prot · GP0918 · 2001-10-25 00:00:00 — Min fråga är till försvarsministern.En militär som har tagits av har läckt uthemligstämplad information till ett av fyra konkurre-rande företag som vill sälja helikoptrar till Sverigeoch . En hemligstämplad rapport från den mi-litära underrättelsetjänsten, MUST, bekräftar detta,och brottsutredning pågår. Trots pågående brottsut-redning om stora och enligt MUST solklara brott villregeringen fullfölja affären.Beslutet om köpet fattades på regeringssamman-trädet , men på en presskonferenspå förnekar försvarsministern attbeslut har fattats.Jag undrar: Varför hanterar försvarsministern frå-gan på det här sättet, som faktiskt kan uppfattas somatt fara med osanning? Varför väljer försvarsminis-tern att fullfölja affären fast brottsutredning pågår?Anf. 38 Försvarsminister ():Fru talman! Jag kan inte kommentera den förun-dersökning som pågår. Det är en sak för de rättsvår-dande myndigheterna.Myndigheterna som ansvarar för upphandlingenrapporterade till regeringen att man anser att manvidtagit alla de åtgärder som gör att staten hade möj-lighet att göra en för staten förmånlig upphandlingnär det gällde kravspecifikation och finanser.Regeringens praxis, och den är granskad av kon-stitutionsutskottet, vill jag minnas, medger att rege-ringen kan överväga en fråga vid ett regeringssam-manträde, men senare fastställa när ärendet formelltär färdigbeslutat. Det var den bakgrund som fanns närjag redovisade hur förloppet förhöll sig den torsda-gen.Anf. 39 ():Fru talman! Att man inte svarar går självfallet attha förståelse för, men att svara på ett sätt som gerintryck av ett osant svar är svårare att förstå.Anf. 40 Försvarsminister ():Fru talman! Den form som gäller innebär att rege-ringen kan överväga ställningstaganden men att be-slutet fattas först i den situation där regeringen kon-staterar att ett ärende kan, som vi säger, lyftas in pålistan. Det skedde efter det att regering-ens diskussioner hade förevarit vid regeringssam-manträdet.TerrorismenAnf. 41 ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsministern.Läget i världen är fortsatt dramatiskt, och vi harunder frågestunden hört hur det tragiska som har häntutnyttjas av vissa partier. De har fått utomordentligasvar av utrikesministern . Jag tror att många iden stora majoritet som stöder regeringens agerandeär intresserad av att höra också statsministerns be-dömning av läget i mördarjakten.Kommer den koalition som har bildats att hålla?Vilka är utsikterna till framgång? Finns det någonrisk för att den svenska uppslutningen kring den häraktionen kommer att mattas?Anf. 42 Statsminister ():Fru talman! För oss har det varit viktigt att helatiden säga att folkrättens principer ska gälla. ärangripet på ett sådant sätt att FN anser att harrätt att försvara sig självt - självförsvarsrätten, FN:sstadga, 51 §. Utifrån den utgångspunkten görs nu enmilitär insats i . Den insatsen ska ocksågranskas utifrån folkrättens principer. Så sker.Med det fasta stöd som finns internationellt för atthålla sig till folkrätten tror jag att staterna kommer atthålla samman mot terrorismen. Det innebär inte attnågon av oss tycker att detta är en behaglig tid attleva i. Det är smärtsamt och fyllt av plåga. Men alter-nativet, att inte ta terrorismens hot på allvar, att inteidka självförsvar, skulle vara att skicka en signal sompå sikt skulle kunna visa sig skapa ett samhälle somingen av oss vill leva i.Anf. 43 ():Fru talman! Jag tackar för det. Jag uppskattar detmycket.Det finns nu alltfler tecken på att terrorismen ock-så tar till biologiska vapen. Det vore intressant atthöra om regeringen vågar ha någon bedömning påden punkten. Är det så att de dåd som har konstateratsi kan förklaras med terrorism?Jag vill också upprepa frågan: Vilken är regering-ens bedömning av möjligheterna till framgång i kam-pen mot den internationella terrorismen?Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Den sista frågan först. Vi har svårt attgöra en bedömning av om de insatser som görskommer att visa sig i slutändan vara framgångsrika.Det är väldigt svårt att göra en sådan bedömning.En sak vet jag, och där är jag rätt säker i min be-dömning, gör man ingenting nu skapar vi en situationsom kommer att resultera i ett läge som är etter värre.Det är en bedömning naturligtvis.Koalitionen kommer att hålla ihop. Det är jagövertygad om. Mellan det som sker, exempelvisspridning av mjältbrandsbakterier i , och det somskedde finns ingen konstateradkoppling i något slags objektivt material, annat än enmassa brev, påståenden och olika typer av uttalandensom knyter ihop de två sakerna. Var sak för sig ärallvarlig nog och skapar naturligtvis det som terrorsyftar till att skapa, människors oro, ängslan ochrädsla. Ett sådant samhälle vill ingen av oss leva i.VårdsektornAnf. 45 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn Rosengren.Den mest kvinnodominerade sektorn på arbets-marknaden är den offentliga vårdsektorn. Där finnsockså sämst löner och sämst utvecklingsmöjligheter.Nu börjar vi se vad som händer i de fall politikernahar vågat släppa makt till dem som verkligen kangöra jobbet.Privata entreprenörer inom vården ger bättre möj-ligheter till inflytande, bättre löner och bättre kvalitet.Kommunal har undersökt detta bland sina medlem-mar, och de har visat sig positiva till detta. Vårdför-bundet säger att konkurrens driver upp lönerna.Hemma i har sagttvärt nej till privatiseringar i kommunerna och gått uttillsammans med och sagt att det nu ärstopp.Varför vill näringsministern hindra kvinnor frånatt få bättre villkor på arbetsmarknaden?Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Vi i anser att den bästavården får vi genom att den är offentlig. Vi har ocksåkunnat redovisa detta. Det har gått att konstatera attde privatiseringar som har skett - helt eller delvis -inte har gjort det bättre för någon, varken för demsom konsumerar eller för dem som producerar vår-den.Det finns också en annan utgångspunkt som vitycker är viktig, nämligen att vården ska vara lika föralla. Om jag är fattig, har det svårt och har cancer, skajag ha rätt till samma vård som om jag har mycketpengar och möjligheter. Det är det som är tyngd-punkten, och det är det som är skälet till att vi hargjort detta manifest mellan socialdemokraterna ochKommunal i Norrbotten.Anf. 47 ():Fru talman! är tiden knapp i en sådan här typav debatt, och vi hinner inte kasta alla undersökningari ansiktet på varandra. De jag har tagit del, bl.a. blandKommunals egna medlemmar, visar ändå att det finnsen fördel för de kvinnodominerade låglönegruppernanär man kan välja mellan flera olika arbetsgivare.Varför gäller detta inte i ? Varförskulle inte medlemmar ha rätt när desäger att det blir bättre med fler entreprenörer? Berordet på att det är mest kvinnor?Anf. 48 Näringsminister ():Fru talman! Vi kan göra en jämförelse med detmest privata vi har i , nämligen detaljhandeln.I detaljhandeln är det inga vidare löner.Det är viktigt att säga att det är med-lemmar, de kommunalt anställda, som tillsammansmed oss har gjort denna bedömning. Det är inte jagutan vi tillsammans som har haft som utgångspunktvad som är bäst för konsumenterna av vården och fördem som producerar denna.Det innebär inte självklart att det inte går att havissa privata alternativ, men huvudspåret - tyngd-punkten - när det gäller att verkställa den generellavälfärdspolitiken ska ske offentligt. Det är det bäran-de i detta manifest.Den nationella insatsstyrkanAnf. 