prot · GO0998 · 2001-04-24 00:00:00 — Den fråga som framställdes och som jaginte tror att kulturministern berörde i sitt inlägg gälldeom statsrådet är beredd att ge länsstyrelserna i upp-drag att initiera det lokala samarbetet mellan myndig-heterna för att få fart på säkerhetsarbetet.Jag tror att ett av problemen är att alla är medvet-na om att detta är en svår situation och att den på ettsätt är allvarlig. Likväl har brandsäkerhetsfrågornainte riktigt kommit i fokus. Det kan ta sig sådanauttryck som beskri-ver i tidningen : Museicheferna är inte med-vetna om ansvaret. Vidare säger han: Visst är detmärkligt att ingen museichef ännu kommit in medbegäran till om förbättrat brand-skydd i form av sprinkler.Det är ett exempel som möjligen skulle kunna tastill intäkt för att detta inte har diskuterats tillräckligt.Jag skulle gärna vilja ha en kommentar till detta.Den utredning som ska jobba medfram till oktober ska kartlägga en hel del. Men hardepartementet någon riskanalys när det gällerbrandskyddet, någon egen uppfattning om hur detegentligen står till ute bland våra museer? Jag tror attdet är viktigt att departementet skaffar sig den upp-fattningen - den kan måhända komma den 15 oktober- och att man ger signaler om att det här är viktigt.Även om kulturministern sade att departementet inteär ensamt om den här frågan, utan det är ett decentra-liserat ansvar, har departementet möjligheten att initi-era den och se till att den lyfts fram på dagordningen.Anf. 9 Kulturminister ():Fru talman! Jag tror att det är väldigt bra att dettauppmärksammas. Det är inte en ny fråga för oss iKulturdepartementet och det är inte en ny fråga förmånga av er som har varit aktiva i den här debatten.Men jag tror att det är bra att den får ett mer allmäntgenomslag.Vi bedriver ett sä-kerhetsarbete, ett riskanalysarbete, som myndigheterunder hjälper oss med. Det finnsmängder av regler som vi har gått igenom. Det finnsmängder av uppdrag fördelade på framför allt cent-rala myndigheter. Men det är klart att lokala till-synsmyndigheter både kan och ska ställa extra högakrav på egendomsskyddet när det handlar om oersätt-liga kulturskatter.Det sker kolossalt mycket fördelat på många olikahänder. Det vi genom det uppdrag vi gav till vill göra tydligt är att man kansamla, så att det blir tydligt för t.ex. museerna att dethär är de regler som gäller, det här är den hjälp somstår till buds. Man kan tycka att det är konstigt ska vara tvungen att göra det, men jag tror att detär i den ändan vi måste börja.Låt mig ta som exempel. Redanför påpekade för Nordiskamuseet att man måste göra något åt brandskyddet.Men det har hänt kolossalt lite under dessa åtta år.Det är därför jag tror att den tydliga samordningen avalla engagerade myndigheter under regering ochriksdag leder till den här uppmärksamheten genom desärskilda uppdrag vi ger dem, genom de avrapporte-ringstidpunkter de har fått, genom den här debattenoch genom den mediala uppmärksamheten.Min förhoppning är att vi ska kunna hålla i dettanär den här spektakulära debatten kanske tas över avnågon annan spektakulär debatt, så att vi verkligenkan åstadkomma den här höjningen av säkerhetsni-vån, för vi är alla djupt engagerade i den.Jag vill bara nämna att det i regleringsbrevenfanns en gammal öronmärkning när det gällde säker-hetsfrågor, där man verkligen öronmärkte pengarnaoch inte bara räknade upp vad som skulle göras. Dettogs bort 1990/91, och sedan tillfördes museerna 25miljoner kronor särskilt för säkerhetsarbetet. Det varnågot som museerna tydligen hade fört en dialog omatt de ville sköta själva. De behövde mer pengar. Detillfördes en klumpsumma. Det gjorde att den rege-ring som följde därpå, en borgerlig regering, natur-ligtvis konstaterade att det reella ansvaret nu ligger påmuseerna och det har tillförts extra medel.Sammantaget tror jag inte att det finns någonoenighet, det finns ingen brist på engagemang i denhär frågan. Men vi ska ha en tydligare utformning. Viska samordna ännu