prot · GO0950 · 2001-01-16 00:00:00 — Kanske idrotten på ett tydligaresätt ska få möjlighet att visa att den är en del av sam-hällsbygget i Sverige.Idrotten med sin fantastiska föreningsstruktur ute ivårt avlånga land är en kraft i tillväxtarbetet som jaghoppas kan ges tillräckligt stöd i departementet. Kan-ske kan ministern här ge exempel på något somförväntas ge idrotten bättre förutsättningar med enflyttning till Näringsdepartementet.Anf. 40 ():Fru talman! Jag får tacka somskrev en klok interpellation i ett mycket viktigt ämne.Det nödrop som vi har hört från sjukgymnaster,skolläkare, idrottslärare m.fl. i skolan tror jag att allavi som är här verkligen tar på allvar. Det är oerhörtviktigt.Vi har hört många vittnesmål om skador på ryggoch nacke, om övervikt, för tidig diabetes, ungdomarsom kanske redan har åldersdiabetes. Jag vet inte omdet har hänt i vårt land, men det har hänt i andra län-der. Det är en tydlig varningssignal om att någontinghåller på att gå snett.Jag tror att väldigt mycket kan tillskrivas den livs-stil som vi har . Det är också väldigt svårt attändra på livsstilar. Det är svårt att ändra dem utan attskuldbelägga människor. Jag tror inte att det är syftet,utan det är ett idogt informationsarbete som måstetill.I interpellationen togs ar-bete upp. Jag tror att gör ettmycket gott arbete. Folkhälsa är ett komplext pro-blem. Det handlar inte bara om att röra på sig. Dethandlar också om socialt ursprung, om olika socialaskillnader och om ekonomiska skillnader. Många avde här sakerna tog t.ex. upp i välfärds-bokslutet och man måste också ha dem med i de härdiskussionerna. Det handlar alltså inte enbart omidrott och att fysiskt röra på sig, utan jag tror att det ärviktigt att ha med även detta i grunden.Jag vill också ta upp det som en tidigare talarenämnde, att vi faktiskt är inne i ett fysiskt aktivitetsår.Det är som har uppdraget. Dettalades en hel del om det . Men jag måstesäga att jag tycker att det är ganska tyst just . Där-för vill jag också fråga : Skulle vi,både riksdag och regering, kunna göra någonting merför att verkligen lyfta fram de här frågorna? Vadskulle regeringen kunna göra? Vad skulle vi kunnagöra, mer än att kanske själva ge oss ut och springaen runda eller något sådant?Vi borde verkligen visa på att vi nu har ett folk-hälsoår, dra fram de positiva sidorna av detta, att detfaktiskt är roligt att röra på sig, att det bidrar till ge-menskap, till en bättre livsstil osv. Vi ska inte skuld-belägga människor, utan ta fram den här positivadelen. Jag tror att det är viktigt att vi även diskuterarden frågan.Anf. 41 ():Fru talman! Det är omvittnat att folkhälsan gårbaklänges. Flera talare har sagt hur det ligger till, att17-åringar har diskbråck. Jag behöver inte göra enlång lista.Det jag funderat lite runt är aktivitetsstöden. Detstår att man beräknar att 290 miljoner skabetalas ut i lokalt aktivitetsstöd. Om inte jag är felun-derrättad bestämdes ungefär 65 miljoner ,resten kommer . Det blir en instabilitet i plane-ringen för verksamheten. Jag undrar: Vad finns detför möjligheter att förbättra detta, så att man verkli-gen vet vilka pengar man har att handskas med? Detär mycket stor skillnad mellan den preliminära sifframan får och den faktiska man får i maj.Man kanske anställer ledare för , och i slutetav har man kanske inte kunnat använda depengar man så väl behövde. Detta skulle jag vilja fåen förklaring till.Vi vet också att vi med tanke på den dåliga folk-hälsan behöver ännu fler ledare inom idrottsrörelsen.De utbildas på ett naturligt sätt inom . harfolkbildningarna fått frysta anslag. Det kommer attvara väldigt negativt för just , som är ett ungtoch nytt folkbildningsorgan som inte har hunnitbygga upp sin verksamhet lika väl som ABF, Vux-enskolan, m.fl., vilket gör att de får sämre anslag. Hurser ministern på det? Finns det möjlighet att få merpengar till att utbilda idrottsledare?Det står också lite grann i svaret från om Allmänna arvsfondens pengar och att densatsning som görs ska förbättra samarbetet mellanidrottsföreningar och skolan. Några föregående talarehar också varit inne lite grann på skolan. Jag anserockså att det framför allt är i skolan man grundläggerintresset för att hålla på med idrott.Vi i vill väldigt gärna ta bort timpla-nerna i skolan för att skolorna ska ha möjlighet attt.ex. satsa mer på idrott. Vi vet att lärarna kän-ner till att det behövs. Då är min fråga till ministern:Diskuterar ni vid era regeringssammanträden till-sammans med bl.a. skolministern hur man kan stärkaidrotten i skolan?Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar allas er uppfattning. Vi harju diskuterat de här frågorna tidigare. Det är oerhörtviktigt att se till helheten, att se sambanden och förståalla de faktorer som påverkar folkhälsan i slutändan.Där är vi nog också överens om att idrottsrörelsen ären sådan viktig faktor och den största mötes-platsen som finns i vårt land för unga och gamla medolika etnisk bakgrund. Självklart kan vi gemensamtstötta idrottsrörelsen att fortsätta växa, att nå än fleroch att lyckas ännu bättre med sitt viktiga arbete.Vi ser oroande tecken . De som är aktivainom en idrott är alltmer aktiva. Man idrottar mycketoch ofta, man gör det regelbundet. Men vi ser ocksåatt det finns alltfler som inte idrottar alls. Det är därfolkhälsoperspektivet kommer in. All forskning visaratt från den dag vi slutar använda bilen till och frånalla möten, platser eller skolor och i stället tar cykelnnågon gång eller går och tar trappan i stället för his-sen har vi som personer störst förutsättningar att ökavår egen hälsa avsevärt. Då är vi inne på att folkhäl-sofrågor väldigt mycket handlar om attityder och omkunskap.Flera av er har kommenterat av resurser och av pengar. Arbetet inomregeringen är uppdelat så att det är som är ansvarigt statsråd för Folkbildningsrådet.Men oavsett om det är eller jag som står italarstolen kan vi inte kommentera eller läggaoss i det beslut som har fattat,därför att deras instruktioner är sådana att de självatar ansvar för den fördelning de föreslår och sedangenomför.När jag blev ansvarig idrottsminister och idrotts-frågorna flyttades från till Kul-turdepartementet, fick jag ofta svara på frågan om detverkligen är bra för idrottsrörelsen. flyttar frågor-na från till Näringsdepartemen-tet. Då kommer frågan självklart igen om det är någotsom är bra för idrottsrörelsen.Jag vill nämna ett bra exempel, nämligen att närman har större förutsättningar att hantera mer pengarfinns det flera områden som tjänar på det. En sådantydlig satsning var den vi gjorde . Viavsatte från det regionalpolitiskaanslaget till en regional ungdomsledarsatsning. Det är15 som vi nu fördelar tillsammansmed och som får en regionalpo-litisk profil. Vi ska göra mer för att stötta ungdomsle-dare runtom i vårt land. Ett av bekymren är att be-hålla ledare för våra barn och ungdomar. Det finnsmånga duktiga ungdomar som är aktiva inom idrotteni dag som vi vill ge förutsättningar att utvecklas ochväxa. De ska vara beredda att ta på sig ett ledarskap.Vi har ett sådant samarbete inom Näringsdeparte-mentet där vi har gjort en regionalpolitisk profil på enidrottspolitisk fråga.Vad kan vi göra mer tillsammans, som MarieEngström sade. Under det fysiska aktivitetsår som nuär tror jag att en viktig roll som vi har som politiker äratt besöka de arbetsplatser och de verksamheter som gör lite mera, just med anledning av att det är detfysiska aktivitetsåret. Jag har själv varit och träffatnågra av dem. Jag vet att har tipspå flera intressanta platser som vi skulle kunna besö-ka, för att ge uppmärksamhet, för att sprida godaexempel och för att ge möjlighet att berätta för andraom arbetet. Jag tycker att vi gemensamt kan ta på ossdetta på våra resor runtom i landet.Birgitta tog avslutningsvis upp frågan omaktivitetsstöd. Där är svårigheten att göra prognoserfrån eftersom det i slutändan handlarom hur mycket vi spelar för. Vi har medvetet gjortlåga prognoser. Vi är överens med