prot · GO09113 · 2001-05-17 00:00:00 — Men jag förmodar att intetycker att det är något fel om monopol är statliga elleroffentliga.Anf. 151 () replik:Fru talman! Jo, det äger nog sin riktighet att viinte ser på offentliga monopol på samma sätt som påprivata, av den anledningen att offentliga monopol,åtminstone hypotetiskt eller teoretiskt, är möjliga attdemokratiskt styra. Där finns det en skillnad.Vad gäller det gamla TV-monopolet hade det jutekniska förutsättningar, som har förändrats, somgör att det inte är vare sig möjligt eller önskvärt attåtergå till den typen av monopol. Det innebär inte attvi kan ta lätt på de nya problemen med privata mono-pol som uppträder i det nya medielandskapet.Anf. 152 () re-plik:Fru talman! Nej, jag tycker inte att vi ska ta lätt påoligopol eller monopol som skapas, oavsett om de ärpå den statliga sidan, den offentliga sidan eller denprivata sidan.Vad menar egentligen med att"demokratiskt styra" i det här sammanhanget? Jagsom har levt i ett underdog-parti under ett stort antalår upplevde ju att den s.k. demokratiska styrningen avdet gamla etermonopolet inte var särskilt demokra-tisk.Anf. 153 () replik:Fru talman! Det finns nog mycket att anmärka påvad gäller det gamla radio- och TV-monopolet. Menpå det stora hela tror jag ändå att man måste betraktadetta som en mycket lyckad modell, även med beak-tande av att små partier ibland kom i skymundan. Detkan man beklaga - även jag tillhör ett parti som engång hade de problemen. Demokratisk styrning närdet gäller public service handlar ju inte om styrning iegentlig mening, utan om att garantera just publicservice-tanken, public service-idén. Jag tycker att vihar klarat det tidigare och fortfarande i väldigt storutsträckning klarar det i det offentliga TV-mediet.Anf. 154 () re-plik:Fru talman! glider över påpublic service-tänkandet i stället för att prata ommonopoltänkandet. På public service-sidan kanske vikan enas till viss del. Men det var inte det som varMats huvudinvändning i debatten.Anf. 155 ():Fru talman! Fria och oberoende medier är enhörnsten i den svenska demokratin. Fria medier fyllerflera funktioner. De garanterar en allsidig bevakningav makthavare och ökar mångfalden av röster somhörs och bildar opinion. anser att medi-epolitikens främsta uppgift är att garantera en fortsattmångfald åsikter och röster genom många olika me-dieföretag samt att stärka den enskilde individensmöjligheter att göra sig hörd och själv välja medie-konsumtion.Förutsättningarna för detta uppdrag ser annorlun-da ut än för bara sedan. Det sättsom vi producerar, förmedlar och konsumerar medierpå förändras snabbt. Den tekniska utvecklingen sud-dar ut gränserna mellan radio, TV, data, tidningar ochtelefon på ett sätt som varken lagstiftare eller medie-företag kunnat förutse bara . Ut-vecklingen ställer stora krav på beslutsfattare attförstå skeendet och att formulera regler som kommeratt fungera också i framtidens medielandskap. Cen-terpartiets mediepolitik präglas av ett starkt försvarför yttrandefriheten och en strävan efter mångfald.En hörnsten för framväxten av den modernasvenska demokratin har varit det starka grundlags-skydd medier och yttrandefrihet åtnjutit. Försvaret fördessa principer måste vara vägledande för mediepoli-tiken också i framtiden.För hela mediemarknaden är ambitionen att tryg-ga en mångfald av röster, företag och sändningsfor-mat i hela landet. Det innebär bl.a. att motverka starkägarkoncentration och framför allt att följa utveck-lingen mot mediejättar, som kontrollerar hela kedjanfrån produktion till konsument.Fru talman! Vi ser framför oss en utveckling därolika medier får samma distributionsform - konver-gens. Det ställer krav på en lagstiftning som är meroberoende av tekniken och som syftar till att utsträckayttrandefriheten till fler. Den tekniska utvecklingeninnebär också nya utmaningar för de "gamla" medi-erna.Flera av de förändringar vi redan sett har kommitsig av genombrott för ny teknik och billigare utrust-ning både för att producera