prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:84Torsdagen den 22 marsKl. 12.00 - 17.5719.00 - 22.58Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------1 § Aktuell debatt: De nya förutsättningarnaför den ekonomiska politikenAnf. 1 ():Fru talman! har tack vare tidigare refor-mer och genom den kraftiga konjunkturuppgångenhaft en god tillväxt . Den utvecklingen är påväg att brytas. Internationella och svenska teckentyder på en avmattning. Ingen vet hur djup den bliroch hur länge den kommer att vara.Enligt vår bedömning har regeringen under denhär perioden inte gjort tillräckligt för att förberedasvensk ekonomi för en sådan avmattning. Ni har interustat för uthållig tillväxt.Sverige har fortfarande västvärldens mest kon-junkturkänsliga statsfinanser. har en arbets-marknad och en arbetsmarknadspolitik som gör attdet kommer att bli svårt att få ned den totala arbets-lösheten . Alltfler människor finns i ar-betsmarknadsåtgärder. Det är allt svårare att tillsättalediga jobb. Alltfler människor står helt enkelt utan-för.Sverige har en företagarpolitik som gör att storfö-retagen försvinner och att antalet företagare nu inte ärhögre än det var 1994, och det minskar.Den 17 april kommer majoriteten att lägga framsin vårproposition med inriktningen av den ekono-miska politiken. Presentationen av vårpropositionenär det tillfälle då man kan lägga fram förslag både omomedelbara förändringar och om mer långsiktigagrepp för att hålla tillväxten och jobben uppe, räddastatsfinanserna och se till att vi får en god utvecklingför människorna i vårt land.Det kommer praktiskt taget nya nedre-videringar. Det förändrar inte politiken så mycket föross, men det borde ge majoriteten nya utgångspunkterför den ekonomiska politiken och budgeten.Förhandlingarna mellan regeringen och stödparti-erna pågår för fullt, men de präglas uppenbarligen avsjälvgod tillit till konjunkturen och en huggsexa omnya utgifter. Vi tycker att det är dags för en rejälvårstädning i . Vi kommer i den härdebatten att lämna våra förslag till vad den bordeinnehålla.Anf. 2 Finansminister ():Fru talman! Svensk ekonomi står stark. 90-talskrisen har tack vare svenska folkets uppoffringarförbytts till en utveckling med god tillväxt, halveradarbetslöshet, stigande sysselsättning, låg inflation ochett överskott i de offentliga finanserna. Tillväxten harunder legat mellan 3 ½ % ochdrygt . Det är historiskt mycket höga nivåer somman får gå tillbaka för att hitta parallellertill.Precis som har uppmärksammat skernu en viss avmattning i den internationella konjunktu-ren, framför allt i . har haften tillväxt på , och många bedömare tror nuatt knappt når tillväxt och kan-ske t.o.m. får en viss ökning av arbetslösheten.I har ekonomin gått på tomgång sedan långtid tillbaka och man har en mycket låg tillväxt. Därhar återgått till sin nollränte-politik.Samtidigt finns det goda skäl att tro på en godfortsatt utveckling i den europeiska ekonomin. Ut-sikterna för en stark fortsatt utveckling är goda i fler-talet länder i , däribland . Tillväxten iEU-området väntas bli strax . Myckettyder därför på att det är som tar ledningeni den internationella ekonomin. Det sker i så fall intelång tid efter det att EU lade fast am-bitionen att bli den mest dynamiska delen i världse-konomin , som ju är själva temat för dettoppmöte som inleds här i Stockholm.Många ställer sig mot denna bakgrund nu fråganvad den internationella ekonomiska avmattningenframför allt i och kommer att betyda förSverige. Regeringens bedömning har varit att denkommer att innebära att svensk ekonomi nu går in ien lugnare men också mer normal konjunkturfas.På flera sätt är en viss avmattning inte överras-kande. Tvärtom kan det konstateras att faran för enöverhettning i ekonomin minskar med den anpassningsom nu sker. Alternativet hade naturligtvis varit riskerför inflation och exempelvis risker för att en pressadarbetsmarknad hade lett till stora flaskhalsar inommånga sektorer.Förutsättningarna för en långsiktigt