prot · GO09108 · 2001-05-10 00:00:00 — Jag vädjar till statsrådet att i de kon-takter som det refereras till verkligen ta en bra ochpositiv kontakt för att undersöka detta med hemvär-net. Jag ser det som mycket allvarligt.Anf. 88 Försvarsminister ():Herr talman! Det är många saker som man tyckerär besvärliga att ta i när man har ett budgetunderskottpå kanske 700 miljoner eller däröver och har en bud-get på drygt 18 miljarder. Inriktningen från min sidanär vi har haft de här diskussionerna har då varit attdet gäller att göra de ingrepp som behöver ske i linjemed vad vi ska nå fram till. Det vi ska nå fram till ärmer av övningar, övningsverksamhet, och mer avinternationell verksamhet. Vi ska kunna ha hemvärns-förband både för militära uppgifter och för att stödjasamhället vid svåra påfrestningar.Då gäller det för beslutsfattarna både i regeringen,om det aktualiseras för oss, och ute i Försvarsmaktenatt lägga ut de nödvändiga förändringarna på ett sättsom är i ton med detta och som träffar sådant som skabort och som ska förändras.Det är min förhoppning att vi genom detta arbeteska kunna komma så långt det är möjligt dithän, ochdå hoppas jag att även hemvärnet ska kunna kommain i den avvägningen.Vattennivån i VänernAnf. 89 ():Herr talman! Jag vill också vända mig till för-svarsminister . Jag hade tänkt ställaen fråga som rör vattennivån i i dag.Vänern har varit starkt översvämmad under hös-ten och vintern, och har vattennivån sjunkit men ärfortfarande alarmerande hög. Vi har också en vårflodatt vänta.Nivån regleras bl.a. av vattendomar, men natur-ligtvis även av vädrets makter. När vattennivån blirtillräckligt hög, så att det är katastrofläge, upphävs dehär domarna, och man får tappa av mer än vad domensäger.Nu är vi tillbaka i ett läge där gällande vattendo-mar fortfarande råder. är det många kring ,såväl länsstyrelser och kommuner som enskilda ochjordbrukare, som vill att man i preventivt syfte skakunna få en större avtappning än vad vattendomensäger i dag.Mot bakgrund av det skulle jag vilja höra vad för-svarsministern säger om en sådan åtgärd.Anf. 90 Försvarsminister ():Herr talman! var jag på sammanträdemed Rådet för räddningstjänst. På dagordningenfanns just vattenöversvämningarna, framför allt över-svämningarna i , men vi fick också en redovis-ning av det aktuella läget i Vänern.Jag bad då chefen för att vändasig till de tre berörda länsstyrelserna med en förfråganom de ansåg att läget var sådant att räddningstjänstla-gen borde tillämpas, dvs. att kan ta överräddningsverksamheten och därmed häva vattendo-marna.Jag har fått beskedet att länsstyrelserna än sålänge inte anser att så är fallet. Jag har inte heller fåttdet meddelandet från chefen för . Jaganser därför inte att det föreligger en så akut situation.Varken regeringen eller länsstyrelserna har i daglagliga möjligheter att ge tillstånd till en tömning,annat än om det råder en omedelbar översvämnings-risk. Vi har fått en skrivelse där man föreslår föränd-ringar på den här punkten, och vi kommer naturligtvisatt ta ställning till detta.Anf. 91 ():Herr talman! Det kan vara riktigt som vonSydow säger. Men jag vet att det nu höjs röster för ska kunna arbeta mer preventivt för att förhindraden typ av problem som faktiskt har rått i över etthalvår i dessa områden.Om jag återigen tar kontakt med länsstyrelsernaoch kommunerna - jag vet att man planerar att göraolika uppvaktningar - är det just den här typen avkrav som kommer att föras fram. Det är när katastro-fen är ett faktum som frågan faller inom försvarsmi-nisterns domäner. Det är precis det som man villundvika genom en förändring av vattendomarna.Anf. 92 Försvarsminister ():Herr talman! Jag har gått igenom situationen, ochdet vore konstitutionellt fel om regeringen eller ettenskilt statsråd angav en inriktning till en länsstyrelseeller till chefen för . Jag har däremotansett det vara konstitutionellt korrekt att fästa chefs uppmärksamhet på frågan, och hade jag tillfälle att fästa landshövdingens i Öre-bro län uppmärksamhet på den.Med den lagstiftning som vi har måste det varalänsstyrelsen som fastställer när harskyldighet och rättighet att ta över räddningsledning-en och genomföra en sådan operation som var riktigoch framgångsrik och som gällde fram till den 7 april.Jag har haft samtal där jag har varit väldigt tydligom var ansvaret ligger inom den ram som finns i dag.Jag vill däremot tillsammans med mina kolleger iregeringen självfallet ta upp frågan om det kan behö-vas en förändrad lagstiftning. Men det löser icke denomedelbara situationen.Häktet i ÖstersundAnf. 