prot · GP0940 · 2001-12-04 00:00:00 — Det är därför viktigtatt placeringsreglerna är enhetliga. Alla fonder har ettgemensamt mål. Det ska vara en maximal förvaltningav pensionsmedlen. Då är det viktigt att fonderna kanförvalta medlen på lika villkor. I och med det nyasystemet finns det en hälsosam konkurrens och ettvisst tävlingsmoment mellan fonderna.Vi har tidigare från vårt parti motionerat om densjätte och om betydelsen av likartaderegler. Vi har bl.a. tagit upp frågan om utlandsman-dat.Den har som strategi att varamed och tillföra kapital till nystartade och onoteradeföretag. För att förvalta medlen på bästa möjliga sättvill man vara med under bolagets hela utvecklingsfasoch expansionsfas. Men i och med att man saknarutlandsmandat måste man skaffa sig dispens, förannars kan man inte följa med ett företag som ägare ien eventuell sista fas, då företaget övergår i utländskägo.Vi är nöjda med att nu hartagit till sig detta. Det är viktigt för att ska kunna fullgöra sitt syfte och nå sitt mål.Inte minst är det viktigt därför att man har byggt uppen kompetens inom . Om dennamöjlighet inte finns kan det vara en anledning för deanställda att söka sig andra arbeten.Det finns anledning att säga någonting om justSjätte . Det har förts en diskussion om dessexistens, och jag tycker att kommed en positiv öppning när han tidigare talade om enPPM-fond med just den inriktningen. Det är en rollsom man skulle kunna tänka sig att Sjätte kunna ta.Under de år som har funnits samlat på sig en unik kompetens inom flera om-råden. Det kan gälla teknologi eller biovetenskaper,t.ex. Det är en särskild kunskap som är bra för deonoterade företagen och som inte har funnits tidigarehos de andra.Det finns en kompetens, som sagt, och en lång-siktighet. Det är inte bara kapital.Jag ser fram emot bered-ning av frågan och att de hänsynen tas. Jag vill ändåyrka bifall till reservation 2. Det rörde sig egentligenom en text. Det handlar om kronans försvagning. Vitycker naturligtvis att det ska vara en så fullödig för-klarande text som möjligt. Det kan lätt komma inpolitik där. Då har vi vår version på just det området.Anf. 90 ():Fru talman! Kvartalskapitalismens kortsiktighethotar att sluta med en smäll för industri och välfärd.Denna salva är inte avlossad från någon folktribunutan återfinns i en debattartikel i den16 november. Artikeln är undertecknad av två ledan-de företrädare för svenskt arbets- och näringsliv,Metallordföranden och industrileda-ren . I artikeln framhålls storakvaliteter som industrination, och det hänvisas bl.a.till en artikel i där ochSchweiz pekas ut som två länder med den bästaframtiden av alla i den industriella högteknologin.Det svenska varumärket glänser.Det är befriande att representanter för Sverigeslöntagare och industriägare kan enas om en konstruk-tiv analys av vårt lands framtidsutsikter som industri-nation, en analys som står i bjärt kontrast till dendvärgalåt som lät avhöras från den handfulldemonstranter, med ekonomiske tales-man i spetsen, som under fältropet "för kapitalism"marscherade på några av våra större städers gator.I och artikel framförs ocksåkritiska synpunkter på AP-fondernas placeringsstra-tegi. De utmålas som ofta alltför kortsiktiga i sittagerande och alltför obenägna till långsiktiga ochproduktiva satsningar. I anslutning till den åberopadeartikeln har en animerad debatt rullat i gång om huru-vida AP-fondernas placeringar ska ansvara för ettgynnsamt företags- och privatägandeklimat i Sverigeeller om deras enda uppgift är att maximera avkast-ningen. Denna aktuella debatt ger en intressant kopp-ling till dagens ärende - AP-fondernas verksamhetunder 