hållbar tillväxti utan tvära kast kan därmed stärkas. Vi kanse positiva tecken bl.a. i lönerörelsen som hållersig inom, tycker jag, mycket rimliga nivåer. Det ska-par samhällsekonomiskt en god förutsättning för attvi ska få en balanserad utveckling och bra reallöne-ökningar för löntagarna även i fortsättningen. Vi hadeunder andra halvan av reallöneökningar istorleksordningen , som man också får gåtillbaka för att se dess like.Min bedömning är att de nya internationella förut-sättningarna, framför allt den amerikanska ekonominsnedgång, gör att vi i kommer att hamnapå en tillväxt , som många andra också hargjort prognoser kring. Därmed kan man säga att vigår från ett extremt gott konjunkturläge till ett mernormalt konjunkturläge.Det mycket goda som vi har bakom oss får intedölja det faktum att en tillväxt kring fortfarandeär en mycket hög tillväxt. Låt mig påminna om attden genomsnittliga tillväxten 1975-1995 var knappt2 %. Och så sent som , under rege-ringen Bildt, hade vi inte ens nolltillväxt. Då hade viminus i tillväxten i svensk ekonomi.Låt mig ge några exempel på vad som har gjortsunder de här åren för att skapa den situation som vihar . Det kan vara viktigt som bakgrund för denfortsatta debatten.De offentliga finanserna är sanerade. kon-staterade så sent som att Sverigeär det land i världen som har uppnått denstörsta strukturella förbättringen av de offentligafinanserna, motsvarande av bruttonational-produkten. Det är ett konkret resultat på strukturellaförbättringar i stället för de allmänna ordalag somofta förs fram från borgerligt håll om behovet avstrukturreformer. Jag ska senare återkomma medexemplifieringar på vad jag tycker är mycket negativastrukturreformer som föreslås från borgerligt håll ochsom skadar vår ekonomi.Den framgångsrika saneringen av ekonomin hargett oss möjligheter att investera för framtiden. Ge-nom att vi betalar av på statsskulden blir vi mindresårbara i nästa konjunkturläge.Vi har också gjort stora investeringar i viktiga ut-bildningssatsningar, från till den om-fattande studiemedelsreformen och 100 000 nya plat-ser på högskolor och universitet. Det stärker Sverigeoch ger oss en ökad konkurrenskraft i europeiskt ochinternationellt sammanhang. Det är en god illustrationpå sambandet mellan tillväxt och rättvisa.Vi har infört en ny budgetprocess med saldomåloch tak för de offentliga utgifterna. Genom att vi allaår har klarat de mål vi har satt upp har vi ocksåskapat en buffert för att möta en nedgång i ekonomin,som vi har ett förtroende som har stärkts förden svenska ekonomin.Vi har minskat de offentliga utgifterna som andelav bruttonationalprodukten från i början på90-talet till förra året.Vi har skapat en pensionsuppgörelse som skaparen stabilitet och som många andra länder i Europagärna vill ta efter.Vi har en oberoende riksbank med inflationsmål.Förra året var det bara som hade lägreinflation än 1,3 %.Det har varit och som se-dan en bra tid tillbaka har haft de lägsta inflationssiff-rorna. Den låga inflationen ger goda förutsättningarför näringslivet och goda reallöneökningar för lönta-garna. Förutsättningarna för att även i fortsättningenha en låg inflation är goda.Fru talman! Det råder ingen tvekan om att svenskekonomi håller mycket hög internationell klass.Men dagens goda läge är ingen självklarhet och haraldrig varit det. Från oppositionen har hela tidenenträget sagts att den socialdemokratiska regeringenkommer att misslyckas. sadeoppositionen att vi aldrig skulle lyckas vända ekono-min. Först gällde det de höga budgetunderskott somde borgerliga lämnade efter sig. Sedan sade mansamma sak om tillväxten. Det skulle aldrig gå att fåfart på om man skulle tillämpa derättviseprinciper som regeringen och samarbetsparti-erna utvecklade.När det gäller arbetslösheten ifrågasattes 4-procentsmålet av borgerliga partier, inte minst avLars i denna kammare när han sade att detvar lika troligt att vi skulle nå ned till 4-procentsmåletsom att böckling skulle bli världens