bättre. Men ansvaret finns där,och det måste vi vara beredda att ta tillsammans.Anf. 10 ():Fru talman! Jag tror att inter-pellation i denna del har nått sitt syfte. Debatten harlyfts fram, och det som kulturministern sade på slutetvar också lovande, att hon vill samordna alla de akti-viteter som ska ske ute i landet.Jag fick förvisso inget svar beträffande länsstyrel-serna. Men en välvillig tolkning skulle kunna vara attäven länsstyrelserna eller den lokala nivån får enuppgift i detta.Det som möjligen kvarstår för mig, som jag tror ärviktigt att regeringen lägger ned tid på i fortsättning-en, är att man regelbundet har en uppföljning av dehär frågorna, så att man inte bara ger ett uppdragnågot år, det händer vissa saker och sedan ligger detnere. Jag kan mycket väl tänka mig att man regelmäs-sigt, en gång , i olika sammanhang ger de härmyndigheterna i uppdrag att rapportera in vad som ärgjort just avseende brandskyddet på de olika kultur-historiska institutioner vi har. Det i sig gör ju att frå-gan ständigt kommer att vara aktuell.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2000/01:369 om i BoråsAnf. 11 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att verka för ökade statliga anslag till i och för en integrering avinstitutet i arbetet mot rasism och främlingsfientlig-het.Immigrantinstitutet är utan tvekan ett viktigtforsknings- och dokumentationscentrum om invand-rare och flyktingar, till gagn såväl för allmänhetensom för organisationer och myndigheter över helalandet. lämnar staten också ett årligtbidrag till institutet. Bidragets storlek bestäms avStatens kulturråd inom den totala medelsram somregeringen anvisar för bidrag till mångkulturella or-ganisationer inom arkiv, dokumentation och forsk-ning. har anvisat ett bidrag på900 till institutet, från en total ram på3 073 000 kr.I sitt budgetunderlag för 2002-2004 föreslårKulturrådet en oförändrad medelsram för bidraget tillmångkulturella organisationer. Därtill pågår, som jaghar inhämtat, samtal mellan och om att det statliga bidraget i störreutsträckning bör gå till den egentliga verksamhetenoch mindre till att täcka lokalkostnader. När det gällerden slutliga medelsramen kan jagnaturligtvis inte föregripa regeringens överväganden ihöstens budgetproposition.Immigrantinstitutet har vid olika tillfällen ävenansökt om extra bidrag till verksamheten från rege-ringen. fick institutet ett extra bidrag frånstaten på . Regeringen tog senast ställningtill ansökningar från institutet dels i beslut den 23mars 2000, dels i samband med beredningen av bud-getpropositionen för , utan att det dock föran-ledde någon åtgärd från regeringens sida. En förnyadansökan från institutet om extra bidrag bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Arbetet med att motverka och förebygga rasism,främlingsfientlighet, homofobi och diskrimineringsker genom en rad åtgärder på alla nivåer och inomolika delar av samhället. Aktiva insatser från folkrö-relser och frivilligorganisationer av olika slag äroumbärliga. Inom ramen för den nationella hand-lingsplan mot rasism, främlingsfientlighet, homofobioch diskriminering som regeringen lagt framredovisas en rad åtgärder som syftar till att främja ochutveckla frivilligorganisationernas arbete, enskilt ochtillsammans.Genom att samla och sprida kunskap om invand-rare och flyktingar är i enviktig resurs för att motverka rasism och främlingsfi-entlighet i samhället. Jag ser därför gärna att institu-tet, liksom alla andra goda krafter, är delaktigt i för-verkligandet av handlingsplanen. För att ta till varaerfarenheter och kunskaper på området har fått i uppdrag att föra en dialog med bl.a.frivilligorganisationerna. Det är dock i princip interegeringens uppgift att "integrera" en frivilligorgani-sation eller annan liknande aktör i arbetet mot rasismoch främlingsfientlighet. Det är i stället varje sådanorganisation som själv har möjlighet att avgöra i vadmån och på vilket sätt den kan ta del i detta viktigaarbete.Anf. 12 ():Fru talman! Jag tackar kulturministern för svaret.Jag kan med tillfredsställelse konstatera att kulturmi-nistern i svaret har givit uttryck för i grunden sammapositiva inställning till verksam-het som jag själv har.Den stora frågan är om verksamheten kommer attkunna bedrivas och fortsätta att utvecklas på det förhela samhället så värdefulla sätt som har skett hittills.Institutet är, precis som det framgick av svaret, ettforsknings- och dokumentationscentrum som harmigration och invandrarperspektivet som utgångs-punkt. Institutet har med sitt arkiv, bibliotek, museumoch förlag en allmän kulturell inriktning som täckerflertalet av de olika invandrargruppernas kulturytt-ringar. , t.ex., rymmer över 12 000 böckeroch rapporter.Immigrantinstitutet, som startades så tidigt som1973 och flyttade till 1975, har också tagit tillsig IT-tekniken, och man började därför tidigt attsprida immigrationsrelaterade information via Inter-net. Man har en sajt med över 4 000 sidor. Nyasidor tillkommer och förbättringar görs ständigt.Myndigheter och organisationer, liksom enskilda, ärflitiga läsare av hemsidan, som har ca 300 besökper dag.Ett antal organisationers hemsidor går via institu-tets hemsida, t.ex. Samling mot rasism och diskrimi-nering, invandrarförfattares förbund ochInternationalla konstnärer i - för att nämnanågra. Det finns ett antal tjänster via institutets Inter-netverksamhet som jag inte kommer att ge mig tid atträkna upp.Fru talman! Med denna mycket lilla och kompri-merade redogörelse som bakgrund tror jag att mankan påstå att verksamhet inte pånågot sätt är partipolitiskt kontroversiellt. Tvärtommåste det ligga i alla partiers intresse att det finnsinstitutioner i som i sin verksamhet utgår frånett allmänt invandrarperspektiv.Jag vill ställa en fråga till kulturministern. Serkulturministern positivt på möjligheten att lösa delsfrågan om extrabidraget, dels årsanslaget? Att föreslår oförändrade medel för bidraget behöverinte med nödvändighet innebära att kulturministernutesluter en medelshöjning. Vad jag har förstått berordet bl.a. på nedskärningarna att fler får dela på dentotala ramen inom de mångkulturella organisationer-na.Anf. 13 ():Fru talman! Jag kan fatta mig lite kortare eftersomKjell Eldensjö har sagt mycket som även jag hadekunnat säga.Det här är ett institut som har funnits länge i Bo-rås. är en gammal invandrarstad. Många finskatextilarbetare kom till , och det har varit natur-ligt för oss från att se värdet i ensådan verksamhet. Jag har kunnat följa den undermånga år. Jag har kunnat konstatera att det är frågaom ett engagerat arbete. Det är en entusiast med enstark vilja som leder institutionen, och han ansträngersig med det intresse han har för att utveckla institu-tionen så mycket som möjligt. Det har väl inte alltidvarit så lätt. Kanske har ambitionerna ibland varit förhöga. Men jag tycker att det är bättre med för högaambitioner än för låga ambitioner. Institutet harpräglats av mycket höga ambitioner. Det ska institutetha heder för.Ovanpå detta har det tillkommit mycket nytt i ut-vecklingen. Det har varit en invandrarexplosion iSverige. Vi har fått många invandrare hit, inte minstunder 90-talet, dvs. Dethar gjort att trycket och intresset utifrån på aktivite-terna har ökat. I interpellationen nämns rasism ochfrämlingsfientlighet som en viktig del att ge sig i kastmed.När det för blev minskade medel blev detgivetvis problem med verksamheterna. Det är väl,misstänker jag, ganska ovanligt att olika organisatio-ner får minskade medel. Vad jag förstår berodde det ihuvudsak på att anslaget till inteökade. hörde jag i svaret att avsikten är att det skaligga kvar på samma belopp framöver. Jagutgår från att det är i absoluta tal. Man kan naturligt-vis fråga sig om det är ett realistiskt förhållningssätt.Verksamheter expanderar. Det kommer nya verksam-heter. Få verksamheter dör. Det blir mer; det ligger iden mänskliga drivkraften. Då behövs det gärna litemer pengar. Här blir det inte mer pengar, och