prot · GP0936 · 2001-11-28 00:00:00 — Vi behöverett större anslag, och uppfordrarregeringen att avsätta ytterligare 100 miljoner kronortill skatteförvaltningen. Vi tror att det behövs. Detbehövs också en starkare skattekontroll i vårt land,med tanke på den enorma snårskog av regler som finns. Övriga ledamöter har här sagt att vi skulleklara oss med ett lägre anslag till skatteförvaltningen.Ja, det skulle vi kunna göra om vi får enklare skatte-regler, och det kan vi återkomma till när vi har ettannat regeringsunderlag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )7 § En begränsningsregel för fastighetsskatten,m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU3En begränsningsregel för fastighetsskatten, m.m.(prop. 2001/02:3).Anf. 77 ():Herr talman! Jag ska börja med en liten sedelä-rande historia.Det var en gång ett konungarike som hade en fi-nansminister som tog ut mycket höga skatter av fol-ket. Mer och mer skatter behövdes för att bekostaregeringens olika idéer, och skattesystemet blev allt-mer komplicerat. Så förklarade finansminis-tern att skattesystemet var "ruttet", och hövdingen förmånga av de arbetande fyllde på med att systemet var"perverst". skulle man få ett nytt, enklare ochtydligare skattesystem. De många skattejuristernaskulle få se sig om efter något annat arbete.En av kungens allra högsta ministrar hade ocksåen gång slagit fast att bostaden var en medborgerligrättighet, men kungens nya rådgivare visste ändå hurman skulle kunna öka skatteintäkterna genom attbeskatta boendet. "Fastighetsskatten är en bra skatte-bas. Det är en rekorderlig skatt", sade finansminis-tern. kunde man se till att folk verkligen betalade,och så skrevs nya pålagor ut. Till slut var missnöjetmed fastighetsskatten så stort att regeringen föreslogden ena förändringen efter den andra tills alltihop varen enda röra. "Ruttet och perverst", började folket attmuttra. Därefter såg man till att kungen fick nya råd-givare, och sedan levde folket lyckligt i alla sinadagar.Herr talman! Att äta och att bo är två grundläg-gande förutsättningar för överlevnad. När det gällerätandet har vi i en lägre moms för mat köpt ibutiker. Men för boendet har vi höjt byggmomsen,infört moms på alla tjänster och varor som hängerihop med själva boendet, lagt på särskilda energis-katter och ovanpå alltihop en förmögenhetsskatt ochså fastighetsskatten, som sägs ska motsvara en alter-nativ avkastning på fastighetskapitalet. Summan avalla dessa pålagor har inneburit att kostnaderna förboende har skjutit i höjden. En allt högre andel avinkomsten krävs för att betala boendet. Folk tvingasflytta eller kraftigt skära ned sina övriga utgifter.Fastighetsskatten har visat sig vara en bra katalysatorför skatterevolter i flera länder, och så kan det bliockså i Sverige.Fastighetsskatten upplevs som orättfärdig. Rege-ringen har låtit utreda frågan flerfaldiga gånger ochlanserat olika förslag till en bättre tingens ordning,men allt har blivit ett moras av kompliceradebestämmelser, uppräkningar, undantag och undantagfrån undantagen. Till denna kaotiska röra kommer nuockså den begränsningsregel som är föremål för da-gens debatt.Förslaget om en begränsningsregel för fastighets-skatten innebär att hushåll, under vissa förutsättning-ar, ska betala högst av inkomsten i fastighetsskattför en permanentbostad. Fritidsfastigheter omfattasinte.Begränsningsregeln banar väg för en ny era avkrångliga och svåra skatteregler. Regeln innebär ettkomplicerat system med flera undantag och dess-utom, som jag sade, undantag från undantagen.Införandet av begränsningsregeln är en återgång tillett skattesystem som är svårgenomträngligt och imånga fall obegripligt för skattebetalarna. "Ruttet"och "perverst" är omdömen som också skulle kunnagälla fastighetsbeskattningen, och begränsningsregelnbekräftar detta.Ett flertal av remissinstanserna har påtalat attkomplexiteten i skattesystemet kommer att öka. t.ex. anser att "förslaget ur skattesyste-matisk synvinkel medför en olycklig blandning