prot · GP0914 · 2001-10-18 00:00:00 — har gett oss besked om orsaker-na till väldigt många av våra sjukdomar, och det ska-par också möjligheter till ny genterapi, där man kantillföra gener som saknas eller blockera existerandegener.Gentekniken skapar också möjligheter att hjälpade människor som dör i transplantationsköerna,även om det dröjer innan vi kommer dit.Genmodifierade grisorgan kan med xenotransplanta-tion i varje fall under en övergångstid bli lösningenför många som har stora svårigheter och väntar iåratal. kommer sannolikt stamcellernaatt ge möjligheter i första hand att överföra ö-cellerför insulinproduktion åt diabetiker men också atthjälpa parkinsonpatienter. Man kan se att det så små-ningom också kan finnas en möjlighet att åstadkom-ma organ för transplantation den vägen.På livsmedelssidan har man till en början varitalltför producentorienterad. Det var väldigt mycket avresistens mot Basta och Roundup. Man hade problemmed transporttålighet, med korta trädstammar för attfrukterna lätt skulle kunna plockas och med storarötter. Men arbetar man med vitaminberikat gylle-ne ris, med grödor som kan växa i kalla klimat, påsaltängar och i torra miljöer, och man kan höja pro-duktionen både av animalier av växter.Detta talade man varmt om redan i Riodokumen-tet . Man använder där över 16 sidor åtmöjligheterna att komma åt världssvälten. heter just Work for Human Develop-ment.Utvecklingen går snabbt. Man har fått fram PCR-tekniken, med vars hjälp man kan mångfaldiga gen-material tre miljarder gånger . Man hartagit fram DNA-chips som kan typbestämma tusen-tals gener , vilket kommer att leda till enradikal förändring av cancerdiagnostiken och på siktäven till möjligheter att ta fram en effektiv individuellcancerterapi.IBM:s Blue superdator är ett fascinerandeprojekt, där man i stället för de två alternativ somman har i vanlig elektronik, ettor och nollor, använderde fyra byggstenarna i generna. Man räknar med attnär Blue är färdig ska den kunnaklara en miljon miljarder beräkningar i sekunden.Man har med genterapi lyckats ta fram vacci-ner mot tre av ebolavirusstammarna, och fler är pågång. Vi kan också se rätt lovande försök med vaccinmot alzheimer.I apoptosforskningen, som man nu får Nobelprisetför, studerar man celldelningsregleringen, och denkommer att få betydelse både för alzheimer- och förcancerbehandlingen.Vi är också på väg att få ett tbc-vaccin, där manmed genteknik har försvagat tuberkelbakterierna. Vihar redan kunnat se lyckade försök med genterapimot hemofili B, blödarsjuka, och mot Scid IX, som ären immunbristsjukdom.Man har vidare tagit fram transgena myggor somsannolikt inte kan sprida sjukdomar och som sanno-likt kan bli en möjlighet att komma åt malariaproble-met.Det här är spännande. Utvecklingen är snabb ochväcker nya etiska frågeställningar. Vi har i en tradition både på livsme-dels- och på läkemedelssidan. Det gäller att hanteraetiken, och vi vet att gammaldags lagstiftning, där enny lag tar två, , inte hinner med i den utvecklingsom är på gång.Jag tror att det är väldigt viktigt att man nu fallerin i den internationella konsensus som säger att manhär måste ha ramlagar om etikprövning och att deetikkommittéer som granskar verksamheten ska ha enbred sammansättning. Men det gäller att inte medlagstiftningen försvåra och förhindra utvecklingen,utan att kunna hänga med och fatta vettiga beslut närutvecklingen rasar vidare.Gentekniken har stor potential. Den kan skapatillväxt och utveckling. Som läkare som hela livet harbehandlat symtom och ser möjligheterna att i stäl-let bota sjukdomar måste jag säga: Detta är någontingsom vi inte får välja bort.Anf. 255 ():Herr talman! Från utbildning till kulturfrågor. Idet senaste numret av kan man läsa följande rubrik: "Varning förkonstnärer som vill ha betalt." En rätt uttrycksfullrubrik. Anledningen till den är följande.En tidning i publicerade en bild på ettkonstverk placerat i en skola, och när konstnärenrättmätigt ville ha ersättning, eftersom hon inte