prot · GO09102 · 2001-05-02 00:00:00 — Tillgängligheten och den lokala för-ankringen tillgodoses genom att domstolen har tings-ställe vid en eller flera orter. Denna bedömning, somredovisas i handlingsplanen, har majoritetställt sig bakom (bet. 1999/2000:JuU22, rskr.1999/2000:255).När det gäller domstolsorganisationen har refor-marbetet rent praktiskt bedrivits på det sättet attDomstolsverket på eget eller på berörda domstolarsinitiativ sett över organisationen i en viss region. Inågra fall har regeringen gett i upp-drag att utreda en viss region och lämna förslag påden framtida domstolsorganisationen. Domstolsverkethar remitterat utredningarna till berörda myndigheteroch kommuner och därefter gett in sitt förslag tillregeringen. Efter regeringens ställningstagande harförslaget anmälts till . Även om det är rege-ringen som bestämmer om indelningen i domsagoroch därmed antalet tingsrätter har ett avgö-rande inflytande på frågan.En av utsedd utredare har nyligenlagt fram ett förslag om tingsrätterna i länoch tingsrätterna i och . Försla-get innebär att tingsrätterna i , ochKristinehamn sammanläggs med tingsrätten i Karl-stad samt att tingsrätterna i och Karlskogasammanläggs med tingsrätten i . Berördamyndigheter och kommuner ges nu tillfälle att lämnasynpunkter på utredarens förslag. Därefter kommerDomstolsverket att ta ställning till hur verket ser påfrågan och redovisa detta till regeringen.Regeringen kommer givetvis att överväga frågannoga innan det slutliga ställningstagandet görs och tastor hänsyn till de synpunkter som förs fram underremissbehandlingen. Som regeringen uttryckte redan ihandlingsplanen måste tingsrättsorganisationen ut-formas utifrån varje regions särskilda förutsättningarsåsom geografiska avstånd och tillgängliga kommu-nikationer. Ett alternativ till sådan sammanläggningsom utredaren föreslagit kan vara att verksamhetenbedrivs på flera orter med en gemensam domkretseller att särskilda tingsställen inrättas. En lösning medgemensam domkrets har genomförts i bl.a. Blekingelän, och ochnyligen föreslagits för bl.a. tingsrätterna i Ånger-manland. I dessa fall och vid kommande organisa-tionsförändringar är det viktigt att vi finner lösningarför att stärka kvaliteten i den dömande verksamhetensamtidigt som medborgare har ett rimligt avstånd domstol.Jag varken kan eller vill föregripa regeringensställningstagande när det gäller tingsrättsorganisatio-nen i och tingsrätterna i Lindesbergoch . Jag vill också framhålla att innanbeslut fattas kommer regeringen, på motsvarande sättsom skett inför varje förändring av tingsrättsorgani-sationen, att anmäla frågan till riksdagen.Försöksverksamheter med gemensam ochsamverkan mellan länsrätter och tingsrätter har ge-nomförts. fick en särskild utre-dare i uppdrag att biträda medatt utreda samordningen av vissa tingsrätter och läns-rätter främst för att utreda vilka eventuella författ-ningsändringar som behövs. Utredarens förslag är nuremitterat, och regeringen avser att återkomma tillriksdagen med författningsförslag i budgetpropositio-nen för . Utgångspunkten för översynen harvarit att de samverkande domstolarna ska vara tvåsjälvständiga myndigheter. Det är inte en framkomligväg att slå sönder en väl fungerande förvaltningsdom-stolsorganisation för att försöka bevara den nuvaran-de tingsrättsorganisationen.Anf. 129 ():Fru talman! Tack för svaret, justitieministern. Jagbeklagar att jag inte kunde vara med på debatten den24 härförleden utan har förlängt det hela med ytterli-gare en vända.Det är inte mycket att glädjas åt i det här svaretutifrån mina utgångspunkter. Naturligtvis sägs detväldigt mycket bra i det. har också under-ställts sådana här skrivningar rätt , ochjag tror egentligen inte att någon invänder mot vadsom där sägs. Men jag skulle på något sätt viljakomma in lite grann bakom orden.Det känns som om det har funnitsen aktiv vilja att koncentrera de allmänna domstolar-na till residensstäderna, vilket skulle innebära enomfattande nedläggning av de mindre tingsrätterna.Detta har inte varit parlamentariskt möjligt, och manhar då försökt att komma fram på andra vägar. Manhar också, menar jag, hittat en teknik för att nå fram-gång.Här undrar jag, nästan som en