prot · GO09104 · 2001-05-04 00:00:00 — Vi frå-gade om det och fick veta att "så och så" många mi-nor har desarmerats. Vi frågade vad det säger om hurmånga som är kvar. Det visste man inte, bara hurmånga som hade oskadliggjorts, men att det finnsmånga minor kvar och att man då berättar för famil-jerna hur de ska bära sig åt.Jag kände då: Hur i all sin dar ska man våga släp-pa ut sitt barn och tala om för det barnet att "så härska du göra för att undvika att trampa på en mina"?Det är en sådan där liten orsak som gör att det kännsatt man inte kan skicka tillbaka folk till det här. Dåkänns det väldigt konstigt att vi gör det bara för någotslags populism, för att få komma i tidningen ellernågonting. Det känns väldigt tråkigt.Anf. 29 () replik:Fru talman! Visst - det finns minor kvar. Detfinns minor kvar i Bosnien också trots att kriget därtog slut . I ett land som har härjatsav krig ser det inte ut som det gör i , och detär klart att det kan kännas svårt för många att åter-vända.Men om nu ochUNMIK, som finns på plats i Kosovo, personal frånSida och frivilligorganisationerna som arbetar därnere säger att det går bra att återvända, är det jukonstigt att de kosovoalbaner som finns i inteska kunna återvända till sitt hemland när andra ko-sovoalbaner som har funnits i andra länder underkriget återvänder till Kosovo. efter krigs-slutet återvände 900 000 människor från flyktingläg-ren i och . Vad är det som är såspeciellt med dem som vistas i att de inte skakunna återvända hem?De som gömmer sig vill inte återvända till sitthemland, utan de vill vara kvar i . Det kannaturligtvis finnas olika orsaker till att man inte villåtervända hem. Många har gjort sig av med sina till-gångar hemma för att få pengar till resan i Sverigedärför att man har trott att det skulle vara lätt att fåstanna i och lätt att få arbete. Men vi har enreglerad invandring, och det betyder att alla inte kanfå stanna - alla som vill får inte stanna.Anf. 30 () replik:Fru talman! kritiserar Center-partiet för att vi för en human och generös flykting-politik. Det var det jag lyfte fram i mitt anförande.Jag sade däremot inte att vi vill ha en fri invandring.Vi tror inte heller att ett litet land som skulleklara av det. Det hänger också samman medSchengenavtal och annat. Det skulle inte gå.Men är vi i en situation där det finns familjersom har otäcka upplevelser bakom sig. Jag har lästflera fallbeskrivningar, där såväl psykologer ochpsykoterapeuter som sjuksköterskor har gjort bedöm-ningen att dessa personer eller familjer absolut inte äri skick att återvända hem till ett land där de inte kanfå den hjälp som de behöver för att komma tillbakatill en dräglig tillvaro. Det är bl.a. det som ligger tillgrund för vårt ställningstagande nu i den situationsom vi befinner oss i.Anf. 31 () replik:Fru talman! Då är det bra. Jag fick det intrycket avBirgitta anförande att man var på glid moten fri invandring.När det gäller kosovoalbaner är det klart att män-niskor som har varit med om krig, som har upplevtkrigets fasor, som kanske själva varit med och somsett hemska saker blir påverkade och inte mår särskiltbra.Vi har haft 4 000 människor som har sökt asylfrån Kosovo. i första hand, ochUtlänningsnämnden i andra hand, har noga prövatdessa ansökningar utifrån de individuella skäl somfinns. Man har funnit att ungefär 1 700 människor harskäl att stanna och att ungefär 800 intehar skäl att stanna.Då måste man kunna lita på att våra myndigheter,som har prövat dessa skäl, har gjort en riktig bedöm-ning och vägt samman allt. Det är naturligtvis svåraställningstaganden och svåra gränsdragningar, men vihar själva beslutat om att vi ska ha dessa myndighetersom bestämmer efter våra lagar och regler vilka somska få stanna här i landet.Anf. 32 () replik:Fru talman! beskyller oss somkommer att yrka på att Kosovoflyktingarna ska fåstanna här eller få fortsatt uppehållstillstånd för att hagjort ett massmedialt utspel. Jag vill klargöra att detinte är något utspel som vi gör just . Det är en be-handling, precis