49 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsminister har uttalat sig i ett antal olikasammanhang om att regeringen har för avsikt att nuhöja beredskapen mot terrordåd. I finns enstyrka som polisiärt har huvudansvaret för terrorbe-kämpning, . Har regeringenoch för avsikt att höja Nationella in-satsstyrkans beredskap och förbättra deras arbetsme-toder för att säkra att deras insatser ska kunna använ-das vid ett eventuellt terrordåd? Som det ser ut i daganvänds de mest för att befolka polisbilarna i Stock-holms län och idka utryckningsverksamhet i ställetför den verksamhet deras uppgift i huvudsak är in-riktad på.Anf. 50 Statsminister ():Fru talman! Hur polisen organiserar sitt arbete ärinte regeringens uppgift att tala om. Det är myndig-heten själv som avgör detta. Jag har förtroende förpolisledningen både i och i Rikspolis-styrelsen. Vi ska se till så att de får tillräckliga resur-ser att fullgöra sitt arbete. Självklart ska den natio-nella insatsstyrka som finns användas för sin uppgiftnär det är ett sådant läge att insatsstyrkan sätts in sominsatsstyrka. I andra sammanhang får polisledningensjälv bedöma i vilken utsträckning man vill ta resur-serna i anspråk.Anf. 51 ():Fru talman! Det var min följdfråga till statsminis-tern: Har statsministern för avsikt att ge Rikspolissty-relsen möjlighet att ta initiativ till att göra någontingåt situationen? går ut i den ena inter-vjun efter den andra och säger att ska höjaberedskapen. På vilket sätt avser att höjaberedskapen om den främsta representanten i terror-bekämpningen lever på sparlåga?Anf. 52 Statsminister ():Fru talman! Den resursen finns där. Lyckligtvis ärinsatserna mot olika typer av terroraktiviteter bredareän bara . Jag talade om detta ipartiledardebatten och i regeringsför-klaringen. Vi går från regeringens sida igenom heladet sätt som Myndighetssverige arbetar på, allt frånpolisen över till våra myndigheter på smittskyddsom-rådet, till våra länsstyrelser över till kommunerna ochöver till dem som sysslar med information. Vi gårigenom helheten.Sedan höjer vi beredskapen på de områden där vå-ra myndigheter finner det befogat att nu höja bered-skapen. Det finns inga signaler från polisen om att deinte skulle klara sin uppgift.Svensk handelAnf. 53 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till närings-ministern. Den gäller utvecklingen inom svensk han-del.Ofta handlar debatten om hur folk i lands-bygd har problem med att ha affären kvar. Men jaganser att problemet är större än så. Även de som bor itätorter och de som bor i storstäder och i förorter harmed tanke på strukturomvandlingen under 1990-taletfått problem med närheten till en butik. Vi får köraallt längre sträckor för att kunna köpa skor, kylskåposv. Detta kräver oftast att man har bil.Hur ser näringsministern på utvecklingen, och skamarknadskrafterna få styra fritt?Anf. 54 Näringsminister ():Fru talman! Den utveckling som sker inom han-deln bygger mycket på en stark rationalisering. Detgår att se både fördelar och nackdelar i detta. De storakoncentrationer som sker inom handeln inom olikaproduktområden som t.ex. TV och radio har medförtatt det är avsevärt lägre priser . Det ären fördel.När det gäller mindre butiker och liknande i stor-städer är mitt intryck att det har blivit fler mindrebutiker som har öppet längre. Däremot kanske varu-sortimentet inte är det bästa eller det man söker.I den regionalpolitiska propositionen uttrycks an-gående lanthandeln att det ska ges möjligheter ochvisst stöd så att det går att upprätthålla lanthandeln påett helt annat sätt än tidigare.Anf. 55 ():Fru talman! Jag delar näringsministerns syn omatt det är positivt med lägre priser, men det får ocksåkonsekvenser inte minst vad gäller servicen till ossmedborgare och kunder när vi behöver en närhet tillbutiken.Det finns ett åtgärdsprogram vad gäller lant-handeln. Men borde vi titta på denutarmning av servicen som pågår inom fackhandeln iett längre perspektiv. Kan näringsministern tänka sigatt titta på de konsekvenser som har uppenbarat sigoch sätta upp mål för framtiden?Anf. 56 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker självklart att detta är enviktig fråga. Låt oss ändå uttrycka att vi tittar på dettaoch att vi får se vad som händer och vilka konsekven-ser det får. Den utveckling som har skett har haftmycket positivt med sig och självklart också mycketnegativt. Låt oss titta på det.EuronAnf. 