gräsrot, vad det ärman är ute efter. Från början var det att spara pengar.Det var under den förra mandatperioden med början1994, då rättsväsendet fick en massa stryk. Ävendomstolarna skulle då underkasta sig det ekonomiskareningsbadet. Men sedan svängde man och sade attdet inte var ekonomiska skäl utan en fråga om kvali-tet. Sedan har man byggt upp en semantik kring dettasom låter väldigt bra. Men har man egentli-gen aldrig mött något reformbehov. Jag skulle intevilja tala om reformer här utan förändringar, möjligenför att tillgodose Statskontorets idéer om en centrali-serad statsförvaltning. Ta t.ex. , som i dagförmodligen inte har något rättsliv över huvud taget.Åklagarna försvann, poliserna har försvunnit och nufaller tingsrätten. Man har inget rättsliv över huvudtaget.Vi kristdemokrater har hävdat som övergripandeprincip att vi ska ha ett livaktigt, kompetent och lokaltförankrat rättsliv. Och menar vi lokalt förankraträttsliv, inte bara i residensstäderna. Inte heller denhär kansliortslösningen är någon riktig lösning. Harman släppt tingsrätten lokalt så har man. Det går inteatt skicka ut folk hit och dit utan att domstolen tapparsin identitet. Det är mycket viktigt att domstolen hardenna identitet eftersom rättsväsendet och de själv-ständiga domstolarna, menar vi, är en del av konsti-tutionen. Då kan man inte ha människor som far hitoch dit utan en inre sammanhållning. Och detta fårgärna kosta pengar. Detta har ingenting med ekonomiatt göra, utan det är en kulturfråga.En grundläggande fråga är just detta med kvalite-ten. Varifrån kommer idén om att de mindre tings-rätterna inte fungerar väl? När jag frågar folk, och jaghar rest runt , är det ingen som säger att enmindre tingsrätt dömer sämre, utan det hänger påenskilda domare. Det finns tokstollar såväl i mindretingsrätter som i stora.Anf. 130 ():Fru talman! Jag instämmer i interpellantens oroöver den pågående centraliseringen och det s.k. re-formarbetet. Jag slog upp ordet "reform" i , och det står faktiskt att det är en"(samhällelig) förändring som är avsedd att leda tillförbättring". Hur jag än funderar, ,kan jag inte få det att gå ihop att de nedläggningarsom sker är en förbättring för samhället eller förrättsväsendet.På grund av att antalet tingsrätter och platsen dären tingsrätt ska vara förlagd regleras i förord-ningen har regeringen kunnat avgöra en fråga somborde ha behandlats i . I svaret säger : "Även om det är regeringen sombestämmer om indelningen i domsagor och därmedantalet tingsrätter har ett avgörande infly-tande på frågan." Lite längre ned i svaret står det attinnan några ytterligare beslut fattas kommer fråganatt anmälas till . Jag undrar hur detta starkainflytande från ska gå till om frågan"anmäls" till riksdagen.Tidigare var skälen för nedläggningarna ekono-miska, precis som har tagit upp här.Efter Domstolskommitténs kollaps har de härkvalitetsmässiga skälen åberopats. Jag skulle än engång vilja ställa samma fråga som har ställt: Omdet här inte är en ekonomisk fråga, bedömer trots allt att den samlade rationali-seringspotentialen uppgår till ,vilket är en spott i havet med tanke på vad detta inne-bär för hela landet - vilka undersökningar lutar sigregeringen emot när man säger att det är kvalitets-mässiga skäl? Vad finns det för dokumentation somstyrker att de mindre tingsrätterna skulle vara mindrekvalificerade eller ha en sämre kvalitet?Sedan säger så här i svaret:"Som regeringen uttryckte redan i handlingsplanenmåste tingsrättsorganisationen utformas utifrån varjeregions särskilda förutsättningar såsom geografiskaavstånd och tillgängliga kommunikationer. "Då är min nästa fråga: Är verkligen nedläggning-arna av tingsrätterna en genomtänkt glesbygdspolitik?Vilka konsekvenser får detta t.ex. för inlandet, om vitittar närmare på , ochVärmlands län? Vilka konsekvenser får det, och vil-ken helhetssyn har regeringen använt vid den härbedömningen?Min nästa fråga utgår från kostnaderna: Har Justi-tiedepartementet beräknat kostnaderna för det resandedetta kommer att innebära för nämndemän, för vitt-nesstöd, för vittnen, för den tilltalade, för åklagare,för domare osv.? Finns det någon kalkyl på vad dethär kommer att kosta i t.ex. mitt hemlän, där det