93 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till justitiemi-nistern.Gamla häktet i lades ned den 1 januari1996. Tingsrätten finns kvar i . Vid allaförhör och diskussioner med de häktade krävs resorpå för polis, för advokater och för åklagare.Detta har ökat kostnaderna för verksamheten med 4,5miljoner kronor om året.Riksdagens revisorer konstaterade attdet hade blivit en stor fördyring för verksamheten.Jag skulle gärna vilja veta om justitieministern harhunnit att titta på detta besvärliga problem.Anf. 94 Justitieminister ():Herr talman! Ja, jag känner väl till frågan omhäktet i . Jag har varit där och talat medpolisen och kriminalvården. Det var Kriminalvårds-styrelsen som fattade detta beslut efter det att manhade gjort sina beräkningar. Men har kriminalvår-den redan beslutat att göra en ytterligare utökningmed 250 platser. Regeringen kan inte tala om förkriminalvården var dessa platser ska förläggas. Meninom kriminalvården är man själv fullt medveten omden situation som råder i och de problemsom finns där.Anf. 95 ():Herr talman! Tack för svaret. Det är glädjande attfrågan redan har diskuterats på departementet. Jag villockså understryka att det finns förslag från Jämtlandangående en gemensam byggnad för häkte, frivårdoch psykvård. Det skulle kanske kunna vara lösning-en.Tack så mycket för svaret.FörsvarsekonominAnf. 96 ():Herr talman! frågade jagförsvarsministern om vilka åtgärder regeringen avsågatt vidta i syfte att skapa balans i försvarets ekonomiutan att äventyra försvarets förmåga att fullgöra sinaålagda uppgifter.Bakgrunden var min och andras oro beträffandeförsvarsekonomins utveckling och också de stora -och jag vill gärna säga onödiga - investeringar somdet förra försvarsbeslutet innebar.Jag vill då fråga: Är statsrådet lika fri från oro , eller hur tänker han ta itu med de utmaningarsom vi står inför med tanke på de besparingsförslagsom har lagts fram?Anf. 97 Försvarsminister ():Herr talman! Jag minns den debatten väl. Inter-pellantens siffror kom delvis att visa sig överens-stämma med verkligheten. Men den information somjag fick från Försvarsdepartementet och från hög-kvarteret pekade inte på det när detgällde och inte heller på att verksamhetenlåg över de anslag som fanns. Det har kommit framsuccessivt.Det är i första hand upp till Försvarsmakten atthantera en reduktion av utgifterna. Jag vill dock intesäga att det är fel att göra investeringar. När vi ser påde åtgärder som har kännetecknat vårt försvar harman en mycket hög investeringsnivå. Det är riktigt imånga stycken. Man kan inte bara peka ut investe-ringar som en felaktig resursanvändning.Anf. 98 ():Herr talman! Jag kommer också ihåg statsrådetssvar. Det löd ungefär som statsrådet nu redovisade.Jag känner fortfarande en väldigt stor oro införden utveckling som vi nu har. Jag har svårt att förståhur man kan skilja på investeringar och drift i försva-ret med tanke på de resursbehov som föreligger. Somjag ser det gör man onödiga investeringar när nyaförband byggs upp eller läggs ned. fattarman beslut om precis samma investeringar på andrahåll. Jag kan inte få detta att gå ihop.Jag vill då fråga statsrådet: statsrådet nöjd medutvecklingen? Jag är övertygad om att svenska folketinte förstår detta. Man är starkt kritisk till det slöserimed skattebetalarnas medel som pågår inom Försvar-smakten med hänsyn till den obefintliga kopplingenmellan investeringar och drift.Anf. 99 Försvarsminister ():Herr talman! Det