och för att ta emot infor-mation. Frågan är dock om vi inte bara sett början påden här utvecklingen.Genom den snabba utvecklingen på hela tele-kommunikationsområdet och främst informationstek-niken öppnas nya möjligheter för människor att taemot och distribuera information. När alltfler männi-skor blir uppkopplade med snabba förbindelser får demöjlighet att välja mellan ett globalt utbud som äroändligt mycket större än det utbud vi ser , somfrämst skapats genom någon annans urvalsprocess.Alltfler får också möjlighet att publicera sig pånätet. Vi kan tala om att människor blir"prosumenter", dvs. att man både producerar ochkonsumerar information. I sig är det ett stort stegframåt, men man får inte lura sig att tro att det jämnarut möjligheterna att vinna uppmärksamhet i någonstörre utsträckning. Det råder inte alls samma villkorför den 16-åriga hemsidessnickaren som för BillGates. Men i takt med den ökade kapaciteten övernätet handlar publicering inte längre bara om hemsi-dor utan även om möjlighet att sända radio och tele-vision över nätet.I takt med att mer och mer information i olikaformer förmedlas på detta sätt, med samma grundläg-gande teknik, blir det allt svårare att skilja olikatjänster åt. Den lagstiftning vi dock har är inte inågon större utsträckning anpassad efter detta förhål-lande utan är fortfarande inriktad på att man ska kun-na skilja olika former av medier åt främst genomdistributionsformen.Fru talman! Konvergensen möjliggör också heltnya individualiserade distributionsformer. I Sverigeliksom i andra jämförbara länder planeras nu utbygg-naden av mobilt Internet. Genom att kapaciteten blirrörlig kan människor i större utsträckning välja me-dieutbud från en global marknad också utanför hem-met. Möjligheterna är stora, men det finns en uppen-bar risk för en våldsam fragmentering av mediemark-naden.Centerpartiet menar att effekterna av ökad kon-vergens tydligare måste uppmärksammas i lagstift-ningsarbetet och att större hänsyn måste tas till detfaktum att utvecklingen går mot allt större nätkapa-citet också till slutkunden. Ambitionen i ett sådantarbete måste vara att i större utsträckning än i dagjämställa yttranden i olika medier med varandra ochatt därmed öka den reella yttrandefriheten och för-stärka individens yttrandefrihet. IT skapar helt nyamöjligheter för människor att kommunicera och görasin röst hörd alltmer oberoende av etablerade medier.Det är en positiv utveckling, och det ligger i yttrande-frihetens anda att sådana möjligheter bör tas till vara.Därför behövs en ny lagstiftning som möter just dessanya möjligheter att stärka demokratin och yttrandefri-heten hos den enskilde.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till reserva-tion nr 2.Anf. 156 () replik:Fru talman! Jag vill bara passa på tillfället att fåett klargörande från och noterar att är berett att motverka medie-koncentrationen. Ska detta tolkas som att ärberett att stödja lagstiftning som hindrar privata me-diemonopol - lagstiftning av den typ som har föresla-gits av mediekoncentrationsutredningen och som nubereds i departementet? Kommer att stödjaförslag i den riktningen?Anf. 157 () replik:Fru talman! Vi kommer med stor uppmärksamhetatt ta del av det förslaget. Jag tror - jag kan sträckamig så långt - att vi kommer att kunna stötta den delsom berör koncentration av medier.Anf. 158 () replik:Fru talman! Jag har egentligen ingen anledning attfortsätta replikerandet. Jag noterar bara med tillfreds-ställelse att vi förmodligen kan nå en mycket bredenighet i denna kammare om sådana åtgärder. Jag troratt det vore mycket värdefullt om vi kunde lyckasmed det.Anf. 159 () replik:Fru talman! Som jag sade inledningsvis ser vimed förväntan fram emot underlaget, så att vi kan tadel av hur ett sådant förslag kan se ut.Anf. 160 ():Fru talman! Frihet och mångfald är ord som hörintimt samman med , oavsett om det gällermediepolitik eller andra politikområden som kultur,utbildning och vård. har i hög grad med-verkat till att bryta statliga