prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — I reser-vation 1 till FiU20, som ska behandlas , stårnågot om ändrad kompensationsgrad. har härskrivit på en fyrpartireservation, men jag undrar omLena Ek vet vad hon har skrivit på. Betyder detta attCentern nu är beredd att gå med på att sänka utjäm-ningsgraden? Det är i så fall mycket anmärkningsvärtoch helt emot vad har uttalat.Kan ge ett besked? , som pratar omregionala klyftor och klyvning av landet, tänker signu tillsammans med att försämra utjäm-ningssystemet. Jag tror att kommunalrådet i , som är en centerpartikollega till ,skulle bli ytterligt bekymrad om han såg det här.Jag yrkar bifall till finansutskottetsförslag och avslag på reservationerna.Anf. 110 PER () replik:Fru talman! hävdar att jag ska läsapå. Om vi nu lämnar den typen av lite förnumstigauppmaningar skulle jag vilja säga: Hur kan det varaså att , är så oense om det faktiska netto-belopp som har hamnat i kommuner och landsting?Det är ju så. var tillsammans medfinansutskottet själv med på när vigick igenom de här sakerna. Jag behöver inte beskri-va vad som hände där mer än att säga att det fanns enuppenbar oenighet mellan egna par-tikamrater i kommunsektorn och henne själv och denövriga gruppen.Vi kan inte ha en situation där staten, och är oense om detfaktiska utslaget. Regeringen och om dessa 25 000 miljoner. Det låter ju mycketmer om man säger så. Sedan säger : Ja, men har de successivt höjda ege-navgifterna ätit upp detta - 18 miljarder ungefär.Vidare visar man att de ökade skatteintäkterna ochstatsbidragen har gått till finansiering av underskott,till löneökningar - framför allt eftersom verksamhe-ten är så personalintensiv - etc. Vi kan inte ha den härtypen av oenighet.Och tala inte om att läsa på! Det handlar om attläsa på även vad kommunsektorn säger.Anf. 111 () replik:Fru talman! Jag tyckte bara att Per kun-de läsa den kommunala skrivelsen där det ändå visashur pass mycket bättre kommunernas ekonomi nuhåller på att bli. Det tycker jag ändå att man bordekunna understryka. Sedan är det ju också så attKommunförbundet och skaförhandla med staten, så ibland kan det vara sådanasaker som kommer in.Men man kanske i stället ska ställa frågan: Hurhade det blivit om vi inte hade delat ut de här - eller dryga 25 miljarderna, efter-som Per tyckte att det lät mer när man pra-tade om 25 800 miljoner? Jag tycker att det är denfrågan man i så fall ska ställa sig. Det är självklart att25 har kommit till nytta i kom-muner och landsting.Anf. 112 PER () replik:Fru talman! Självklart har jag inte ifrågasatt det.Sonia lyssnar inte på vad jag säger, fru tal-man. Vad jag har sagt är att det är bättre att ha skatte-baser med ett tillräckligt skatteunderlag - då blirnämligen kommunerna oberoende - än den här typenav statliga bidrag och urholkade skattebaser.På s. 31 i skrivelsen visas väldigt fint - SoniaKarlsson kanske inte erinrar sig s. 31 - att trendenbeträffande skatteintäkterna både hos kommuner ochlandsting är sjunkande och statsbidragen ökande.Visst är pengar bra, men det ska vara pengar som ärdynamiska i den meningen att de inte är statiska somstatsbidragen är. De ska följa den ekonomiska ut-vecklingen, och det ska vara skattepengar. Man skainte urholka skattebasen - ta med ena handen, somregering och riksdag faktiskt har gjort, och sedan gemed andra handen. Det är det som är problemet.Det handlar för min del inte om att läsa på i dethär fallet. Det handlar om att läsa på tillräckligtmycket.Anf. 113 () replik:Fru talman! Skatteintäkterna för kommunerna år1999 var , för landstingen . Statsbidragenvar för kommunerna , för landstingen . Se-dan hade de vissa intäkter för taxor, avgifter ochspecialdestinerade statsbidrag. Svenska kommuneroch landsting har alltså en mycket hög egenfinansie-ring, dvs. skattefinansiering, som också kommer attöka eftersom vi nu gör vissa förändringar. Det är judärför det generella statsbidraget sänks: just därför attvi går över till skatteintäkter i stället för statsbidrag.Anf. 114 () re-plik:Fru