ensvar namngiven i tidningen, gick chefredaktören utmed denna varning till sina kolleger.I veckan firar SKAP, Föreningen av populärmusik, . Populärton-sättarna omfattades inte från början av upphovs-rättslagen, som antog 1918, en lag som idet längsta motarbetades av socialdemokraterna medmotiveringen att allmänheten inte var betjänt av enkonstnär som egenmäktigt bestämmer över sina verk.Det här är två skildringar med samma innebörd,men med intervall. Vad säger dådet här? Ja, för det första att den utövande dansaren,musikern, författaren, bildkonstnären, kompositörenm.fl. är något som staten äger och för det andra attmånga inte ser kulturskapare som enskilda individer.Hellre kollektiv upphovsrätt och korporativa sti-pendier än individuella lösningar som gör att varjeenskild konstnär får maximal utdelning i sitt yrke.Kulturministern säger ofta att huvudmålet med rege-ringens konstnärspolitik är att öka möjligheterna förkonstnären att leva av sitt konstnärskap. Och det ärsäkert sant, men när kommer de politiska beslut somgör det möjligt? Kulturministern har vid ett annattillfälle här i kammaren sagt att man inom Regerings-kansliet ska göra en grundlig översyn av konstnärs-frågorna. Det är bra, men när får vi se något resultat?Regeringens politik har inte lyckats särskilt välhittills, och därför är det att vi får en ny kul-turpolitik, en kulturpolitik som säger ja till kulturska-pare som fria yrkesmänniskor och därmed höjer sta-tusen för alla yrkesverksamma inom kultursektorn.Herr talman! Det handlar också om regler, byrå-krati, skatter och avgifter. Moms- och skatteregler ärminst lika krångliga för en bildkonstnär som för ettstörre företag. Eftersom många kulturskapare är vadman kan kalla ofrivilliga företagare drabbas de precissom alla andra egenföretagare av de höga skatter ochde krångliga regler som vi har i , eller som enkonstnär uttryckte det: "Dock; jag vill nämna atthälften av ateljestöd och inköp från offentliga medel,liksom andra intäkter för mig som konstnär, går di-rekt tillbaka till det offentliga, i form av sociala av-gifter och skatt. "Den ojämlika gallerimomsen gör att många, fram-för allt oetablerade konstnärer, inte lika lätt når ut påmarknaden. Företaget som köper ett konstverk måsteockså ges avdragsmöjligheter. Det skulle ytterligareöka marknaden för våra konstnärer.Under våren kunde vi läsa i tidningarna att t.o.m.våra skattemyndigheter betalat svarta löner till inhyr-da kulturskapare. Ja, det vet inte jag, men detkan kanske bero på att man ansåg skatt och socialaavgifter för höga. Den som drabbas negativt är natur-ligtvis konstnären. Skatter och avgifter måste därförhamna på en nivå så att det inte lönar sig att erbjudasvarta löner.Vi har hört hur man har debatterat utbild-ningsfrågor tidigare här före mig. Många, deallra flesta av alla våra kulturskapare, tillhör dem medden längsta eftergymnasiala utbildningen, men trotsdet är de några av de lägst betalda.Herr talman! I startade konstnären föreningen och fotmå-larna. Efter sjukdom i ungdomen var han förlamad.Under skoltiden började han måla med munnen tillsina klasskamraters stora förvåning. ficksmeknamnet Dennoch, som betyder trots allt, efter-som han var ett levande exempel på hur oförmåga,besvikelser och smärta kan överbryggas. Trots sitthandikapp blev en erkänd konstnär.Den kända svenska sångerskan och målaren tillhör den svenska delen av före-ningen och är ytterligare ett bevis på att det är denindividuella styrkan och envisheten som är avgörandeför ens framgångar.Både och exempel på människor som utifrån sina handikappinte kan placeras in i ett kollektiv. Det är ytterligareen orsak till att vi moderater vill att man alltid utgårfrån människan och inte från kollektivet.Herr talman! Vi har omgivit oss av ord,bilder och musik, något som betytt och betydermycket för vår utveckling som människa. Konstnärengör materia av en idé, idéer som vi ibland tar till oss,men som vi ibland har svårt att förstå. Det kanske inteheller är nödvändigt att vi