är inte så enkelt, enligt minåsikt.Om man ser på andra länders försvarsmakter närde lämnar och förändrar rör det sig omganska nedslitna förband som man lämnar. I vårt fallhandlar det om att vi successivt försöker att anpassaförsvaret, inte bara till nuläget utan också till framti-den.När vi har lagt ned regementen och lagt ned verk-samhet på övningsfält har det i allmänhet varit etab-lissemang med en mycket hög kvalitativ nivå. Visstsker det ibland felinvesteringar, men jag anser inte attdet är ett argument mot en successiv förändring avförsvarets inriktning genom en ständigt hög investe-ringsnivå på materiel och på etablissemang.Anf. 100 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Tack. Detta får avsluta frågedebatten. Det är yt-terligare 14 som har begärt ordet, men som ni förstårär det inte möjligt att alla kan komma till tals. Jagtackar regeringens ledamöter för att de har kommit hitoch har velat svara på ledamöternas frågor.7 § Processrättsliga frågorFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU32Processrättsliga frågor.Anf. 101 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas mo-tioner från allmänna motionstiden somhandlar om processrättsliga frågor. För tids vinnandeska jag bara beröra den reservation som Vänsterparti-et har fogat till betänkandet. Jag yrkar härmed bifalltill reservation 4.När det gäller polisens möjligheter att användahemliga tvångsmedel litar svenskar i mycket högregrad än medborgare i andra länder på myndigheternasgoda avsikter. Vi har en demokratisk insyn i polisensverksamhet, vi har en demokratisk polis, vilket hargjort att vi svenskar inte har ställt så höga krav påregleringar när det gäller hemliga tvångsmedel. Dethär har lett till att vi i har ovanligt suddigagränser kring statens rätt att tillgripa tvång. Det ledergivetvis i förlängningen till försämrad rättssäkerhet.Som ett exempel går det att nämna att inte alla hemli-ga tvångsmedel är lagreglerade och att den parla-mentariska kontroll som finns försvåras av att detunderlag som finns ger vaga och intetsägande upp-gifter. Det enda vi får i är en skrivelse somtalar om hur ofta hemlig telefonavlyssning har an-vänts, hur hemlig kameraövervakninghar använts och i hur många fall man anser att det hargett något resultat i brottsundersökningen.Mot bakgrund av den dåliga parlamentariskakontrollen när det gäller hemliga tvångsmedel och attalla tvångsmedel inte är lagreglerade anser vi att detborde vidtas grundläggande åtgärder föratt stärka rättssäkerheten vid användandet av hemligatvångsmedel.För det första krävs det att det sker en oberoendeutvärdering av behovet och effektiviteten av de hem-liga tvångsmedlen och andra övervakningsmetodersom används i dag.För det andra krävs det en kraftig förstärkning avtillförlitligheten i statistiken som ska ligga till grundför den parlamentariska kontrollen. Det behövs merän bara antal hemliga telefonavlyssningar, antal hem-liga övervakningar och det antalet fall som det ansettsatt detta har lett någonstans. Här kan det vara väldigtdiffusa grunder.För det tredje anser vi att det måste införas reglerom att den som har utsatts för hemliga tvångsmedelska underrättas om det i efterhand och få en möjlighetatt överklaga beslutet. Detta, herr talman, kan förmånga synas konstigt eftersom vi i inte harhaft en sådan reglering; dvs. att människor som poli-sen har haft hemlig telefonavlyssning av där det intehar gått att få fram något - det gäller framför allt defall där det inte har kommit fram uppgifter, i de falldär det kommit fram uppgifter som ligger till grundför brottsutredningen och det blir en rättegång får denavlyssnade genast tillgång till uppgifterna - är demänniskor som inte har fått besked.I de flesta länder finns skyldigheten att underrättaden som har blivit utsatt för hemliga tvångsåtgärderfrån statens sida, för att få en möjlighet att överklagaett sådant beslut och få rätt i efterhand.Herr talman! Det finns också ett exempel i Sveri-ge där flera partier har ställt sig bakom möjlighetenatt