av treolika skatter nämligen fastighetsskatt, inkomst- ochförmögenhetsskatt".Begränsningsregeln skapar också marginaleffek-ter. Förutom de skatteökningar och bidragsminsk-ningar som redan följer av en inkomstökning kommerfastighetsskatten att öka av inkomstökning-en. Och det är inte lite i ett samhälle där en mellanin-komsttagare har en total skattebörda på i storleksord-ningen . Det finns som bekant många doldaskatter i . Att det blir en så kraftig opinionmot fastighetsskatten beror naturligtvis delvis på attden är mycket synlig och tydlig.De föreslagna reglerna om sambeskattning när detgäller begränsningsregeln medför också marginalef-fekter på barnafödande och giftermål. I ett hushåll skanämligen räknas in de personer som sambeskattasenligt lagen om statlig förmögenhetsskatt. Sedan fårstatsministern visa sig hur som helstmed babyar på armen: Fakta kommer att tala för sigsjälv. Det kommer att bli jobbigare för familjebild-ning, och man kan inte räkna med att det blir så väl-digt många nya barn födda.Fastighetsskatten är en skatt på en fiktiv avkast-ning på husets taxeringsvärde utan koppling till nå-gon verklig inkomst. Stigande marknadsvärden göratt skatten stiger till helt oacceptabla belopp förmånga människor. Begränsningsregeln medför högaadministrativa kostnader och uppmuntrar till svar-tjobb, skenskrivningar och skatteplanering. Det före-slagna regelsystemet kan utgöra ett incitament för atti ökad utsträckning lämna oriktiga inkomst- och för-mögenhetsuppgifter till skattemyndigheterna,skenskriva sig på annan ort osv.Regeringen har dock ansett att "behovet av en be-gränsningsregel gör sig gällande med en sådan styrkaatt nu redovisade invändningar inte medför någonannan bedömning än att förslaget skall läggas fram".Regeringen medger därmed att fastighetsskatten fåttså orimliga effekter att något måste göras. Tyvärrväljer regeringen att inom ramen för ett orättfärdigtskattesystem införa en mycket komplicerad begräns-ningsregel. Detta blir följden av ett högt skattetryckdär skatt måste tas ut på trögrörliga skattebaser. Be-gränsningsregeln blir regeringens verktyg för attkunna bevara en orättfärdig skatt och ett högt skatte-tryck.Begränsningsregeln är också ett bevis för att själ-va fastighetsskatten som sådan är felaktig. När mångamänniskor drabbas så hårt att en begränsningsregelmåste införas är det naturligtvis fel på skatten. Attinföra en begränsningsregel gör inte systemet bättre.Roten till det onda finns fortfarande kvar.Dagens system resulterar i orimliga regionalaskillnader. Områden med tillväxt och inflyttningskapar naturligtvis höjda marknadspriser på bostäderoch därmed en hög fastighetsskatt. Fastighetsbeskatt-ningen blir då en specialskatt på tillväxtregioner. Föratt tillväxten i landet ska bibehållas och utvecklasbehövs det ju inflyttning och rörlighet i dessa regio-ner. Bostadsbrist och höga boendekostnader i tillväx-tregionerna blir en hämsko som riskerar att hindraden fortsatta tillväxten i ska naturligtvis ha möjlighet att bo iglesbygd, men människor ska också ha möjlighet attbo kvar i storstadsregioner, attraktiva kustområdenoch andra regioner där taxeringsvärdena höjs. Ingenska tvingas från hus och hem på grund av orättfärdigaskatter. Det enda rimliga, herr talman, är att fastig-hetsskatten avskaffas helt. Ständiga förändringar ochnya beslut skapar en känsla av osäkerhet. Vi anser attett skattesystem ska uppfylla tre grundkrav: Det skavara rättvist, det ska vara begripligt för den som be-talar skatten och det ska vara stabilt så att inte plötsli-ga förändringar skakar sönder den skattskyldigesekonomi.Fastighetsskatten ska därför enligt vår meningsuccessivt tas bort. Det första steget är att 1997 årstaxeringsvärden även fortsättningsvis ska vara ut-gångspunkt för beskattningen. I de områden där pris-utvecklingen har lett till sänkta taxeringsvärden skadessa lägre värden gälla. Fastighetsskatten ska av-vecklas successivt. Skattesatsen för småhus ska sän-kas till och för flerbostadshus till år2002. Därefter ska sänkningen fortsätta tills fastig-hetsskatten är borta. För att minska de regionalaskillnaderna används i förslag endasthalva markvärdet som grund för beräkning. Dessutomska förmögenhetsskatten avvecklas successivt. Medgenomförande av våra förslag behövs det ingen be-gränsningsregel.