förstår alla bilder eller villlyssna till all musik. För även om konsten ofta ärskön är skönhet inte alltid ändamålet med konst. Våruppgift som politiker är att ge alla våra kulturskaparede rätta förutsättningarna att fritt skapa den mångfaldsom behövs för ett rikt kulturliv och inte låsa in dem iföråldrade strukturer som styrs med kollektiva för-tecken. Ett mångfasetterat kulturliv förenar förank-ringen i tradition och historia med nya tiders utma-ningar.Anf. 256 ():Herr talman! Rubriken på mitt anförande är: Kul-tur för hälsa och demokrati. Jag skulle också kunnalägga till integration och ekonomi.Kulturupplevelser innebär livskvalitet och bättrehälsa. finns det både nationella och internatio-nella undersökningar som visar att kulturella aktivi-teter kan påverka kroppsliga och mentala funktioner igynnsam riktning.Framsteg i den neurobiologiska forskningen hargjort att vi numera tror att man kan stimulera intebara den växande hjärnans utveckling utan även denvuxna hjärnans tillstånd. Man tror att kulturella akti-viteter har särskilt stor betydelse i detta avseende.Mycket talar för att både den kognitiva och denkänslomässiga utvecklingen hos barn och ungdomarstimuleras genom kulturupplevelser. Det betyder attden roll som kulturen får spela för barn och ungdo-mar i skola och fritidsverksamhet kan vara av storbetydelse för folkhälsan på längre sikt.Läraren är en viktig kulturarbetare. Därför behövsbättre samverkan mellan skola och kulturinstitutioner.Skolan är en unik mötesplats, inte bara för elever,lärare och föräldrar utan också för kulturarbetare. Attstimulera lärare att ta del av kulturutbudet med ettkulturkort för ett visst antal evenemang kanske skullevara en bra investering för kommuner och landsting.Skolan är också en unik mötesplats för att lärakänna varandras kultur, religion, traditioner och histo-ria. Det ökar respekten och förståelsen för varandraoch leder till en positiv inställning till mångfald.Detta leder i sin tur till ett mer integrerat samhälle.Det finns forskning och studier, men det är för fåsom har tillräckligt med kunskap inom detta forsk-ningsområde. Det behövs ökat stöd till forskningkring sambandet mellan kultur och hälsa, och vi be-höver också bättre ta till vara alla goda exempel somfinns.Kopplingen mellan kultur och hälsa är i förstahand en fråga om tillgänglighet till kultur och kultur-upplevelser och tillgänglighet till kultur i vardagsli-vet. För att nå de människor som själva inte sökerkulturupplevelser behövs ett rikt utbud av kultur äveni bostadsområden, verksamhet där barn, ungdomaroch vuxna kan delta men också möta professionellakulturarbetare som konstnärer, författare, skådespela-re och musiker. När behovet av kultur finns sökerman sig själv till olika kulturevenemang, och en vi-sion är att alla ska känna det här behovet av kultur.Kultur främjar demokrati och integration. Hälsaoch livskvalitet är avgörande för att viska vilja ta aktiv del i samhällsbyggandet och varadelaktiga i samhällsprocessen. Det är vi inte om viinte känner oss delaktiga i formandet av vår vardag.Segregationen i bostadsområden skapar osynligagränser och murar mellan människor, och för att rivadessa murar behövs kultur. Människor är mer jämlikai mötet med kulturen. Konstverket skapar möten ochdialog. Tyvärr är det alltför lite av konstnärlig ut-smyckning i våra bostadsområden.Konstnärlig gestaltning i vår gemensamma miljöär en viktig del i kulturutbudet i människors vardag.Det är också viktigt att kommuner och landsting för-står vikten av konstnärlig gestaltning i vår gemen-samma miljö, inte minst i barnens miljö.Förutom en miljö med så att säga helande effektger den konstnärliga gestaltningen arbetstillfällen tillvåra konstnärer. En gemensam miljö som är stimule-rande medför också att fler önskar delta i samhällsar-betet både på lokal, regional och nationell nivå.De krav som ställs på vår miljö i och med den s.k.skönhetslagens tillämpning ställs bara när det gällerarkitektoniska insatser, inte vid konstnärlig