få en underrättelse om man har varit utsatt förnågon typ av övervakning. Det har gällt diskussionenom åsiktsregistrering och , där mångapartier har slagits för rätten att kunna få ut uppgifterom sig själv. Det är egentligen exakt samma grund-tanke. När staten använder tvångsmedel mot denenskilde medborgaren förstår vi att vid just det till-fälle avlyssningen görs går det givetvis inte att infor-mera, men när förundersökningen och utredningen äravslutad bör det i ett rättssäkert samhälle vara enskyldighet att informera, och det ska finnas en möj-lighet för den enskilde individen att få detta prövat såatt det hela sker på ett rättssäkert sätt.För det fjärde anser vi följande om alla tvångsme-del som används. Det finns annan teknisk av-lyssning, t.ex. pejling. En polisman med mikrofon påsig är inte tvångsmedel och därmed inte reglerat. Detfinns ingen reglering för när polisen använder sig avhandkamera för att filma demonstrationer. Det anservi strider mot skydd förmänskliga rättigheter. Där finns regler om att statenstvångsmedel och övervakning av medborgarna måstefinnas reglerat i lag. Detta är oerhört viktigt.För det femte - och det som är det viktigaste avdet som saknas - finns det inte någon bestäm-melse om överskottsinformation, dvs. information omannat än det brott som har föranlett tvångsmedelsan-vändningen och som polisen får fram genom hemligtelefonavlyssning eller hemlig kameraövervakning.Det är fråga om hur man får använda sig av informa-tion som gäller helt andra ärenden än det man har fåtttillstånd att avlyssna.Det finns inga regler kring detta. Det är oerhörtviktigt att polisen inte föranleds att använda sig avdetta för att få fram information där man egentligeninte skulle ha fått rätt att använda sig av tvångsmedel.För det sjätte måste det inrättas ett oberoendekontrollorgan som har till uppgift att tillgodose rätts-skyddet dels vid tillståndsprövningen, dels för självagenomförandet av tvångsåtgärden.Det här är också förslag som har lagt fram vid en granskning av hursvensk tvångsmedelslagstiftning är ur ett rättssäker-hetsperspektiv.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till för-slaget i betänkandet. Jag vill bara tillägga att jag serdet som glädjande att justitieministern vid en inter-pellationsdebatt talade om att han tänkertillsätta en utredning som ska se över den typen avoreglerade tvångsmedel som används , t.ex.handkameror och avlyssning på annat sätt än genomhemlig telefonavlyssning. Det är synd att socialde-mokraterna i utskottet som har en minister somtycker att detta behöver utredas inte har kunnat ställasig bakom reservationen i den delen.Anf. 102 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 1 under punkt 1. För övrigt står vi ocksåbakom vårt särskilda yttrande angående nämndemän-nen.I vår motion begär vi att regeringen ska se övermöjligheten att avskaffa kravet på prövningstillståndvid bötesdomar. Jag ska här försöka redogöra förbakgrunden till kravet.Om en person döms för ett brott där påföljden blirböter kan man inte, som lagstiftningen ser ut ,överklaga till högre instans. dömdes i tings-rätten drygt tusen personer till böter, ett straff sominte gick att överklaga trots att den dömde nekade tillbrottet. Bara en fjärdedel av alla de brottmål sombehövde särskilt prövningstillstånd för att tas upp ihovrätterna fick ett sådant tillstånd.Även då det ovanliga inträffat att tingsrättens domvarit en s.k. nämndemannadom, dvs. att nämndemän-nen varit i majoritet mot rättens ordförande i självaskuldfrågan, har prövningstillstånd nekats. DocentChristian Diesen vid har stu-derat nämndemannadomar under mitten av 1990-talet- hur nämndemän dömer och hur de skiljer sig frånjurister i sin bedömning. Av de fall Diesen studeratvar det bara i ett fall av tusen som nämndemännengått emot rättens ordförande i själva skuldfrågan. I trefall av tusen gick nämndemännen emot ordföranden ifrågan om vilket straff som skulle utdömas. EnligtDiesen borde det vara rimligt att prövningstillståndbeviljas även i