favoritmat. Detskulle vara intressant att få en närmare förklaring påhur det där sedan utvecklades.Det är ett faktum att står väldigt starkt idagens ekonomiska situation. Jag hoppas naturligtvisatt det toppmöte vi har framför oss de närmaste da-garna också ska bli en illustration av att , EUoch är berett att ta den ledning i den interna-tionella ekonomin som vi har alla goda förutsättning-ar för.Vi har ett sådant budgetöverskott att vi kan ståemot de försvagningar som exempelvis den ameri-kanska ekonomin kan komma att medföra. Vi hargoda makroekonomiska fundamenta, vilket också göratt vi står väl rustade. Jag hoppas att vi, när vi om enmånad ungefär får en debatt i denna kammare omvårpropositionen, ska kunna visa att tillväxten ochrättvisan, som har varit de ledord som vi har haft i vårpolitik, kommer att kunna följas upp genom att det nufinns utrymme för att låta tillväxten och rättvisanockså resultera i reformer med rättvisetema för fram-tiden.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! Jag försöker alltid få ned höjden påden här talarstolen, men det går visst inte längre än såhär.Jag sade att det är dags för en vårstädning. Närman ska städa måste man börja med att kolla hur detegentligen ser ut så att man vet om det är dammtrasaneller röjsågen man ska ta fram. Vi verkar ju vararelativt överens om verklighetsbilden när det gällerdet som ligger långt bort från . Men någon-stans är det så att ju närmare vi kommer desto merolika uppfattningar har vi om hur städområdet egent-ligen ser ut.Europa tar ledningen, säger . Ja,det är mycket bra att vi har haft en ökad avregleringoch en öppning av ekonomierna inom EU. Men deeffekterna kommer först . De kommer troligeninte att ha så stort inflytande just . och alla andra bedömare reviderar hela tidenned sina prognoser. Det är inte jag som är någondysterkvist utan jag försöker komma på hur man skalösa uppgiften. kom t.ex. konjunk-turbarometern för industrin, som visar på fortsattavmattning i den svenska industrikonjunkturen. Hus-hållen är mer pessimistiska. Konsumtionen går kraf-tigt ned och man kommer förmodligen att öka sittförsiktighetssparande.Sysselsättningen har inte drabbats. Det är mycketbra. Men varslen ökar snabbt. Det tycker jag är oro-väckande. Halveringen av arbetslösheten - ja, det varju den öppna arbetslösheten det gällde. Och det varinte särskilt uthålligt. Ett kvartal lyckades ni med erböcklingpolitik. Fast antalet nya platser har ökat ärdet allt färre som tillsätts. Det visar att arbetsmarkna-den nu inte alls fungerar så bra som den borde. Detkommer som vanligt att drabba dem hårdast som stårlängst bort. Det kommer att drabba dem hårdast somhar svårast att klara det.Sverige har varit mycket beroende av internatio-nella företag. Det har varit mycket bra för oss. Mendet starka storföretagsberoendet är ett stort problem.Sverige kan inte stå och falla med . Lösning-en är inte att driva ut de sista storföretagen ur landetutan att ge goda förutsättningar för små företag attleva och växa. Antalet företagare minskar i dag.Statsfinanserna är fortfarande väldigt konjunktur-beroende på grund av våra höga skatte- och utgiftsni-våer. Jag tycker inte att jag riktigt hör att finansmi-nistern verkar vara medveten om det problemet. Ävenhär är det ju så att när panikåtgärderna sedan kommerär det de svagaste som drabbas hårdast. Det har vi settprov på så - antingen det gäller demest utsatta i vårt eget land eller fattiga människor itredje världen när man panikartat drar ned på bistån-det.Fru talman! säger att vi går in iett mer normalt förlopp. Och det är klart; normalt harju tydligen varit att det ska gå lite sämre för Sverigeän det gör för jämförbara länder. Jag tycker inte attdet är någon bra målsättning. Likaså verkar det somatt man fortfarande från majoritetens sida är inne pådet här önsketänkandet att det inte är någon riktigavmattning utan bara det här som piloterna göribland, en touchdown. Sedan flyger de upp igen. Menvi kan inte planera för en sådan