som man gör med alla andra motio-ner. Det är en motion som vi behandlarpå vanligt sätt. Jag förstår inte varför man kallar detför massmedialt utspel och säger att politiker gerflyktingar falska förhoppningar. Det råkar samman-falla med att flyktingar skulle utvisas och att degömde sig. Jag tycker att det är oförsiktigt att anklagafem partier som står bakom ett yrkande precis somalla andra yrkanden som behandlas på vanligt sätt.Det är en annan sak att man ifrågasätter kompe-tensen och undrar om har fattatbeslut på felaktiga grunder. De flesta som har fåttavslag på sina asylansökningar har fått nästan sammasvar. Det betyder att det finns ett svar för alla. Manhar inte gjort någon individuell prövning. Det vi krä-ver är att man ska visa humanitet och att man skapröva skälen en gång till.Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag kallar det för ett massmedialt ut-spel därför att jag tycker att det är det. Den tisdagsom utskottet skulle ha sammanträde kunde man påmorgonen läsa i en av våra stora dagstidningar att dethade gjorts ett folkpartistiskt utspel om att kosovoal-banerna nu skulle få stanna i , för det fannsdet en majoritet för i utskottet. skulle dessa partierta ett initiativ.Vi kom till utskottet. Det fanns inget initiativ. Detsom vi då röstade om var huruvida vi skulle ha ettextra sammanträde , vilket ut-skottet avslog.Sedan kom initiativet, som avslogs av utskottet.Sedan kunde man läsa ett TT-meddelande om attfrågan skulle debatteras och att beslutet skullekomma . Det läser man i tidningen.Nu tror man att man ska få en majoritet för bifalltill denna reservation.Jag kallar faktiskt det för ett massmedialt utspel.Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag håller absolut inte med MaudBjörnemalm. Det är inget massmedialt utspel. Det ären behandling av en motion som ligger sedan i höstas.Det är en behandling som behandlingen av vilkenmotion som helst. Det råkar sammanfalla med attväldigt många flyktingar ska avvisas, men jag tyckeratt det är fel att säga att det är ett massmedialt utspel.Det fanns ett initiativ, och det avslogs av utskot-tet. Det är en annan sak att behandla en motion ochatt ärendet ska gå vidare till kammaren. Vi visste intenär vi väckte vår motion att vi skulle få fyra partiermed oss som skulle tillstyrka den. Vi vet att det finnsen och annan som kan tillstyrka den. Det är därför detblir en annan situation. Det är inget massmedialtutspel.Anf. 35 () replik:Fru talman! Vi har uppenbarligen olika åsikter,och jag, om huruvida det var ettmassmedialt utspel eller inte.Jag har inte fått svar på min fråga om det är till-fälliga uppehållstillstånd även i fortsättningen ellerom det är permanenta uppehållstillstånd som kosovo-albanerna ska ha enligt den reservation som dessapartier har skrivit.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! I råder bred enighet om attmigrationspolitiken ska präglas av respekt för asyl-rätten, humanitet och rättssäkerhet. Likaså är vi enigaom att invandringen till ska vara reglerad. Vihar ett nationellt ansvar för en sådan politik, menäven ett gemensamt europeiskt och globalt ansvar.Den långsiktiga visionen är en värld med fri rör-lighet över gränserna, men vi är inte där . Vikommer att behöva reglerainvandringen till och andra EU-länder. Glo-baliseringen tydliggör skillnaden mellan rika ochfattiga länder, och en oreglerad invandring skulleutsätta både invandrings- och utvandringsländer förpåfrestningar som samhällena kan ha svårt att hante-ra. Man kan inte lösa problem med fattigdom ochbristande framtidstro i världen genom migrationspo-litik.För det behövs en kraftfull politik för internatio-nell solidaritet där flyktingpolitiken utgör en del. Vimåste förverkliga åtagandet om att halvera fattigdo-men i världen till . Vi måste stärka respekten förde mänskliga rättigheterna och fördjupa demokratigenom internationellt samarbete. Vi måste inte minststärka insatserna för att förebygga och lösa väpnadekonflikter.Omkring 10 % av bistånd går till flyk-tingrelaterade