prot · GP0913 · 2001-10-17 00:00:00 — De ekonomiska klyftorna inomländerna vidgas. Där fattigdomen växer växer bristenpå kunskap. Där växer desperation som mörka poli-tiska krafter kan utnyttja. För de fattiga människornasdesperation och vad denna desperation för med sigbär den rika världen ett stort ansvar. De allra rikastebär det största ansvaret. Det är bland de fattigasteländerna, med de fattigaste människorna, som despe-rationen växer i form av t.ex. fundamentalism somsedan kan ta sig formen av terror.Fru talman! Vår statsminister harförklarat att han reservationslöst stöder rätt tillsjälvförsvar inom de ramar som folkrätten medger.Men vad anger folkrätten i det här fallet? Sanningenär att den anger ingenting. Folkrätten räknade intemed att det som inträffade, terrorattacken i den11 september, kunde inträffa. Det är bara att lyssnatill vad och har attsäga. Vad folkrätten stadgar blir en tolkningsfråga,och vem tolkar folkrätten? Det gör FN och dess sä-kerhetsråd. Vilka sitter i säkerhetsrådet? Det är ,, , och som ärpermanenta medlemmar. De tunga länderna ärde tre förstnämnda, de som egentligen för krig i Af-ghanistan. är försvagat och har problem iTjetjenien. vill inte riskera sin spirande ekono-miska utveckling.De som sist tolkar folkrätten är de som förkrig och bombar ett fattigt land sönder och samman,och de utgör ett oerhört politiskt tryck mot säkerhets-rådets andra medlemmar. Det är ett tryck som haruppstått som en följd av terrordåden i . Närtolkningen av folkrätten ska avgöras är det inte barafrågan om att lösa en juridisk klurighet utan också enfråga om maktförhållanden och maktpolitik. Då är detinte enbart jurister som talar. Då talar även de somhar makten. En sådan världsordning kan vi inte ha.Jag är inte på något sätt först med att säga det. sade det tillsammans med Ramphal i sinstora rapport till FN . Vi måste haandra maktförhållanden inom FN och inom säkerhets-rådet, där tredje världens länder måste finnas med,kunna göra sina röster hörda och ha ett starkt infly-tande på världens utveckling. FN måste alltså refor-meras, så att organisationen effektivare kan bidra tillatt bekämpa världens fattigdom med andra metoderän att bomba världens fattiga.Anf. 254 () re-plik:Fru talman! säger att FN ska ta led-ningen i bekämpandet av terrorismen. Det har ju FNockså gjort. Dagen efter, , antogsäkerhetsrådet en resolution. Sedan antog man en vecka efter terrorangreppet. Så FN har tagit led-ning och angivit att man ska bekämpa terrorism. Detär ett hot mot internationell fred och säkerhet, och detär i enlighet med detta som vi alla har att agera, in-klusive och Storbritannien.Om är representativ för Vänsterpar-tiet innebär det att menar att man inteska följa FN:s resolution, att den är illegitim. Helapläderingen som gjorde handlade ju omatt inte har något slags moralisktmandat att anta en sådan här resolution. Min fråga tillMurad är nu: Menar - det fram-gick ju klart av hans anförande - att ochandra länder inte ska följa FN:s resolution?Anf. 255 () replik:Fru talman! Jag har inte sagt att vi inte ska följaFN:s resolution. Om Lennmarker lyssnade på vad jagsade skulle han ha hört att det inte handlar om ettland. Jag kritiserar bombningar som inte löser pro-blemet med terrorismen. Det är detta som jag ochVänsterpartiet kritiserar.Anf. 256 () re-plik:Fru talman! och agerar ju ienlighet med FN:s säkerhetsråds mandat - det är förövrigt ett mandat som har upprepats vid två skildatillfällen. Det handlar om att bekämpa den internatio-nella terrorismen med alla medel. Man har uttryckli-gen fattat det beslutet i FN. Då måste vi väl bekämpaterrorismen med alla medel. Särskilt de länder somdirekt har blivit angripna har naturligtvis anledningatt göra det med extra styrka, men det gäller oss allaatt göra det.Menar verkligen att detta inte skaske, utan att denna terrorism ska fortgå? Hur mångaattentat ska då genomföras? Hur många hundratusenmänniskor, kanske miljoner, ska dö genom terrorist-attentaten?Anf. 257 () replik:Fru talman! Vi