prot · GO0962 · 2001-02-07 00:00:00 — Det är innehållet i dennaEU:s utrikespolitik som jag vill ta tillfället att debatte-ra , när vi nu har ordföranden för här i kammaren.Låt mig först peka på de krishärdar där vi krist-demokrater anser att EU:s ordförande måste åstad-komma resultat : ,, , och , , kandidatländer-na till EU samt och Tjetjenien.Sverige bör med vår historia och vår kultur haförutsättningar att tillföra ett fredsmoment, ettfredsverktyg av demokrati, öppenhet och icke-våldsom ett medel att lösa upp både inre och yttre kon-frontationer i dagens oroshärdar.Sudans regering har ända sedan kriget inleddesanvänt flygbombningar mot oppositionella i södraSudan. Kriget har ändrat karaktär under senare år.Numera är de huvudsakliga måltavlorna sjukhus,skolor och den civila befolkningen i allmänhet. Dettastrider naturligtvis mot den humanitära rätten, ochvärlden måste reagera.Samtidigt uppger Programme att 3,2miljoner sudaneser hotas av svält till följd av inbör-deskrig och torka. började ävenbombningar riktas mot humanitära NGO:er och hjälp-sändningar. Det finns också misstankar om att kemis-ka vapen har använts.Inte förrän internationella hjälparbetare drabbadeskom protesterna från FN. släpptes mer än250 bomber. En liten del riktades mot NGO:er medanresten var mot civila sudaneser. Som ordförande förEU måste den lyfta fram fråganom de ökade bombningarna mot de civila i södraSudan. Vad kommer EU att göra, utrikesministern?En reform- och demokratiseringsprocess har in-letts i , ledd av den reformvänlige presidentenKhatami. Men som alla vet är en tudelad stats-förvaltning. Alla vet att den verkliga makten liggerhos den religiösa delen av staten, hos de religiösaledarna och det understyrda väktarrådet.Även om reformprocessen inleddes positivt, blivit starkt motarbetad av konservativa krafter isamhället. Demokratiska krafter börjar ändå att gro,och alltfler iranier är intresserade av att diskuterademokrati och mänskliga rättigheter.Alltför ofta vänder vi instinktivt ryggen mot Iran- detta kulturella land med så många begåvade män-niskor. Öppna i stället upp för mer dialog mellan detdemokratiska och EU. Överväg att i partnerskapge bistånd för att stödja den kommunala demokratinsom börjar växa fram i . Våga stödja re-formvänliga politiska fraktioner för att främja endemokratisk kultur och ett flerpartisystem. Hur kom-mer EU att möta ,utrikesministern?För tio år sedan inledde västalliansen sitt stöd förKuwait mot den aggressiva regimen i . Detvar ett nödläge, en "sista-utvägens-politik" somtvingade FN att ge mandat för militära insatser. Detvar ett försök att få att ändra dendestruktiva politiken med biologiska, kemiska ochnukleära vapen.Saddam har inte tvekat att använda vap-nen mot den kurdiska befolkningen i landet, och hanskulle inte tveka att göra om det igen.Den andra verkligheten är de fruktansvärda hu-manitära konsekvenserna som drabbar befolk-ningen i . Sanktionspolitiken hindrar inte enbartHussein att skaffa sig kärnvapen, den krossar ävenalla möjligheter för en stark opposition att växa fram ilandet.Det duger inte att skylla på föratt barnen i dör. Vi måste alla ta ett ansvar förvåra medmänniskor - speciellt den kommande gene-rationen - oavsett var de bor i världen.Vad gör EU för att ta fram mer riktade sanktio-ner? Vad gör EU för att främja demokratin och re-spekten för mänskliga rättigheter i ? Är det nå-gonstans som ett early warning system bör etablerasså är det i - som kan hota både ochEuropa med en kris.Fru talman! Sedan är det och . Viförfäras alla över den verklighet som speglasfrån regionen. Människor torteras, lynchas, dödas.Våldet ökar och hatet mellan folken växer.Det som gör mig mest orolig är den generation avbarn och ungdomar som växer upp med enbart hatoch våld omkring sig. Vad har de för framtidsdröm-mar? Vilken bild får de av sina etniska grannar? Hurkommer de att kunna bekämpa intolerans och främ-lingsfientlighet ?Israel använder sig av övervåld i gränsområdena.Samtidigt hetsas