monopol såväl inom ra-dioområdet som inom TV-området. Men för att detinte ska råda något missförstånd vill jag samtidigtpassa på att foga in att vi absolut inte har någontingemot public service - tvärtom. Den ska finnas, ochden ska vara bra. Sedan kan man alltid diskuterainnehåll och utformning.Mångfald är väldigt viktigt i allt liberalt tänkande.Mångfald och valmöjligheter gör livet rikare och fåross att växa som människor.En lång rad folkpartikrav har således förverkligatsunder årens lopp. Dit hör t.ex. tillstånd till reklamra-dio, markbunden reklam-TV-kanal och närradio. Mendet finns fortfarande en hel del att göra. Det är , närvi har också den nya tekniken, som man måste sätta igång på allvar.När det gäller de nya medierna måste vi nu räknaväldigt mycket med Internet. Där finns en uppsjö avsjälvständiga nättidningar. Det märkte vi inte minstnär den nya lagen om personuppgifter kom. Vilketramaskri det blev hos många nättidningsredaktörer!Det finns radiokanaler från alla jordens hörn, ochdet finns t.o.m. TV-sändningar. Det är bra, och detgår inte att stoppa. Det garanterar mångfalden, ävenom vi ibland inte gillar innehållet.Men politiken är på detta område inte teknik-neutral, utan den skapar en rad problem genom ålder-domlig lagstiftning och rester av gammalt monopol-tänkande. Det finns ingen mening med att ha olikaregler för olika distributionsformer för TV t.ex. viakabel eller via radiosignaler i marken. En ny integre-rad teknikneutral lagstiftning på telekommunikations-och rundradioområdet behövs.Det behövs verkligen nytänkande när det gällermediepolitiken i Internetåldern. Vad händer t.ex. medTV-licenserna när vi kan se TV på datorn? Vad är detför vits med reklamfria kanaler om kanalbegreppetsaknar betydelse? Varför fick allra sist av allajämförbara länder fria radio- och TV-kanaler? Varförhar den statliga digital-TV-satsningen varit ettfiasko? Vad händer med det svenska språket och densvenska kulturen när globaliseringen entydigt gynnarengelskan?Fru talman! Ny teknik kommer att inom några årtotalt förändra förutsättningarna för public service.Tendenserna är redan nu väldigt tydliga. Det nya ärteknikneutralitet, för det är snart ingen skillnad mel-lan datorn och TV:n. Vi hör radio på datorn, och vitar emot mejl på telefonen. Därför blir det alltmerabsurt att olika tekniker har helt olika regler.Den audiovisuella industrin är en tillväxtsektor.Sverige ligger långt framme när det gäller telekomoch Internet. När dessa industrier smälter sammanmed traditionella massmedier finns det stora möjlig-heter för svenska företag och för svenska jobb. Mendet kräver också att regelverken moderniseras.Frihetsbegreppet är centralt. En levande demo-krati kräver fri debatt och oberoende nyhetsförmed-ling. Tecken på ökad politisk inblandning i publicservice-företagen är något som vi måste vara mycketobservanta på. Koncentrationen av privat medieägan-de är naturligtvis också en potentiell riskfaktor, menhittills tycks ändå tendenserna ha verkat i motsattriktning. T.ex. har teknikutvecklingen och den ökan-de internationella konkurrensen vägt upp de negativaeffekterna.Fru talman! Utbudet av kvalitet, svensk kultur ochbildning i massmedierna är, menar vi i ,otillräckligt. Det gäller radio och TV. Det gäller film,och det gäller Internet och TV-spel. Det svenskaspråkområdet är litet, och i globaliseringens tid ärprogrammen på framför allt engelska så billiga att delätt tränger ut de svenskspråkiga programmen. Vibehöver naturligtvis förströelse, men om den mer ochmer går ut över fördjupning uppstår problem.Mediepolitiken står inför en mycket spännandeutveckling. Det är en utveckling som vi i riks-dagen inte har kunskap och fantasi för att fullt utkunna förutse. Men låt oss vara öppna för och vak-samma över utvecklingen.