stöder självklart FN-resolutioner.FN-resolutioner säger inte att man ska använda vålddirekt. Beträffande den rätt till individuellt eller kol-lektivt självförsvar som uttrycks i , GöranLennmarker, är det kap. 7 i stadga 51 som gäller. Därsägs det tydligt och klart enligt , somhar jobbat inom FN-ramen , och Maj BrittTheorin, som har jobbat som FN-ambassadör,att man ska göra detta i direkt anslutning till att manblir angripen av ett annat land - det är inte bara mintolkning. Det är detta som gäller. Man ska alltså integöra detta efter tre eller . sägsdet att man måste gå tillbaka till FN för att ska besluta just om man ska använda våld.Så sägs det, och så säger vi.Anf. 258 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är ganska häpnads-väckande att höra plädera för veder-gällning direkt. Tänk om hade gått in och bom-bat eller gjort någonting sådant ! in-väntade man FN. Man hemföll inte åtvedergällning.Det som folkrätten säger, som jag har lärt mig, äratt rätten till självförsvar icke gäller vedergällning.Rätten till självförsvar handlar faktiskt om att hindranya attacker, eller hur? Det är det som man försökergöra. Det är det som också hargodkänt. Jag skulle vilja ha en kommentar av MuradArtin om hur ni ser på vedergällning. Detta är häp-nadsväckande, tycker jag.Anf. 259 () replik:Fru talman! sitter i utrikesut-skottet och har läst precis som jag ocksåhar gjort. Jag har inte pratat om veder-gällning. Man har rätten att försvara sig i direkt an-slutning till angreppet. Det är detta som resolutionenom självförsvar säger. Det är inte jag eller Vänster-partiet som har sagt att man ska ha vedergällningdirekt. Man säger att det är fråga om självförsvar omman blir angripen av en annan stat. Så har Maj BrittTheorin och tolkat det, och så tolkarockså folkrättsexperten det.Anf. 260 () re-plik:Fru talman! FN:s generalsekreterare ,som också är fredspristagare, står ju fullständigt uppför det som sker. Självklart tycker vi alla att det ärförfärligt. Det är helt klart.Jag skulle vilja ställa en fråga. sä-ger att det finns andra åtgärder att ta till. Det har vihört tidigare. Jag undrar nu: Vilka åtgär-der menar ni skulle göra det möjligt att få fast binLadin för att kunna ställa honom inför rätta? Detskulle vara intressant att ta del av detta, någontingsom är realistiskt och också skulle kunna åstadkom-ma resultat. hade ju full möjlighet attlämna ut honom men gjorde inte det. Därför försatteman sitt folk i den här situationen, där civila offernaturligtvis kommer att krävas. Men bryrsig inte om sitt eget folk ett dugg. Man låter det svältaoch förtrycker hälften av befolkningen extra mycket:kvinnorna.Anf. 261 () replik:Fru talman! skrev vi en motion om Af-ghanistan. Jag har sökt på ordet "" imotionerna för att se om något annat parti skrivitnågon motion om , men vi var det endapartiet som skrev om detta . Jag vet inte hurdet har varit . Vi har fördömt talibanernas regim idenna motion. Titta på den, !Sedan säger att vi alltidmåste välja ett alternativ - antingen krig eller inte,antingen bomber eller inte. Vad är att det enda alternativet som finns är bomb-ningar. Det är det vi säger nej till. Vi säger att det inteär bombningar i första hand som löser problemet. Detfinns flera olika saker. Utökade diplomatiska kon-takter och andra internationella kontakter, internatio-nellt samarbete, effektivt bistånd på en rad socialaområden och polisiär underrättelseverksamhet är pålängre sikt bättre än bombningar.Anf. 262 () replik:Fru talman! Jag vill konstatera att det var ett djuptobehagligt tal vi har hört från . Jagkan också konstatera att om detta är den hållningMurad kommer att inta framöver, och om denär representativ för i stort, kan vi seframför oss att har påbörjat enutrikespolitisk ökenvandring. Man har helt ställt sigutanför, inte bara när det gäller den svenska politikenutan också den internationella. Det finns en stor sam-stämmighet i hur man ska hantera de här frågorna ochen uppslutning bakom FN, och detolkningar som har gjorts. Det