ekonomisk situation.Det behövs utgiftsbegränsningar på en rad områ-den för att hålla tillbaka en försämring av de offentli-ga finanserna. Ett antal socialdemokratiska favorit-projekt måste omprövas. Jag tycker att det är dags attkoppla på centraldammsugaren nere i . Detgäller t.ex. det mesta av bredbandsgrävandet, de lo-kala investeringsprogrammen, Östersjömiljarden ochden misslyckade storstadssatsningen. Arbetsmark-nadspolitiken måste helt läggas om. Privatisera AMSarbetsförmedlingar och ge resurserna och möjlighe-terna till dem som faktiskt ska in på arbetsmarknaden.Det behövs en politik som kraftfullt går in för att ipraktiken förbättra villkoren för företagande. Detbehövs inte mer prat i ett pratdepartement. Det be-hövs konkreta förändringar.Vi måste göra något för att få stopp på den okont-rollerade ökningen av sjukskrivningarna. Det är entragedi för de människor som drabbas, men det kom-mer också att äta upp en massa andra angelägna ut-gifter. I går kom det nya larmsiffror igen. Det behövsen rejäl socialförsäkringsreform och det behövs enomläggning av arbetslivet så att människor kan fåmer makt över sin egen arbetssituation.Vi behöver sälja ut de statliga företagen och sänkastatsskulden för att därmed få lägre ränteutgiftter.Fru talman! För är skattesänk-ningar en restpost som man får se hur liten eller storden blir när man har räknat med allt annat. Men detbehövs en skattereform för en ny tid. Det måste lönasig att arbeta, spara och ta risker.Det är också så att vi behöver få mer valuta förvåra skattepengar. Ett mycket konkret exempel på detär skolan. Det krävs en helt ny skolpolitik. Sverigelägger faktiskt ut väldigt mycket pengar på skolan,men det går inte tillräckligt bra för verksamheten. Desom drabbas hårdast av dagens skolpolitik är de barnoch ungdomar som behöver skolan allra mest. Det ärett hårt och kallt samhälle man skapar med en sådanskolpolitik.Vården och omsorgen måste förnyas. Nya lös-ningar gör att vi kan få mer valuta för våra pengaroch också att det kan bli en bättre arbetssituation. Detvore faktiskt en verklig jämställdhetsreform.Vi behöver en miljöpolitik som satsar på de storamiljöhoten. Vi behöver en rationell energipolitik. Vimåste angripa de gränsöverskridande miljöproblemenpå EU-nivå i stället för att ägna EU-arbetet åt heltandra saker. Det behövs satsningar på forskning,kvalitet i den högre utbildningen och avregleringarför att ge oss vanliga människor större frihet menockså för att ekonomin ska fungera bättre.Ett antal steg kan tas på nu i hel-gen, och jag tycker att den mest uppenbara reform-kandidaten är EU:s jordbrukspolitik. En reformerad,billigare, jordbrukspolitik är bra på alla sätt och vis.Det är faktiskt också bra för statsutgifter.Fru talman! Det har gjort väldigt bra under de se-naste tio tolv åren men det är inte nog. Och man görallt sådant så motvilligt. Det är dags för vårstädning.Det är inte alltid så roligt. Men det blir fint när det ärfärdigt.(Applåder)Anf. 4 ():Fru talman! Finansministern inledde med att viljapeka tillbaka i tiden, som han gör så ofta. Jag villgärna säga att man inte behöver gå tillbaka för att finna höga tillväxtsiffror i svensk ekono-mi. Man kan gå vidare 94-95 och se resulta-tet av den borgerliga regeringen. Jag säger inte attBosse ska lära sig alltför mycket av detta,men han ska kanske vara lite mer försiktig med sinhistorieskrivning i den mån den faktisktbetyder något för hur vi betraktar den framtida politi-ken.Fru talman! Det finns tre saker som måste sägastill regeringen i dag.För det första: Låtsas inte som om ingenting harhänt. Högkonjunkturen är nu över, och det ställerkrav på att utgiftspolitiken ersätts med en reformpoli-tik som stärker tillväxtkraften.För det andra: Förväxla inte de gångna årens hög-konjunktur med er egen ekonomiska politik. Det ärnämligen inte är er politik som har gett fler jobb utandet är konjunkturen.För det tredje: Lägg samarbetet med Vänsterparti-et och åt sidan, eftersom nu intebehöver en politik