då blirdet problem.Jag ser väl inte någon annan lösning på den härfrågan, som också berör i ,än att vi förr eller senare måste få ett större anslag tillKulturrådet. Annars kommer man inte att klara såda-na verksamheter. Det går inte att klara med bibehål-len medelinsats. I den meningen är jag lite besviken.Jag hoppas att vi kan ändra detta , såatt vi kan få loss mer pengar.Anf. 14 Kulturminister ():Fru talman! Jag delar helt de övriga debattörernasuppfattningar om den eldsjäl som driver verksamhe-ten vid i . Det är ett väldigtfint arbete som bedrivs där, och det har pågått undermycket lång tid.Jag besökte själv så sent som ifredags och tittade på detta stora hus. En av svårig-heterna med huset är väl just att det har varit svårt attta in de extra hyresintäkter som man hade räknat medatt ta in genom att hyra ut till utomstående. Det är detsom ger problemen. Det innebär också att en bety-dande del av även det statliga anslaget går till justlokalhyra. Det blir väldigt lite pengar över till verk-samhet och anställda. Det är ett strukturellt problemsom jag tror att , kanske i samrådmed kommunen och andra intressenter, måste försökalösa. Det är därför som har en dialog medImmigrantinstitutet på den punkten.Kulturrådet minskade anslaget med173 och valde att föra över pengarna tillMångkulturellt centrum i . i den institution som liggerpå andra plats på listan över bidragsmottagare. Num-mer ett är Kurdiska som får 1 miljonkronor . Det är ett nytt stöd som har tillförtsbudgetramen och som är öronmärkt för KurdiskaBiblioteket. Så helt stilla har anslaget inte stått utandet har fyllts på.Jag kan av förklarliga skäl inte gå närmare in påbudgetdiskussionerna. Ansökningarna om ökat verk-samhetsbidrag och det framtida stödet kommer attbehandlas i diskussionerna om budgetpropositionen.Frågan om lokalkostnaderna är onekligen en viktigfråga. Där är det bra att för en diskussionmed . Det är kanske fler sommåste blandas in i diskussionen.Det är också viktigt att kan blien del i ännu högre grad - de är en del - av det natio-nella arbetet mot rasism och främlingsfientlighet. Detger ju möjligheter till att söka projektmedel. EU harockså ett handlingsprogram mot diskriminering, ochansökan kan göras både av icke-statliga organisatio-ner och av myndigheter. Det svenska ,alltså rådet för Europeiska socialfonden i , harnu i uppdrag att sprida ytterligare information om denhär möjligheten att söka medel och därmed ocksåbistå frivilligorganisationer. Det skulle kunna vara enav många olika vägar för att sökanya medel.Som sagt var har vi i vårpropositionen anslagit10 till att förstärka det antirasistiskaarbetet. Jag vet ännu inte - ingen i regeringen vet detännu - exakt hur de pengarna ska användas. Men dethär återkommer vi till inom kort.Anf. 15 ():Fru talman! Jag noterade också i svaret att detfinns en dialog på gång när det gäller lokalkostnader-na. Då är frågan om man kan lösa detta på något sätt.Sedan de här anslagen skars ned har Immigrantinsti-tutet kunnat upprätthålla den här omfattande verk-samheten till stora delar med ideella krafter. Detsäger sig självt att det inte går att göra detta i längden.Jag vill också säga några ord om just kampen motrasism och främlingsfientlighet. I den kampen fyllerImmigrantinstitutet redan en viktig uppgift genom sinupplysningsverksamhet, inte minst bland skolbarn.Ett mycket stort antal brev och e-mail med frågor ominvandrare och flyktingar från skolelever kommer tillinstitutet , och antalet ökar. Det har en viktigfunktion redan där, och för den sakens skull bör manförsöka skydda verksamheten så att den kan fortsätta.Det borde vara angeläget att få med invandrarnasjälva i ännu större utsträckning i kampen mot rasismoch främlingsfientlighet, i harmoni med en nationellhandlingsplan som presenterats. En sådansamlad och samordnad kraft skulle Immigrantinstitu-tet i kunna utgöra i det sammanhanget. Invand-rarna måste få en större delaktighet i arbetet med attkämpa mot fördomar. De vill inte