är alltså mycket speci-ellt att lyssna på tal här . Jag tyck-er att det är viktigt att få understryka det.Jag har en konkret fråga också. Jag kan inte förståhur de här strukturanpassningsprogrammen kan hanågonting med mångmiljonären bin Ladins terrorist-dåd att göra. Jag skulle gärna vilja att det lite närmare. För mig är det en gåtahur de här programmen i , om de överhuvud taget har hänt där, påverkar detta.Anf. 263 () replik:Fru talman! Det är tragiskt att höra att CarinaHägg, som är socialdemokratisk riksdagsledamot ochbroderskapare, som enda lösning har bombningarnaoch inget annat. Det är tragiskt att höra detta. Det ärbeklagligt att det är bomber som gäller för CarinaHägg, som efter vad jag förstår står på grund.Det är bara att gå till FN och se hur mycket peng-ar FN har begärt för att kunna göra insatser i justAfghanistan. Jag har tidigare räknat upp detta. Manhar inte fått ens hälften av de pengarna. Men rika världen och pengar både till FN och tillatt föra krig. Detta vill stödja. Det finnsinget annat alternativ än bombningar, vad jag förstår,enligt . 264 () replik:Fru talman! Jag tror att inte vill lyss-na till vad vi har sagt från socialdemokraternas sida.Naturligtvis står vi bakom FN:s och dess säkerhets-råds ställningstagande här. Men det finns också en helrad andra punkter. Det är bombningarna som i dagstår i fokus. Det är påtagligt och lätt att åskådliggöra.Men det finns andra saker som vi ska göra nu och pålång sikt och som kanske inte är lika tydliga . Visom är här bör dock ha den informationen att manjobbar med bistånd, underrättelseverksamhet, för-stärkt lagstiftning osv. Det finns många andra delarsom är viktiga för att vi ska kunna bekämpa terroris-men på sikt.Men det handlar inte bara, , om vadvi skulle ha gjort eller vad någon annan skulle hagjort i det förflutna. Det handlar också om vad vimåste göra just . Blicka bakåt kan vi göra för attlära för framtiden, men det hjälper inte i den här situ-ationen för de politiska beslut vi måste fatta här ochnu. Där tycker jag att glider undan sittansvar.Jag vill än en gång konstatera: riske-rar att hamna i en utrikespolitisk ökenvandring meddet tal han hållit här i dag.Anf. 265 () replik:Fru talman! Vi hör det igen: Det finns inget annatalternativ än bombningar för . Det är tragiskt att höra detta från en soci-aldemokratisk riksdagsledamot.Historien är väldigt viktig. Vi ska lära av den. Dåmåste vi också blicka framåt, som sade.I dag har EU, vad jag förstått, beslutat om 63 punkter- jag hoppas att bombningar inte finns med där - föratt bekämpa terrorism. Bl.a. vill man kunna satsaockså på de områden som vi pratade om när det gällerutökat bistånd och att bygga upp Afghanistan.I dag har bara de här bomberna kostat en miljarddollar. Hur mycket skulle vi inte ha kunnat bygga i defattiga länderna, bl.a. , för dessa miljar-der?Anf. 266 ()replik:Fru talman! får det att låta som om visom står bakom FN:s, och Storbritanniensagerande gillar att bomba Afghanistan.Jag vill försöka räta upp den här diskussionen nå-got. Det är klart att det finns många alternativ tillbomber. Det finns diplomatiska möjligheter. Man kanförsöka ordna mötesplatser. Men det finns vissa lägendå den enda utvägen är att gå lite hårdare fram. Dip-lomati bygger ju på att man har någon att resoneramed, någon att sitta vid ett bord och diskutera med.Den möjligheten finns ju inte, eftersom de som age-rade gömmer sig. De är inte öppnaför denna dialog.Då frågar jag: Hur menar och Väns-terpartiet att denna dialog ska gå till?Anf. 267 () replik:Fru talman! Vi har inte talat om bara dialog, barainternationellt samarbete, bara bistånd osv. Men vimenar att våld kommer att skapa våld. Man löser inteproblemen i de här länderna med bomber. Vi har settdetta i andra länder. växer fattigdomen i mångaländer som , och Palestina.Så fort och bombar hejar manpå från vissa delar av borgerligheten. Jag vet inte hurFolkpartiet ställde sig när man bombade utan enenda resolution som stöd. stödde det,men jag vet inte om