där man tävlar om att öka de of-fentliga utgifterna, utan nu behövs en politik där vitävlar om att stärka förutsättningarna för nytt företa-gande och nya jobb. Och det kommer ni aldrig attklara med dessa partier.Fru talman! Att i denna situation låtsas som omkonjunkturförändringar inte betyder så mycket ochdärmed låta utgiftspolitiken fortsätta som om ingen-ting hänt är ansvarslöst. Kanske är det så att vi nu serhur prognosinstitut efter prognosinstitut mjuklandarsina prognoser allt medan detta leder till att hårdland-ningen blir en större och större risk ju längre rege-ringen dröjer med att lägga om sin politik.Det är viktigt att ha klart för sig att de gångnaårens framgångar i svensk ekonomi inte har varit ettresultat av den politik som har förts i form av ökadestatliga utgifter och höjda skatter utan har inträffattrots detta genom en unikt lång internationell hög-konjunktur. Men ert skryt över högkonjunkturen harlett er till att tro att det inte behövs någon politik föratt öka förutsättningarna för tillväxt i hela landet och ialla samhällssektorer.Fru talman! Vi har sedan1994 haft en statlig utgiftspolitik som har inneburit attstatens utgifter, räntekostnader undantagna, har ökatmed . har där-med också en större konjunkturkänslighet än vihade i början av 1990-talet.Men vi har också en större arbetslöshet än i någontidigare högkonjunktur. Och det var nog ingen somkunde höra någon reflexion eller tanke om detta närfinansministern presenterade sin syn på det ekono-miska läget. När jag i höstens budgetdebatt påpekadeatt vi nu hade högre arbetslöshet än i någon tidigarehögkonjunktur i modern tid så skrattade finansminis-tern bort detta. har AMS-chefen konstate-rat samma sak. Vi har den högsta arbetslösheten nå-gonsin i en högkonjunktur, oavsett om man bararäknar de eller om man räknar alla som ärarbetslösa, vilket är nästan 16 %.Visst har antalet jobb ökat under högkonjunktu-ren. Men, fru talman, jag kan aldrig upphöra att för-vånas över alla som förvånas över att det går bättrenär det går bra och sämre när det går dåligt i ekono-min. Den avgörande frågan är ju inte om jobben blirfler i en högkonjunktur utan om de ökar så mycket går starkare in i en vikande konjunktur. Läget är att vi skulle behöva nästan 400 000 fler jobbför att nå upp till den andel sysselsatta som vi hade1990.Men inte nog med det, misslyckandet är större änså. Om vi tar hänsyn till de ökade sjukskrivningarnapå svensk arbetsmarknad som drabbar enskilda män-niskor hårt så har andelen sysselsatta i faktiskt arbeteinte ökat med en promille . Sjukskrivning-arna har fördubblats, och jobben har blivit fler. Mensjukskrivningarna har ökat så snabbt att vi intehar en promille större andel sysselsatta i faktiskt ar-bete.Jag skulle vilja säga följande till så att inte böcklingen fastnar i halsen.Den grundläggande frågan är hur vi har ökat för-mågan att inkludera alla i arbetsmarknaden och att setill att alla kan ge sin del till skapandet av välfärdmen också hur vi kan skapa en ökad produktionstill-växt.Det tredje som jag sade till finansministern var:Lägg samarbetet med antipartierna åt sidan, därför attSverige nu behöver en andra reformvåg.Jag tycker att det var bra att skrötöver de reformer som genomfördes under 90-taletunder borgerlig ledning. Men ta då också ledning avdetta. behöver vi nämligen reformer inom arbets-marknaden som öppnar upp för större flexibilitet, somtar vara på allt vad privat arbetsförmedling kan inne-bära, som öppnar upp för företagande inom sjukvårdoch utbildning, så att dessa verksamheter blir dyna-miska delar i ett växande kunskapssamhälle. Starta enreformering av socialförsäkringssystemet i pensions-reformens efterspår, så att vi kan få samma trygghetoch stabilitet både för enskilda människor och församhället. Och sänk skatterna, och börja med det nu.Jag tycker att det är lustigt att se hur en allt störredel av världens bedömare ser det stora hoppet i deamerikanska skattesänkningarna. Låt oss se till att nusänka skatter i så att vi kan hoppas på enbättre dynamik, inte som en restpost utan som enaktiv och offensiv politik. Detta måste göras i vårpro-positionen.