palestinier att som terrorister förintastaten . Freden tycks vara avlägsen. Israeler ochpalestinier pressas till sitt yttersta för sin egen över-levnad.Politiken gentemot och de palestinska om-rådena måste sätta mänskliga rättigheter i centrum.Alltför ofta handlar diskussionerna om enbart själv-bestämmande och landgränser. Detta måste ersättasmed en fokusering på rätten till mänskliga rättigheterför alla i regionen, såväl israeler som palestinier.Utmaningen är fred och försoning.Vad kommer EU att göra i det förväntade tomrummetefter , utrikesministern?För inte så länge sedan besökte jag med ensvensk delegation i samband med 50-årsfirandet avSveriges representation i . Vi träffade en del avdet kinesiska utrikesutskottet för överläggningar omnödvändigheten av mänskliga rättigheter.Många av oss i de västeuropeiska länderna - ochenskilda politiker - gör ofta ett generalfel i våra för-sök att främja mänskliga rättigheter. Vi framför en-bart hård kritik, bestraffningar, sanktioner, utestäng-ning och "den-enda-vägens-politik" för att främjamänskliga rättigheter. Visst måste vi hårt kritiserabrott mot mänskliga rättigheter, men parallellt måstevi också finna konkreta samtal, en dialog och gemen-sam utbildning.Vi förfäras över att falungonganhängare förföljs iKina. blottar här en stor svaghet, när man intekan skapa ett samhälle med utrymme för ett normaltföreningsliv och dess aktiviteter. Ett samhälle sominte kan tillgodose medborgarnas behov av socialsamvaro utan att detta ses som ett hot mot nationen äri grunden ett instabilt och farligt samhälle som behö-ver hjälp. Här har erfarenheter som mednödvändighet måste komma tillgodo. Hur arbe-tar EU med Kinafrågan, utrikesministern?Anf. 5 ():Fru talman! Den här debatten är historisk därföratt den förs när är ordföran-de i EU. Aldrig har haft så stora möjlighetertill internationell påverkan som och aldrig så storbetydelse för utvecklingen i världen som . Såvälmänniskorna i ansökarländerna som de många för-tryckta människorna runt om i världen sätter ett storthopp till . Det gäller mänskliga rättigheter,demokrati och att öppna i-världens handel för defattigaste länderna. En annan fråga är konfliktföre-byggande arbete. Jag återkommer till en del speciellafrågor senare.Fru talman! kom jaghem från en resa till , detta efter den förödandeoch våldsamma jordbävningen så hårtprövade land. Tiotusentals människor omkom, flerahundra tusen skadades eller låg fastklämda i ruinerna.Byggnader, bostadshus och historiska kvarter rasadesamman. Överlevande flydde de förödda områdenadär efterskalv och brist på mat, mediciner och rentvatten utlöste panik och plundring. Katastrofområdetstår inför gigantiska hälsoproblem med stora riskerför epidemier.Denna och andra humanitära katastrofer lämnaringen oberörd. Vi kan närmast timme för timme vianyhetssändningarna i TV och radio följa situationen.Uttrycket "den globala byn", som ursprungligen lan-serades som en idé om att vi alla med elektronikenshjälp skulle ingå i samma gigantiska lokalsamhällebörjar nu alltmer te sig som en verklighet och intebara ännu ett i raden av IT-ålderns fixbegrepp.I den globala byn blir ju ett grannland, varsmänniskors, våra medmänniskors, problem och li-danden ingen längre kan blunda för. De problem ochutmaningar som och andra fattiga länder - deflesta finns i - står inför är inte längre sådanasom länderna ensamma kan klara av, utan de proble-men och utmaningarna är gemensamma för helamänskligheten i den globala byn.Jordbävningen var värsta på ,och den kändes ända in i grannländerna ochNepal. Tyvärr var det här långt ifrån den enda ellerden sista i raden av naturkatastrofer som drabbat,drabbar och kommer att drabba mänskligheten.Forskning visar att naturkatastrofer växer fram urklimatpåverkande miljöförstöring. Upphovet till ex-empelvis jordbävningar och översvämningar är intefrämst naturen utan människan själv. I all synnerhetär människan orsak till naturkatastrofernas förödandeeffekter genom överbefolkning, miljöförstöring