prot · GO09113 · 2001-05-17 00:00:00 — Det finns alltså också en könsmässigskillnad i detta sammanhang.Det är ganska naturligt att engagerade människorfrån den kyrkliga sfären eller i biståndsarbete ellerungdomar som funderar mycket över solidaritet ochrättvisa försöker hitta en teknik och en metod för attlösa de här problemen. Det är också en mycket vanligreaktion att etablissemanget då slår tillbaka, i en at-tack mot attack, för att förhindra den här diskussio-nen. Det handlar om generationsfrågor som vi har settså långt tillbaka som vi har skriftligt material, ändafrån de gamla grekerna. Dessa frågor kommer igennästan ordagrant i dagens läge.Men det handlar också om ett tvivel inom etablis-semanget på att det går att ändra den här situationen.Jag kommer så väl ihåg den första gången jag somjuris studerande besökte i för att studera konventionen ommänskliga rättigheter. I ungdomlig entusiasm frågadejag: När kommer att kunna gå ifrån observa-törsstatus till medlemskap i ? Finlandvågade inte ansöka om medlemskap av hänsyn tillSovjetunionen. Detta skedde före murens fall.Den reaktion som jag fick då liknar väldigt myck-et den reaktion som unga människor får när devill ta sig an de svåra problemen i världen - en klapppå huvudet och: Lilla vän, det här begriper inte du. Vikan de här frågorna. Du ska inte ens debattera de härsakerna.Jag tycker också att det är väldigt viktigt att fi-nansutskottet faktiskt börjar titta på hur de stora in-ternationella institutionerna på det här området funge-rar och arbetar. Där har vi väldigt mycket jobb kvar,och det gläder mig otroligt mycket att det faktisktfinns en utskottsmajoritet som vill ha en globalise-ringsstrategi - inte bara en globaliseringspolitik utanfaktiskt en strategi för hur man gör något åt de olikaproblem som finns.När lanserade det här begreppet,idén om Tobinskatt, gjorde han det utifrån utgångs-punkten att minska skadliga valutarörelser och attförbättra arkitekturen i det internationella finansiellasystemet. Sedan, , tillkom en tredjemotivering, nämligen att använda de här pengarna.Resultatet av Tobinskatten, som han trodde skullefungera stabiliserande, skulle användas till ett gottsyfte. Detta goda syfte, som han lade till som dettredje motivet, handlade om de fattiga ländernasskuldbörda.Efter det har det kommit två stora rapporter, Ing-var och om FN-systemet. Där harman lagt till en fjärde sak, nämligen finansieringen avFN-systemet. Min tro, eller min övertygelse, är att omman verkligen seriöst vill lösa de här fyra olika pro-blemområdena ska man inte blanda ihop dem medTobinskatten och de olika andra ändamålen. Varjeproblem måste lösas efter sina förutsättningar omman verkligen vill nå ett resultat.Om vi då tittar på det som görs nu och börjar medden finansiella strukturen, eller arkitekturen, så pågårdet ju väldigt mycket arbete. Det sker i ,i , i , I , i EU, i G10-gruppen, i G7-gruppen och i Financial Stability Fo-rum, som just är till för att skapa finansiell stabilitet.Där är arbetet på gång. Utvecklingen har börjat. Omman driver på strategiskt där kommer det att ge väl-digt bra resultat.Om man sedan tittar på det som handlar om To-binskattens teknik, alltså Tobinskatten i sig, och en avmotiveringarna där, nämligen att försöka förhindra deskadliga effekterna av vissa internationella valutat-ransaktioner, så har ju debatten i det sammanhangetfokuserats på bara Tobinskatten. Jag tror i och för sigatt det även här finns en stor enighet över hela värl-den om att vissa former av valutatransaktioner skadarenskilda stater och företag och att man behöver hittatekniker för att förhindra detta.Många gånger handlar det ju, precis som när detgäller säkerhetspolitiska problem, om att det är bra attfå en genomlysningseffekt först och främst. Även idet sammanhanget fungerar ju den förbättrade arki-tekturen. Det handlar också ibland om en fördröj-ningseffekt. Det är möjligt att Tobinskatten fungerarså. Jag tror att den faktiskt kan göra det.Men det finns också andra