insatser. I den mest engagerade svens-ka debatten i flyktingfrågor verkar det som om dennainternationella dimension inte fanns.Att bryta upp från sitt hemland och ta sig till ettannat land är ett stort steg och förenat med stora svå-righeter och otrygghet för den enskilde, oavsett omhon eller han flyr undan förföljelse eller vill kommabort från fattigdom och elände. När de kommer hitska de bemötas med respekt och en asylprocess sominger trygghet. De ska veta att de får en rättvis be-dömning utifrån en tydlig och förutsägbar lagstift-ning. Människor som söker skydd i undanförtryck och förföljelse eller som har andra skydds-behov eller starka humanitära skäl får uppehållstill-stånd i vårt land med allt vad det innebär av rättighe-ter och skyldigheter.De som saknar tillräckliga skäl enligt vår lagstift-ning ska däremot återvända. Det är viktigt för trovär-digheten att de som får avslag på sina ansökningaråtervänder. Om det riktiga i detta ifrågasätts kaneffekten bli att man i praktiken undergräver en flyk-tingpolitik som måste präglas av förutsägbarhet ochrättssäkerhet.Vi kan alla engagera oss starkt för enskilda perso-ner som vi lärt känna och som ska återvända till föross okända förhållanden och till sämre levnadsstan-dard än vi är vana vid. Men om man i varje enskiltfall motsätter sig att personer återvänder måste manockså, för att vara intellektuellt hederlig, försvara enfri och oreglerad invandring , med alla dekonsekvenser det kan ha inte minst för det välfärds-samhälle vi har men också naturligtvis vad gällersocial dumpning, ökade löneklyftor osv.Fru talman! Asylrätten är en hörnsten i vår svens-ka flyktingpolitik. Människor som flyr undan förföl-jelse garanteras skydd i och andra EU-länder.Denna grundläggande asylrättsliga princip bygger påFN:s flyktingkonvention. Det fångar dock inte uppalla de tänkbara situationer då en människa kan vara ibehov av skydd. har därför, i likhet medmånga andra länder, kompletterat lagstiftningen medandra skyddsgrunder. Vi garanterar också skydd tillpersoner som riskerar tortyr, dödsstraff eller omänsk-lig behandling, som flyr undan väpnade konfliktereller miljökatastrofer eller undan förföljelse på grundav kön eller homosexualitet.Sverige är att de få länder i världen som har fört inhänsynen till barnets bästa i utlänningslagen. Portal-paragrafen i utlänningslagen är en viktig markeringoch ger tyngd åt barnets perspektiv. Den har haftbetydelse både för beslut om uppehållstillstånd och imottagande av barn i asylprocessen.Vi har en lagstiftning som står sig väl i ett inter-nationellt perspektiv. Men världen förändras, och detkrävs därför en fortlöpande översyn av reglernaseffekter. Migrationspolitiken är således i ständigförändring. Reformer har genomförts och flera är pågång. Låt mig nämna några:· Skyddet för personer som riskerar förföljelse pågrund av kön eller homosexualitet har aktualise-rats . har gjort en översyn och ut-vecklat riktlinjer för kvinnor i asylprocessen. FN:sflyktingkommissariat anser numera att flyk-tingstatus kan ges till personer som riskerar för-följelse på grund av kön. De globala konsultatio-ner om asylrätten som leds av flyk-tingskommissariatet ska ta upp frågan om köns-relaterad förföljelse. Mot denna bakgrund anserjag att det finns anledning att se över utlänning-slagens bestämmelse om skydd undan förföljelsepå grund av kön eller homosexualitet i syfte attjämställa olika grupper av förföljda.· Arbetet med att befästa rättssäkerheten fortsätter.Den s.k. har utrett hur vi kanstärka legitimiteten inte minst i överprövningen avasylärenden. I fråga om en ny instansordning iutlänningsärenden har regeringen att ta ställningtill två huvudalternativ, nämligen förvaltnings-domstolar eller en specialdomstol. De centralamomenten i reformen är att tvåpartsförfarande skainföras och ökad öppenhet skapas. Frågan beredsfortfarande i , och jag har föravsikt att komma med ett förslag till riksdagenunder hösten.