2000.Vi kan alltid diskutera vad som är en långsiktigplacering. Man kunde mycket väl skriva in att fon-derna tog ett större ansvar långsiktigt. Det torde ocksåfinnas vissa möjligheter att göra detta inom ramen förfempartiuppgörelsen. I botten ligger dock denna upp-görelse mellan fem av partier, och detta ären uppgörelse som vi socialdemokrater givetvis re-spekterar och står för.I den regeringsskrivelse som ligger till grund fördagens betänkande från finansutskottet görs en redo-visning av AP-fondernas utveckling under fjolåretsamt en utvärdering av fondernas mål och resultatunder . Det bör då erinras om attAP-fondssystemet i samband med överföringen frånAP-fonden till statsbudgeten fick enny organisation och nya placeringsregler. Omlägg-ningen syftar till att bättre anpassa AP-fondssystemettill det nya ålderspensionssystemet, att öka möjlighe-terna till en effektivare kapitalförvaltning och attlångsiktigt förbättra avkastningsmöjligheterna. Indi-rekt kan man säga att fonderna har en näringspolitiskuppgift när man går in för långsiktighet. Den svenskaindustrin har förvisso för få långsiktiga ägare och förmånga kortsiktiga kvartalskapitalister, som Bennetoch också pekade på. Kombinationen bästamöjliga avkastning och långsiktighet innebär ett lång-siktigt ansvar för svenskt näringsliv.Av denna första utvärdering av AP-fondernas nyaorganisation och nya placeringsregler kan man ändådra slutsatsen att de väl har hävdat sin ställning somstabila förvaltare av pensionskapitalet. Fondernauppvisar också sammantaget ett gott resultat vadgäller avkastningen på insatt kapital i förhållande tilljämförelseindex.Till betänkandet har fogats fyra reservationer vil-ka jag kortfattat ska kommentera.I reservation nr 1 yrkar att det pågrund av den demografiska utvecklingen och dennuvarande svaga konjunkturen skagöras en analys av buffertfondernas utveckling , att medlen i dessa fonder i större utsträckningbör kunna utnyttjas för näringspolitik och att möjlig-heterna att via skattesystemet stimulera en utbyggnadav den typ av regionala och lokala fonder som finns iKanada inom ramen för den s.k. solidaritetsfondenbör studeras.Självfallet innehåller prognoser om framtiden all-tid ett stort mått av osäkerhet. Men inget nytt under-lag har framkommit som föranleder en omprövningav tidigare beslut att en kontroll av buf-fertfondernas styrka och den slutliga storleken påöverföringen av medel från AP-fonden till staten skaske först . Jag har tidigare i mitt anföranderedan kommenterat AP-fondernas uppgifter och deraskoppling till näringspolitik. I detta sammanhang kanändå tilläggas att de facto genomsin inriktning mot onoterade mindre, nya företag ochsin aktiva ägarroll i många företag har en viss nä-ringspolitisk inriktning. Vad slutligen gäller förslagetom uppbyggnad av regionala och lokala fonder enligtkanadensisk modell anser vi inte att skattesubventio-ner bör användas för att inrätta denna typ av fonder.Moderater och kristdemokrater reserverar sig motutskottets motivering beträffande effekterna av AP-fondernas nya placeringsregler. Det är en minst sagtlångsökt motivering. Reservanterna är överens medutskottsmajoriteten om synen på vad AP-fondernasportföljomläggningar kan ha betytt och potentiellt kanbetyda för valutakursens utveckling och att valutakur-sens värde på lång sikt avgörs framför allt av grund-läggande ekonomiska faktorer som t.ex. skillnad itillväxt mot andra länder, konkurrenskraft och bytes-balans. Men sedan kan man inte undgå frestelsen attgöra några partipolitiska krumelurer kring kapitalbe-skattningen, den förmenta bristen på tillväxtreformeroch annat tankegods från jämmerdalen.Låt