att enbart svenskamyndigheter och organisationer ska jobba med detta,utan de vill vara delaktiga i det här, vilket de klartuttrycker.Jag kan naturligtvis hålla med ministern om attdet inte är regeringens uppgift att integrera frivilli-gorganisationerna i det här arbetet, men jag tror attdet vore klokt med en dialog mellan regeringen ochImmigrantinstitutet också i den här frågan. Invand-rarna själva måste väl ändå vara en tillgång i genom-förandet av en sådan här plan.Då vill jag fråga kulturministern om hon vill yt-terligare hjälpa till i de här frågorna och öppna för endialog just när det gäller frågan om rasism och främ-lingsfientlighet och att de ska kunna vara mer delta-gande i just detta. Jag vet, som sagt var, att kulturmi-nistern har varit på ort och ställe och fått en viss in-blick i verksamheten. Jag vill gärna fråga om justdetta.Anf. 16 ():Fru talman! Jag lade också märke till att kultur-ministern hade besökt institutet. Det var en liten tid-ningsartikel om detta. Det var väldigt positivt, inteminst resonemangen om invandrarnas betydelse iolika verksamhetsgrenar.Jag förstår också av kulturministerns sätt att svarapå frågorna här att det finns ett engagemang för attfinna en lösning på de problem som institutet har. Jaghar besökt institutet , och jag kan förståatt lokalfrågan är ett problem. Lokalerna är arkitekto-niskt så disponerade att de inte utan ombyggnad ärmöjliga att hyra ut till någon annan. Alltihop är näs-tan bara ett rum, och det är svårt att dela av det. Mendet är klart att allting går, och man bör naturligtvisundersöka om det finns samutnyttjande för att använ-da pengar effektivare. Jag tycker absolut att det är enväg att också titta på. Det är bra att förden här dialogen.Samtidigt tror jag att den här typen av verksam-het, liksom många andra invandrarverksamheter somfinns runtom, inte kommer att minska i omfattningframöver här i . Vad vi har att förvänta oss ärväl snarare att de kommer att öka och att vi självaockså tycker att det är positivt att sådan här verksam-het ökar. Om man då läser i vårbudgeten att verksam-hetsanslaget tyvärr inte kan öka utan är oförändratundrar man hur de ska få ihop det på lång sikt.Jag företräder nog den linjen att det här områdetär av det slaget att man behöver söka sig fram till nyamedel, och kanske också en del av de medlen kankomma i till del. Det är detjag hoppas på sikt.Anf. 17 Kulturminister ():Fru talman! För att svara helt kort på frågan omdetta med regeringens roll i att involvera frivilligor-ganisationerna vill jag först säga att de människorsom är engagerade i invandrararbete är i högsta gradkompetenta och aktiva samhällsmedborgare, och dehar själva en invandrarbakgrund. Trots detta tycker viatt det är viktigt att vi från statens sida också är aktivaför att hålla i och ge en kontinuitet åt dialogen ochsamrådet, som kan leda fram till samarbetsprojekt ochsamarbetsformer och i slutändan en eventuell fördel-ning av de nya medel som aviseras från den integra-tionsansvariga ministern i regeringen.Integrationsverket fick detta upp-drag att i koncentrerad form bedriva detta samrådmed frivilligorganisationerna. Det man kommer framtill vid dessa återkommande möten kommer att utgöragrunden för det praktiska arbetet. Självfallet för vihela tiden en dialog formellt, men naturligtvis ocksåhela tiden i mängder av informella sammanhang, inteminst på kulturområdet.Regeringen har ju inte uttalat sig över huvud tagetnär det gäller den här posten i budgeten. Däremot harKulturrådet inte begärt ökade medel. Man fick alltså1 miljon till till Kurdiska Bibliote-ket. Det är klart att den del som ligger på kulturbud-geten som handlar om arkiv, dokumentation ochsådant bara är en liten del av sådant som tillfallermänniskor med invandrarbakgrund på andra delar avkulturbudgeten och som tillfaller sådana grupper ochverksamheter på andra utgiftsområden än det somkulturen tillhör.Vi är djupt engagerade i detta, på alla områden,alltså även när det gäller de klassiska