kanröra sig om enkel resa för att komma till entingsrätt i t.ex. , om den i läggsned? Finns det några beräkningar på vad det kommeratt kosta om förhandlingarna pågår i ellervid inställda förhandlingar, där man måste göra omhela proceduren? Det är faktiskt så att kriminalvår-dens transporter kostade 1 miljard och detgällde bara transporten av de tilltalade.Anf. 131 Justitieminister ():Fru talman! Sammanläggningen av domstolar ären mycket svår fråga. Det är därför som regeringenockså har ändrat sina första för-slag och tagit större hänsyn till den lokala opinionen.Tanken bakom den sammanläggning som hargjorts är att det ska bli bättre och effektivare för med-borgarna. har det i vart fall inte varitnågra ekonomiska skäl och det tycker jag inte helleratt det ska vara . Jag tror inte att det gernågra stora ekonomiska vinster att lägga sammandomstolarna, utan det görs av effektivitets- och kva-litetsskäl.Men det är inte säkert att vi bara ska gå mot störredomstolar. Tvärtom är frågan nu aktuell om inteStockholms tingsrätt är för stor. Om de blir för storablir det ineffektivt bara av den anledningen och mankan få det bättre genom att kanske ha ett par domsto-lar.Men några skäl till att de allra minsta kan sam-manläggas är förstås att det självklart kan bli bättreom man lägger samman en tingsrätt där det finns enoch en halv domartjänst med en där det är två och enhalv domartjänster.Ett annat skäl är att det är mer komplicerat för vå-ra domare än det har varit tidigare. Varje doma-re ska nu känna till hela EG-rätten, vilket inte behöv-des tidigare. Det är betydligt svårare att vara domare än det var för kanske bara sedan.Kompetensutvecklingen kan, just med tanke på frigör en del av domarens tid, bli betydligt bättreom man lägger samman domstolar. Föräldraledighet,semesterledighet är andra skäl.Jag tycker dock att man ska vara ödmjuk inför dethär och inte vara alltför tvärsäker på att det blir bättreeller att det blir sämre. Ett skäl till det är att det i höstkommer att ske en utvärdering för att man ska kunnafölja upp om det blev så mycket bättre som man hadetrott och om det blev de fördelarna.Ett annat skäl till att jag tycker att man ska ha enödmjuk inställning är just att dessa sammanläggning-ar av tingsrätterna anmäls till för att manska kunna se om det finns en riksdagsmajoritet bak-om, vilket det har funnits vid varje enskilt tillfälletidigare och som det förhoppningsvis också ska fin-nas i framtiden.Anf. 132 ():Fru talman! Den lokala förankringen har nämnts.För att levandegöra detta kan jag säga att vi har varitinne på att man skulle kunna se över förvaltnings-domstolarna. Jag kan hålla med om att det kan före-falla lite djärvt. Men det är också en fråga om hurstark önskan är att ha ett lokalt rättsliv.Dessutom kan man ha många synpunkter på för-valtningsdomstolarna. Att alltså ha två parallellarättssystem, med rättsbildning ytterst i två olika in-stanser - vi har ju två högsta domstolar - är i och försig inte bra. Men jag ska inte gå in alltför mycket pådet. Jag ska bara polemisera lite grann mot den härmeningen, som jag i och för sig har stött på fleragånger, att man inte ska slå sönder en väl fungerandeförvaltningsdomstolsorganisation för att bevara tings-rätterna.Ja, någon väl fungerande förvaltningsdomstolsor-ganisation har vi ju inte. Det är ju ett eländes eländemed dessa domstolar. Då tänker jag naturligtvis fram-för allt på skattemålen. Det är en katastrof om manråkar ut för en skattetvist. Att behöva vänta fem-tioår för att få en fråga avgjord kan man inte säga äruttryck för en väl fungerande förvaltningsdomstols-organisation.Dessutom finns det alla möjliga andra mål sominte går särskilt bra i den organisationen. Man kansäga att det beror på bristande resurser. Vi har varitöverens här i kammaren om att förvaltningsdomsto-larna ska ha mer resurser. Men, tyvärr, jag tror inte attdet är den enda medicinen som behövs. Möjligenskulle man slå ihop och liva upp den administrativadelen. Det är inte bra att handlägga bara på papper.Det finns en benägenhet att då lägga på hög. Jag troralltså att man skulle kunna skapa en mer vitaliseradrättskultur vid en sammanslagning.Man kan också tänka sig att vissa måltyper försöver från