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion nr 1.Anf. 161 ():Fru talman! Det här betänkandet, KU18, handlarom massmediefrågor i allmänhet, kanske också om endel teknikfrågor som har med massmediefrågor attgöra samt om politiska riktlinjer.Men det skulle också ha kunnat handla om en frå-ga som lyftes ut av utskottet självt i samförstånd,nämligen en specifik fråga som har med närradion attgöra. Vi konstaterade i utskottet att det s.k. riksförbu-det, som gäller för närradion, och som på försök hartestats på ett annorlunda sätt i nu har ut-värderats av Radio- och . har också lagt fram en rapport. Den rap-porten ligger på regeringens bord, och regeringen harlovat att återkomma med sina slutsatser kring detförbudet . Vi var överens om i utskottet attvila med det här. Därför vill jag säga att det skulle hakunnat vara med i detta betänkande.Medielandskapet genomgår endramatisk förändring, inte bara därför att vi kanta emot fler radiostationer och se på fler TV-kanalerän och inte bara därför att antaletperiodiska tidskrifter, facktidskrifter och gratistid-ningar ökar medan antalet dagstidningar som bär uppdet demokratiska meningsutbytet minskar i ,utan kanske desto mer för att ny teknik förändrardistributionsformerna och produktionsvillkoren för demediala aktörerna.Vi kan skönja skarpa konturer av fenomenet kon-vergens, dvs. sammansmältning av skilda infrastruk-turer, tjänster och teknisk utrustning, likväl som attmarknadens aktörer lämnar sina gamla invanda bran-schpositioner och går in i nya eller förenar nya bran-scher med gamla.Det som har beskrivits i väldigt korta skarpapenseldrag av mig är förvisso dramatiskt, kraftfulltoch spännande för medieforskare att delta i, liksomför alla kommersiella aktörer, oavsett om de heterStenbeck, , eller Berlusconi, som imedieindustrin och i konvergensen har luktat sig tillden nya tidens guldkalv, vilket i sin tur har lockatfram enorma riskkapitalmängder, inte minst frånvärldens samlade löntagarfondspensionssystem.Mediesektorn har aldrig varit hetare än , menjust däri vilar många faromoment. Snabbaste sättet är att nå största möjligaläse-, lyssnar-, tittar-, och användarkrets, oftast medhårt nischade och vetenskapligt fastställda publik-grupper. För att nå det har vetenskapligt utprovademetoder utvecklats i denna bransch, vilket ibland harlett till, precis som sade, för-enklingar, förytliganden, förtingliganden och för-vanskningar, vilket i sin tur naturligtvis riskerar attleda till förljugenhet och kanske fördumning.Det bästa motvärnet mot en sådan tendens är, somjag ser det, att vi ser till att vi har en slagkraftig pub-lic service eller, som vi säger i , en radio ochTV i allmänhetens tjänst som är stark, konkurrens-kraftig och som tar det kvalitativa samtalet på allvaroch är seriös. Det andra mycket viktiga är att den härriksdagen, den här kammaren, ser över regel-systemet, så att vi garanterar mångfald i yttrandefri-heten. Det ska vara rejäla och genomtänkta regler,såsom han som är staty där utanför, , en gång försökte få och fick, och en stark tryckfri-hetsförordning som står pall mot makthavare oavsettom de är kungar, demokratiskt valda eller kommersi-ellt verksamma, och det har vi. Vi har en stark yttran-defrihet och tryckfrihet i det här landet, och vi ska slåvakt om den, förfina den och anpassa den också tillden nya tidens krav. Därför var det intressant att lyss-na på både och närde ändå sade det som inte och Moderater-na ville säga, nämligen att konvergensen och den nyatidens teknik kräver samhälleliga regelsystem.Det är mycket förvånande att ochFolkpartiet ligger kvar och rider nylibe-rala våg som jag för längesedan trodde var överstån-den. bejakar man nya auktionsförfaranden, som juredan har kollapsat i de allra flesta delar av världen.Dessutom försöker man liksom förlöjliga det här meddemokratiskt fattade beslut. Politikerna ska inte läggasig i. Vad sjutton är politiker till för? De är väl ändåtill för att skapa de regelsystem som ett demokratisktsamhälle måste ha för att värna yttrandefrihet, tryck-frihet, demokratiskt samtal och frihet för de mångasom saknar ekonomiska möjligheter men som ska hareal makt. Jag är förvånad över att moderater ochfolkpartister står kvar vid denna 80-talsståndpunkt.Men