mig bara i korthet citera vad Konjunkturinsti-tutet säger om kronkursutvecklingen i sin senaste ochalldeles färska konjunkturprognos:"Såväl fundamentala som mer flödesrelateradefaktorer talar för en förstärkning av kronan. Kronanförstärks mot euron men be-tydligt mer mot den amerikanska dollarn." Ingenstansfinns ens en antydan om att borgerliga skatte- ochtillväxtreformer skulle vara inbakade i dessa förvänt-ningar.I reservation 3 upprepar sitt väl kän-da mantra om Sjätte skadlighet för risk-kapitalmarknaden. Man hävdar också att endast enbegränsad del av fondens kapital placerats i onoteradebolag och att detta i kombination med att fonden intehar krav på sig att delta i finansieringen av pensions-systemet visar att fonden "är och har varit en främ-mande fågel i AP-fondsystemet, bl.a. med sitt upp-drag som placerare i små, onoterade bolag. "Om jag ska uttrycka mig försiktigt kan jag upply-sa om att tydligen inte är riktigt uppdate-rade i ärendet. Ty sanningen är att Sjätte onoterade innehav värdemässigt har ökat från20 % till ,vilket måste anses vara en betydande del av det totalainnehavet.Det spretar i det borgerliga lägret konstaterade vi idebatten om statsbudgeten ,och får vi se ytterligare ett exempel på borgerligsplittring och spretighet i en principiellt viktig fråga.Moderaterna vill privatisera . Sommodell tar man riskkapitalbolagen . Jagsäger bara: Spåren förskräcker.Men i motsats till , vill kristdemo-krater, folkpartister och jag förmodar också center-partister ge fonden ökade befogenheter, nämligen attden i likhet med övriga AP-fonder ska få ett s.k. ut-landsmandat så att fonden kan placera en mindre delav kapitalet på utländska marknader. I detta samman-hang kan noteras att frågor kring förnärvarande är föremål för beredning i Regerings-kansliet, varför det inte finns någon anledningatt ta någon annan ställning till ett förslag som man ioch för sig kan diskutera.Till sist: I reservation 4 pläderar förett tillkännagivande om etiska regler vid statligtägande. Det är väsentliga frågor som tas upp. Detfinns också ganska utförligt beskrivet hur fondernafaktiskt har påbörjat en ganska omfattande verksam-het på det här området, där man tar in moraliska ochetiska hänsyn. Men avgörande är att frågorna beredsinom och att etik- och moral-frågor i samband med AP-fondernas placeringspolitikkommer att behandlas i verksamhetsberättelsen förföretag med statligt ägande 2001. Mot den bakgrun-den anser vi inte att det finns någon anledning attgöra något särskilt tillkännagivande på denpunkten.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i fi-nansutskottets betänkande och avslag på samtligareservationer.Anf. 91 ():Fru talman! För att vinna tid kommer jag enbartatt uppehålla mig vid en av de motioner som liggertill grund för reservation 1, som jag börjar med attyrka bifall till.Fru talman! Trots internationellt goda vitsord rö-rande tillståndet för den svenska ekonomin kvarstårvissa problem, även om våra offentliga finanser visaröverskott, nettostatsskulden är borta, statsbudgeten äri balans och utgiftstaken hålls. Ett sådant problem äratt den svenska kronan är lågt värderad jämfört medvissa andra viktiga valutor.Med anledning av det nya pensionssystemet, bl.a.PPM-systemet och de placeringsregler som tillåterstora kapitalplaceringar utomlands, menar vi inomVänstern att det skulle vara värdefullt med en analysav på vilket sätt avsättning i olika pensionsfonderpåverkar och t.o.m. förvärrar det ekonomiska läget.Avsättningarna i olika pensionsfonder är enbart in-riktade på att ge så hög avkastning som möjligt. För-utom vissa etiska regler hos några fonder finns