· Inom mottagandet av asylsökande pågår en stän-dig metodutveckling. Regeringen har fö-reslagit att asylsökande barn ska få samma rätt tillförskola, grund- och gymnasieskola samt särskolasom barn bosatta i . Det är viktigt förbarns utveckling att de får full skolgång även un-der tiden de väntar på besked om uppehållstill-stånd.· Anhöriginvandringen står för av dentotala invandringen till . Anhörigutred-ningen kommer att lämna förslag omnya regler för framför allt äldre anhörigas möjlig-heter till uppehållstillstånd alternativt längre vise-ringar.· Såväl i som inom EU diskuteras förutsätt-ningar för ökad arbetskraftsinvandring. Det finnsstarka ekonomiska, arbetsmarknadsmässiga ochdemografiska skäl att diskutera denna fråga när-mare. och Arbetsmarknadssty-relsen har - på regeringens uppdrag - settöver gällande praxis och lämnat förslag på hurman ytterligare kan öka flexibiliteten i regelver-ket.Migrationsverket och har densvåra uppgiften att i det enskilda fallet avgöra om ensökande ska få ja eller nej. Den enskildes berättelse ären central utgångspunkt, och de humanitära skälenbeaktas i vår sammanhållna asylprocess. Statistikenöver avgjorda ärenden visar, i motsats till vad mångaverkar tro, att och Utlänningsnämn-den också i ett mycket stort antal fall har låtit asylsö-kande som saknat skyddsbehov stanna av just sådanahumanitära skäl. är det stora antalet uppe-hållstillstånd av humanitära skäl något som visarbehovet av fortsatta insatser för att korta handlägg-ningstiderna. I många fall uppstår ju de humanitäraskälen under en längre tids vistelse i . Det ärnågot som vi är ytterst angelägna om att komma ifrån.För att kunna fullfölja sitt uppdrag och klara hel-hetsansvaret behöver myndigheterna tillräckliga re-surser både för den löpande handläggningen och föratt kunna utveckla metoder och förhållningssätt i sittarbete. Jag har här med förvåning noterat att de treborgerliga partier vars företrädare nu orsakar bådeMigrationsverket och polisen stora merkostnadergenom sitt agerande i fråga om kosovoalbanernasåtervändande, bygger sina budgetalternativ på attstora besparingar kan göras inom migrationspolitiken.De medel man är beredd att anslå på området svararverkligen inte upp mot de reservationer som är fogadetill dagens betänkande och de debattinlägg som hargjorts . Det är både inkonsekvent och orealis-tiskt.Fru talman! Till kommer 40 000-50 000invandrare . Det innebär att har en stör-re invandring per capita än t.ex. . Men vi harockså en stor utvandring, både av svenska medborga-re som ger sig ut i världen för att arbeta, studera ellerbilda familj, och av invandrare med permanenta up-pehållstillstånd här som återvänder till sina ursprung-liga hemländer. Nettoinvandringen har under de se-naste åren varit 10 000-20 000 , vilket med enliten marginal uppväger den befolkningsminskning viannars skulle ha haft.Antalet asylsökande ökade till ca 16 000- att jämföra med de 12 000 som kom hit året dess-förinnan. De största grupperna bland de asylsökandevar personer från Bosnien ochHercegovina, , varavmånga från Kosovo, samt personer från Irak.Återvändandet till Kosovo har varit i fokus inteminst . Många av dem somfick tillfälligt skydd i i samband med krisenunder 1999 återvände snabbt frivilligt.Andra - ca 4 000 personer - valde att söka asyl. Avdem har en stor andel redan beviljats permanentauppehållstillstånd - nästan uteslutande av humanitäraskäl. De som har befunnits sakna både skyddsbehovoch tillräckliga humanitära skäl ska återvända. Dessakosovoalbaner återvänder nu till ett Kosovo där demed internationellt skydd och stöd har möjlighet attbygga upp sitt land.Kosovo är en av de allra största biståndsmottagar-na i världen per capita. Barn går i skolan och sjuka fårvård. Bostäder repareras och nya byggs, även om enviss bostadsbrist fortfarande råder. Bostadsfrågan ärenligt FN-administrationen i Kosovo inget hinder föratt ta emot de sammanlagt 40 000 människor somväntas återvända från länder i under det när-maste halvåret. Mycket återstår att göra i Kosovo, ochatt återvända till sitt hemland efter ett krig är