bagatellartade mål med böter somstraff om det finns skiljaktiga meningar mellan rät-tens ordförande och nämndemännen.För flera av dessa personer som nekats pröv-ningstillstånd hade det varit bättre med en strängaredom i tingsrätten. På så sätt skulle de haft möjlighetatt överklaga och därmed få saken prövad igen i hov-rätten. Man kan då säga att det egentligen inte ärsjälva gärningen som styr utan vilken påföljd manfått. Människors rätt att överklaga en dom när brottförnekas måste alltid finnas. Vid bötesstraff får man bara en chans. Vi anser att detta förfarande om-gående borde ses över.Det finns en rad uppmärksammade fall under1999 och 2000 som lett till att medierna har lyft framden här frågan och påpekat det orimliga i situationen.Människor som nekats prövningstillstånd har person-ligen, i sitt privatliv, drabbats mycket hårt. förlorat anseende hos närstående och vänner. Dethar hänt att personer har blivit uppsagda från sittarbete. Man har fått utstå ett långvarigt och tufft li-dande som egentligen aldrig kan mätas i pengar.Vi kristdemokrater tycker att det är i högsta gradotillfredsställande att det bara är en enda instans somfällt domen i ett ärende som får så vittgående konsek-venser för den enskilde. Det är mot bakgrund av dettavi anser att lagen bör ses över så att kravet på särskiltprövningstillstånd avskaffas vid bötesdomar.I betänkandet beskriver majoriteten hur man harbehandlat liknande yrkanden tidigare. Man säger atträtten till domstolsprövning i själva verket är en för-utsättning för att vi ska kunna tala om en rättsstat ochatt den rätt till domstolsprövning som följer av såvälEuropakonventionen som rättsstatens principer enligtutskottets mening är tillgodosedd i svensk rätt när detgäller anklagelser för brott och tvister mellan enskil-da.Med anledning och mot bakgrund av den beskriv-ning jag just gett kammaren delar jag inte majorite-tens uppfattning i den här frågan. Vi anser inte att densom blivit dömd till bötesstraff mot sitt nekande ochsom förvägras att överklaga detta har blivit behandladenligt artikel 6.1 i , som säger attden som är anklagad för brott ska ha rätt till en rättvisbehandling av en opartisk domstol.Dessutom uttrycker majoriteten i texten att manavvaktar den departementspromemoria om hov-rättsprocessen som förväntas komma under vårenmed anledning av för-slag. Tyvärr tror jag att det kommer att innebära att vibara kan räkna med ännu strängare regler. Därförkvarstår yrkande om att regering-en bör se över möjligheten att avskaffa kravet påsärskilt prövningstillstånd vid bötesdomar.Sedan gäller det vårt särskilda yttrande om nämn-demännens ersättning. Jag måste få beröra det en litenstund. Vi vill med yttrandet belysa vikten av att för-söka åstadkomma en mer representativ nämndeman-nakår än vad som är fallet . Det här är frågorsom vi kristdemokrater har motionerat och yrkat omett antal år. Majoriteten har i tidigare debatter alltidhävdat att ersättningen är tillräcklig, att nämndeman-nakåren är representativ etc. Men till slut har rege-ringen ändå kommit till insikt om att situationen kan-ske inte är så bra som man har framhållit, ochnu har man alltså tillsatt en utredning som ska titta pårekryteringen av nämndemän. Därför har vi valt attinte reservera oss till förmån för våra yrkanden utanatt i stället lägga fram ett särskilt yttrande.I yttrandet påpekar vi bl.a. vikten av att alla sam-hällsmedborgare ska ha möjlighet att sitta nämnde-man. Exempelvis har vi lyft fram ensamföräldernsmöjlighet att sitta ting. Med den ersättning vi har täcker arvodet inte ens de kostnader som uppstårför t.ex. barnomsorg när man går till tingsrätten. Dethär vill vi ändra på. Vi tycker också att det är angelä-get att utredningen tittar på varför vi har en sådansnedrekrytering ur samhället när det gäller vilka somsitter nämndeman. Vi vill också se över åldersstruktu-ren.En annan sak vi är oroade över är hur framtidenska se ut när det gäller nämndemannakåren. Medanledning av den centralisering av tingsrätterna sompågår