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 1.Anf. 78 ():Herr talman! Så har vi att debattera ett betänkandesom i sig är ett erkännande av att regeringens be-skattning av våra bostäder har gått snett. Vi ska be-sluta om en regel som ska gälla retroaktivt, nämligenen begränsningsregel för fastighetsskatten.Kristdemokraterna driver en politik som syftar tillatt alla ska ha råd till sin egen bostad. Hyra, räntoroch andra avgifter kan komma upp till nivåer som blirpåtagligt kännbara för många människor. Det visarsig att många, inte minst barnfamiljer, investerar iegna hem för att kunna få en rimlig bokostnad.Denna målsättning är i högsta grad lovvärd. Alltsedanden stora skattereformen har emellertid bokostnader-na skenat i väg. Från att staten bidrog med upp emot20 miljarder har vi nu kommit fram till att boskatter-na levererar motsvarande belopp till statskassan.Självklart blir det kännbart för många människor.Tragiska exempel har heller inte uteblivit. Vi har här iRiksdagshuset, ute på samt på gator ochtorg i vårt land mött människor som berättat hur derasekonomi försämrats av den senaste fastighetstaxe-ringen.Vi har inte glömt bort finansministerns erkännan-de av att boskatten faktiskt slog fel. iaugusti meddelades att fastighetsskatten nu sänksmed . Redan vid detta tillfällenoterades att regeringen därmed erkänner att boskat-ten slog hårt för många människor.Nu ska vi ändra reglerna igen genom att införa enbegränsningsregel, alltså ännu ett erkännande om attboskatten är för hög. Har regeringen lyssnat på sinegen argumentation, frågar man sig? Låter det intemotsägelsefullt att först sänka skatten ochefter ändra den igen genom införandet aven regel som ska begränsa den senaste revideringen?Herr talman, jag yrkar bifall till reservation 2 un-der punkterna 1 och 2.Kristdemokraterna anser att nuvarande skattekon-struktion avseende våra bostäder är förkastlig. Vi hari landet en gammal princip att skatt ska tas ut efterbärkraft. Fastighetsbeskattningen går bjärt emot den-na princip. Jag blev i går kontaktad av en familj iHöganäs kommun som köpt en fastighet för300 . Skattendrabbar dem så att de betalar fastighetsskatt, ochdessutom får de ett underlag till sin förmögenhet somär helt fiktivt. Vi vill avslå förslaget med motivationatt det inte går att lappa ihop regeringens dåliga bo-skattepolitik på det här sättet.Då kommer jag till hushållens ekonomi, herr tal-man. För hushåll som kommer i åtnjutande av be-gränsningsregeln kommer marginalskatten att ökamed . Är det då rimligt att människorsom betalat sitt boende en gång för beskattade ar-betsinkomster ska få marignaleffektav detta?Om man läser lagtexten och kommer fram till11 § blir det oklart vad regeringen menar med etthushåll. Ett sambopar som får barn eller gifter sigkommer att straffbeskattas, om jag tolkar lagen rätt.Är det riktigt att hela hushållets inkomster ska räknasin i hushållsinkomsten? Det skulle vara intressant attfå svaret på denna fråga förklarat av regeringensföreträdare här i debatten.Herr talman! Det framgår också av propositionenoch betänkandet att det inte endast är den beskatt-ningsbara förvärvsinkomsten och eventuell inkomstav kapital som räknas in i hushållets totala inkomst.Om jag förstår saken rätt - fast jag skulle just i dettafall önska att jag missuppfattat totalt - så har vi fåttett nytt inkomstslag. Man kan ju fundera: Är dettanågot som ligger i pipeline och som skakomma att drabba redan tyngda skattebetalare? Jagtänker på det horribla att av den skattskyldigesbeskattningsbara förmögenhet efter att fastighetenstaxeringsvärde räknats bort ska räknas som inkomstnär begränsningsregeln ska användas.Det är inte utan att man är imponerad