tekniker. Man kan tittapå andra områden som är viktiga för ekonominsfunktionssätt. Börshandeln är t.ex. viktig för riskka-pital och för ekonomins tillväxt. Där finns det i allastater tekniker för fördröjningsmekanismer. Börs-stopp är inget konstigt. Det accepteras av alla ochvälkomnas av alla. Det är t.o.m. straffbelagt att inteanmäla en aktie i en viss situation så att den blir börs-stoppad.Därmed blir den här tekniska diskussionen om attalla delar av Tobinskatten är fullständigt vansinnigaoch strider mot allting ganska fånig. När det gällerbörshandeln har man ju fördröjningsmekanismer somfungerar och som är accepterade. Man kan ocksåfundera över ironin i att en vanlig utbetalning av lön iSverige tar . Den fördröjningsmekanismenanses inte skadlig över huvud taget medan jättestoravalutarörelser som kan stjälpa hela länders ekonomiinte får fördröjas alls. Det finns ingen balans i den härdiskussionen, som jag ser det.Frågan om finansieringen av FN måste lösas i ettannat sammanhang.Då återstår frågan om de fattiga ländernas skuld-börda, som man faktiskt borde kunna lösa genom enbättre samordning i och Valutafonden.Där har handelsminister och finansministerRingholm ett mycket stort ansvar och en politisktmöjlig arena som de ännu inte har utnyttjat som ord-förande i EU. Man hade kunnat samordna EU:s akti-viteter i de här organisationerna på ett sätt som hadegynnat skuldavskrivningen och fört frågan rejältframåt. Detta har man låtit bli, och det är anledningentill att jag har en ganska skarp formulering i mittsärskilda yttrande.Slutligen vill jag säga att respekten för de männi-skor i kyrkor, biståndsorganisationer, ideella före-ningar, politiska partier och ungdomsorganisationersom engagerar sig i de här frågorna är viktig. De skatas seriöst och behandlas med respekt. Då tycker jagatt det är förskräckligt att göra som i början av sitt anförande. Han pratade om attdet här ungefär handlar om små barn som går påtivoli och ska åka karusell och skriker om socker-vadd. Det är inte att behandla seriösa människor somvill ha internationell solidaritet med respekt.Anf. 141 ():Fru talman! gör Socialdemokraterna någon-ting som är väldigt typiskt för ett parti som sitter vidmakten och vill hålla sig väl med alla. De tar egentli-gen inte ställning . Man går inte till attack motATTAC-rörelsen och man går inte till attack motspekulationsekonomin. Man begraver i stället enväldigt viktig fråga i en utredning som vi ännu sålänge inte vet hur länge den ska pågå.Vi från har drivit på väldigt hårt föratt och borde taupp frågan om Tobinskatten på en inter-nationell nivå. Det har man vägrat att göra. Vi harinte velat att man ska ta upp den här frågan till beslut.Vi har velat att man ska ta upp frågan till diskussion,t.ex. nu när man är ordförande i . Vi reserverar ossändå inte mot beslutet, för vi vill ha en enighet, enmajoritet, i utskottet som stöder att man ska titta vida-re på frågan om Tobinskatten. Vi tycker att det i sigär ett steg framåt även om det är ett alldeles för kortsteg framåt.Sedan finns det inom Socialdemokraterna väldigtolika uppfattningar när det gäller Tobinskatten. Detska man inte heller glömma bort. När ATTAC möttestatsminister hade han invändningarom Tobinskattens rimlighet. Han förklarade att haninte tycker att man kan införa en skatt på mellanstat-lig nivå. Då blir det ett samarbete som inte är mellan-statligt. Det är samma kritik som harnär det gäller införande av en koldioxidskatt på inter-nationell nivå eller EU-nivå.Vi har alltså fått höra väldigt olika saker från olikadelar av Socialdemokraterna. Vi har dock inte fåtthöra någon ledande socialdemokrat på ministerpostsom säger: Ja till Tobinskatt - det här ska vi nu dis-kutera och driva på en internationell nivå. Så långthar man inte kommit. Jag tycker att det är synd väljer den här mellanvägen.Jag vill också ta upp det som var inne litegrann på, nämligen hur man nu från olika partier ochockså ett antal debattörer väldigt mycket hoppar påATTAC-rörelsen och de som