gjorde det.Anf. 268 ()replik:Fru talman! Jag ska ställa en rak fråga till MuradArtin: Finns det ett läge där man kantänka sig att ta till hårdare tag än diplomati, resone-mang, bistånd osv., dvs. att man måste agera medstyrka och kanske t.o.m. med bomber? Kan MuradArtin tänka sig något enda sådant fall, eller är det heltuteslutet att detta ska kunna äga rum? Var det t.ex. felav länderna att bekämpa med bomber? Finns det över huvud taget något sådant läge,eller är det alltid uteslutet?Anf. 269 () replik:Fru talman! När FN kastade ut var det rätt. Det var inte fel. Det jag kritise-rar är när man därefter bombar utan resolu-tion i FN, utan någonting att stödja sig på. Det finnsingenstans i folkrätten. Det är inget självförsvar.Varje dag bombas . Civilbefolkningen drabbas avbombningarna. Jagvet det.Vi har sett bilderna från . Jag har varitmed om detta. Jag kommer från ett sådant land. Jagvet precis vad bomberna kommer att innebära förcivilbefolkningen.Anf. 270 ():Fru talman! Jag har ibland ställt mig frågan omdet egentligen var så klokt att enligt Daytonavtaletinrätta en särskild republik i Bosnien. Man talade omintegration och att leva tillsammans. Men i ställetökade segregationen. De flesta som på grund av et-nisk förföljelse blev tvungna att fly från sina hem idet som kallas Republica Serbska kan inte åter-vända dit på grund av just sin etniska tillhörighet. Deär inte välkomna tillbaka, även om man har gjortvissa försök att få människor att flytta tillbaka.Många bosnier och andra grupper i det forna Ju-goslavien är internflyktingar och bor på nåder ien bostad som egentligen någon annan äger och ge-nom beslut måste den nu lämnas över till den rättaägaren. Det är i princip bra. Men det är inte bra omdet inte finns någon annanstans att ta vägen för deninternflykting som bor där och blir vräkt. Att varainternflykting innebär att man inte kan återvända tillsin hemort fastän den finns i det land man är medbor-gare i.Enligt UNHCR är de ca 340 000 människor sombehöver skydd. Visserligen är bestämmelserna sådanaatt landet självt ska ta hand om sina innevånare, menom det nu är kaos på olika plan, det inte finns bostä-der och ingen bygger anser jag att av framförallt humanitära skäl måste ta sitt ansvar för de 5 000bosnier som är utvisningshotade från vårt land.Det har vi råd med.Vi kristdemokrater anser liksom UNHCR att in-ternflykt i det inte är ett rimligtalternativ för människor.Man kan ju bara gå till sig själv. Hur skulle detkännas för dig eller mig, som väl bor ganska trygga idet här landet, om tryggheten helt plötsligt försvannoch vi fann att vi var hemlösa flyktingar i vårt egetland? Som i Bosnien skulle då ingen hjälp finnas attfå. Vi kanske skulle få bo på ett lastbilsflak, som endel får göra där, därför att ekonomin är i kaos, bo-stadsbyggandet inte fungerar, är arbetslösa.Man behöver ju bara titta på de hemlösas situationhär i för att få en aning om hur det kanvara att vara hemlös.Fru talman! Beslutet att sända hem de 5 000hemlösa bosnierna måste omprövas. I den gruppenfinns många barn som inte sett mycket annat av livetän ett ohyggligt krigs efterspel.Fru talman! Assyriernas situation har vid åtskilli-ga tillfällen behandlats här i . Jag vill påståatt assyrierna, speciellt nu då världen håller på attpolariseras med religionen i de olika polernas cent-rum, behöver vår hjälp i de religiösa motsättningarsom tycks bli allt starkare i vår värld, i , i Mel-lanöstern.Först och framför allt måste de få sin etniska ochkulturella identitet erkänd. De behöver skydd motövergrepp, så att de kan leva i hemlandet i fred, rooch frihet. Den laglöshet som råder i norra är enskam för FN, under vars beskydd detta område upp-rättades som en för de människor som tidigarehotats till livet av . Men i norra att våld och förtryck utövas och förföljel-se sker utan att förövarna lagförs.I det tysta pågår en omfattande våg av mord, ex-propriation och fördrivning av assyrier i norra eller Talabanis PUK har visatnågot intresse av att komma till rätta