av regering-ens idérikedom. Gång på gång påminner finansmi-nisterns olika utspel oss om att allt går att beskattaoch ska ses som en skattebas. Vore det inte mer rim-ligt, av flera skäl, att vända på steken och i ställetfundera på om det är nödvändigt att kräva skatt på alltoch alla? Tänk om folket skulle få lite friare händeratt vänja sig vid att bestämma om privat konsumtionoch välja enligt eget gottfinnande! Det är ju inte heltsäkert att allt blir bättre, effektivare och billigare föratt staten talar om och genom ekonomisk styrningvisar hur vi ska bo, ordna barnomsorg och övrigaområden i samhället.Herr talman! Det finns ännu ett exempel på rege-ringens vilja att styra svenska folket genom att tydligtutse skattegruppen. Begränsningsregeln i sig beskärsmed begränsningar. Det hushåll som tjänar mer än600 - nu talar jag om löneinkomster, kapital-inkomster och senaste nytt, de av för-mögenhetsunderlaget - begränsas från att ej få del avbegränsningsregelns förmånliga avtal. Regeringentycks försöka begränsa antalet hushåll som ska fååtnjuta begränsningsregelns effekter.Begränsningsregeln innebär inte någon lättnadinom regelverket. Vi får ännu en krångliglag som kommer att försvåra för allmänheten att för-stå skattelagen. Det vore betydligt bättre om kamma-ren skulle kunna gå oppositionen till mötes och avslåförslaget om begränsningsregeln. Därefter bör rege-ringen få uppdraget att återkomma med en annan,enkel, lösning på boskatten, om den nu händelsevisbehövs. En snabb åtgärd och ganska enkel att förklaraär att frysa taxeringsvärdena, som vi redan har hört,nivå. Efter en dylik åtgärd skulle rege-ringen kunna få återkomma med en helt annan lag-stiftning där begränsningsregeln blir helt överflödig.Kristdemokraterna vill, herr talman, således attfastighetsskatten ska begränsas, och ska statligfastighetsskatt bort. Den komplicerade begränsnings-regeln klarar vi oss därmed helt utan.Anf. 79 ():Herr talman! undrar man över varför detska göras så besvärligt när det kan vara så enkelt.Regeringens förslag till begränsningsregel för fastig-hetsskatten är i mitt tycke ett typexempel. Först inserman från regeringshåll att det är något fel på fastig-hetsskatten. Det måste man uppskatta, för det är ettbra steg på väg mot en sjukdomsinsikt.Under några år finner man att det nog är bra attfrysa taxeringsvärdena för att mildra effekterna avfastighetsskatten, men så enkelt får det tydligen intevara. För skattesatsen var så hög att det ändå blevorättfärdiga effekter, ett uttryck som gillade i förra veckans debatt, men jag förbehål-ler mig rätten att använda uttrycket. Med nya taxe-ringsvärden blev konsekvenserna orättfärdiga i at-traktiva områden och i tillväxtområdena.Det ansåg även vi i , och för att kommatill rätta med det har vi föreslagit att behålla de frystataxeringsvärdena nivå, dvs. att de skaäven gälla och framöver, och sänka skattesatsentill för villor och ½ % för hyresfastigheter. Där-efter vill vi ha en fortsatt avtrappning av skattesatser-na tills fastighetsskatten helt försvinner. Detta är ettmål för den långsiktiga strategi för fastighetsskattensom lade fram vid sitt möte i nyli-gen.Det är så enkelt och lättförståeligt att varje deklar-ant, villa- och fritidshusägare med lätthet kan räkna utsin skatt både och och där-med veta hur skatten slår. Det här tycker vi är enrättighet och en förutsättning för att man ska kunna taställning till hur man ska hantera sin privata ekonomii övrigt. Men så enkelt får det tydligen inte vara.Regeringen föreslår ett komplicerat system medmånga komponenter. Vi har hört exemplet här tidiga-re, men jag vill ändå ta upp det.I betänkandets sammanfattning står det att regelninnebär att fastighetsskatten efter skattereduktionen,under vissa förutsättningar, inte ska överstiga avden skattskyldiges inkomst. Med en vanlig tolkningborde det innebära att om jag som husägare tjänar300 ska inte fastighetsskatten översti-ga . Men så läser man längre ned och finneratt vid inkomstberäkningen ska inkomsterna slås