gestalt-ning av vår gemensamma miljö. Vid planering ochprojektering av offentliga byggnader avskiljs ofta dendel som berör den konstnärliga gestaltningen. Dettekniska regelverkets krav genomförs medan fullföl-jandet av den konstnärliga utsmyckningen hanterasvid sidan om av t.ex. kulturförvaltningen. Ofta bety-der det att kostnaden för utsmyckningen kommer iefterhand och t.o.m. ibland fordrar särskilt beslut, ochdå finns det ofta för lite pengar kvar.Det är också vanligt att kommunala tjänstemäninte bara medverkar vid projektering av en konstnär-lig gestaltning utan att de också är med och verkstäl-ler utan medverkan av yrkesverksam bild- och form-konstnär.1998 gjordes ett tillägg i närdet gäller arkitektur, formgivning och design. Påsamma sätt bör den konstnärliga gestaltningen förasin i lagen.Också jag har läst i Konstnären nr 3 från 2001.Där citeras en artikel ur tidskriften . Iartikeln lyfts fram bl.a. behovet av en scen för inter-nationellt möte med konsthantverk och konstindustridär man hade levande utställningar, ett forum fördebatt, pedagogiska arrangemang osv. Denna 40-åriga artikel behandlar frågan om en mötesplats förform och design.I budgetpropositionen skapar regeringen förut-sättningar för denna mötesplats i under2002, som de regionala nätverken lyftsfram.Kulturutskottet besökte i går Stiftelsen som höll ett seminarium omkonst och gestaltning. Vi fick då klart för oss vilkenenorm utveckling som har skett inom detta område pånågra år.För 20 år sedan gav en sökning på estetik nollträffar. gav det några få träffar, och förraåret gav en sökning 1 800 träffar.Svensk form och design uppmärksammas inte ba-ra i vårt eget land utan också internationellt. Det finnspåverkan av svensk och nordisk design i Australienredan från 1920-talet. turnerade en stornordisk designutställning i , och influenserfrån denna kunde därefter ses i australisk design. Enmindre svensk designutställning, Design för EveryBody, visades i 2000.Vi har i en lång och fin tradition medmånga skickliga formgivare. Svensk formgivning harinte enbart estetiska kvaliteter. Den är också framstå-ende när det gäller handikappanpassning, vid förbätt-ring av arbetsmiljön, vid utformning av verktyg ochpå säkerhetssidan såsom cykelhjälmar, barnstolarm.m.Den svenska designen är gjord för den storamarknaden och har hög trovärdighet i sina produkter.Vi bryr oss om vårt vardagsliv, och design är till förfolkhemmet.För att svensk form och design ska kunna stärkasin position ytterligare i den stenhårda konkurrensenbehövs ökad marknadsföring.Internationella utställningar är i detta samman-hang värdefulla eftersom design är tredimensionelltoch produkterna vinner på att visas i verkligheten.Vid utställning av svensk design i världen är det ock-så viktigt med kvalificerad dokumentation för att fåett bestående värde som t.ex. ökad produktion ochexport.Herr talman! Jag ville med detta korta anförandepeka på att kultur i olika former på olika sätt görmänniskor friskare, vidgar perspektiven och är dess-utom lönsamt.Anf. 257 ()replik:Herr talman! Jag håller med om väldigt mycket avdet som sade i sitt anförande, inteminst när det gäller kulturen och hälsan, som jag trorett eftersatt kapitel i . Det gläder mig att EvaArvidsson har tagit upp det.Sedan sade att det tyvärr är för då-lig tillgång på konstnärlig utsmyckning i våra offent-liga miljöer, våra hus och på övriga platser. Jag villfråga om hon skulle kunna tänka sigen utveckling där företag fick göra avdrag för sinainköp av konst. Där finns en stor möjlighet till enutveckling där konstnärer och andra kulturskapareskulle kunna tjäna mer pengar och på så sätt kunnaöverleva på sin konst.Kan tänka sig att arbeta för att fö-retag ska kunna få göra avdrag för inköp av konst?Anf. 258 () replik:Herr talman! När det gäller den konstnärliga ge-staltningen i bostadsområden eller på andra offentligaplatser tycker jag att även detta ska föras in i plan-och bygglagen så att det tidigt är med i processen. Dåtror jag också att det blir mer utsmyckning.Om jag inte tar helt fel samverkar staten medkommunerna när det gäller medel för utsmyckning.