ochdålig infrastruktur. Bostäder, ofta av mycket dåligkvalitet, byggs i allt mer utsatta områden. Den om-fattande skogsskövlingen bidrar dessutom till attjordskreden i samband med jordbävningar blir fleroch större, och översvämningarna blir värre eftersomträden som binder mark och vatten har avverkats.Klimatförändringar, brist på sötvatten, avverkningav urskogar, ökenutbredning och kärnkraftens avfallär exempel på miljöproblem som hotar människansöverlevnad. är det vi i den rika världensom konsumerar stora mängder energi och råvaror,producerar sopor och förorenar luften. Vi i Sverigemåste vara pådrivande för en ekologisk uthållig poli-tik och en global klimatpolitik.Fru talman! Det allt övergripande hindret för håll-bar och fredlig utveckling är fattigdomen i världen -en fattigdom som beror på historiska orättvisor, krig,konflikter, odemokratiska och dåligt fungerande re-gimer, rovdrift, girighet, bristande utbildning ochorättvis tillgång till världens handel. När vi vet atthälften av jordens invånare tvingas leva på mindre än20 kr per dag och mer än en miljard på mindre än 10kr - när de flesta av dessa inte ens har talat i telefonoch när av världens sjukvårdsresurser ska räckaför av dess befolkning - framstår västvärldenskonsumtionssamhälle i bjärt kontrast. Det är en kon-trast som många av de fattigaste ändå nås av via radiooch TV i detta globaliseringens tidevarv.FN:s millenniumförsamling antog måletom att fattigdomen ska halveras - ett målsom ganska få tror är möjligt att nå.Vi måste förstå att globaliseringen väcker misstrooch rädsla hos många. De tror att orättvisorna ochskillnaderna ska skärpas. Erfarenheterna visar ju pådet. Därav kommer alla de protester som hörs, ochdärav kommer bildandet av ATTAC-rörelsen. Ävenom kraven ATTAC-rörelsen driver kan diskuteras serjag den rörelsen som något mycket positivt - ett väx-ande engagemang mot orättvisorna i världen och etttillfälle att diskutera dessa frågor, och det till stor delbland unga människor. Det är positivt efter många årav ganska stor likgiltighet för solidaritetsfrågor överhuvud taget. Demonstrationerna i , ochNice har också tvingat i-länderna att ta större hänsyntill krav inför de nya WTO-förhandlingarna.Enbart marknadskrafter kan inte lösa de grund-läggande orättvisorna mellan rika och fattiga. Attbekämpa fattigdom och orättvisor handlar om attskapa demokratiska, jämställda och miljömässigtlivskraftiga samhällen och om att väva samman män-niskor, kulturer och nationer. Ett starkare internatio-nellt politiskt, ekonomiskt och etiskt ramverk somprioriterar både ekonomisk och mänsklig utvecklingbehövs därför. "Om vi inte får globaliseringen att fungera för allakommer den till slut inte att fungera för någon". Or-den är , från talet till världens ledare iDavos . "Om vi inte kan få en bättre resurs-fördelning och mer rättvisa regler kommer ett bakslagi form av ökad protektionism att ske", sade han ock-så. Hans initiativ Global Compact - ett partnerskapmellan den privata sektorn, näringslivet, organisatio-nerna och regeringarna - för arbete mot gemensammamänskliga mål är mycket bra. Det är en process imånga steg som är nödvändig för att kunna åstad-komma förändring och för att ge globaliseringen ettmer mänskligt ansikte.Regeringarna kan inte lösa de gemensamma över-hängande problem som världen står inför. Det behövsett kraftfullt globalt samarbete. Det är inte mindreglobalisering som behövs - det är en globaliseringsom skapar fördelar för alla och inte bara för en elit.Fru talman! Alltfler länder går mot demokrati ochhar demokratiskt valda regeringar, vilket naturligtvisär glädjande. finns det så många tecken påmotsatsen, t.ex. utvecklingen i och Tanza-nia. Alltför många förnekas de möjligheter som deflesta av oss tar för givna. Det finns ännu mångaländer där människor inte fritt får utbyta tankar, idéeroch åsikter och inte får tala sitt eget språk eller utövasin religion fritt. Vi har inte glömt det, och vi seröverträdelserna mot