala lika hög avgift. också frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaför att små framstående bioteknikföretag inte skatvingas lägga ned sin produktion samt vilka åtgärderjag avser att vidta redan innan Miljöbalkskommitténlämnar sitt delbetänkande . Fråganställs bl.a. mot bakgrund av de tillsyns- och pröv-ningsavgifter som tas ut av vissa bioteknikföretag.Först vill jag framhålla att jag delar interpellan-tens uppfattning att intentionen med vargod, nämligen att skapa en sammanhållen och skärptmiljölagstiftning. En viktig nyhet i varinförandet av rättsligt bindande principer - allmännahänsynsregler - som gäller för såväl verksamhets-utövare som tillsyns- och prövningsmyndigheter. Tillgrund för dessa ligger bl.a. den allmänna principen attförorenaren betalar, vilken också är grundvalen för attlåta tillsyns- och prövningsverksamheten fullt utfinansieras med avgifter.Utan att gå in på det konkreta exemplet så vill jagframhålla att enligt ska tillsyns- ochprövningsverksamheten finansieras fullt ut genomavgifter från dem som bedriver verksamheter somfordrar tillsyn enligt . I miljöbalkspropo-sitionen anförde regeringen att utgångspunkten börvara att avgifterna ska täcka en myndighets kostnaderför verksamhet enligt , främst prövningenoch tillsynen.Ewa menar att nuvarande avgifts-förordning inte tar hänsyn till företagens storlek ochatt detta slår orättvist mot de mindre verksamheterna.Till grund för avgiftsförordningen ligger den klassifi-cering som görs i bilagan till förordningen (1998:899)om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. I denförordningen är det snarare regel än undantag attstorleken får ett bestämmande inflytande över omverksamheten ska vara tillståndspliktig med prövninghos miljödomstol respektive länsstyrelse eller om denska vara anmälningspliktig. För den sistnämndagruppen beslutar kommunerna själva om tillsynsav-gifter. För de tillståndspliktiga verksamheterna äravgiften satt efter den arbetsinsats som till-ståndsprövningen och tillsynen över verksamhetenkommer att ge upphov till hos myndigheterna. Utanatt gå in på det konkreta exemplet anser jag att av-giftsförordningen tar hänsyn till företagens storlek närdet har betydelse för tillsynen.Miljöbalkskommittén har i uppdrag just att följaupp tillämpningen av balken och lämna förslag pånödvändiga reformer. Kommittén har påbörjat ettmycket ambitiöst och omfattande arbete med attsamla in exempel på konkreta tillämpningsfrågor frånmyndigheter, kommuner och andra. Att nu ändraavgiftssystemet enligt eller vidta någraandra åtgärder är därför inte aktuellt.Anf. 46 ():Fru talman! Jag får börja med att tacka miljömi-nistern för svaret, men jag är inte nöjd. Svaret är intekomplett.Problemet finns nämligen i klassificeringen somgörs i bilagan till förordningen 1998:899. Inom fleraav dessa klassificeringar finns bara en avgiftsnivå,och där tas ingen hänsyn till vare sig storleken påföretagen eller mängden tillverkad substans. Det ärdetta jag vill komma åt.Det gäller bl.a. SNI-kod 24.66-1 och SNI-kod24.16-1. Det är där de företag som jag refererar till imin interpellation ligger. De får betala samma till-synsavgift vare sig de tillverkar eller hundra-tusen ton. Det är detta som är orimligt, eller har mil-jöministern någon annan uppfattning?Att avgiften ska täcka myndigheternas kostnadhåller jag helt med ministern om. Men en myndighetstid för tillsyn är naturligtvis inte lika lång hos ett litetföretag som tillverkar som hos en multinatio-nell jätte som tillverkar tusentals ton.Problemet finns, som jag sade tidigare, i klassifi-ceringen. Jag har väckt denna interpellation för attpåvisa orimligheten för miljöministen för att miljö-ministern snabbt ska kunna göra förändringar i dessaklassificieringar. Det vore mycket olyckligt för Sve-rige som nation om denna typ av verksamheter skulleförsvinna från landet enbart på grund av fyrkantigaförordningstexter med bilagor.Jag måste därför vädja till miljöministern att exempel på allvar och titta på möjligheterna attse över klassficieringarna, så att vi därigenom kankomma till rätta med problemet.Anf. 47 Miljöminister ():Fru talman! Vi är självfallet överens om att vi inteska ha en massa fyrkantiga regler som vare sig för-svårar för de här värdefulla företagen eller, för dendelen, som försvårar och skapar vanrykte för miljö-politiken.Jag har fått beskedet när jag har