Även privata företag och näringslivet är med i detta.Anne-Katrine talade om avdragsrätt förinköp av konst. Jag förstår inte hur hon har tänkt signär det gäller offentliga platser.Anf. 259 ()replik:Herr talman! Vi pratar om den offentliga miljön.Den är ju inte bara ägd av statliga och kommunalabolag utan även av privata bolag. För att ett privatbolag ska kunna investera i konst och utsmyckning ärdet viktigt att det införs en avdragsrätt. Det är inteminst viktigt för våra konstnärer och kulturskapareför att också de ska kunna utvecklas.Anf. 260 () replik:Herr talman! Ja, det skulle säkert öka efterfrågan.Svårigheten är att en del konstverk stiger i värdemedan andra inte gör det. Det innebär en svår avväg-ning.Men jag kan hålla med omatt det självfallet skulle öka efterfrågan.Anf. 261 ():Herr talman! Sponsring är ett sätt för idrott ochkultur att få inkomster för den verksamhet som be-drivs.Vad gäller sponsring av idrottsevenemang elleridrottsverksamhet, som stöd till föreningar för vissverksamhet eller den ordinarie föreningsverksamhe-ten, är det något som funnits länge och fungerar rela-tivt väl.Alla är nöjda. får möjlighet att be-driva idrott. Idrottsutövaren får möjlighet att delta iträning och tävling. Den som tycker om att se påidrottstävlingar får se bättre tränade idrottsmän ochidrottskvinnor. Sponsorn får goodwill av att förknip-pas med det som vi uppfattar som positivt.Herr talman! Det är emellertid inte lika väl be-ställt med sponsring av kulturen, folkbildningen ochden s.k. humansponsringen, även om detta naturligt-vis är lika angeläget och borde ha likartade förutsätt-ningar.Orsaken är vår skattelagstiftning, eller möjligenhur vår skattelagstiftning tillämpas av skattemyndig-heterna.Jag har erfarit att det nog var meningen att spons-ring av kultur skulle jämställas med sponsring avidrott, men så har det inte blivit.Herr talman! har det rått osäkerhetom vilka skatteregler som skulle gälla vid sponsringav kultur.Det ställdes stora förhoppningar från kulturinsti-tutioner, sponsrande företag och sannolikt även frånskattemyndigheter på en dom som kom i april i år2000.Besvikelsen blev därför stor när den efterfrågadedomen inte gav den vägledning som många hadehoppats på.Lika bekymmersamt är det att vår finansministerBosse i en interpellationsdebatt den 14november , dvs. efter den avkunnade Rege-ringsrättsdomen, yttrade: Reglerna är det inget fel på.Jag tror inte heller att tillämpningen egentligen är detstora problemet.Jaha, varför fungerar det då inte? Risken är attRegeringsrättens dom driver på en utveckling somvarken kulturen eller näringslivet vill ha, dvs. attkultursponsringen närmar sig idrottssponsringen i sittuttryck, vilket betyder att vi kommer att få se betyd-ligt fler logoexponeringar och reklam i kultursam-manhang - detta för att kulturen ska leva upp tillmotprestationskravet.Det är därför viktigt att få en ny lagtext, där förar-betet har en positiv anda till kultursponsring, att kul-tursponsring ska kunna vara ett komplement till an-nan finansiering.Det är därför ytterst angeläget att lagstiftningen pådetta område förtydligas så att kulturen i sponsorhän-seende inte har en sämre ställning än annan verksam-het som får del av sponsorsintäkter.Moderata samlingspartiet har därför i en kommit-témotion, 2001/02:m146, väckt frågan om ändring avlagstiftningen på detta område.Jag ser fram emot en välvillig behandling av mo-tionen och att senare under detta riksmötekan fatta beslut till förmån för kulturen i denna del.Det syns mig finnas goda förutsättningar för dettaefter det att , s-ledamot i kulturut-skottet, i en debatt givit uttryck föratt det finns behov av att "lagstiftningen ska varatydlig och klar".Herr talman! Vilka är då svårigheterna? Det äregentligen två frågor som sammanhänger med detoklara läget på området.Den första är när ett företag har rätt göra avdragför sponsring av kultur.Troligen