(Applåder)Anf. 5 ():Fru talman! Det här debatten har begärts på grundav oro för att ekonomin ska gå sämre. Vi kan nogvara eniga om att vi ska ha en hög beredskap för attkunna vidta motåtgärder om det skulle bli så. Ochkanske bör vi sänka sparmålet om det inte vän-der. Vi kan behöva ta upp den här frågan redan ivårbudgeten, och förhandlingarna är nu på väg in i ettavgörande skede. Jag ska nämna några saker som vi iVänstern driver särskilt hårt.Kommuner och landsting ska ges ökat finansielltsvängrum så att skolan, vården och omsorgen får rådatt rekrytera mer personal och förbättra arbetsmiljönför att få ned den alarmerande höga sjukfrånvaronoch höja lönerna. Kvinnor tjänar genomsnittligt4 mindre än männen. Om lönernahöjs inom de kvinnodominerade yrkena med i ge-nomsnitt utöver det som för-handlas fram i nu pågående avtalsrörelse så blir total-kostnaden ungefär 10 miljarder kronor.Det är också nödvändigt att höja a-kassan. Detgäller permanenta höjningar av både tak och golv, såatt också arbetslösa får del av de höjda realinkomstersom finansministern talade om här . Våra förslagpå det området kostar netto ungefär 4-5 miljarderkronor.Har vi nu råd med detta? Ja, när om inte nu? Detberäknade sparöverskottet i den offentliga sektornligger nu på uppåt nivån 300 miljarder under de när-maste fyra åren, motsvarande perinvånare. Drygt hälften av detta går åt för att amorterapå våra skulder. Det måste väl ändå räcka GunnarHökmark, som vill att vi ska bryta samarbetet?Bo Lundgren sade att ni mode-rater hade en politik som skulle nå målet att brutto-skulden skulle vara av BNP , alltså nästaår. Vi passerade denna moderata drömgräns redanförra året i samarbete mellan Socialdemokraterna,. Och nettoskulden bliri år negativ, dvs. att vi får en offentlig nettoförmö-genhet. Kan inte möjligen kosta påsig lite beröm, ett par ord av erkänsla?Det viktigaste för att långsiktigt klara sunda of-fentliga finanser är en hög nivå på sysselsättningen.Glädjande nog kan vi nu hoppas på att klara målet att80 % ska vara sysselsatta . LO har föreslagitatt vi höjer ribban till utan att precisera årtal.Kanske ska vi pröva det mångomtalade ,dvs. Det blir svårt, men detär nödvändigt.Vi har inte råd med ett bakslag . Fortsatt upp-gång för sysselsättningen måste sättas som överordnatmål. Det handlar också om förtroende för politiken.Om vi alla nu ägnar oss åt dystra profetior finns enrisk att de blir självuppfyllande, att svenska folketinte vågar investera i framtiden.Jag tycker kanske att de borgerliga partierna harett särskilt ansvar att lugna alla som mer ellermindre frivilligt blivit aktieägare. Det var ju ni somövertalade en motvillig socialdemokrati att accepteradet nya pensionsvalet. Var är nu alla dessa profetersom talade om lyckan att få välja och om aktier somden bästa sparformen? Men jag hyser ingen skade-glädje. Däremot förväntar jag mig några nya idéer.Ska man städa, sade , så måste manlära sig hur verkligheten ser ut. Och det kan jag juhålla med om. Men den borgerliga politiken är ju baraett plagiat av alla dessa högerekonomers idéer som dehar hämtat från och EU. Kan det verkligenvara så att man vet bättre hur dammet fördelar sig häri om man sitter nere i eller ,? Det kan jag inte tro. Eller anser ni attEMU-medlemskapet ska klara den här skivan?I den ekonomiska debatten sadeLars att det kommande utanförskapetskulle skada vårt land. Låt oss anta att han hadeövertygat oss då och fått med oss i EMU. Hur hadeläget då varit? Vi hade fått en svagare valuta undertoppen av högkonjunkturen och starkare valuta dåkonjunkturen började vika. En knytning till euronhade förstärkt obalanserna ungefär som 1991 och1992. Att vi står utanför EMU ökar handlingsutrym-met. Ännu bättre skulle det vara om återtog makten över så att penning- och fi-nanspolitiken kunde samordnas med sikte på ökadsysselsättning.