talman! rekommenderade ossatt läsa utfrågning om denkommunala självstyrelsen, och det kan jag ocksårekommendera att man gör. Den är i sig intressant.Det finns också väldigt många skrifter som kommu-nal självstyrelse, . Men det viktigabeträffande självstyrelse är ju vad mangör, och regeringen inskränker ju alltmer den kom-munala självstyrelsen. Så snart det dyker upp någonkommun som gör någonting som regeringen ogillarviftar man med lagstiftningsinstrumentet och säger:Aja baja, det här ska vi nog inte tillåta.Det är mot den bakgrunden jag ställer frågan: Vo-re det inte mer praktiskt för regeringen att avskaffaden kommunala självstyrelsen och inrätta statligalokalkontor? Det är ju det som medborgarna ser attregeringen gör: Man inskränker den kommunalasjälvstyrelsen.Jag kan däremot till fullo hålla med hon säger att det är viktigt att staten använder sittinstrument för att tillförsäkra en rimlig individuellsjälvstyrelse. Den kommunala självstyrelsen får juinte gå ut över den individuella självstyrelsen.När det sedan gäller utjämningssystemet har So-nia tydligen ett selektivt minne. När jagberättade för Småkommunerna hur systemet slog fört.ex. mötte jag närmast en chock över hurperverst tillväxtfientligt systemet faktiskt är.Sedan är det en annan sak: försö-ker ibland sprida föreställningen att jag skulle varaemot skatteutjämning. Självfallet är jaginte det. Jag står för vad mitt parti säger i den frågan.Kommunal skatteutjämning är viktig, men man måsteha ett system som är grundlagsenligt och som inte ärperverst tillväxtfientligt.Slutligen pratade en del om kom-munal skatteplanering. Jag vill ställa frågan om SoniaKarlsson anser det tillfredsställande med alla dessaskattetvister mellan skatteförvaltningar och kommu-ner. Det måste bli ett slut på detta, och man måste hatydliga regler om vad som gäller även i kommunerna.Anf. 115 () replik:Fru talman! pratar om kommu-nal självstyrelse. Läser man motion kanman se att ni först vill ta bort flera saker som kom-munerna nu bestämmer om - nationell skolpeng,allmän försäkring och flera andra saker. Sedan sägerni att det som blir kvar, det får utgöra kommunalsjälvstyrelse. Ni är också emot kommunala bolag,som definitivt ligger inom det område som kommu-nerna har sin alldeles egna rätt att bestämma om. Dethär är verkligen att både ge och ta.Den här gången var det . Vid en tidigaredebatt använde som exempel.Från stackars hade flyttat ut arbetslösa ungdo-mar. Kommunen hade fått en extra skattetillväxt somsedan gick förlorad. I en kommande debatt kunde jagpåvisa att i utjämningssystemet fak-tiskt hade fått mer pengar. Det kan vi nog diskutera.Det gläder mig att uppskattadeprotokollet från . Jag ser framemot ytterligare diskussioner.Anf. 116 () replik:Fru talman! Jag dristar mig att tala för min kollegaLena räkning.Det tycks vara svårt att hålla sig till skrivelsen omden kommunala sektorn även för hon börjar diskutera en reservation i ettbetänkande som vi ska debattera . På s. 231 idet betänkandet står det - om man ska märka ord ärdet bra att märka rätt ord - att i ett reformerat systemmåste denna s.k. pomperipossaeffekt avskaffas. Såvar det bra med den saken.Det är viktigt att vi tillsammans arbetar för att ut-veckla skrivelsen. Där tycker jag inte att visar riktigt de framfötter i utskottsarbetet somhon låter påskina. Angående alla de förslag som vihar lagt fram om nya saker och förändringar i redo-visningen skriver finansutskottet att finansutskottetställer sig bakom utbildningsutskottet, att finansut-skottet inte gör några andra bedömningar än vad somframförts i socialutskottet, att finansutskottet hållermed socialutskottet osv. Läser man vad utbildnings-utskott och socialutskott anför framgår det att de inteser någon anledning att ändra uppfattning. Det finnsalltså ingen analys eller diskussion från vare sig deandra utskottens majoriteter eller från finansutskottetsmajoritet kring de frågor vi begär ska tas med i kom-mande skrivelser.Därför vore det på sin plats om nuanvände av sin replik för att klargöra hurhon egentligen ser på oppositionens bidrag till nyaförslag i skrivelsen om kommunala sektorn.Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag tycker ändå att det är synd att Le-na Ek inte är här, men jag är tacksam för att KarinPilsäter tog upp frågan. I reservationen i morgonda-gens betänkande FiU1 står det att utjämningssystem-ets nuvarande tekniska konstruktion leder till oönska-de effekter. Det beror på de länsvisa skattesatsernaoch kompensationsgradens nivå. Det går inte att tydapå något annat sätt än att man vill förändra utjäm-ningsgraden och kompensationsnivån. Det är heltsolklart. Det är anmärkningsvärt därför att Centernbåde skrev att detär oacceptabelt med någon annan nivå. Det var därförjag ställde min fråga.De yttranden vi har fått från socialutskottet, ut-bildningsutskottet och , KarinPilsäter, beror på att de handlägger de frågorna. In-ledningsvis sade jag att utskotten har behandlatmånga av dessa motionsyrkanden . Det ärväl därför som det blir mindre text.När det gäller tillgänglig statistik från analysera vårdköerna har regeringentillfört extra pengar för att korta av köerna.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag ska inte fortsätta diskussionen omfinansutskottets betänkande för , men jagkan konstatera att sannerligen inte ärensam om att inte ha förstått den tekniska bakgrundentill att pomperipossaeffekterna uppstår. Det är ettkonstaterande av hur det går till. Det finns mångaolika sätt att tekniskt förändra detta. Vi är överens omatt vi vill ha bort de s.k. pomperipossaeffekterna. Detgår att göra på flera olika sätt. Så kan vi lägga denfrågan åt sidan.Det är lite tråkigt att ni inte ser mer seriöst på för-slagen. T.ex. har socialutskottet avstyrkt yrkanden omatt det ska finnas fler privata vårdgivare och mermångfald. Vidare skriver utskottet att det - underför-stått - inte behöver tas fram statistik om befintligavårdgivare. Det håller ni med om.Det finns ett yrkande om att ta fram informationom hur det är med det kommunala skolvalet. Detyrkandet är inte ens omnämnt eller kommenterat avutbildningsutskottet. ger som svar pådet yrkandet att utskottet håller med utbildningsut-skottet, dvs. håller med om att tiga. Det kallar jag inteför att ta diskussionen om utvecklingen av skrivelsenom utvecklingen inom den kommunala sektorn riktigtpå allvar - trots allt.Vi kanske inte skulle behöva väcka motioner fleragånger om samma sak om majoriteten visade att manär beredd att inte bara läsa innantill utan även att ägnanågon liten halv kvart åt att tänka efter om det liggernågonting i förslagen.Sonia kanske i sak kan förklara vad detär för fel på idén att vi alla i skulle kunna fåveta om den lagstiftning som somskolminister genomdrev fungerar, dvs. att barn ska harätt att välja mellan olika kommunala skolor.Anf. 119 () replik:Fru talman! Vi i fattade beslut förra åretom att förändra de pomperipossaeffekter som KarinPilsäter hänvisar till. T.o.m. expertutredningen, som ioch för sig ville ändra på utjämningssystemet, skriveratt har fattat beslut och att sådana effekterinte finns längre. Däremot tycker man att det är ettkrångligt system, men vi har fattat beslut. Det är enändring av kompensationsgradens nivå.På sikt är det bra att jämföra privat och kommunalvård. Just nu håller vi på att bygga upp en databas föratt ha möjlighet att kunna jämföra mellan kommuner-na i landet, ta fram bra kvalitetsmått, få en diskussionom skola, vård och omsorg, kostnader osv. I förläng-ningen leder det till att vi kan göra andra jämförelser.Anf. 120 ():Fru talman! Jag ska yrka bifall till förslaget i be-tänkandet. Jag ska i likhet med bekla-ga att jag fortfarande inte ser i salen. Jag fårställa frågorna till protokollet och hoppas på att honåtervänder till statsrådet anförande. Dendebatten kan tas då.Jag tänkte börja med att citera ur reser-vation nr 2: "Det är därför nödvändigt att försvara degrundläggande principerna i skatteutjämningssystem-et. Oönskade effekter som följer av systemets nuva-rande tekniska konstruktion