bl.a. driver frågan omatt införa en Tobinskatt. var det en artikel därman misstänkliggjorde ATTAC för att ha en hemligdagordning. Man insinuerade att de hade någothemskt fuffens för sig. Det skulle finnas mörka kraf-ter, det skulle finnas något bakom att man vill införaen Tobinskatt.Jag tycker att hela den debatten har varit olycklig,precis som sade här tidigare. Man måstekunna få driva olika politiska frågor utan att t.ex. blisammankopplad med mörka krafter och främlingsfi-entliga krafter, som man har blivit. Jag kan bara beto-na att ATTAC-rörelsen i är en internationellrörelse och att de människor som är aktiva där påintet sätt tillhör den främlingsfientliga delen av sam-hället. De är tvärtom internationalister, och försvararmänniskors lika värde och människors rörlighet.När det gäller den kritik som finns mot Tobins-katten så tycker jag att det finns en skiljelinje mellandem som ändå tycker att skatten kan vara positiv ochdem som tycker att den är negativ.De som säger att den är negativ är de som anseratt Tobinskatten innebär att man förstör rörligheten.Den innebär lite grus i maskineriet, och det förstörhandeln. På något sätt är det som om man säger:Ingenting får stoppa handeln! Allting ska vara heltfritt!De frågor man måste ställa då är om detta alltid ärdemokratiskt. Varför vill man inte på något sätt attnågon ska blanda sig i marknaden och hur den finan-siella marknaden fungerar? Vi fick höra lite av deargumenten i den utfrågning utskottet hade av eko-nomen . Han sade: Ni politiker ska intekomma här och fingra på de här frågorna! Ni skahålla er borta från dem.En av de saker som också sade då,som jag tyckte var intressant att notera och som manockså kan höra från andra nationalekonomer är att detär positivt med spekulanter. Spekulanter bidrar till attstabilisera den finansiella marknaden, anser man.Man tycker alltså att spekulanter är något positivt,och man tar inte upp det negativa med spekulationer-na - det som man har sett ibland när alla leker följaJohn och alla spekulerar på samma sätt, och vilkakonsekvenser det får för både enskilda företag ochenskilda länder.Här går en skiljelinje i den politiska sfären ochdiskussionen. Vissa tycker att man bara ska avreglera,ha mindre politiska ingrepp i utvecklingen samt ned-skärningar i de offentliga utgifterna. Det finns ettantal partier här i , bl.a. , som ställer sig bakomdetta.Jag vill citera något som le skrevganska i . Det visar lite grann denbild man har när man tror att det enda som är mira-kelkuren för världen, som kommer att minska dessproblem och minska fattigdomen, är avreglerademarknader och mindre politiska ingrepp. leCarré säger så här:"Det är en föreställning som omhuldas av såvälkonservativa som, i mitt hemland, New Labour. Dengör , , ,och till siamesiska tvil-lingar. Den innebär en övertygelse om att oavsett vadde stora kommersiella företagen gör på kort sikt såvägleds de i sista hand av etiska intressen och därförär deras inflytande på världen välgörande. Och densom tror något annat är en neokommunistisk kättare. Idenna teoris namn tittar vi hjälplöst på när miljontalskvadratkilometer regnskog avverkas , närurinvånare systematiskt berövas sin jordbruksförsörj-ning och fördrivs och görs hemlösa, när de som pro-testerar blir hängda eller skjutna, när de vackrasteplatserna på jorden invaderas och skändas, och närtropiska paradis förvandlas till ruttnande ödemarkermed växande, sjukdomshärjade megastäder mitt i. "På något sätt tycker jag att det finns en sanning idetta. Det finns de här i och i den politiskadebatten som tror att det som företag gör och det somspekulanter gör på marknaden har etiska orsaker ochalltid är etiskt. Det blir bara bra om vi politiker inteblandar oss i, anser de.Den uppfattningen har inte jag. Jag har uppfatt-ningen att även marknaden behöver vissa sociala ochekologiska ramar.Vissa hävdar i debatten att liberaliseringen har letttill att vi har minskad fattigdom i världen. Det är densom är lösningen för de fattigaste länderna, menarman. Men