undrar vi vilka som kommer att vara bereddaatt resa långa sträckor för att sitta nämndeman. Läggtill långa förhandlingar och kanske övernattningar!Vilka yrkeskategorier i samhället har möjlighet attavsätta en eller för att delta som nämnde-man?Det är alltså av största vikt att nämndemannaupp-draget uppvärderas. Det är det vi vill få fram i den härutredningen. Vi hänvisar till vårt särskilda yttrandemed anledning av de motioner som fanns till det härbetänkandet.Därmed tackar jag för mig, herr talman.Anf. 103 (mp):Herr talman! I detta betänkande vill jag kortkommentera reservationerna 4 och 5, som handlar omhemliga tvångsmedel.Regeringens skrivelse där det regelbundet redovi-sas för hur de hemliga tvångsmedlen haranvänts är författad på ett sådant sätt att den parla-mentariska kontrollen blivit mycket summarisk. Jaghar inte varit nöjd med skrivelsens uppgifter. Dettatycker jag måste ändras. Det är prioritet 1: att vi fåren helt annan redovisning av hur tvångsmedlen haranvänts. Det är ju vi som ska vara kontrollorganet.Jag står i princip bakom det som Vänstern harskrivit i sin reservation, som utgår från Helsing-forskonventionens åsikter. Jag har dock tillfogat enreservation, nr 5.För att göra det tydligt ställer jag mig bakom enoberoende utvärdering av behovet och effektivitetenav de hemliga tvångsmedel och andra övervaknings-metoder som används. Detta är faktiskt en uppgift för regeringen. Vi har fått majoritet fördet beslutet. Vi har fattat det, men vi har inte sett hurlångt det har kommit. Det finns anledning att följaupp detta. Vi vill vidare se en kraftig förstärkning avtillförlitligheten i den statistik som ligger till grundför den parlamentariska kontrollen, vilket jag redanhar berört. Här är det oerhört viktigt att vi får en änd-ring. Det är också viktigt att alla tvångsmedel somanvänds regleras i lag, t.ex. annan teknisk avlyssning,pejling m.m. som är oreglerat.Det finns också bestämmelser om överskottsin-formation. Det är viktigt att reglera hur man användersådan.Sist har vi oberoende kontrollorgan för att tillgo-dose rättsskyddet vid tillståndsprövning och genom-förande av tvångsåtgärder.Det har lyft ut som en punkt är omdet ska införas regler om att den som har utsatts förhemliga tvångsmedel ska underrättas om det i efter-hand. Jag är inte beredd att skriva underden punkten, därför att jag tycker att detta kräver enytterligare djupdykning. Det är svårt att överblickavilka konsekvenser en sådan absolut underrättelse-skyldighet skulle få när det gäller grova brott ochkriminella nätverk. Skulle de hemliga tvångsmedlen iså fall vara särskilt hemliga och skulle de över huvudtaget vara behjälpliga?Jag är naturligtvis ytterst väldigt rädd för attbuggning då kommer att ta fart. Vi har faktiskt lyck-ats hålla stånd mot att införa det tvångsmedlet i Sve-rige. Det är jag mycket tacksam för. Jag hoppas attdet inte kommer till stånd hel-ler. Därför vill jag reservera mig mot detta.Alice gjorde en jämförelse med att detfanns en majoritet när det gällde register.Men jag tycker att det var stor skillnad, för det gälldeåsiktsregistrering och där finns det ju inga som helstbetänkligheter. Det är självklart, tycker jag, att efterett antal år lämna ut de uppgifterna. Men det härgäller som sagt även grova brott och då är det dettaman kan ta till.Men jag får återkomma, för det blir säkert flerdiskussioner om detta.Det som tar upp om nämnde-män vill jag inte gå vidare in på i detta skede. har inte sammanträtt såhemskt och måste ha tid på sig attdiskutera alla de viktiga frågor som tar upp. Det får vi väl också återkomma till då vifår veta vad den parlamentariska kommittén anser.Jag tror nog att vi kan rätta till de största felen.Men den svåra frågan, och kärnan i den parla-mentariska kommitténs uppdrag, är huruvida de poli-tiska partierna inte längre ska utse nämndemän. Detär det vi har gjort tidigare. Jag har alltid i de här de-batterna sagt att det är oss själva vi ska skylla på, attvi inte kan göra den här fördelningen på ett riktigtsätt.