natur-ligtvis svårt. Men de kosovoalbaner som ska åter-vända löper ingen risk för förföljelse. Det är därförrimligt att de som saknar både skyddsbehov och hu-manitära skäl också återvänder till Kosovo. Detta ärviktigt också för trovärdigheten i vårt arbete på euro-peisk nivå för att få till stånd en solidarisk ordning förtillfälligt skydd i krissituationer.Fru talman! Genom vårt inträde i Schengen-samarbetet uppfyller vi nu den fjärdefriheten inom EU, dvs. den fria rörligheten för perso-ner. Förutom att vi river gränserna mellan våra länderoch utvidgar ett gemensamt område innebär Scheng-ensamarbetet även att invandrare som bor i våra län-der nu får samma rätt som EU-medborgare att resa iEU.Sverige uppfyllde väl alla nödvändiga krav för attfå delta i , men det ställdes kravpå oss att införa ekonomiska sanktioner som en del avtransportörsansvaret. En parlamentarisk utredning hardärför fått i uppdrag att se på hur vi ska leva upp tillSchengenkonventionens regler om transportörsansvarfullt ut. Jag anser att det transportörsansvar som vihar haft egentligen räcker. Men har vi fåttdessa krav på oss. Då gäller det att se på hur vi kanutforma regler som är acceptabla. För mig handlar detframför allt om att kunna undanta alla dem som be-viljas asyl eller uppehållstillstånd på andra grundersamt att kraven enbart ska gälla att upptäcka uppen-bart förfalskade resehandlingar.Fru talman! Inom Amsterdamfördragets kapitelom frihet, rättvisa och säkerhet leder det härhalvåret det omfattande arbetet med att harmoniseraden europeiska asyl- och migrationspolitiken. Minambition har varit och är fortsatt att driva EU-arbetetmed öppenhet inte minst gentemot ochEuropaparlamentet.Under det svenska ordförandeskapet har ävenkandidatländerna alltmer integrerats i EU:s asyl- ochmigrationsarbete. Förutom ett särskilt ministermötemed kandidatländerna har vi i trojkaformat och bila-teralt fört särskilda diskussioner med bl.a. de baltiskaländerna, , och Turkiet.Asylfrågan har stått i fokus i EU-förhandlingarnaunder det svenska ordförandeskapet. Vi har positivterfarit att vår genomarbetade nationella asyllagstift-ning stärker vår position på ett internationellt plan iarbetet för en gemensam europeisk asylpolitik sommåste omfatta både flyktingar och andra skyddsbehö-vande.Som grund för den europeiska asylagendan inled-des det svenska ordförandeskapet med en bredarepolicydiskussion på ministernivå i i febru-ari , i vilken även FN:s flyktingkommissarie del-tog, i syfte att stärka samarbetet mellan EU och FN.Vi kunde då samla den europeiska kretsen om enuppföljning av Tammerfors-slutsatsernas tillämpning,dvs. att den europeiska asylrätten ska vila på en full-ständig och allomfattande tillämpning av Genève-konventionen.Stockholmsmötet följdes upp av ett EU-seminarium om Barn i krig och på flykt i Norrköpingi mars med fokus på att stärka de asylsökandebarnens situation, och jag ser det som en framgång attvi där enades om att på basis av barnkonventionenintegrera barnrättsfrågor i kommande asyldirektivinom EU. Även här kan jag konstatera att protalpara-grafen om barnets bästa i vår nationella lagstiftninginnebär att barnets bästa ska vägas in i alla led avasylprocessen, att den ska ses som en modell för deneuropeiska asylrätten.De svenska EU-förhandlingarna drivs med mål-sättningen att nå fram till gemensamma miniminor-mer på så hög nivå som möjligt. Härigenom kan fleraeuropeiska länders asylsystem stärkas. Målet förkandidatländerna sätts därmed också högt.Längst på agendan har förslaget om tillfälligtskydd i massflyktssituationer framskridit, och jaghoppas att kunna nå fram till en politisk överens-kommelse i denna fråga under ministerrådsmötet islutet av månaden. Som ordförande har vår övergri-pande målsättning med ett EU-direktiv på detta om-råde varit att skapa en ordning som medger omedel-bara insatser för att ge skydd åt skyddsbehövande vidmassinströmning, som den individuellaasylrätten inte åsidosätts. Allt pekar på att dennamålsättning kommer att uppnås och