härrör sig tveksamheten i frånatt indirekta motprestationer inte värderas av skatte-myndigheterna i på samma sätt som görs iövriga länder.När det gäller ett idrottsevenemang kan motpres-tationen lätt avläsas av reklamskyltarnas storlek påarenan. Det låter sig naturligtvis inte göras på sammasätt vid ett kulturevenemang. Där är det en annanform av motprestation som är målet för sponsorinsat-sen. Naturligtvis är det goodwillvärdet som är måletmed sponsorinsatsen vid kultursponsring, men så hartydligen inte skattemyndigheterna sett det hela ochdärför inte medgivet avdrag för de företag som stårför sponsorinsatsen.Herr talman! Därmed uppkommer två bekymmer.Det första i detta är att företaget inte får avdrag påskatten. Den frågan är i sig hanterbar genom att ettföretag som tänkt sponsra ett evenemang, låt sägamed och där nettoeffekten efter skatteav-drag blir ca , i stället sponsrar med densenare summan. Då blir den ekonomiska effekten likastor som beloppet som företaget var berett att satsa. Istället är det så att kulturevenemanget får svårigheten,vilket jag tror egentligen ingen önskar.Den andra svårigheten och möjligen den besvärli-gaste är det oklara läget, huruvida sponsorinsatsen äri överensstämmelse med gällande skattelagstiftning.Jag är för min del övertygad om att våra seriösaföretag inte önskar rättstvister om avdragsrätt föromkostnader i form av sponsring.Risken är uppenbar att ett företag avstår från attdelta i ett sponsorprogram om det inte är säkerställtatt det inte uppkommer en skattetvist.Jag tror att när den sponsoransvarige på ett företagsom föreslår ett sponsorsprogram och blir tillfrågadav företagets ledningsgrupp eller vd om det kan blinågra svårigheter med skattemyndigheterna ochmåste svara att det kan vara oklart, så blir det säkertinte någon sponsorinsats för kulturändamål från detföretaget.Herr talman! Då återstår det andra alternativet attsponsra med ett lägre belopp, dvs. att inte göra av-drag. går inte detta, för i så fall blir det en gåvaoch det medger inte gällande aktiebolagstiftningen. Iså fall är det ett ärende för bolagsstämman, och jagtror inte det är något aktiebolag som tar upp en frågaom sponsring på stämmans dagordning.Herr talman! Konsekvensen av den oklara skatte-lagstiftningen på detta område torde därför vara attmånga kulturevenemang och andra kulturaktivitetergår miste om betydande sponsorinkomster. Det ärdärför angeläget att beslutar om ett förtyd-ligande av denna lagstiftning, så att vi har sammaordning som gäller i andra länder i Europa.Herr talman! är det möjligen ytterligare be-kymmer med denna fråga, nämligen vår kulturminis-ter. Enligt vad jag har erfarit är emotatt kulturinstitutioner eller kulturevenemang får spon-sorinkomster.Jag läste ett referat från en tidningsintervju därkulturministern menade att det var bättre att kultur-utbudet minskade än att samarbeta om sponsring. Jagtycker att det verkar helt orimligt att en kulturministertycker att det är bra att kulturutbudet begränsas merän nödvändigt.Alla institutioner som jag mött välkomnar spons-ring. Den är kanske inte så stor del av hela budgeten,men det är just de sista och tillkommande inkomster-na som påtagligt höjer kvaliteten i kulturutbudet.Rimligtvis borde alla som vill värna kulturen göraallt för att öka tillgången på kultur i landet.Jag hoppas verkligen, herr talman, att vår kultur-minister tänker om på denna punkt. kanalltid bifalla den moderata kommittémotionen ochdärmed lösa ett besvärligt ärende för många som ärengagerade inom kulturlivet.Herr talman! Sponsring är en mycket viktig del ifinansieringen vid sidan av entréavgifter. Ett exempellär att två av sex föreställningar på skulle bli av utan sponsorer.På marginalen är kultursponsringen oerhört viktig.Lägg därtill att genom samarbete med näringslivetnår kulturen fler intresserade och ökar därmed kul-turintresset i samhället.Avslutningsvis, herr talman, hoppas jag för kultu-rens del att denna fråga ska få en bra lösning.Anf. 262 ():Herr talman!