får inte tillåtas rubbagrundvalarna för utjämningssystemet. "sade tidigare i debatten att ut-jämningssystemet är perverst, grundlagsstridigt ochbör bytas mot ett nytt system. Han tänkervotera på reservation 20.Den stora paradoxen är sedan - och det har SoniaKarlsson redan varit inne på - att , , och har skriviten gemensam reservation till morgondagens budget-betänkande, där det står att utjämningssystemet måstereformeras. Dessa partier - och Mode-raterna - ska reformera det här systemet! Det är så skulle vilja gratulera och Moderaternaatt de har lyckats med konststycket att skriva ihop sigi denna fråga. Jag blir oerhört nyfiken på hur förslagetska se ut.Det finns ett någorlunda konkret förslag, nämligendet som presenterades av ochhans moderata kolleger. Förslaget innebär konkret atti storleksordningen av ,betalat av alla räknat per invånare, omfördelas tillförmån för nio kommuner i Storstockholmsområdet.245 miljoner kronor hamnar i , 40 miljonerkronor i , i och 9miljoner kronor i . Jag upprepar återigen attLena Ek inte är här, men jag vill väldigt gärna höraLena kommentar till frågan om det kluvna Sveri-ge.Är det den typen av förslag det handlar om, ellerär det kanske rentav förslag åt ett helt annat håll?Det finns också en paradox i den moderata argu-mentationen. Man vill ge incitament till tillväxt. Detlåter ju bra. Tror ni moderater att det är kommuneroch landsting som skapar tillväxt? Jag trodde att denmoderata filosofin i grunden var att det är företagenoch kapitalismen som skapar incitament och tillväxt.Ni vill ju, som jag har förstått det, avlöva allkommunal näringspolitik och framför allt landstings-näringspolitik.Ni kanske menar något helt annat med tillväxt?Täby t.ex. tappade ju 212 invånare 1999 och 356invånare . Hur gick det till? Jag tror att enhuvudförklaring är att man ju inte bygger för ungamänniskor, man bygger inte för lågavlönade. Manförsöker på olika sätt bli av med arbetslösa och un-derprivilegierade människor. Därmed skapar mantillväxt i den meningen att man koncentrerar kommu-nen till den välbeställda moderatröstande högin-komsttagarkategorin. Därmed kanske totalinkomstenökar, men befolkningen minskar.Är det det som är rekommendationen till de fatti-ga kommunerna? Alla ska nu bedriva sådan moderattillväxtpolitik. Då får man exportera de arbetslösa ochoönskade till andra länder.Per efterlyste syn påkommunalt självstyre. Vi är principiellt starka an-hängare av principen om kommunalt självstyre.Jag vill passa på att säga att jag blir något oroadav en del av de tongångar som hörts frånbl.a. statsministern både när det gäller det regionalaoch det kommunala självstyret.Jag och är också starka anhängareav individuell frihet.Kommuner har rätt att driva högerpolitik, om dehar valt en sådan majoritet. Men lika mycket som vifaktiskt har rätt att stifta lagar som t.ex. hindrar enpart i ett äktenskap att sälja ut bordssilvret och annatsom familjen har sparat ihop har virätt att hindra kommuner att på säljaut egendom som samlade skattebetalareunder decennier har investerat i - i det här fallet ensocial bostadspolitik, för att ta exemplet med allmän-nyttan.Det måste finnas en rimlig möjlighet för dennariksdag att ta beslut som påverkar sådant beteende.Självklart har det kommunala självstyret sinagränser på samma sätt som den fria individen i t.ex.äktenskapet har sina gränser.Jag ska inte fördjupa mig i den katolska lagstift-ningen, som Per kanske skulle vilja ha endel av. Det finns ju länder i södra med enlagstiftning som i princip ger mannen all makt överekonomin. Jag hoppas inte och tror inte att det är dentypen av lagstiftning som Per skulle viljatillämpa på alla nivåer.Till sist vill jag säga några ord till kommunmi-nister Lövdén.Sonia säger, med rätta, att kommunsek-torn har fått ett antal miljarder . Det är jubra. Vi vänsterpartister tar åt oss lite av äran för det.Vi har varit pådrivande för detta.En del av det som står i den kristdemokratiska re-servationen är faktiskt sant. Kommuner och landstingtappade mer pengar