med den etniskafördrivningen, utan har snarare aktivt understött den.Det är särskilt anmärkningsvärt att denna etniskaförföljelse kan pågå i en av FN beskyddad zon.Eftersom FN inte verkar vara förmöget att garan-tera assyrierna skydd i den av FN övervakadeskyddszonen i norra bör det övervägas att inrättaen särskilt övervakad zon för assyrierna inom den avFN upprättade skyddszonen i norra innan allaassyrier i området försvunnit.Fru talman! Den situation som världen nu harhamnat i när det gäller våld, terrorism och motsätt-ningar mellan länder och folk är allt annat än ljus. Vihar all anledning att fördöma de terrorhandlingar somUSA utsatts för och som ingen enda av oss kan varasäker på att de inte i en eller annan form ska upprepasoch kanske drabba oss. Men vi som tror på och arbe-tar för demokrati, mänskliga rättigheter och jäm-ställdhet får inte ge upp. Det handlar om vår världsoch våra barns och barnbarns framtid.Ingen enda av oss tycker väl, med tanke på civil-befolkningen, att bombningarna i är bra,utan egentligen fruktansvärda. Men hadesin chans att lämna ut . Men mansatte folkets pris som intet värt i det sammanhanget.Jag är faktiskt lite grann besviken på utrikesmi-nistern, fru talman. Innan bombningarna satte i gångställde jag nämligen en fråga till henne, där jag bl.a.skrev: Om nu verkligen planerar att angripaAfghanistan för att få tag på för attställa honom inför rätta, borde det kunna ordnas enkorridor ut ur landet för framför allt alla de kvinnoroch barn som inte har haft något med talibaner ellerbin och hans terrorgrupp att göra utan tvingatsin i en ohyggligt svår situation. Själva frågan löd: Påvad sätt tänker regeringen förhindra att oskyldigamänniskor dras in i den motattack som väntas bliföljden av det fruktansvärda terrordådet i den 11september 2001?Min besvikelse grundar sig på att jag egentligeninte fick något svar. Utrikesministern, som vanligtvisbrukar ge klara, kloka svar och besked på alla frågor,staplade den här gången bara ord utan innehåll ochmening ovanpå varandra. Något egentligt svar på minfråga fick jag inte.Kan det möjligen bero på att världens olika ge-mensamma institutioner inte lyssnar lika mycket påSverige nu som man har gjort tidigare, och att Sveri-ges främsta företrädare i internationella frågor ocksåkänner sig maktlösa, dvs. att vi inte har så stor påver-kansmöjlighet? Självklart kan vi inte ha lika stortinflytande i världspolitiken nu som vi hade som euro-peiskt ordförandeland, men jag undrar ändå hur detför närvarande är med goodwill i ett inter-nationellt perspektiv. Jag räknar inte med att få svarpå den frågan . Men den är i alla fall ställd.Till sist, fru talman, har tyvärr de skräckbilder ochscenarier som målades upp beträffande hiv/aids till stor del förverkligats.Den hårdast drabbade världsdelen är nu liksom dåAfrika, där mer än 25 miljoner människor bärpå hiv. De som drabbats värst är återigen kvinnornaoch barnen.Kristdemokraterna anser att en förutsättning föratt bekämpa hiv/aids är att kvinnans status höjs, atthon blir jämställd med mannen och att mänskligarättigheter också ska gälla kvinnan och barnen.I den deklaration som FN:s generalförsamlingantog vid den särskilda sessionen omhiv/aids står i texten i paragraf 52 att man "måste gekvinnor möjlighet att kontrollera och fritt och an-svarsfullt fatta beslut i sexuella angelägenheter för attöka deras förmåga att skydda sig själva mot hiv/aids. "Den av FN:s länder antagna paragrafen innebär såle-des att kvinnan fått rätt att skydda sig, men också attsäga nej. Det är bra och angeläget. Men det gällerockså att det ges möjligheter att efterleva den para-grafen om den ska ha någon verkan.Fru talman! Det finns massvis att göra för mänsk-liga rättigheter i vår gemensamma värld. Detta varbara ett litet axplock som pekar på områden där vi harmöjlighet att verka.Anf. 271 () replik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till MargaretaViklund om det hon har tagit upp i den senare delenav sitt anförande. Det gäller den