tack och lov har kristdemokrater och centerpar-tister ändå tagit sig ur den där nyliberala vågen.Jag ska kort kommentera några av reservationer-na. Jag yrkar nämligen bifall till utskottets förslag ibetänkandet, vilket man ju egentligen ska börja medatt göra, och yrkar avslag på samtliga motioner. Jagkonstaterar det mycket glädjande att omvänt sig under galgen och slitit sig ur burentillsammans med folkpartisterna, federalisterna, ochEU-anhängarna . Jag tänkte säga någon-ting skojigt om att ni som är motståndare till allt i EUsäger samma sak som dem. Det var tur att Einarssonändrade sig därför att ett EU-samarbete kräver att viaccepterar att andra nationer också har en mening.Det handlar inte bara om att skapa en hemmafront föratt värna sig mot det amerikanska inflytandet utan omatt värna en egen inhemsk produktion av drama, mu-sik, teater och kvalitativa filmer på det egna språket.Det är självklart att vi ska acceptera ett europeisktsamarbete.Jag ska i stället ta upp digital-TV- och digitalra-diofrågorna en smula. ond-gjorde sig över fiaskot. Hon talade om fiasko. Var det inte så att de här digital-TV-och digitalradiofrågorna förbereddes för första gång-en under regeringen , att de sedan hamnadehos kulturminister och sedermeraeffektuerades av ? Jag tror att det ärmånga kockar som har kokat denna ganska välsma-kande soppa. Vi har ännu inte sett slutet på detta.Digital-TV-kommittén jobbar frenetiskt för att få fartpå utvecklingen och se till att hela nås avdigital TV.I juni månad kommer vi att fatta beslut om Publicservice-beredningens rapport, och då kommer vi attsäga ja till en digitalradiokommitté. För en digitalradiokommitté krävs aktörer från ,naturligtvis från den privata kommersiella lokalradionoch från andra radioanhängare för att utveckla just enoerhört attraktiv radio för hela landet, som dessutomkan bära fram nya tjänster, så att kanske en helt nybransch utvecklas.Varför då förlöjliga det som har skett? Det harkostat en hel del. Man vill t.o.m. påstå att radion harsig sjäv att skylla som inte har insett att framgång fördigital radio ligger i att nå yrkesförarna ute på vägar-na: lastbilschaufförerna, busschaufförerna, taxiförar-na och alla dem som har råd att installera bilradio.Det var så mobiltelefonin började i . Det vartjänstebilsinnehavarna som drog lasset, och det måstede göra också . Man kan inte som första målgruppha dem som lyssnar på finska för invandrare. I så fallhar man sig själv att skylla. Men det går att ändra pådet här, dessa ord yrkar jag avslag på samtliga demotioner som behandlas. Jag tycker att det är väldigtbra att har krupit bort från reservation nr 3.Anf. 162 () re-plik:Fru talman! Låt mig först säga att jag är väldigtglad över att hyllar . Denne var den främste liberala företrädaren fören fri press , och han hyllas väldigtmycket av alla oss liberaler. Men sedan måste jag -ursäkta uttrycket - säga att är uteoch cyklar. Vi har aldrig sagt att vi inte vill ha någonlagstiftning på det här området. Vad vi säger frånFolkpartiet och är - och hänvisar jagdirekt till vår reservation - är att med den utvecklingsom finns på medieområdet kommer de lagaroch regler som är teknikbundna snabbt att bli otids-enliga och motverka sina syften. Därför har vi krav pålagstiftning som ger en frihet för de nya mediernasutveckling.Det ligger ingen mening i att ha olika regler förolika distributionsformer för TV, oavsett om de byg-ger på kabel eller radiosignaler. Därför efterlyser vien ny teknikneutral lagstiftning på telekommunika-tions- och rundradioområdet. Jag tycker inte att det ärså farligt. Tvärtom innebär det att man anpassar sigefter den verklighet som vi kan se och kanske t.o.m.tänker några steg framåt.Självklart värnar vi om både tryckfriheten och ytt-randefriheten. Där tycker jag nog att i alldeles för mycket.Anf. 163 () replik:Fru talman! Ja, det är möjligt att jag tog i lite förmycket. Det ingår i debattkonsten också att försöka fåfram en dialog. Men jag tycker att det är ledsamt attni i har ställt er bakom den moderatareservationen. Det är inte detta som den moderatareservationen i huvudsak handlar om. Den säger vä-sentligen: Aj, aj, aj! Staten ska icke lägga sig i! Nisäger i motionen att det är de fria och kapitalstarkaaktörerna som ska ha fritt svängrum. Dessutom vill niha ett auktionsförfarande även på TV-koncessioner.