57 ESCH (kd):Fru talman! kommer euronatt införas i tolv av EU-länderna. Det är väl en av destörsta ekonomiska händelser som många av ossnågonsin får vara med om. Inför det senaste mötetnere i sades det att man skulle informera stats-och regeringscheferna, eller finansministrarna - jagvet inte vem ska ställa frågan till - om hur arbetetmed att få ut mynten och valutan fortskrider. Det ären enorm arbetsuppgift. Det är väldigt viktigt att detgår utan några som helst störningar.Jag skulle gärna vilja höra om det finns sådan in-formation att ge till svenska folket.Anf. 58 Finansminister ():Fru talman! Vi har kon-tinuerligt gett information till både svenska folket,hushållen, och företagen om euron. När vi står införatt det nu blir sedlar och mynt, när denfaktiska situationen med den nya växelkursen inträf-far, är det oerhört viktigt med en bra informationsin-sats. Det lämnas regelbundet information på finans-ministermötena över de olika ländernas insatser.Vi har i också startat ett arbete tillsammans med arbetsmarknadensparter, både arbetsgivare och fackliga organisationer,och småföretag och gör gemensamma informations-insatser.VägsaltetAnf. 59 ():Fru talman! Vi går mot vinter och vinterväglag,och vinterdäcken ska på, och på vägarna kommervägsaltet att spridas. I spreds förra vinternöver salt vägar. Det är naturligt-vis ett vällovligt syfte, men saltet innebär också mil-jöproblem. Växter skadas utefter vägarna, vattentäk-ter påverkas och korrosionsproblem uppstår. Vidogynnsamma förhållanden kan saltet nå grundvattnet.Vägverket måste ytterligare minska användningen avvägsalt utan att försämra trafiksäkerhet eller fram-komlighet.Jag skulle vilja fråga näringsministern: nä-ringsministern min uppfattning att vägsaltet succes-sivt ska fasas ut? Är regeringen i så fall beredd attsatsa mer på forskning och utvecklingsarbete för atthitta ersättningspreparat?Anf. 60 Näringsminister ():Fru talman! Jag delar den uppfattningen. Vägver-ket försöker också undvika att ha salt. Mendet finns en balans mellan trafiksäkerhet och att saltavägarna. Det finns ju län som inte saltar vägarna, bl.a.Norrbotten - om jag får nämna det en gång till - somklarar sig utan salt.Med detta vill jag säga att det finns en balansmellan ambitionen att ha hög trafiksäkerhet och attfrån miljösynpunkt använda så lite salt som möjligt.Jag delar den uppfattningen.Anf. 61 ():Fru talman! Det var bra. Jag har samma uppfatt-ning, att det är en balansgång. Miljöproblemen måsteklaras, och måste nollvisionen ligga fast.Men det som är viktigare än ett allmänt uttalande äratt gå från ord till handling och se till att det blir ännumer satsning på att hitta miljövänliga alternativ.Därför vill jag upprepa frågan om näringsminis-tern och regeringen är beredda att satsa mer resurserpå forskning, och mer än vad man gör , ochberedda på att satsa mer på utvecklingsarbete, ochmer än vad man gör i dag.Anf. 62 Näringsminister ():Fru talman! Jag tror att det väsentliga här ändockär att man när det gäller vägarna har ett sådant under-håll och en sådan kvalitet och intensitet i underhålletatt man kan undvika salt eller inte behöver ha såmycket salt. Det är det som är frågan.När det gäller forskningen är det självklart att vibör satsa på den. Sedan kommer frågan hur mycket, iförhållande till alla andra satsningar vi gör när detgäller denna fråga.EU:s gränserAnf. 63 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna . Det gäller bilden av Europeiska unionenoch det faktum att gränserna blir alltmer täta ochsvåra att tränga igenom för människor från andradelar av världen. Detta leder till en rad mänskligakatastrofer i det som kallas flyktingsmuggling.Jag undrar hur utrikesminister tänkerförändra Europeiska unionen i grunden, så att grän-serna inte är så täta att människor tvingas fly till vårdel av världen under så vidriga förhållanden, i con-tainrar, i plastbåtar, ihopkopplade med bildäck, ellerunder bussar, som man försöker göra för att haen chans att över huvud taget komma till vår del avvärlden.Anf. 64 Utrikesminister ():Fru talman! , som hanterarflyktingfrågorna, arbetar mycket inom EU med att viska uppfylla det vi har satt som mål, nämligen att EUska vara en öppen union, att vi ska bidra både till attförebygga de stora problem runtom i världen somleder till flyktingkatastrofer och till att vi har en gene-rös flyktingpolitik för dem som behöver komma tillEuropa. Syftet är att man ska just undvika att det blirflyktingsmugglarna och de kriminella som hanterardetta, så att det finns riktiga möjligheter för flykting-arna att komma hit.När det däremot gäller hur detta arbete bedrivs, deexakta reglerna och hur de förändras föreslår jag, frutalman, att frågeställaren går till . 65 ():Fru talman! Jag vill gärna gå på huvudchefen förUtrikesdepartementet, för det gäller hela bilden avEuropeiska unionen. Det är en union som gör sittbästa för att finna ett syfte, som vi gärna vill kallamänskliga rättigheter, humanitet osv. Men detta upp-fylls inte . Vi vet att en mängd människor dörvarje dag i sina försök att ta sig till vår del av världen.De resultat som kommer ut från Europeiska unio-nen - visserligen kanske inte när utrikesministerAnna förhandlar - är hårdare tag och hårdarestraff för flyktingsmuggling. En del tror att detta ledertill att den slutar.Jag tror att det leder till att människor kommer atthamna i ännu vidrigare förhållanden, ännu trängreutrymmen och ännu sämre båtar och till ett ännuhögre pris. Lidandet och de mänskliga katastrofernaupphör inte.Det här borde tas upp på den högsta nivån, för dethandlar om den långsiktiga bilden av vår union, sombåde jag och utrikesministern tycker är väldigt bra.Anf. 66 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan hålla med frågeställaren omatt det här är ett väldigt stort problem. De fina mål vihar tagit överensstämmer inte med verkligheten ochvad vi ser i verkligheten. Däremot hur arbetet för attvi också praktiskt ska få en humanare, mänskligareoch bättre flyktingpolitik måste frågeställaren ta uppmed den minister som arbetar mycket hårtmed de frågorna, nämligen . 67 ():Fru talman! Jag skulle vilja återgå till frågan omföretagsnedläggelser, fast kanske ur ett annat per-spektiv. Det vi nu ser hända i och påandra orter kan bli en tragedi för hela samhällen ominte åtgärder vidtas. Jag tror att det tidigt måste ska-pas en dialog mellan samhälle, företagare och fackli-ga organisationer. Dessvärre inträffar det här inte barai , utan i hela Europa.Min fråga är: Är regeringen beredd att vidta någraåtgärder på europeisk nivå för att motverka demycket starka obalanser i den utveckling vi ser ochsom ligger i stora strukturförändringar och företags-nedläggelser? Antingen statsministern eller närings-ministern kan svara på frågan.Anf. 68 Näringsminister ():Fru talman! Det förs en dialog, och det förs ocksåkonstruktiva diskussioner inom ministerrådet. Jagtänker närmast på det råd som handlägger arbets-marknadssociala frågor. Bl.a. har vi under vårt ord-förandeskap tagit fram en regel och ett direktiv somhandlar om att vi ska ha en information ungefär påsamma sätt som vi har i medbestämmandelagen iSverige.Självfallet förs det en allmän diskussion om detta.Vad vi nu ser är stora internationella företag, oftastlika stora som små stater, som sitter någonstans ivärlden och fattar beslut om att göra företagsnedläg-gelser, inte på grund av att det går bra eller dåligt utanmer med utgångspunkt från att det handlar om attförändra företagens struktur. Det ser vi mycket ,och vi kommer att få se mer av detta.Det som är den svenska linjen är att vi tillser att vihar sådan produktion som har sådant kunskapsinne-håll att det inte bara går att flytta till ett låglönelandeller går att hantera på det sätt som många av den härtypen av företag hanteras från ägarna.VänertrafikenAnf. 