up-penbart inga långsiktiga strategier för hur våra ge-mensamma pensionsmedel ska kunna användas ochbidra till ett mer långsiktigt ägaransvar.Kravet på hög avkastning leder till att fondför-valtare köper och säljer på olika aktiebörser runtom ivärlden utifrån en kortsiktig snabba-klipp-strategisom endast syftar till att hämta hem snabba, kortsikti-ga vinster för att sedan kunna dra vidare i jakt på nyamjölkkor. Pensionsfonderna tar alltså inget ansvar förde företag de är medägare i. Nationsgränser verkarhelt sakna betydelse. Det finns ingen ambition attvilja medverka till att utveckla den svenska ekono-min, att erbjuda riskvilligt eller långsiktigt kapital tillnytta för det svenska näringslivet och inhemsk pro-duktion. Det finns heller ingen ambition att gynnalöntagarna, de framtida pensionärerna, eller den in-hemska sysselsättningen och en mer balanserad regi-onal utveckling.Vänsterpartiet menar att den viktigaste metodenför att klara framtidens pensioner är att upprätthållaen hög sysselsättning i den svenska ekonomin. Detförutsätter bl.a. ett starkt svenskt näringsliv. Därförkrävs också en aktiv och målmedveten näringspolitik.Vi menar att de s.k. buffertfonderna i större utsträck-ning bör kunna utnyttjas i detta syfte. Fondernasplaceringsregler måste förändras, vilket inte minst ärviktigt från en valutapolitisk utgångspunkt. En del avett utökat kapital hos buffertfonderna bör kunna an-vändas som aktiekapital i ett mer planerat ägande förregional utveckling.Ett ytterligare stöd i denna riktning vore att rege-ringen också studerade möjligheten att via skattesys-temet stimulera en uppbyggnad - märk väl: studerademöjligheten att stimulera en uppbyggnad - av den typav regionala och lokala fonder som finns i Kanadainom ramen för den s.k. solidaritetsfond man har där.I dag uppstår absurda situationer: Som enskildplacerare i en pensionsfond kan jag gynnas av attpengar flyttas från det företag där jag jobbar eller avatt produktionen läggs ned eller flyttar utomlands,eftersom avkastningen är högre, eller anses kunnavara högre, i ett annat företag där man t.ex. antar attlönekostnaden kommer att vara lägre. Vi har en radexempel på företag i som flyttas härifrån medolika typer av motiveringar. Det här kan verka braeftersom min pension verkar gå upp, åtminstone fördagen. För mig, inte som framtida pensionär utan somlöntagare, innebär det här å andra sidan att företagetdär jag jobbar läggs ned och jag blir arbetslös. Tilltröst får jag nöja mig med beskedet att min framtidapension kanske har höjts något, åtminstone som detverkar . Hur det ser ut ellerännu längre fram kan vara en helt annan femma.Det är givetvis viktigt och rimligt att vårt gemen-samma pensionssparande och olika typer av kapitalä-gande för de anställda används mer strategiskt ochmer långsiktigt än vad som sker . En självklarambition bör vara att använda våra stora gemensam-ma tillgångar i olika pensionsfonder till att skaffa ettverkligt ägarinflytande och en verklig ägarmakt isyfte att ta ett långsiktigt ägaransvar som gynnarproduktionen, sysselsättningen och de framtida pen-sionerna.Finansutskottet avslår motionerSf332 och Fi250. När det gäller den senare motionenär finansutskottet i betänkandet mycket fåordigt i sinargumentation, liksom för övrigt här i talarstolen. Man konstaterar bara att olikasvenska organisationer, här nämns LO, har studeratden kanadensiska solidaritetsfonden men att utskottetinte är berett att tillstyrka skattesubventioner för attinrätta fonder av denna typ i . Man är inte ensberedd att möjliggöra en utredning eller ens titta påvad detta skulle kunna ge för konsekvenser. Man barakonstaterar: Vi vill inte subventionera det här. kan man då fråga sig.Att borgerligheten alltid betonar det individuella ialla sammanhang är förutsägbart. Man vill att vi somenskilda individer ska sitta och kolla på text-TV hurdet går för vår egen lilla pensionsfond. Man är där-emot livrädd för att vi ska komma på den lysandeidén att vi kanske kan sluta oss samman och användavårt gemensamma pensionskapital, som vi faktisktäger tillsammans, för att kunna flytta fram våra posi-tioner vad gäller ägande i många viktiga företag.Siffrorna har ju lästs upp; det är stora summor pengarsom finns i olika pensionsfonder och som till-förs . Om vi använde dem på ett mer strate-giskt sätt skulle vi kunna få ett stort inflytande överhur vi använder pengarna, var jobben förläggs osv.Jag kan förstå att den samlade borgerligheten bä-var inför den möjligheten. Jag tror att den skulle bytainställning till PPM-systemet om vi använde det pådet här sättet. Men vad jag för mitt liv inte kan förståär varför man har denna byxångest hos socialdemo-kratin inför den här frågan. Varför kan man inte tänkasig att åtminstone utreda möjligheten? Det finns po-sitiva exempel man kan titta på.Jag yrkar återigen bifall till reservation 1.Anf. 92 () re-plik:Fru talman! Det är faktiskt så att det finns en nä-ringspolitisk inriktning i . Den harfått sitt uppdrag formulerat på följande sätt: att för-valta allmänna pensionsmedel så att avkastningskra-vet uppfylls samt att erbjuda riskkapital till svensktnäringsliv, inte minst till mindre och medelstora fö-retag, för att främja tillväxt och sysselsättning. Det ärju precis detta som reagerar mot. Detfinns alltså en sådan inriktning i den fonden.I övrigt är det väldigt viktigt att göra en avvägningmellan avkastning och långsiktighet. I förarbetena tilldet nya systemet står det att målet för placeringsverk-samheten är att förvaltning ska ske med utgångspunkti AP-fondens åtagande gentemot alla dem som ska hapension. Då kan man inte som - härtycker jag att det finns en motsägelse - å ena sidanhävda att det är en för svag förstärkning av buffert-fonderna och att man skulle vilja gå längre, och åandra sidan säga att man vill ge fonderna en störrenäringspolitisk uppgift. I ambitionen att ge fondernaen större näringspolitisk uppgift ligger naturligtvis ettstörre risktagande och därmed också en större risk föratt man ska dränera en del av kapitalet.Jag har sympatier för syn på nä-ringspolitiken, ambitionerna och långsiktigheten. Jagsade också i min inledning att detta alltid kan diskute-ras och att det är bra att det har kommit i gång ensådan debatt. Men jag kan inte förstå att man å enasidan hävdar att fonderna är för svaga eller riskeraratt bli för svaga och å andra sidan vill ge dem den typav större risktagande som näringspolitiska ambitionerinnebär.Anf. 93 () replik:Fru talman! När det gäller försvagning handlar detju om att den s.k. broms vi har lagt in riskerar attdränera fonderna. Det är därför vi vill utreda om manbehöver tillföra mer pengar.När det sedan gäller de lokala och regionala fon-derna och näringspolitik skulle jag vilja veta vilketbevis utskottsmajoriteten har för att ett långsiktigtägaransvar på något vis skulle innebära lägre avkast-ning på . Hur ska vi annars kunna motverkaden kvartalskapitalism som taladeemot i talarstolen - om vi inte vidtar några som helståtgärder, om inte vi själva med våra gemensammapensionspengar visar att vi faktiskt vill ha ett störreägaransvar och en god avkastning på våra pengar?Vad är det som säger att detta ständiga flyttandeav pengar från börs till börs över nationsgränser lång-siktigt leder till högre pensioner? Kan inte det