så är det inte. har FN:stredje konferens för de minst utvecklade länderna ivärlden pågått i . Om man tittar på Afrikasekonomiska utveckling ser man att den under desenaste decennierna har varit en sorglig historia.Skulderna har ökat. Exportintäkterna har minskat.Tillväxten har i många av länderna snarare slagit avpå takten än ökat. Handeln med omvärlden sker påsamma sätt som . exporte-rar råvaror och importerar färdiga produkter. Afrikaproducerar vad inte konsumerar, och Afrikakonsumerar vad inte kan producera. Därförsitter i ett oavbrutet beroende. Vissa säger:Javisst, men här vill vi också göra någonting! Vi villockså ha en liberalisering av handeln när det gäller deminst utvecklade länderna. Det är naturligtvis barabra.Jag tror att vi alla här i riksdag har enuppfattning om att man måste se till att de fattigasteländerna i världen får tillträde till vår marknad - densvenska marknaden, EU:s marknad och andra väster-ländska länders marknad. Tyvärr delar vi inte denuppfattningen med de andra medlemsländerna i EU.De borgerliga partierna hävdar dessutom att all-ting blir bra om bara den totala handeln är helt fri,och så hänvisar de t.ex. till utvecklingen i olika länderi . Då vill jag bl.a. hänvisa till en delekonomer både i och i sommånga här kanske inte läser.Det finns även en svensk ekonom, , som har tittat på vad som har hänt i sydostasiatis-ka länder och hur de kunde bygga upp sin ekonomi.Det fanns tre faktorer som gjorde att de kunde byggaupp en ekonomi. Först hade de dels en jordbruksre-form, dels en utbildningsreform och sedan skyddademan den inhemska industriella produktionen ochjordbruksproduktionen ett tag innan man öppnade föringa tullar. Det är därför vissa länder i Sydostasienkunde bygga upp en bättre ekonomi.Detta är någonting som de fattiga länderna behö-ver få. Vi får inte bara säga: Totalt fri handel, ochallting blir bra. De olika länderna i världen är nämli-gen inte jämlika, och de kan inte konkurrera jämliktpå en marknad.Det finns olika idéer om hur Tobinskatten skullekunna se ut och utformas. De som stöder Tobinskat-ten stöder inte den gamla idén om en skatt på1 %, utan man stöder en tanke på en transaktionsskattsom är mycket lägre. Meningen är att man ska införaen tröghetseffekt som gör att man får utrymme förpolitisk handling. Den kanske inte alltid stoppar enspekulation mot ett land, men den kanske mildrar ochdämpar den.Det finns några, i det här rummet i alla fall, somverkar hävda att ändamålet med den finansiellamarknaden är ett ökat flöde av kapital så snabbt sommöjligt. Det är ett självändamål. Men som vi ser detär det inget självändamål, utan den finansiella mark-naden ska fungera för att skapa möjligheter för eko-nomin att fungera.Jag skulle kunna gå in mer på hur Tobinskattenska utformas. Där finns många olika teorier. Jagskulle önska att man från den svenskaregeringens sida mer på allvar tog upp de här frågor-na internationellt och diskuterade dem i det forumet.Anf. 142 () replik:Fru talman! säger att vi social-demokrater begraver frågan om en Tobinskatt. Detpåståendet vill jag bestämt avvisa. I och med detbeslut som är i färd att fatta, och i och medfinansutskottets förslag, så öppnar vi dörren för enTobinskatt. har ju avvisat försla-get om en Tobinskatt. är vi beredda att pröva dettatillsammans med andra förslag i en gemensam globa-liseringsstrategi.Jag vill hävda att den linje som , nämligen att nu ta upp frågan direkt iolika internationella organ, faktiskt är oansvarig. Denlinjen riskerar nämligen att vi får ett bakslag nu förTobinskatten och att de här organen nu och en gångför alla begraver frågan.Jag tycker alltså att ska pratalite tystare om vem som begraver frågan om en To-binskatt. Detta handlar om att pröva frågan, och vi fårse vad som händer i det kommande arbetet med englobaliseringsstrategi.Anf. 143 () re-plik:Fru talman! När det gäller frågan om utredningentycker vi att det är bra att man tittar vidare på fråganom Tobinskatten. Det hade vi önskat att man skullegöra