diskuterat medmina tjänstemän att det finns möjligheter till nedsätt-ning även när det gäller de här avgifterna. Det finnsnaturligtvis en del verksamhet där det är processensom sådan och inte så mycket omfattningen av pro-duktionen som avgör vilken tillsynsverksamhet somkrävs, medan det finns andra där tillsynen är mycketmer beroende av produktionens storlek. Därför finnsdet lite olika sätt att se på avgifterna.Jag är naturligtvis beredd att gå tillbaka och seöver det här ytterligare. Men jag blev ganska till-fredsställd när mina tjänstemän förklarade för mig attdet finns möjligheter att rätta till felaktig avgiftssätt-ning för de här företagen redan med nuvarande lag-stiftning.Anf. 48 ():Fru talman! Ett forskningsföretag inom iLund med tio anställda har blivit klassificerat inomSNI-koden 26.66-1 med en årlig tillsynsavgift på113 . Ett utvecklingsföretag inom i Lundmed tre anställda har blivit klassificerat inom denandra SNI-koden som jag nämnde tidigare. Det harockså en tillsynsavgift på . Jag har äventräffat på flera företag just inom i somdrabbas av det här.Miljöministern nämner att möjlighet till nedsätt-ning finns. Ja, den möjligheten finns i lagstiftningen.Men man kan jämföra med tillsynsavgifterna inomandra kategorier, där tillsynsavgiften kanske ligger pårunt . Det är väl inte rimligt att manfår en nedsättning för att det ska ligga påen motiverad kostnadsnivå för de små företagen. Detär åtminstone inte den förutsättningen som de härföretagen känner.Problemet för de här utvecklingsföretagen är attde inte kommer att utvecklas utan snarare avvecklas,och jag vet att ett av företagen håller på att lägga nedsin produktion. Därför är det viktigt, och jag upp-skattar det faktiskt, att ministern tar problemet påallvar, för jag tycker att det i svaret var snarare regelän undantag att problematiken kringgicks. Dessaföretag drabbas ju konkret av att de ska betala de härtillsynsavgifterna.Jag skulle uppskatta om miljöministern mycketsnabbt ville ta tag i detta, kanske också tillsammansmed , för att komma till rättamed problemet. Jag anser inte att det går att vänta påmiljöbalkskommitténs resultat, för företagen kommerdå att ha slutat med sin tillverkning och forskning.Anf. 49 Miljöminister ():Fru talman! Vi är överens om att det finns möjlig-heter till nedsättning av avgiften. Av beskrivningenav de här företagen - jag är då naturligtvis hänvisadtill vad säger - får jag intrycket attdet arbete som behöver läggas ned på tillsynen i fö-retagen inte är så omfattande och att därför redansjälvkostnadsprincipens tillämpning skulle kunnainnebära en nedsättning av avgiften. Jag vet ju inteom företagen har försökt att få en sådan nedsättning.Jag skulle naturligtvis vara intresserad av att veta huräven den här nedsättningsmöjligheten fungerar.Men som jag sade tidigare ska jag titta på det härpå nytt och med ledning av det som har tillfört här under debatten se om det kanfinnas skäl att vidta några åtgärder.Anf. 50 ():Fru talman! Så här långt har intekänt att man har kunnat nedsätta tillsynsavgifterna.Jag ger gärna miljöministern fler konkreta exempel,som jag inte vill ta upp här i talarstolen, på hur det serut i verkligheten.Jag tror att klassificeringarna måste ses över, förnär man läser bilagorna ser man att väldigt mångaverksamheter har klassificeringar men att det inomvissa områden inte finns. Det är ju olyckligt om demultinationella företagen och de små företagen fårbetala lika mycket. Jag har varit på ett par av de härföretagen där man har tre dragskåp osv. Går man tillde större läkemedelsföretagen ser man ju att det är enannan omfattning det rör sig om.Det här måste alltså ses över. Och, som sagt, jagtycker att det är bråttom.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2000/01:217 om av-fallsförbränningAnf. 51 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omhur regeringen tänker agera vid utbyggnaden av nyaavfallsförbränningsanläggningar, om fler skatter elleravgifter kommer som påverkar möjligheten att bygganya anläggningar och vad jag avser att göra för attkommunerna ska kunna hantera avfallsfrågan dekommande åren.I regeringens övergripande mål för avfallshante-ringen ingår i den s.k. avfallshierarkin att minskamängden avfall för slutlig behandling och att i störreutsträckning omhänderta avfallet genom materialåter-vinning, biologisk behandling och förbränning medenergiutvinning.