i självaverket vara ett allvarligt hot mot våra framtida pen-sioner?Anf. 94 () re-plik:Fru talman! Fonderna har ett långsiktigt åtagande.Att de ska ha det står klart inskrivet. Det är ingen somhelst tvekan om detta. Man kan inte hävda generellt,och det har jag inte heller gjort, att det skulle varakortsiktighet som präglar hela systemet.Det finns enstaka inslag som kan diskuteras. Demska man naturligtvis sätta tummen på och analyseravad det beror på och i så fall utifrån de utgångspunk-terna och erfarenheterna överväga förändringar. Mentotalt sett innebär en långsiktig placering att AP-fonderna inte blir några spekulationsfonder, inte hel-ler att man kortsiktigt lämnar företagsägandet för attkurserna tillfälligt går ned.Titta på det samlade resultatet av den här utvärde-ringen. Ingen, inte ens fondernas främsta belackaremoderaterna, kunde ha underlag för att säga någotannat än att man har hävdat sin ställning väl utifråndet grundläggande och avgörande att ha ett stabiltförvaltningssystem för dagens och framtidens pensio-ner.Anf. 95 () replik:Fru talman! Jag argumenterar inte från högerkan-ten, utan jag argumenterar från vänster. Jag kan ställaupp på det som säger. Vi villskärpa detta ytterligare. Vi vill betona den infallsvin-keln ytterligare, till skillnad från den s.k. kvartalska-pitalismen.Jag har fortfarande inte fått något bra svar på frå-gan varför socialdemokratin är så rädd, trots att jaghört enskilda socialdemokrater stå här i talarstolenvid andra tillfällen och prata för de regionala fonder-na. Varför kan inte finansutskottet och de socialde-mokrater som sitter där åtminstone tänka sig en litenutredning där man funderar på om det kan vara ett brasystem att i någon form möjliggöra samma sak i Sve-rige? Eller ska vi fortsätta att prata om att hela Sveri-ge ska leva och att vi ska ha riskkapital ute i glesbygdoch på landsbygden? Men vi vet att det mesta avkapitalet inte hamnar där, utan det hamnar i storstä-derna. Hur länge ska vi bara prata om de här sakerna?När ska vi vidta några små åtgärder för att möjliggöraatt hela kan leva i verkligheten? Annars upp-lever medborgarna det som bara tomt prat från denhär kammaren.Anf. 96 ():Fru talman! Det är faktiskt så att det har gjortsganska utförliga och ingående analyser av det kana-densiska systemet, bl.a. i regi.Det underlaget har vi naturligtvis utgått från att ocksåVänsterpartiet har tagit del av. Det leder till slutsatsenatt detta inte från svensk utgångspunkt är något håll-bart system att rekommendera.Det vi vänder oss emot är inte att för all framtidavvisa den här typen av fonder, utan mot att man skaanvända skattemedel för detta ändamål. Det tycker viär orimligt och en felaktig prioritering av skattemedelsom kan användas på annat sätt för regionalpolitiskainsatser.Anf. 97 ():Fru talman! Jag konstaterar då att om jag självväljer att lägga en summapengar av vårt riksdagsarvode på någon enskild privatpensionsförsäkring får det bevisligen skattepolitiskaeffekter. Men om vi skulle ha ett motsvarande systemdär vi mer långsiktigt vill värna om ett lokalt nä-ringsliv, en regional utveckling, då anförs skatteskäletsom ett argument mot det.Jag kan acceptera det. Men då skulle jag ocksåvilja kräva att vi tog fram de argumenten i en svenskutredning och inte bara hänvisar indirekt till vad LOhar kommit fram till, med all respekt för vad LOsäger. Då skulle vi i den här kammaren också kunnafå en diskussion runt det underlaget och göra ett ställ-ningstagande.Jag får återkomma i den frågan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Anmälan och hänvisning av motioner tillutskottAnmäldesMotionermed anledning av prop.