ihopför make och maka eller sambor. Och inte bara det,om det finns ytterligare någon som bor i fastighetenoch ingår i hushållet ska den personens inkomst ocksåräknas in. Sedan ska vid inkomstberäkningen ocksåförmögenheten beräknas på visst sätt. Det låter oro-ande, och det är det också: nya specialregler för fas-tigheten om den är för permanentboende, gränser förtaxeringsvärde och gränser för inkomsterna. Tala omatt komplicera livet för skattebetalarna!Arne Kjörnsberg sade i förra veckans debatt:"Skattesystemet ska ... bidra till effektivitet i detekonomiska livet." För den enskilde är deklarationenoch skatteberäkningen absolut en del av hans ellerhennes ekonomiska liv. Då undrar jag om socialde-mokraterna tycker att det här förslaget bidrar till ef-fektiviteten.Sedan har vi det här med sambeskattning. Det ären fråga som har drivit , dvs. Såvitt jag vet - jag är ny iskatteutskottet och kan inte alla skatteregler - finnsden bara kvar när det gäller förmögenhetsskatten.Men lyckas regeringen sprida sambeskattningenäven till fastighetsskatten. Jag tog upp det i förraonsdagens debatt, men majoritetsföreträdaren reage-rade inte på det, så frågar jag i stället Vänsternoch : Är sambeskattning någonting somni bejakar, eller tycker ni att makar eller sambor intesjälva ska kunna bestämma hur de vill ha sin ekonomisom två självständiga individer? Här blir det därtill endubbel sambeskattning, både förmögenheten ochgemensamma inkomster påverkar fastighetsskatten.Från sida vill vi ha generella lättnaderi fastighetsskatten, och vårt förslag innebären total skattelättnad beträffande fastighetsskatten pånästan 4,3 miljarder i jämförelse med regeringensförslag. Och vi vill fortsätta att trappa ned fastighets-skatten. Men innan våra förslag hinner slå igenom itillräcklig utsträckning kan det ändå komma att finnasorimliga konsekvenser för en del. Därför har vi i vårtbudgetförslag lagt in för attåstadkomma lättnader för människor som bor i sär-skilt utsatta områden.Slutligen har jag uppfattat att socialdemokraternaockså har insett riskerna med marginaleffekter. Inserni också att detta förslag går i precis motsatt riktning?Med en ökad inkomst minskar möjligheten till den aver föreslagna skattereduktionen, och därmed plussarni på marginaleffekterna med upp till fem procenten-heter.Mot bakgrund av denna kritik av det liggande för-slaget yrkar jag bifall till vår reservation under bådamomenten.Anf. 80 ():Herr talman! Äntligen kan vi behandla och fattabeslut om en begränsningsregel för fastighetsskatten.Syftet med regeln är att hushåll med låga eller nor-mala inkomster och förmögenheter och som på grundav prisutvecklingen har fått höga taxeringsvärden skafå en lägre fastighetsskatt. Främst handlar det omhushåll som har ägt sin fastighet - oftapensionärer - och som ligger i storstadsområden ellerandra attraktiva områden där marknadsvärdena stigitkraftigt.Begränsningsregeln sker i form av att en skattere-duktion införs som innebär att fastighetsskatten för ettsmåhus som är den permanenta bostaden begränsas såatt den under vissa förutsättningar inte överstiger 5 %av hushållsinkomsten.Vi socialdemokrater vill ha både ett tak och ettgolv i begränsningsregeln. Den övre gränsen innebäratt förslaget får en bra fördelningseffekt som stärkerrättvisan. Taket innebär att på fastigheter med taxe-ringsvärden beräknas nedsätt-ningen bara upp till denna gräns. Därutöver får manbetala . Den övre gränsen på taxeringsvärdetinnebär indirekt en övre inkomstgräns på 600 000 kr.Genom att man inför en övre gräns för taxeringsvär-det i stället för en övre inkomstgräns begränsas denmarginaleffekt som begränsningsregeln ger. Golvetinnebär att fastigheter taxerade till mindre än 280 000kr inte omfattas av begränsningsregeln.Skatten ska inte sättas ned till ett lägre belopp än2 när regeln tillämpas. Golvet är sattpå en sådan nivå att en person som har inkomst mot-svarande en ensamstående folkpensionär kommer attfå ta del av begränsningsregeln. För fastigheter medett