än så under första halvan av1990-talet och fram till 1996-1997. lig-ger den samlade resursmängden lägre. Jag vet att detberor på den djupa krisen bl.a.Fortfarande är den kommunala konsumtionstill-växten lägre än den allmänna ekonomiska tillväxten.Det betyder att kommuner och landsting stadigt tap-par andel av den samlade ekonomin. har viden välkända effekten att produktivitetsutvecklingenär snabbare i framför allt industrin och delar av denprivata tjänstesektorn. Därmed får man ett behov avatt ha likvärdiga förhållanden att tillföra ökande an-delar till kommuner och landsting.Jag skulle vilja höra kommunministern problema-tisera detta och gärna säga någonting om behovet avatt vi i nästa års budget och åren framöver tillskjutermera resurser till kommuner och landsting. Det räckerinte med enbart resurser. Det krävs också strukturellareformer. Jag skulle vilja höra kommunministern säganågot, gärna med darr på stämman, om hur oerhörtviktigt det är att vi får mer resurser till kommuner ochlandsting.Anf. 121 () re-plik:Fru talman! Jag ska uppehålla mig kring fråganom tillväxt.Tillväxten skapas ju av människor och företag.Om man ser det ur kommunalt perspektiv genererartillväxt också kostnader. I regel måste man få ökadeutgifter för att åstadkomma tillväxten, och det borde isin tur leda till att man får tillbaka det i form av ökadeintäkter.Det stora problemet med dagens utjämningssys-tem, som det är konstruerat, är att om en kommuninvesterar i att underlätta tillväxt och få människoroch företag som generar tillväxten, går kostnadernapå kommunbudgeten men man får inte behålla intäk-terna. Jag har tagit det mycket konkreta exempletmed kommun . Det finns andra kommu-ner som är motsvarande exempel . Detfinns, som vet, exempel föregåendeår.Det finns kommuner som får tillväxt på andragrunder. har nämnt att effekten avregeringens segregationspolitik ger sådana effekter it.ex. och Danderyd.I grunden vill jag påtala att det går att skapa ettfungerande skatteutjämningssystem där man utjämnarför struktur och skattekraft och stimulerartillväxt.Dagens system är starkt tillväxtfientligt samtidigtsom det strider mot den svenska grundlagens lydelse.Anf. 122 () replik:Fru talman! Är det regeringens segregationspolitiksom har åstadkommit problemen i och Dan-deryd? Hörde jag rätt? Är inte med mig om att en orsak till att hartappat folk är att man inte bygger för unga och försöker organisera kommunen så att man ytter-ligare koncentrerar höginkomsttagarna dit?Det är väl inte särskilt dyrt, ?Kostar det en massa pengar att inte bygga för ungaoch arbetslösa? Det är väl tvärtom ganska billigt? Detär just den typ av kommun ni vill ge mer pengar. I ertförslag vill ni sätta in mer i denna kommun, somytterligare koncentrerar sin befolkning till högin-komsttagare.Det är fullständigt obegripligt.Tala inte om . Tala om , och tala omför mig varför ska ha mer pengar - en kommunsom satsar på att ytterligare bidra till segregationengenom att se till att enbart höginkomsttagare blirkvar.Anf. 123 () re-plik:Fru talman! skulle kunna besvarafrågan: Varför får inte behålla de pengar somär genererade där på grund av att de vanliga arbetarnafick högre lön 1999?Om vi återgår till och vill jag sägaatt effekten där mycket tydligt är en effekt av rege-ringens segregationspolitik. I de kommunerna harman taxeringsvärden och boendeskatter som blir såhöga att människor med vanliga inkomster inte harråd att bo kvar i kommunerna. Man flyttar ut ochsäljer till andra bättre bemedlade människor. Skatte-kraften stiger av den anledningen.Kommunalråden i både och harpåtalat att den ökande skattekraften i de här kommu-nerna är en effekt av den politik som regeringen hardrivit. Det har ökat skattekraften i de kommunernaväldigt starkt . Det är en segregations-politik som ligger bakom det.Sedan är det en annan sak att vi nu harett skatteutjämningssystem som fungerar så att ju flerhöginkomsttagare som flyttar till och ,desto sämre blir respektive kommuns ekonomi, efter-som de då får betala ännu mer