idrottsrörelsen omatt göra det. Det får inte bli glädjekalkyler som mansedan förlorar på.Anf. 43 ():Fru talman! Låt mig börja med att tacka för el-dunderstödet från ett flertal ledamöter för att verkli-gen betona den här frågans stora vikt. Det är inspire-rande och stimulerande att så många fler känner attfrågan är viktig. Jag är övertygad om att idrottsmi-nister känner så. Men trots allt trorjag att vi som har yttrat oss här är lite otåliga ochkräver lite mer av regeringen och idrottsministern.Precis som det framgår av går ut-vecklingen baklänges. Trots alla pengar som puttas ini systemet går utvecklingen baklänges. Då måste manvidta åtgärder.Jag ska fortsätta med ett kort citat ur . och skriverföljande: "För att vända dagens trend krävs därför attansvaret inte bara läggs på den enskilde. Samhälletsoch näringslivets beslutsfattare måste ta ett gemen-samt ansvar för att undanröja hindren och i ställetskapa nya möjligheter och nytt utrymme för den en-skilde att röra sig. Det hälsosamma valet måste görasenklare. "Det är därför det är så olyckligt att man drar nedpå stödet till idrottsrörelsens studieförbund. Det ärdärför det är så olyckligt att man drar ned på utrym-met för idrott och motion i skolan. Det gäller ocksåkultur. Jag skulle vilja föra in kulturfrågorna här. Detär lika viktigt för folkhälsan att kombinera rörelse,kulturaktiviteter och hantverk, så att det inte bara blirteoretiska studier i skolan.Jag ställer en fråga till : Utöver derelativt kända saker hon redovisade i sitt interpella-tionssvar, vad är hon beredd att göra mer för att t.ex.stimulera i första hand idrottsföreningar och skolanatt komma närmare varandra för att få fart på mo-tionsaktiviteterna och idrotten i skolan? Där finns detmycket att göra. Är beredd att göramer för att få inte minst de offentliga arbetsgivarnaatt satsa mer på friskvårdsaktiviteter, att få människoratt göra avbrott i sitt arbete för att rörasig mer medvetet?Här i har vi fått en friskvårdskonsulentsom jobbar aktivt. Vi har redan sett goda resultat,både bland ledamöter och bland personal. Det harblivit ökad fart på verksamheten och ett ökat intresse.Jag är övertygad om att vi ocksåkommer att få färre sjukskrivningar bland personaloch ledamöter. Det är av vikt att röra sig mera.Låt mig passa på att säga till atthon är välkommen att själv föregå med gott föredömegenom att på alla möjliga sätt närvara när det svenskaparlamentet bjuder in de nordiska parlamenten till denordiska parlamentsmästerskapen i skidåkning iHögbo . Jag har framfört detta tidigare,men jag vill gärna upprepa för protokollatt vi skulle gärna se att idrottsminister ärmed och är en god förebild.Slutligen vill jag säga något om idrott och elit osv.Elitidrott kan vara extrem, men det finns många id-rottsgrenar som faktiskt stimulerar på bredden. Jagtänker på skidåkning, simning, orientering och löp-ning. De verkligen vinnlägger sig om att få medbreddidrotten i sin verksamhet. Jag tror att det finnsmycket att göra. Idrottsrörelsen är, som vi alla harkonstaterat, vår största folkrörelse på området. Denhar en nyckelroll att fylla för att verkligen få irörelse och sätta friskvårdsåret på kartan.Anf. 44 ():Fru talman! Ministerns lovord för idrotten och id-rottsutövandet är vi naturligtvis helt överens om. Därefterlyser jag lite grann regeringens hanterande avFolkbildningsrådet. Jag vet att det inte går att ha mi-nisterstyre, men regeringen förfogar över författ-ningsinstrumentet. Jag vet att det lär finnas en av-stämningsperiod , och vi vet alla attmed den ordning som gäller är förlorare.SISU är de som kan göra någonting både på breddenoch för eliten i idrotten. Därför tror jag att det vorebra om regeringen tog sig en funderare över detolyckliga beslutet.Vad gäller frågan om departement var det gläd-jande att höra att det kan finnas fördelar med flytt-ningen till . Jag blev lite be-kymrad över om det är fördelar med ett stort depar-tement. Vi får bara hoppas att det inte blir ett sådant iSverige. Det