taxeringsvärde har fastighets-skatten i många fall sänkts.Hushåll med mycket stora förmögenheter omfat-tas inte, på så sätt att en del av förmögenheten räknasmed vid beräkningen av hushållsinkomsten. Somförmögenhet räknas skattepliktig förmögenhet, menman behöver inte räkna med förmögenhet som under-stiger fribeloppen i förmögenhetsbeskattningen. Manbehöver inte heller räkna med den del av den aktuellafastighetens taxeringsvärde som ligger under 3 miljo-ner kronor.Herr talman! Vi har en bostadsmarknad i obalans.Fastighetsskatten fungerar utmärkt på en marknad ibalans. Däremot får man de effekter som vi har i dagmed snabbt stigande fastighetspriser och därmedökade taxeringsvärden som följd när marknaden är iobalans. Vi socialdemokrater anser att vi på olika sättmåste finna lösningar på detta. Därför har skattensänkts både för småhus och hyreshus somfribeloppet i förmögenhetsskatten har höjts, och nukommer en begränsningsregel med retroaktiv verkanatt införas från . Vidare kommer visnart att få ta ställning till förändringar när det gälleromräkningsförfarandet samt att införa en särskilddämpningsregel för att undvika kraftiga höjningar avtaxeringsvärdena. Det har också införts investerings-bidrag för byggande av hyresrätter och studentbostä-der för att försöka få en bättre balans på bostads-marknaden - stöd som jag har noterat att de borgerli-ga partierna till största delen vill avveckla!Som vi har hört här tidigare i debatten, och som viväl känner till, så är samtliga borgerliga partier över-ens om att en begränsningsregel inte ska införas, utani stället ska taxeringsvärdena frysas nivå.Sedan är man inte så överens längre om den framtidafastighetsbeskattningen. Alla skriver att man villreformera dagens system, men deras förslag spretarsom vanligt i olika riktningar, som vi kan läsa i derasmotioner och som vi har hört här i debatten.Jag och många med mig undrar därför hur detkommer att bli med den framtida fastighetsbeskatt-ningen. Hur kommer den att se ut vid en eventuellborgerlig valseger? Jag utgår ifrån att det inte blir enborgerlig valseger, men jag anser ändå att ni ska re-dovisa ett samlat borgerligt förslag till den framtidafastighetsbeskattningen.Vi socialdemokrater är medvetna om att begräns-ningsregeln kommer att öka komplexiteten i skatte-systemet till en viss del och att den ger vissa margi-naleffekter. Vi anser dock att detta måste vägas motdet starka intresset av att lindra de problem som fas-tighetsskatten kan innebära för vissa hushåll. Samti-digt anser vi att tillämpningen och effekterna av be-gränsningsregeln ska följas upp av regeringen.Herr talman! Fastighetsskatten är en del av fleradelar i kapitalbeskattningen och den måste ses i ettekonomiskt helhetsperspektiv. Den ger ca 20 miljar-der kronor som används till vår gemensamma välfärd.Vi socialdemokrater anser att fastighetsskatten skafinnas kvar, men den ska vara rimlig och rättvis ochinte hindra människor med normala inkomster attvälja ett boende i småhus. Därför har vi gjort en radjusteringar av fastighetsskatten och förmögenhets-skatten, och inför vi också en särskild begräns-ningsregel som skyddar just låginkomsttagare sombor i attraktiva områden.Herr talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 81 () re-plik:Herr talman! När man lyssnar på får man nästan tårar i ögonen. Jag har hörtresonemangen tidigare - det är rättvist, det är fördel-ningspolitik osv. Men vad är det som är rättvist omman tvingar folk att flytta från sina bostäder? Detbehöver man inte, säger , för viinför begränsningsregeln. Men den är ju så trubbig!Den går bara in i ett segment när det gäller både fas-tighetsvärdena och inkomsterna, och den skapar demarginaleffekter som har nämnts här.Jag vill fråga två saker.För det första: Man räknar i inkomstunderlagetmed avkastning på kapital utöver fastigheten.Statsrådet sade på den socialdemokratis-ka kongressen att man skulle kunna tänka sig attbanksparande, dvs. , kunde vara en norm när manbedriver privata akutsjukhus.