till det inomkommu-nala utjämningssystemet.Anf. 124 () replik:Fru talman! Jo då, fastighetsskatten kan ha sinaproblem för låginkomsttagare som bor i områden därtaxeringsvärdena stiger. Jag förnekar inte det. Det ärdärför som vi nu förhoppningsvis äntligen har för-handlat fram den här begränsningsregeln, för att åt-minstone mildra de problemen.Lennart kan inte på allvar hävda attgrundorsaken till det förhållandet att vissa kategorierär koncentrerade till moderatledda kommuner skullevara regeringens segregationspolitik och fastighets-skatten. Kan åtminstone inte erkän-na att det bidrar något att man över huvud taget intesatsar på att organisera kommunen så, på att byggabostäder för unga människor, t.ex. billiga hyresbostä-der? De moderata kommunpolitikerna vill ha sitt egetlilla överklassgetto, om jag nu ska använda ett starktord. Det är den grundläggande förklaringen.Det är den typen av kommuner som ni vill gynna.Det är klar och skär, gammal klassisk högerklasspoli-tik. Det är det som det handlar om i praktiken.Anf. 125 PER () replik:Fru talman! blir fångad av sinegen retorik, när han försöker konfessionalisera lag-stiftningen och skrämmas med katolsk lagstiftning.Vad är det för lagstiftning vill drivafram då? Är det hednisk lagstiftning? Är det lagstift-ning med syndikalistiska stänk eller marxistiskastänk? Så kan vi ju inte hålla på.Sedan vänder plötsligt och säger att endel i vår reservation om kommunalekonomi faktisktär sant. Det var ju fascinerande! Han använder i stortsett den argumentering som naturligtvis är förankrad iKommunsverige och Landstingssverige, och så villhan att ministern ska problematisera det.Men ni är ju själva med där! sä-ger, fru talman, med darr på stämman ungefär attministern väl kan tillskjuta resurser. Det är inte detsom är problemet. Problemet är att också ni i Väns-terpartiet undergräver kommunsektorn genom atturholka skattebasen. Sedan kommer ni med storafanfarer över statsbidrag.Om ni på allvar menar något med kommunalsjälvstyrelse handlar det om att i långt större utsträck-ning än nu vara ekonomiskt oberoende. Hur kan manförena självstyrelse med ekonomiskt beroende, JohanLönnroth? Lämna retoriken och kom in på sakfrågan!Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag får nog säga att höjdpunkterna iretorisk talekonst brukar stå för,inte bara utan också andra.Jag sade - och det står jag fast vid - att det är santsom det står i den passage i den kristdemokratiskareservationen som handlar om att det inte minst vargenom egenavgifterna som mycket pengar berövadeskommuner och landsting. Det har också vi vänster-partister hävdat . Det handlar om historien. Dethandlade också om tiden , då vi var med omen del uppgörelser om budgetsanering.Det som är retoriken, och det som jag inte på nå-got sätt ställer upp på i den kristdemokratiska politi-ken och i reservationen, är att det inte finns någonsubstans i kritiken. Ni har ju själva en politik som igrunden ligger ganska nära den moderata. Det är inteså att kommuner och landsting eller vården skulletillskapas några fler resurser med kristdemokratiskpolitik. Det är en ren och skär anka. Så är det inte.Men den debatten får vi väl fortsätta vid något senaretillfälle.Anf. 127 PER () replik:Fru talman! Det där var ju ett bevis på det jag ta-lade om, dvs. ganska tom retorik. Men det kan vikäbbla om.Jag tror inte att har läst vår mo-tion - det låter inte så. Vad är ni faktiskt beredda attgöra för att stärka den kommunala självstyrelsen?Johan tror på den, men han har inte definie-rat den. Han har inte gett någon ideologisk motive-ring. Det kanske är mycket att kräva av , när han vill bråka med om utjäm-ningssystemet. Vad är ni beredda att göra?Jag hävdade en sak. Jag kom med påståendet inte kan ha självstyrelse utan en högre grad -egentligen absolut, naturligtvis - av ekonomiskt obe-roende. ser vi en trend där det ekonomiska bero-endet av staten ökar. Ni säger att ni är för kommunalsjälvstyrelse men säger sedan inte ett ord om vilkenstrategi ni har för att stärka den.