de grundläggande mänskligarättigheterna. Vi accepterar dem inte och kommeraldrig att göra det.Ett viktigt budskap från inte minst undervårt ordförandeskap, då vi har förmånen att få ledaEU, till jordens förtryckta i , på ochi , , , , , , , och i många fler länder måstedärför självfallet vara detta: Vi har inte glömt er. Vihåller ögonen på era regimer. Vi trycker på. Tillmänniskorna i krishärdar som ,och i bräckliga demokratier blir bud-skapet detsamma.För mig och är den grundläggandeutgångspunkten varje människas lika värde och rät-tigheter och tron på människans förmåga att självförvalta sina möjligheter. Det yttersta målet för vårpolitik är att få alla människor att växa och förverkli-ga sina drömmar. Utifrån de utgångspunkterna strävarvår utrikes- och säkerhetspolitik efter att möjliggöraför enskilda människor, länder, grupper av länder,regioner och det globala samfundet att ta ansvar försig själva, för andra och för vår gemensamma värld.Det är i ljuset av det som vi lägger fram förslagom att stärka skyddet för de mänskliga rättigheterna,bejaka länders självständiga säkerhetspolitiska val,utveckla konflikthanterande och konfliktläkandeinstrument, utjämna klyftor och bejaka tilltron tilldemokratisk uppbyggnad underifrån. Vår biståndspo-litik har den inriktningen: god samhällsstyrning, de-mokrati, hållbar utveckling, ekonomisk tillväxt, över-bryggning av den digitala klyftan, nationell livsme-delsförsörjning, kvinnors och barns situation, detcivila samhället samt problemorienterat och ökatbistånd. Biståndet måste göra det möjligt för fattigakvinnor och män att medverka i utvecklingsprocesseroch förbättra deras förmåga att ta sig ur fattigdomen.Livsmedelsproduktionen har en avgörande bety-delse. Inget land har lyckats nå en snabb ut-veckling utan en fungerande livsmedelsproduktion.Det är viktigt att tänka på. Så är det faktiskt.Ett av det svenska EU-ordförandeskapets merspännande uppdrag är att utveckla diskussionen omEU:s framtid - den s.k. post-Nice-diskussionen. FrånCenterpartiets sida efterlyser vi en grundläggandediskussion på bred bas om vad EU egentligen skaägna sig åt. Om inte EU ägnar sig åt det som kännsangeläget och viktigt för medborgarna kommer enlegitimitet för samarbetet aldrig att kunna växa fram.Vi anser att EU måste förändras för att kunna hanteraviktiga uppgifter och för att inte tilltron till EU ochdess förmåga ska förloras.Vår uppfattning är klar och tydlig. EU ska vara enunion som gör det som görs bäst tillsammans. Det ärhög tid att reda ut vilka frågor som ska beslutas ge-mensamt och vilka som hör till medlemsstaterna och iän högre grad till medlemsstaternas regioner ochkommuner. EU ska koncentrera sig på att möta degränsöverskridande problemen och utmaningarna.Det innebär att EU ska bygga och främja fred, demo-krati, frihandel, miljö och hållbar utveckling, bekäm-pa den gränsöverskridande organiserade brottslighe-ten, främja ekonomisk utveckling, välståndsutveck-ling - särskilt i de fattigaste delarna av ochtredje världen - och öppenhet inom EU och mot om-världen. Det innebär att man slår vakt om det som ärdet unika i EU-samarbetet, nämligen blandningen avmellanstatlighet och överstatlighet. Vi behöver ettsmalare men effektivare EU som är öppet mot om-världen och mot nya medlemmar.När det gäller säkerhetspolitiken måste Sverigessäkerhet i allt högre grad bygga på gemensam säker-het byggd på hållfasta politiska och ekonomiska rela-tioner mellan demokratiska stater. Väsentligt är attden av alla godtagna principen att varjeland har rätt att självt välja sitt säkerhetspolitiskaarrangemang upprätthålls. har ingen anled-ning som alliansfri stat att påverka andra länders friaval av säkerhetspolitik. Vår säkerhet och välfärd är ihög grad beroende av utvecklingen i omvärlden ochav samverkan med andra länder. säkerhetmåste således ses i ett globalt perspektiv.En uthållig säkerhetsordning måste bygga på in-sikten om vikten av ett utvidgat säkerhetsbegreppsom tar hänsyn till nya hotbilder