viktiga frågan ger kvinnor möjlighet att skydda sig mothiv/aids, inte minst i Afrika.Där finns en problematik. Vi vet att det finnskyrkliga företrädare som motsätter sig att kvinnornafår denna möjlighet och att man inte tillåter kondom.Jag har försökt föra den debatten med katolska före-trädare i och även med en del andra kyrkligaföreträdare som hyser denna uppfattning. Är Marga-reta beredd att hjälpa till att ta upp detta, inteminst med katolska biskopar och andra kyrkliga fö-reträdare för att få dem att ändra sin uppfattning, såatt de mest utsatta kvinnorna ska få den möjlighetsom vi har i vårt land att skydda sig genom att använ-da kondom i samlivet?Anf. 272 () re-plik:Fru talman! Jag var med på den konferens somFN höll i som just handlade omhiv/aids-situationen i världen. Jag var mer eller mind-re indragen i de här diskussionerna. Jag anser attkvinnorna, var de än finns i världen, ska ha sammarättigheter att skydda sig, vare sig de är i , iAfrika, i eller var de är. Det här måste vi na-turligtvis jobba med allesammans.Anf. 273 () replik:Fru talman! Det är ändå mycket lättare att sägadetta från talarstol och under konferenser.Men är beredd att göra vad en delandra har gjort, nämligen ringa på hos biskop och ta upp frågan med honom och andra ka-tolska präster, med företrädare för , att verkagenom de organisationer som har en konkret påver-kan på situationen bland fattiga människor i ?Är beredd att ta den diskussionenmed de kyrkliga företrädare som förhindrar attfattiga kvinnor får möjlighet att välja bort risken attsmittas av hiv/aids?Anf. 274 () re-plik:Fru talman! Ett kort svar: Ja.Anf. 275 ():Fru talman! Eller rättare sagt: De nya hot som vi iCenterpartiet och flera med oss har varnat för blevverklighet på det mest brutala sättet. Då sattes kam-pen mot terrorismen i fokus, och världens länder gicksamman i FN och dess säkerhetsråd om resolutionersom stöder den kampen. Rädslan för nya attacker ochför mjältbrandsbakterier sätter nu sin prägel på verk-ligheten. På det sättet har terroristerna nått storaframgångar i att sprida skräck och osäkerhet i helavästvärlden.FN:s säkerhetsråd har gett rätten att utövasjälvförsvar mot angreppen. Det ska vara proportio-nerligt och i enlighet med folkrätten. Syftet ska varaatt hindra nya attacker. Det är viktigt med en ständigåterrapportering och att säkerhetsrådet följer utveck-lingen noggrant - vilket man gör - så att de civilaoffren för bombningarna minimeras.Mitt i den här förfärliga processen är det viktigtatt vi nu kan konstatera att väntade på säker-hetsrådet, att inte föll för stämningen av veder-gällning och att inser att efter kri-gets slut måste ha stort stöd för uppbyggnad ochdemokratisering. Landet kan inte lämnas som efterryssarnas ockupation.Samtidigt fokuseras också klyftorna mellan rikaoch fattiga. Här kan man tala om social och regionalklyvning mellan rika och fattiga länder. Fattigdom,förtryck och marginalisering, verklig eller upplevd, ärgrogrund för stöd till terrorism. Det är viktigt attkonstatera att hjärnorna bakom dåden inte bryr sig omde fattiga, inte bryr sig om mänskliga rättigheter ochinte bryr sig om att kvinnor förlorar sina mest ele-mentära rättigheter. De vet att fattiga ochmarginaliserade människor är lätta offer för derasrekrytering, och de vet att det är bland dessa männi-skor som de får stöd i sin hatpropaganda.Världens ledare har fattat beslutet att halvera fat-tigdomen till 2015. Det enda anständiga målet voreegentligen att utrota fattigdomen. Ändå vet vi attsedan beslutet fattades sedan harinte mycket gått åt rätt håll i det avseendet. I mångaländer med aidsepidemi och krig ökar i stället fattig-domen. Människor tvingas lämna sina hem. Föräld-rar, lärare och andra yrkesutövare, som t.ex. jordbru-kare, dör. Maten produceras inte, hungern ökar -vilket FAU har varnat för. Barnen får inte undervis-ning, och gamla mor- och farföräldrar tvingas attansvara för barnen när föräldrarna har dött.Realistiska strategier för att nå målet saknas i stortsett.