69 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till näringsmi-nistern som handlar om Vänersjöfarten. Under förrariksmötet ställde jag till näringsministern ett parskriftliga frågor om den stagnerande Vänersjöfarten,där nu börjar säga upp folk.I ett skriftligt svar slår han fast:"Regeringen följer Vänertrafikens utveckling föratt försäkra sig om att det även kommeratt finnas infrastrukturella förutsättningar att bedrivahandelssjöfart på . "Likadant stod det att läsa i budgetpropositionenför . Men verkar det mest vara enläpparnas bekännelse, eftersom Vänersjöfarten fort-sätter att långsamt demonteras. Det blir än mer tydligtnär man läser i infrastrukturpropositionen, där Väner-sjöfarten bara omnämns med ett par rader. Där kon-staterar man att den har tappat marknadsandelar, ochinga åtgärder vidtas för att vända utvecklingen.Jag vet att man har gett till , och jag vet att Godstransportdelegationensbetänkande bereds. Men Vänersjöfar-tens läge är akut. Det måste till åtgärder nu! Medangräset växer får inte kon dö.Jag undrar vilka åtgärder ministern ämnar vidta.Anf. 70 Näringsminister ():Fru talman! För det första har regeringen gett 5miljoner kronor till Vänersjöfartsrådet.För det andra har kommunerna tillsammans sam-lat ihop 5 miljoner. Det blir 10 miljoner kronor.Därtill kommer att Vänersjöfarten konkurrerarmed tåg, och tåg är billigare.Jag vidhåller det som jag har sagt: Vi tit-tar på detta och vi följer det noga. Men vi kan inteheller ha en ordning där vi starkt subventionerar nå-gonting där vi har andra alternativ som är lika mil-jövänliga.Anf. Därmed är denna veckas frågestund avslu-tad.Jag tackar regeringens ledamöter liksom kamma-rens ledamöter för deltagande och även de åhöraresom har varit närvarande.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 19 oktober.3 § AvsägelseFörste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot av riksdagenfr.o.m. den 25 oktober.Kammaren biföll denna avsägelse.4 § Anmälan om sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottetAndre vice talmannen anmälde att det av tillkammarkansliet inkomna protokollsutdrag framgickatt utrikesutskottet och försvarsutskottet hade enligt4 kap 8 § riksdagsordningen genom beslut den23 överenskommit att genom deputera-de i sammansatt utskott gemensamt bereda delar avregeringens proposition 2001/02:10 Fortsatt förnyelseav totalförsvaret jämte motioner.Protokollsutdragen hade delats ut till kammarensledamöter.Protokollsutdragen hade följande lydelse:UtrikesutskottetUtdrag ur protokoll 2001/02:3Sammanträdesdag: 2001-10-23Sammanträdestid: 11.00-12.25§ 9 Sammansatt utrikes- och försvarsutskott (UföU)Föredras inkommet förslag om sammansatt utri-kes- och försvarsutskott (utdrag ur försvarsutskottetsprotokoll /02:5 § 5; bilaga 2).Utskottet beslutar i enlighet med försvarsutskot-tets förslag.Denna paragraf förklarades justerad.§ 10 Val av deputerade till UFöUSom deputerade till sammansatta utrikes- och för-svarsutskottet (UFöU) valdes från utrikesutskottet:LedamöterViola Furubjelke (s)()()()()()()()Suppleanter:Berndt ()()()()()()()()()Denna paragraf förklarades justerad.Vid protokolletMaria StridsmanJusterat: 2001-10-24Viola FurubjelkeRätt utdraget intygar:Maria Stridsman- - -FörsvarsutskottetUtskottssammanträdeUtdrag ur protokoll 2001/02:5Torsdagen 18 oktober 2001§ 5 Förslag till UU om sammansatt utrikes- ochförsvarsutskottEnligt riksdagsordningen 4 kap. 8 § kan utskottöverenskomma med annat utskott att de skall beredaärende gemensamt genom deputerade i sammansattutskott.Regeringen har i prop. 2001/02:10 Fortsatt förny-else av totalförsvaret - som remitterats till försvarsut-skottet för beredning - hemställt om riksdagsbeslut iärende som även berör utrikesutskottets berednings-område.Försvarsutskottet beslutar föreslå utrikesutskottetatt hänskjuta till gemensam beredning i sammansattutskott:dels regeringens förslag (nr 7) om godkännandeav avtal till stöd för industrisamarbete inom för-svarsmaterielområdet,dels följande avsnitt i propositionen:? Kap 4 Internationell utveckling? Kap 5 Konsekvenser för svensk säkerhetspolitik? Kap 8 Civil internationell fredsfrämjande, förtro-endeskapande och humanitär verksamhet?