i vilket fall som helst.Detta är en fråga som är viktig, och där vi inte harså mycket tid. Världen kan inte invänta att vi sitteroch utreder en fråga i utan att vi samtidigtförsöker ta upp diskussionen. Man kan börja med attföra en diskussion om den globala ekonomin, speku-lationsekonomin, Tobinskatten och vilken roll denskulle kunna ha på t.ex. EU-nivå. Men där har vårhandelsminister tyvärr vägrat att ensdiskutera frågan. Man kan kanske göra lite olikabedömningar om ifall det verkligen är vettigt att taupp frågan eller inte. Jag tror att det hade varit bra attta upp frågan till diskussion, och inte till beslut, inuläget.Det finns ett antal ministrar i ett antal EU-länder, t.ex. i , som alla säger till ATTAC-rörelsen: Åh, vad ni är duktiga och bra! Ni gör ett så bra jobb, och vi stöder er.Men vi kan inte ta upp det här, för det finns inget stödför detta i de andra länderna.Tyvärr verkar de svenska socialdemokratiska mi-nistrarna följa den klubben och vilja säga samma sak.Alla skyller på andra i stället för att åtminstone ta uppfrågan till diskussion.Om Tobinskatten ska införas är det önskvärt attdet görs globalt. Kan man inte göra det globalt kanväl åtminstone börja med de västerländska länderna -alltså att det görs väldigt många länder emellan. Då ärdet synd om man inte tar diskussionen på global nivå,på både FN-nivå och EU-nivå, inledningsvis för attpåverka processen. Jag tror att det är fel om alla län-der själva ska diskutera frågan för att se-dan, om kanske fem eller , ta upp den på globalnivå. Då har det förflutit väldigt lång tid.Anf. 144 () replik:Fru talman! Min poäng är att vi riskerar att begra-va frågan en gång för alla om vi tar upp den i dag.Sedan kanske opinionen, ATTAC och andra rörelser,inklusive mitt eget parti, gör att frågan kommer i enannan dager och är mogen att tas upp. Men att i dagta upp frågan innebär att vi riskerar att begrava den.Samtidigt vill jag varna för att alltför mycket fo-kusera på Tobinskatten och låsa fast debatten kringden. Det finns ju alternativa förslag som bör prövasoch övervägas. Det är också vad vi vill att Globalise-ringsgruppen ska göra. Det är möjligt att det finnsandra förslag som är mogna att tas upp iEU och i andra internationella forum. Låt oss göra detmen låt oss inte låsa debatten genom att bara diskute-ra Tobinskatten!Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Jag hävdar ändå bestämt att anled-ningen till att frågan läggs i en utredning och till från regeringens sida inte vill ta upp frågani internationella forum faktiskt är att socialdemokratinär splittrad. Vi har ju uttalanden från statsministerGöran om att han är skeptisk till en sådan härskatt. Det finns också andra ministrar som är skeptis-ka, t.ex. vår finansminister, medan bl.a. vår handels-minister är lite mer positiv.Jag håller med om att det inte bara gäller fråganom en Tobinskatt för att komma åt den globala eko-nomin, utan det gäller väldigt många olika frågor.Arbetet med bekämpandet av finansiell brottslighet,s.k. skatteparadis, behöver både fortsätta och intensi-fieras. Vidare måste vi avveckla EU:s exportsubven-tioner för jordbruksprodukter och försvara de minstutvecklade ländernas rätt att bygga upp en egen livs-medelsförsörjning. Vi måste också avskriva de fatti-gaste och mest skuldsatta ländernas skulder. Dess-utom behövs Tobinskatten. Det är alltså väldigtmånga olika saker som behövs.För vår del är strategin klar. Vi skulle kunna tänkaoss att jobba med alla frågor på interna-tionell nivå. Jag är dock lite rädd för att man under denärmaste åren - jag vet inte hur länge utredningenkommer att sitta; jag har inte fått svar där heller -kommer att kunna hänvisa till att manarbetar med en globaliseringsstrategi. Det gör mankanske men då har man på något sätt be-gravt frågan , och det tycker jag är synd.Anf. 146 ():Fru talman! Utskottet vill genom ett tillkännagi-vande uppmana regeringen att utarbeta en strategi förglobalisering samt att finanspolitiska värderingar -det gäller