skulle nog inte vara speciellt bra. Omdet nu var möjligt att få fram 15 miljoner extra tillregional utveckling, vill jag lite försynt påminna omatt möjligen kunna göra samma sak med EU-projektmedel. Där är idrotten en del. Sedan finnstillväxtavtalen i de flesta kommunerna. Där kanskedet också går att få in idrotten i högre grad. Jag vet attmånga kommuner har skrivit in det som en utveck-lingsfaktor. Det är kanske något för departementet attfundera på.Slutligen ska jag säga ett par ord om skolan. Jagbeklagar att ministern inte här har kommenterat id-rotten i skolan så mycket. Vi är väl överens om attden har stor betydelse, inte minst för våra ungdomar.Jag efterlyser inriktningen för idrott i skolan. Detvore bra om man i större utsträckning lät bli delaktigt. Man vill gå in, och det finnsledare som kan vara förebilder inte minst för barnen.Det skulle vara mycket roligare att sparka fotboll omortens lokale fotbollsstjärna fick delta som tränare iskolan. Det vore bra om det gick att gå lite längre påden vägen. Det förekommer säkert i några kommu-ner, men det borde förekomma i alla.Anf. 45 ():Fru talman! Jag ska börja där föregående talareslutade, dvs. Vad jag förstår är skolanIngegerd ansvarsområde, men den gri-per även in i de frågor vi diskuterar här. Det är därden grundläggande fostran ges, och det är där detskapas förståelse för varför man ska röra på sig och fådet som en naturlig del i det livsmönster man skaparsig.Vi ska inte bara lägga allt på skolan. Vi ska till-sammans ta ansvar. Barn gör inte som vi säger utande gör som vi gör. Det är väldigt viktigt att vi tänkerpå det i vår livsstil, dvs. att vi också rör på oss ochvisar vägen.Flera talare har varit oroade över att idrottsfrågor-na flyttades till . Jag skulle viljasäga tvärtom, nämligen att jag sätter en förhoppningtill detta. Jag tror att idrotten och idrottsrörelsen del-vis kan vara en motor i regionalpolitiken. Idrott ochidrottsklubbar kan samla människor i många avfolk-ningsorter och göra många bra saker. Detta kan varastarten till någonting. Om inte annat betyder idrottgemenskap, och ur det kan mycket nyttigt växa fram.Jag ser detta som någonting positivt. I det svar somkom från antyddes detta också när detgäller både idrottsforskning och idrottsledarutbild-ning.Jag har en kort fråga till , och denrör inte bara vårt land utan även andra länder: Ärdetta någonting som kommer att lyftas fram underordförandeskapet?Anf. 46 ():Fru talman! Jag tror inte heller att det är någonnackdel att har fått idrotten till Nä-ringsdepartementet, även om det för oss som sitter ikulturutskottet kanske är en nackdel att det är tvåolika utskott. Men jag tror inte att det i förlängningenblir något negativt.Det kanske är aktivitetsstödets osäkerhet som äranledningen till att vi ser så lite verksamhet nu i bör-jan på folkhälsoåret. I , som jag kommerfrån, pratade de om det på radion ochsade att det var en aktivitet i gång. Det kanske kom-mer sedan, när pengarna kommer, ochatt man sätter i gång om man kan få tagi ledare vid den tidpunkten.Jag vill också trycka på , somRoy var inne på, och att det är viktigt attregeringen trots allt försöker påverka när man ser attnågot har gått snett. Ta då kritiken om det blir tal omministerstyre! Något måste hända så att verksamhetenkan växa.Jag fick inget svar på frågan om timplanen i sko-lan, alltså om tar upp diskussionermed skolministern om den här möjligheten för attkunna få mer aktiviteter med idrott i skolan.Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Vi är överens om att idrottsrörelsen iSverige gör i stort sett vad den kan, även om vihar ambitionen att den ska fortsätta att växa och ut-vecklas. Vi är överens om att den görväldigt mycket för att se till att vi både får träffas ochha roligt och får förbättra vår folkhälsa. Vi ska kanskefokusera på vad vi kan förvänta oss att andra ska göraför att göra mera.Arbetsmarknadens parter är självfallet oerhörtviktiga för att ge oss som arbetstagare möjlighet attvia arbetet få förutsättningar för rehabilitering ochminskade risker för arbetsskador men också för attorka mera genom fysisk aktivitet. Där pågår diskus-sioner med andra delar av vårt samhälle för att just hasom målsättning att förbättra folkhälsan på lång sikt.Idrottsrörelsen är en del av det, och arbetsmarknadensparter är en annan del. Vi som politiska partier ochförebilder är på vårt sätt en tredje sådan del.Vi stöttar från regeringen en hel del olika projektsom kan vara förebilder för andra och som kan visavägen. Ett sådant projekt som jag vill berätta om, somvi stöttar via de som vi har avsattfrån Arvsfonden - som fler kan söka, då det finnspengar kvar där - är ett samarbete i Bunkeflo mellanskolan och en idrottsförening. Där gör man så attidrottsföreningen får större möjligheter att komma ini skolans verksamhet för att eleverna ska få allsidigträning, rörelse, motion och mycket annat. Man tittarbåde på fysisk stimulans för att eleverna ska orka lärain mera teori och på vad olika rörelser har för bety-delse för att t.ex. stärka benstommen och mycketannat.Det finns många positiva samarbetsprojekt mellanskolan och idrottsrörelsen. Jag tror att det är oerhörtviktigt att fortsätta att utveckla det, inte minst om viockså har som ambition att få fler aktiva inom idrot-ten, dvs. människor som vi inte når. Vi kan se ide samarbetsprojekt som vi har stött genom Arvsfon-den och som finns i många förorter i storstäder-na att många människor med invandrarbakgrund äraktiva där. Skolan är en naturlig plats att vända sig tilloch samlas på. Skolan är en dörröppnare för nyamänniskor, som kanske annars inte hade gått till enidrottsaktivitet eller en förening.Den schemalagda gymnastiken är en del av detsom ska ge den rörelse och den aktivitet som vi allabehöver, men också de andra ämnena. Via det systemmed skolplaner som finns har kommunernamöjligheter att själva stärka idrotten och rörelsen iskolan. Några kommuner har också tagit vara på denmöjligheten. Idrottsämnet i skolan är ett av deämnen som vi satsar allra flest timmar på, tillsam-mans med svenska och matematik, för att man skaorka med. Det är helt riktigt.Det betyder inte att det är tillräckligt. Vi måstegöra mer också runt skolan, runt skolgården och efterskolan för att man ska få den aktivitet som man behö-ver på olika sätt.Självklart pratar skolministern, socialministernoch jag inom om hur vi gemensamtska kunna ha en strategi som går åt samma håll.Under ordförandeskapet i EU är det två saker somkommer att ta mest tid och som också har påverkatEU-arbetet . Det ena är dopningsfrågor-na, med ambitionen att få fram en handlingsplan motdopning på EU-nivå, men också vårt engagemang iWADA, det världsomfattande antidopningsinstitutet.De frågorna lever kvar. De är inte klara. Där fortsättervi vårt samarbete.Det andra är den fråga som lyfte framväldigt tydligt och som handlar om barn- och ung-domsidrott och det faktum att vi i många länder nuser en klar tendens att de som skriver proffskontraktblir allt yngre. Det handlar om vilka krav det ställerpå klubbar att ta ett långsiktigt ansvar för både idrot-ten och den vanliga utbildningen.Anf. 48 ():Fru talman! När det gäller det som jag tog upp iinterpellationen, som har kommenterats av en deltalare, om att man nu skiljer idrottsfrågorna från folk-rörelsefrågorna i övrigt kan det säkert ha positivaeffekter. Men jag är lite orolig för att man då ocksåskiljer ut de frågorna från det som är viktigt att beto-na, nämligen att folkrörelserna har en viktig roll i dethär sammanhanget - inte minst idrottsrörelsen, somär största folkrörelse. Jag hoppas och utgårfrån att statsrådet gör vad hon kan för att det inte skabli en klyfta mellan Folkrörelsesverige och idrottsfrå-gorna, utan att man är angelägen om att hålla en godkontakt där.Ulrica nämnde . Jaghar också läst om det. Det är ett väldigt positivt pro-jekt. Dessvärre är det ett av de få projekt där man hargjort någonting positivt och fått konkreta resultat. Ettannat är Ängslättskolan i , där man har sche-malagt gymnastik och har fått väldigt posi-tiva effekter . Jag menar att regeringen därhar en nyckelroll att se till att ompröva den rigidainställningen att dra ned på idrott och hälsa i skolannär man vet att det är kontraproduktivt och att detbidrar till sämre folkhälsa på lång sikt.Jag önskar ett klart ställningstagande från UlricaMessing, att hon ska göra vad hon kan i regeringen isamtal med och andra för att setill att öka utrymmet för idrott och hälsa i skolan igen.Det här är så oerhört väldokumenterat. har sagt tydligt att fysisk inaktivitet ärden största enskilda riskfaktorn för ohälsa. Det ärprecis det som man också skriver om på . Det kommer långt före orsaker som rökning,högt blodtryck, högt kolesterolvärde, övervikt ochannat.Därför är det så oerhört viktigt att ta alla möjlig-heter att stärka idrottsrörelsen, att stärka folkhälsanoch att stimulera människor att röra på sig. Då räckerdet inte med välvilja från regeringens sida, när ut-vecklingen går baklänges. irörelse är en jättebra början för att mobilisera Folkrö-relsesverige för ökat motionerande och ett friskareliv, men då får man inte medvetet motverka dettagenom att dra ned på idrott och hälsa och genom attstrypa bidragen till . Jag hoppas och utgår frånatt gör vad hon kan, liksom vi andra,för att ändra på detta.Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Det räcker inte med välvilja, sadeSven . Det är helt riktigt. Men jag vill dåunderstryka att vi inte gör de satsningar på idrottsrö-relsen som vi har pratat om för att vara snälla,utan för att de är oerhört viktiga. De är på riktigt, ochde fungerar. Därför måste vi fortsätta den satsningen.Jag hoppas att fler söker pengar av de arvsfonds-medel som vi nu har avsatt. Jag har försökt annonseraut det i alla möjliga och omöjliga sammanhang ochpå de resor som jag gör; det finns pengar kvar. Vårambition är att få mängder av goda exempel ochmängder av konkreta förslag på hur varje skola kanhitta sitt sätt att samarbeta eller hur varje idrottsföre-ning kan bredda sin verksamhet osv., så att vi så små-ningom inte behöver använda bara ett, som Bunkeflo,utan kanske hundra exempel på att man har lyckatsmed sitt arbete.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.16 § Svar på interpellation 2000/01:131 omDublinkonventionenAnf. 50 Statsrådet ():Herr talman! har frågat migom regeringen är beredd att verka för att ett kom-mande direktiv för att ersätta skautgå från principen att den asylsökande själv får av-göra i vilket EU-land som asylansökan ska inlämnas.Sverige, och andra medlemsstater i EU, är inteodelat positiva till den tillämpning av Dublinkonven-tionen som kommit att utvecklas. Detta i kombinationmed att bl.a. frågor om asyl numera sorterar underden s.k. första pelaren är anledningen till att med-lemsstaterna nu ska omvandla konventionen till ettgemenskapsrättsligt instrument i enlighet med artikel63 (1) (a) i EG-fördraget.En viktig regel för handläggning av asylansök-ningar som fastslagits genom långvarig praxis i deninternationella flyktingrätten är principen om förstaasylland, dvs. att ansökan ska göras i det första landdär tillfälle ges och där förföljelse eller återsändandeinte riskeras. Denna princip har accepterats av såvälSverige som av andra stater som ratificerat . stöderprincipen om första asylland i en rekommendationantagen av , vilkenbehandlar frågan om att flyktingar och asylsökandesom antingen är skyddade mot återsändande eller harfått skydd i ett land sedermera lämnar detta och sökersig till ett nytt.Regeringen ställer sig bakom första-asyllands-principen. Det är viktigt att komma ihåg att det ärindividens skyddsbehov som ska stå i centrum för enhuman flyktingpolitik och inte rätten att själv välja ivilket land man ska söka asyl. Regeringen anser alltsåinte att själva grundförutsättningarna för Dublinkon-ventionen bör ändras.Jag skulle dock gärna vilja ta tillfället i akt att för-klara bakgrunden till och detarbete som planeras på området.