som miljökatastro-fer, flyktingströmmar och IT-hot. Den stora framtidautmaningen för säkerhetspolitiken är att på både in-ternationell och nationell nivå finna former och rele-vanta medel för att möta dessa hot.Genom att verka för en stärkt internationell rätts-ordning och genom att medverka till konfliktförebyg-gande insatser, gemensam krishantering samt förso-ning och uppbyggnad efter kriser och konflikter kanvi bidra till ökad säkerhet i omvärlden och därmedockså för oss själva. En förstärkt krishanteringsför-måga kan dock inte ersätta den amerikanska politiskaoch militära närvarons betydelse, som är stor inteminst för stabiliteten i norra och Östersjöregi-onen.Fru talman! Jag hälsar med tillfredsställelse be-skedet om att den svenska säkerhetspolitiska doktri-nen nu ska diskuteras inom ramen för partiledaröver-läggningar. När neutraliteten är relevant ärdet den militära alliansfrihetens betydelse som måstesättas i centrum och belysas. Den medverkar, enligtvår uppfattning, till att undvika konflikter och spän-ning i norra och ger oss goda möjligheter attutveckla förtroendefulla relationer och samarbete förökad säkerhet. Den bidrar också till ett öppnare sam-arbetsklimat i och kan rätt utnyttjadvara en stor tillgång i byggandet av en gemensameuropeisk fredsordning.Vi menar att den militära alliansfriheten är ettmedel, inget självändamål. Den minskar på intet sättvår förpliktelse att föra en aktiv utåtriktad säkerhets-främjande politik. Det är självklart fortsättningsvisnaturligt och viktigt att vi deltar i alla internationellacivila och militära fredsfrämjande insatser.Jag har en fråga till . Han säger attdet är viktigt att integreras i . Det ärförstås en uppfattning som vi delar. När man då skaha ett fortsatt förtroendefullt samarbete med Rysslandfrågar jag så här: Innebär detta att nu haranslutit sig till vårt stöd för att genomföra den rysk-svenska marinövningen? Om det är så är jag denförsta att välkomna detta, eftersom det är det som vihar förespråkat . Det är dels en tuff ochberättigad kritik av krigföringen i och deövergrepp på mänskliga rättigheter som sker där, delsen insikt om värdet av att särskilt på det säkerhetspo-litiska området samarbeta närmare med bl.a.när det gäller det militära området.Anf. 6 ():Fru talman! Utrikesministern valde att börja sindeklaration med att citera FN:s deklaration om demänskliga rättigheterna: Alla människor är födda friaoch lika i värde och rättigheter. Det är ett bra anslagför en utrikespolitisk deklaration.Jag tänkte också ta fart i FN och i FN:s stadgar.De första orden i den här stadgeboken lyder: Vi, deförenade nationernas folk, är beslutna att rädda kom-mande släktled undan krigets gissel som två gångerunder vår livstid tillfogat mänskligheten outsägligtlidande.Det var den erfarenhet som man hade efter de tvåvärldskrigen, och det var därför FN bildades. närvi får rapporter från världens olika hörn via TV, radiooch massmedierna ställer ofta människor frågan:Varför gör inte FN någonting? Det är en fråga somjag ofta får.Vad är då FN? FN är ingenting annat än de länderi världen som har anslutit sig till organisationen föratt försöka få en bättre värld, och ingen sådan härorganisation är starkare än sin svagaste länk. Det ärmånga svaga länkar i FN. Det är det som är proble-met. Det är ekonomiska problem, och det är problemmed att leva upp till deklarationer.Ett av FN:s stora problem är att man inte harlyckats hantera inre konflikter i länder. FN bildadesegentligen för att stoppa krig mellan länder, och detär det som stadgan egentligen också säger. har kommit fram med förslag om hur man skaändra på detta och försöka få stöd för att FN merkraftfullt ska kunna agera inom länder. Det är viktigt,menar jag, att stöder den ansträngningen påolika sätt. ska naturligtvis stödja ekonomisktmen även på det viset att vi är beredda att ändra istadgan, så att FN får de här möjligheterna. De rap-porter som vi har fått från , , Angolaosv. gör ju att människor blir frustrerade.En