varje skyddsbe-hövande som mottas i ett EU-land kommer att kunnafå lämna in en asylansökan och få den prövad senastnär det tillfälliga skyddet upphör.Villkoren för mottagande av asylsökande medsärskild fokus på barn och andra utsatta grupper är enannan svensk EU-prioritering. Mottagandereglernaskiljer sig avsevärt åt i ett europeiskt perspektiv var-för en harmonisering på hög nivå är av stor vikt föratt få en likvärdig behandling, oavsett i vilken med-lemsstat ansökan sker. Vi har inlett behandlingen avett sådant direktiv under det svenska ordförandeska-pet.Vi ser också över som avgörvilket medlemsland som ska ansvara för prövningenav en asylansökan. För svensk del har konventionenfungerat relativt väl, men den har vissa svagheter,framför allt när det gäller svarstider och möjlighetertill familjesammanhållning.Kommissionen väntas även presenterade centrala förslagen om en gemensam flyktingdefi-nition och kompletterande skydd.Migrationsfrågorna spelar också en växande roll iEU-samarbetet. Regeringen har inom detta områdelagt särskild vikt vid gemensamma regler för familje-återförening. Även rättigheter för varaktigt bosattainvandrare i EU-länderna som ännu inte är medborga-re är av stor vikt, och min utgångspunkt är att upp-rätthålla principen om lika rättigheter. dessa tredje lands medborgares rätt att sökaarbete i ett annat EU-land.Jag har under det svenska ordförandeskapet ävendrivit frågan om att det inom EU utarbetas jämförbarstatistik och gemensamma analyser på migrationsom-rådet. Riktlinjer om det fortsatta statistikarbetet inomEU kommer att antas vid det kommande minister-mötet baserat på ett antal förslag som utarbetatsvid ett expertseminarium.Högnivågruppen för asyl- och migration arbetarintegrerat med EU:s övriga politikområden i linjemed det svenska helhetsperspektivet. Under detsvenska ordförandeskapet har en dialog mellan EUoch de länder som omfattas av högnivågruppensaktionsplaner samt internationella organisationergenomförts.Baserat på beslut att finansie-ra högnivågruppens arbete och de prioriteringar somfastslagits i nämnda dialog inleds nu ett genomföran-de av en rad projekt i ursprungs- och transitländer isyfte att förebygga flyktingskap och stärka de migra-tionspolitiska rättsordningarna. Som exempel vill jagnämna ett regionalt program på västra somSida utarbetat med IOM för att förebygga handel medkvinnor samt söka upp och återintegrera de som redanhar fastnat i de kriminella nätverkens verksamhet.Ett annat program avser insatser för att förebyggasmuggling och handel med ensamma barn i Östafrika.I stabilitetspakten inleds nu ett omfattande samar-bete för att utveckla en migrationspolitisk rättsord-ning i länderna på västra . Detta är en centralinsats i kampen mot brottslighet på migrationsområ-det och människohandel.Fru talman! Inte minst asylpolitiken har en tydligglobal dimension. firar FN:s flyktingkonvention50 år. Med anledning av detta har FN:s flyktingkom-missariat initierat en global konsultationsprocess omasylrätten.Syftet är dels att bekräfta asylrättens grunder, delsatt se om och hur den kan utvecklas ytterligare. Densvenska regeringen välkomnar denna process, varsfinal äger rum i i år.Det är viktigt att vi även fortsättningsvis ser påasyl- och migrationspolitiken utifrån ett globalt per-spektiv. När människor tvingas att lämna sina hem-länder - vare sig det är av politiska, sociala ellerekonomiska skäl - så är de grundläggande orsakernaproblem som vi har ett gemensamt ansvar för. I EU:sarbete med landstrategier för , ochde regionala programmen inom Medelhavssamarbe-tet, med framför allt de afrikanskaländerna samt inom den transatlantiska dialogen in-tegreras och stärks också migrationsdialogen.Fru talman! Frågor som rör asyl och migrationengagerar. I tar sig detta uttryck i krav på engenerös flyktingpolitik och för att enskilda ska fåstanna. I flera andra länder i flyttar i ställetfrämlingsfientliga grupper fram positionerna. Dekänslor som migrationspolitiken väcker måste tas påallvar och diskuteras.