konstarterna,folkbildningsverksamheten och detta som handlar omdokumentation, arkiv och liknande.Anf. 18 ():Fru talman! Tack så mycket för det svaret! Jagtyckte att det fanns mycket positivt i det svar som jagfick . Min interpellation till kulturministern har jagställt därför att jag ser en stor risk för att i tvingas lägga ned verksamheten omman inte får en ekonomi som tillåter en större andelavlönad personal. Det är, som jag ser det, omöjligt attdriva en så omfattande verksamhet som sker, ochsom egentligen har sin grund i en framgångsrik ut-veckling av institutets information med invandrar-perspektiv, utan att man har tillräckligt med avlönadpersonal. Det går naturligtvis , menunder går det inte om man inte seratt det är en positiv ekonomisk förändring på gång.Om den är möjlig kanske man kan hålla ut ,men annars blir det naturligtvis långsiktigt omöjligt.Det är därför som jag anser att det är så viktigt attfå till stånd den här debatten, eftersom det är av ett såstort värde att det finns en samordnad instans sommycket nära invandrare och invandrarorganisationerinvolveras i deras frågor och kulturyttringar i detsvenska samhället.Det var syftet med den här interpellationen, ochjag vill tacka kulturminister för dethär tillfället till debatt i frågan. Jag vädjar till slut omatt hon ska fortsätta att verka för institutet i Borås.Anf. 19 Kulturminister ():Fru talman! Jag vill i min tur tacka för denna debatt. Men återigen:Jag kan inte ge mig in i några förhandlingar om bud-getutfallet i ett läge där budgetarbetet just har inletts iRegeringskansliet. Jag upprepar också att grundfrå-gan just nu när det gäller i Boråsinte är innehållet i verksamheten, bristande engage-mang eller ett inte tillräckligt viktigt uppdrag, utandet handlar mycket om att själva huset frestar påresurserna så att det blir väldigt lite pengar kvar tillavlönande av personal och drift av verksamhet. Det ären konflikt som tyvärr måste lösas.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:374 om me-dierna och den politiska maktenAnf. 20 Kulturminister ():Fru talman! har ställt ett antal frå-gor till mig som bl.a. rör mediernas ansvar vid skild-ringar av krig och konflikter. Bakgrunden är att KarinWegestål önskar en debatt om hur mediernas grund-läggande demokratiska uppgift att granska olikamakthavare uppfylls.Massmedierna har genom sin genomslagskraft enmycket viktig roll i det demokratiska samhället ochför hur verkligheten, såväl i vårt eget land som i våromvärld, beskrivs. I krig, som är det yttersta nederla-get för mänsklig kommunikation, är det särskilt an-geläget att massmedierna tränger djupare än de för-enklade bilder som olika berörda parter försöker geav konflikten. Som jag redogjort för i ett svar på entidigare fråga i detta ämne från (1999/2000:1257) är nyhetsmediernas bevakning avkrig och konflikter en mycket viktig fråga att fortlö-pande diskutera och debattera.Vårt förhållningssätt till medierna måste dockpräglas av en djup respekt för det fria ordet och denfria åsiktsbildningen. Fria och självständiga massme-dier är ett av demokratins grundelement. Ett grund-läggande mediepolitiskt mål är därför att värnamassmediernas självständiga ställning. Tryckfrihets-förordningens och yttrandefrihetsgrundlagens prin-ciper om bl.a. etableringsfrihet, meddelarskydd ochförbud mot förhandscensur är grundläggande för allpublicistisk verksamhet.I ett pluralistiskt samhälle där enskilda medier ärskyddade från statens ingrepp har den ansvarige utgi-varen ensamrätt när det gäller att avgöra det slutligaredaktionella innehållet. Det stora värdet av dennaprincip gör det emellertid också angeläget att politi-ken formas så att ingen mediemarknad helt dominerasav en enda, eller ett fåtal, ägare. Förekomsten avmånga självständiga medier ger förutsättningar för enmångfald i nyhetsbedömningar. Till målsättningen attvärna yttrande- och tryckfriheterna måste därförkopplas en strävan att främja en mångfald av själv-ständiga röster på medieområdet.