annan organisation som bildades mot sammabakgrund var ju den europeiska unionen. Erfarenhe-ten från världskriget gjorde att man var tvungen attfundera skarpt på hur man undviker ett tredje världs-krig. Man kom fram till det här med Kol- och stålu-nionen. Vi måste kontrollera vapentillverkningen. Vimåste försöka få kontroll på länderna i Europa.I det här arbetet ingår ju till-baka, och vi är nu ordförande. har naturligtvisunder den tid som jag har funnits med i höjt profilen betydligt. När jag kom in härfanns över huvud taget inte med i EU-sammanhang. Vi drev på från vårt håll, och så små-ningom blev det så också, och måste vi gå vidare.EU:s absolut viktigaste uppgift ärutvidgningen österut. Det är genom att de nya demo-kratierna inlemmas i ett tätt nätverk av handel, kulturoch politisk samverkan som demokratin bäst kansäkras. Utvidgningen är ett moraliskt åtagande som ejfår skjutas . måste under detpågående ordförandeskapet arbeta för att försökaavsluta så många förhandlingskapitel som möjligtmed de här kandidatländerna. Den första utvidgning-en bör kunna påbörjas . Utvidgningen ärinte bara historiskt och moraliskt viktig i hela Europa.Medborgarna tjänar på den här utvidgningen. Ett EUsom innefattar i princip hela kontinenten skapar endynamisk och konkurrenskraftig marknad. Den geross möjligheter att arbeta för en bättre miljö i helaEuropa och ta krafttag för att bekämpa gränsöverskri-dande brottslighet. Det handlar om säkerhet, ochsolidariteten ökar.Genom det här arbetet i EU och genom Sverigesmedlemskap har också roll ändrats. Nyasäkerhetspolitiska förutsättningar ställer införnya vägval. har länge ansett att densvenska säkerhetspolitiska doktrinen, som säger attSveriges militära alliansfrihet syftande till att vårtland ska kunna vara neutralt i händelse av krig i vårtnärområde, för länge sedan har spelat ut sin roll. Vihade den här diskussionen . Jag cite-rade då bl.a. den förre kabinettssekreteraren artikel som just satte fingret på det här för-hållandet. ser jag att förre försvarsministern . i en artikel i utropar: Rege-ringen håller på att smyga in i Nato!Vi har från vårt håll försökt lyfta upp Natofrågan.Nu är det också på gång att vi ska få partiöverlägg-ningar när det gäller själva doktrinen, som vi harupprepat men som ju har spelat utsin roll.Med vårt medlemskap i lämnade vi uttryckli-gen den traditionella neutralitetspolitiken bakom oss.Som medlem i EU kan aldrig stå neutraltinför en extern aggression mot en annan medlem iEU. Som medlem av de fria demokratiska staternasgemenskap anser vi att inte heller skullekunna stå neutralt vid en extern aggression mot någonav våra tre baltiska systernationer.De europeiska demokratiernas säkerhet har underårtionden garanterats av Nato. Detta samarbete mel-lan och är viktigt också . svensk säkerhetspolitisk doktrin bör utgå från attSverige aktivt ska bidra till att skapa en alleuropeiskfredsordning.I vårt eget närområde skulle det vara av stor bety-delse om , de tre baltiska staterna och Finland- vilket självfallet förutsätter att det finska folket såönskar - blir medlemmar av Nato i nästa utvidg-ningsomgång. ska därför, i likhet med de trebaltiska staterna, omgående söka medlemskap i för en svensk säkerhetspolitikhar förbättrats drastiskt under de senaste decennierna.Upplösningen av , och alldeles särskiltEstlands, och återkomst som friaoch demokratiska stater vid ,har skapat ett säkerhetspolitiskt läge i vårt närområdesom i gynnsamhet saknar historiskt motstycke. Det ärdärför en huvuduppgift för svensk utrikes- och säker-hetspolitik att göra allt för att medverka till att de trebaltiska staterna integreras så fullständigt som möjligti de framväxande europeiska samarbetsstrukturerna.Sveriges, och för den delen hela , säkerhetär i allra högsta grad beroende av en gynnsam ut-veckling i Östersjö- och . Arbetet föratt förbättra miljön, kärnsäkerheten, ekonomin, kam-pen mot internationell brottslighet m.m. i regionen äravgörande för säkerheten i vårt land.