t.ex. beträffande Tobinskatten - belyses föratt öka stabiliteten i de finansiella systemen.Genom detta förslag vill man, menar jag, antydaatt dagens finansiella marknad inte kan accepteras iett globalt perspektiv - i varje fall ifrågasätts denkraftigt.Samtidigt skriver man att "i mångt och mycket ärfinansmarknadernas omvandling en positiv utveck-ling. Växling av valutor och finansiering av handelnmellan länder har blivit enklare och billigare. Samti-digt har tillgången på investeringskapital ökat. "Dessutom kan jag konstatera att det under dennaperiod har blivit lägre räntor och mer likvida markna-der.De regionala finanskriser som man redogör förhar berott på brister i de lokala finansiella systemen,som inte varit tillräckligt transparenta och där ocksåkreditrisker tagits mot bakgrund av dåliga analyser.Det har alltså inte varit brister och spekulationer i detglobala finansiella perspektivet.Snarast är det så att bankerna genom den fria glo-bala rörligheten har kunnat fördela riskspridningen avkapitalet och därmed minska riskerna och förlusterna.Detta leder till att kapital skapas på stabilare grunderoch med lägre räntor. På så sätt gagnar det tillväxtenglobalt, även behovet av utvecklingsländernas till-gång på kapital och detta med en rimlig ränta.Tobinskatten ska motverka osund kortfristig spe-kulation, anser man. Frågan är vem som kan avgöravad som är sund eller osund valutatransaktion. Mankan inte dra dessa gränser med någon större säkerhet.Därför måste rimligen all valutatransaktion belastasmed en Tobinskatt, som då egentligen kommer attfungera som en tull - dvs. vara hindrande för finansi-ell handel.Ett svenskt exportföretag som har intäkter i dollaroch som betalar löner och skatt i kronor måste växladollar till kronor. Företaget överlåter valutariskengenom att sälja dollar till sin bank, som därmed tar påsig valutarisken.Bankens valutarisk ökar om inte en annan kund iexakt samma ögonblick gör en lika stor motsatt valu-tatransaktion, så att bankens valutainnehav blir oför-ändrat. Detta är osannolikt. Därför matchar olikabanker varandras olika valutaköp genom inbördestransaktioner för att minska den totala risken i bank-systemet. Detta tycker jag inte att man kan kalla förosund kortfristig spekulation.På 80-talet hade vi i en omsättningsskattpå värdepapper, den s.k. valpskatten. Detta hindradeinte 90-talets kris, som berodde på andra faktorer.Däremot minskade handeln med räntebärande pappermed . En del flyttade utomlands, och endel upphörde.Motargumentet är förstås att Tobinskatten ska va-ra global, och då kan man inte flytta någonstans. Menman kommer inte runt problemet med vad som ärsund eller osund valutatransaktion, och därmed nårman inte ett av de syften som framförs av anhängarna- nämligen minskade kortfristiga osunda spekulatio-ner, som man kallar det.Det andra syftet, att man vill "förlångsamma" -slänga grus i maskineriet så att säga - uppnår mandäremot. Detta framkom vid utskottets utfrågning.Vidare framkom att Tobinskatten inte leder till attframtida ekonomiska kriser undviks och att det intehandlar om detta. Dessutom har Tobinskatten enkostnad. "Det har det mesta när man försöker införaen sådan skatt", sade under utfråg-ningen.Nu är det ju just den ökade kostnaden, eller av-kastningen på den ökade kostnaden, som man efter-strävar. Man menar att denna kan komma utveck-lingsländerna och den fattiga världen till godo. Menpå vilket sätt - genom globala fördelningsinstitut ellerandra organisationer? Vad kostar det och hur fattasbesluten?Jag är inte säker på att man hjälper de fattigamänniskorna med Tobinskatten, däremot kanskeandra länders statskassor.Kommer då inte detta att försvåra för utveck-lingsländerna när det gäller att få del av kapital för sinutveckling och att dessutom leda till högre kostnadermed stigande räntor? Just på frågan om det blir högreeller lägre räntor för den fattiga världen svarade Her-mele vid utfrågningen:"Jag tror det blir högre räntor. Det finns kostnaderförenade med en sådan skatt.