Ändå har vi sett att auktionsförfarandet för radiokon-cessioner har misslyckats, inte bara i utanfaktiskt runtom i Europa.Jag är förvånad över att , somändå har en socialliberal bakgrund, har hemfallit åtnyliberalismen. Men det kan vi lägga åt sidan.Lars , allas vår tryckfrihetsfader iSverige och tillika liberal, vem hade han att kämpamot? Jo, det var konservativa kungar och makthavareoch adel som försökte stoppa honom, inte arbetarrö-relsen. Arbetarrörelsen ställde sig bakom de här libe-rala idealen. Alla bär vi med oss ideal från den frans-ka revolutionen med allt vad de innebär avfrihet, jämlikhet och brödraskap. Vi bär med oss det iden europeiska kulturen. Så i någon mening är vi allaliberaler. Men vi måste inse att denna frihet, dennajämlikhet och detta brödraskap kräver regler för attskydda så att inte den starke tar över och försvagar demånga. Då får de många reala möjligheter. Där, He-lena , kanske vi skiljer oss åt en smula.Anf. 164 () re-plik:Fru talman! Det tror jag inte alls att vi gör, menjag vill säga att jag nog tycker att jag kan tolka enreservation som jag har medverkat till något bättre änKenth . Jag förstår att in det som han vill läsa in i reservationen, menså var den inte tänkt. Det är helt enkelt en anpassningtill en modern tid som vi efterlyser i den här reserva-tionen. Också omhuldar mycketmångfalden inom medieområdet. Jag vet att KenthHögström är mycket engagerad i de här frågorna, ochdet är jag också, och vi strävar för samma syfte. Menlåt oss då se till att få lagar och regler som passar förden här verksamheten, så att vi får en mångfald.Vi måste ändock konstatera att vi politiker intestyr den tekniska utvecklingen. Det får vi ständigabevis för. Men vi ska underlätta utvecklingen ochförsöka motverka avarterna av den nya tekniken.Anf. 165 () replik:Fru talman! Vem som ska tolka vad kan vi bli tvåom. Låt mig läsa upp en mening i slutet av reserva-tionen: "Must carry-regeln bör därför begränsas tillenbart de licensfinansierade public service-kanalerna." Det betyder att den regel som ska möjlig-göra för kabel-TV-ägarna och nätägarna att ävensända de program som hyresgäster och andra önskarfå ta del av, en must carry-regel som också innebäratt inte bara public service-företagen utan även TV 4ska sändas via kablarna. Varför har vi upplåtit storadelar av fastighetsbeståndet i , tillika allmän-nyttans, till olika kabel-TV-ägare, om det inte är föratt vi skulle garantera en viss mångfald i de hushållsom finns där?Låt mig läsa vidare ur reservationen:"Vidare bör staten genom regionala koncessionerge olika möjlighet att, redan i det analo-ga nätet, börja sända med olika delar av landet somsändningsområden. "Sedan framhåller man att man vill ha ett auktions-förfarande. Vad är detta? Vore det bara en konver-gensanpassad lagstiftning som som är uteefter i modern mening, skulle ni ha ställt er bakomÅsa reservation, som ju de facto handlarom konvergensen. Hon är kritisk mot att , som jag och även varledamöter av, inte kom fram till mer än vad den gjor-de.Men i ett avseende vill jag upplysa . Hon pratade om nättidningar. har lagt fram ett förslag att sådana skakunna erhålla tryckfrihetsförordningsskydd. Jag tyck-er att det är ett fantastiskt stort steg att vi får kanskeflera tusen nya publikationer som lyder under LarsJohan tillkämpade tryckfrihetsförordning.Anf. 166 PER ():Fru talman! Medierna blir en alltmer betydande ivårt demokratiska samhälle. Det kan vi nog alla varaöverens om. Detta sker delvis på bekostnad av vårtpartiväsen, som alltmer förlorar i betydelse. Vi harsjunkande medlemstal i så gott som samtliga partier.Vi har överlag svårare att fånga intresse genom parti-arbete.