förvaltningsdomstolarna. I ekobrottssam-manhang skulle man kunna tänka sig att skattemåloch skattebrottmål handläggs ihop och körkortsmål,vårdnadstvister. Det är ju en cirkus utan like när vihar de här vårdnadstvisterna som går genom allmännadomstolar och sedan i förvaltningsdomstolar. Det härkan man hålla på med i åratal.Det finns många sådana synpunkter man kan ha.Man kan även ändra domkretsindelningen. Hallsbergstingsrätt tror jag att man hade kunnat rädda genom attbara skära loss en bit av tingsrätts domkrets.Då hade man sluppit bygga nya lokaler i föratt härbärgera som redan hade ettmycket väl fungerande tingshus.Det finns andra vägar att gå om man verkligen påallvar skulle vilja ha kvar ett lokalt förankrat rättsliv.Men jag tror inte att man vill det, utan man vill hadetta på länsnivå. I har man tydligen ge-nomfört en administrativ sammanslagning med enlagman för bägge tingsrätterna, men med skilda myn-digheter, dvs. ingen myndighet har någon riktig chef.Det kan bara vara ekonomer som har kommit på denidén.Anf. 133 ():Fru talman! Inga ekonomiska vinster, säger . Jag måste faktiskt hålla med. Det ärprecis det vi hävdar . Vi tror tvärtom att dethär långsiktigt kommer att innebära ekonomiskakonsekvenser som inte har gjortberäkningar på, och det är ju mycket oroväckande. Vihar sett gång på gång när vi har gjort sådana här för-ändringar i systemen att om man inte beräknar kost-naderna på står man kanske där med hu-vudet i sanden och måste börja om, precis som vi kanse sker inom polisväsendet.Sedan säger igen att det hand-lar om kompetensen och att alla domare nu måstekänna till och kunna EG-rätten. Jag har varit runt tillganska många tingsrätter och pratat med väldigtmånga lagmän. Jag har varit på platser där man säger:Vi har aldrig haft behov av att över huvud taget kännatill EG-rätten, för det har inte kommit upp några så-dana domar. Kommer de upp finns det så enormtmycket information att hämta in från Internet, menockså från andra i närstående domstolar som kan dethär. Det här tycker jag är en oerhört dålig argumenta-tion.Vidare säger att det ska kom-ma en utvärdering. Då skulle jag vilja fråga: Vem ärdet som ska göra den? Jag hoppas att det inte ärDomstolsverket.Thomas säger också att det måste re-formeras för att vi ska få ett fungerande domstolsvä-sende. Jag tror att den här reformeringen bara kom-mer att skada domstolsväsendet och rättssäkerheten iSverige. Riksåklagaren har också påpekat att säker-heten är mycket dålig, särskilt på orter där det intefinns någon egentlig tingsrätt, utan bara lokaler somanvänds av domsagans tingsrätt.Vad vill göra för att skapa sä-kerhet och för att se till att vi får ett fungerande rätts-väsende? Vad finns det för beräkning av de kostnadersom faktiskt kommer att visa sig om vi bara har entingsrätt i varje län?Anf. 134 ():Fru talman! Den här debatten är ett led i regering-ens nedrustning som går som en våg över landet. Detgäller inte bara rättsväsendet utan det gäller vägar,postens kassaservice och polisen.Justitieministern säger att detta måste ske för attdetta ska bli bättre och effektivare. På det spåret varjustitieministerns företrädare inne på. I några debatterfick jag svaret att också vid tingsrätter finns det skälatt få ett korrekt bemötande. På min replik om demindre tingsställena har ett mindre korrekt bemötan-de backade hon från detta påstående och hänvisadetill effektivitetskravet.Så gick man då bakvägen. Det fanns inget parla-mentariskt stöd för en förändring och nedrustning avtingsrätternas geografiska placering. Då gjorde mansom i , ett näraliggande område till det som nudiskuteras, dvs. och , nämligen attvakanta tjänster inte besattes, hyresavtal sades upp.Sedan sade man att det inte går att ha ett lagting utanpersonal och lokaler. Så gör man när man inte kantukta folkviljan eller parlamentariker i en utrednings-grupp.När det gäller landskapet saknas mycketav den service som staten ansvarar för. När det gällerVänersborg får man resa de tio milen. De tilltaladeinfinner sig . De hänvisar till att det inteklarar att ordna sin resa. Det är inte den cirkulationsom det är tänkt inom nämndemannaverksamheten.De hinner inte sätta av den tid som behövs. Vittnensaknas ofta - man hänvisar till de yttre omständighe-terna. Så blev ett av de första offren.Nu säger justitieministern i ett försök att lugnaopinionen att detta ska utvärderas. Det är klart att detär hög tid att göra det. Sedan har man gett sig påandra verksamheter.Fru talman! Inskrivningsmyndigheterna är redancentraliserade till ett fåtal platser. Det betyder att dehandhar lika stora områden som - ingenjämförelse i övrigt. När man träffar personalen - intesällan en stor majoritet av kvinnor - är det klart känner sig lite generad över hur staten hanterarsin personalpolitik. Det är bara en sida av saken, frutalman. "Reformen" har inte blivit den framgång somjustitieministern och hans företrädare har påstått. Denär ett nederlag för svenskt rättsväsende.Anf. 135 Justitieminister ():Fru talman! Jag har inte en lika mörk bild av våradomstolar som . Vi har en väl fungerandeförvaltningsdomstol. Däremot delar jag uppfattningenatt handläggningstiden bör bli kortare, inte minst vadgäller skattemål.Det finns fördelar att vinna i ett visst samarbete,inte minst administrativt. Däremot är jag inte bereddatt verka för en sammanläggning av två fungerandesystem.Vad gäller frågan om ekonomi vill jag upprepa attjag inte tror att det blir några större ekonomiskavinster, inte heller att det skulle vara några ekono-miska förluster. Men jag vill understryka att det inteär av ekonomiska skäl som jag verkar för en sam-manläggning. Om man har den åsikten bör man inteha en massa detaljerade beräkningar. Detta sker aveffektivitetsskäl. Det är tydligt att vi har olika upp-fattningar. Vi kanske ska vara något försiktiga medalltför säkra slutsatser även från interpellanternas sidatills vi har fått utvärderingen. Den kommer att läggasfram av Domstolsverket.Anf. 136 ():Fru talman! Nej, man ska aldrig vara för säker häri livet. Betyder det att det blir inga beslut före utvär-deringen har ägt rum?Jag ska "skicka med" - som det sägs i politiskasammanhang - farhågan för idén att för att skapaadministrativa vinster centraliserar man, men sedansäger man att man ska behålla verksamheten lokalt.Det var det gick på. Man trodde attverksamheten skulle vara kvar lokalt, och det varviktigt att ha folk på orten. Så blev det inte. Den ad-ministrativa centraliseringen medförde också attverksamheten blev centraliserad.Man ska vara observant på att det är oroväckandeoch farligt i ett samhälle om de rättsliga institutioner-na bara finns i centralorterna, residensstäderna, och iövrigt är det bara vinden som susar.Anf. 137 ():Fru talman! Justitieministerns senaste inlägg görmig mer hoppfull. Det skulle vara intressant att höraom justitieministern jakande kan besvara den frågasom ställde, nämligen om man väntarmed beslut till efter utvärderingen. Jag har, fru tal-man, velat peka på vad som redan har hänt och därdet är stora svårigheter. Jag påstår att detta är ett led iden nedrustning som regeringen håller på med ochsom drabbar väldigt hårt områden som i övrigt är illautsatta när det gäller svag offentlig service.Det är bra t.ex. att man från utskottets sida - bådefrån talesmän här och vice ordförandens sida - harförsökt att bromsa. Justitieministern säger att detfinns en majoritet för en reform i , men denär nog så tvetydig. Jag vill påstå att den är nog såframpressad. Det framkom i interpellationssvaret attdet är som på eget eller berörda dom-stolars initiativ har sett över organisationen i regio-nen. Där tycker jag att man ska ta mera hänsyn tillvad det parlamentariskt finns stöd för. Annars blir detför många förlorare i en sådan reform. Det är allmän-heten och personalen. Jag tror, fru talman, att rättsvä-sendet överlag kan lida ett stort nederlag.Anf. 138 Justitieminister ():Fru talman! Den här diskussionen lär fortsätta,och den bör fortsätta. Det är så viktiga saker att detmåste finnas en ständig diskussion.Svaret på frågan om det ska stoppas nu är följan-de. Bland det värsta för dem med negativ inställningär ovissheten. Därför bör det hela inte vara för utdra-get, som utvärderingen bör tas på störstaallvar.Några av förslagen är nu långt gångna, även omregeringen ännu inte har tagit ställning. Det arbetetkommer att fortsätta. Regeringen och Domstolsverkethar inte tagit ställning .