prot · GP0947 · 2001-12-13 00:00:00 — Detta måste jag väl ändå fråga om som känner stråken mellan och Ålingsåsganska väl.Anf. 32 () re-plik:Herr talman! Trafiksäkerhet handlar om vilken åt-gärd som ska vidtas för att uppnå största möjligaeffektivitet. Om vi talar konkret om att vi ska görainsatser på vägen, skulle då kunna gåmed på att det är okej att köra en trefältsväg medmittvajer? Är det tillräckligt för att ska blitillfredsställt med en satsning på trafiksäkerhet, ellerhandlar trafikpolitik om andra sakerockså? Jag misstänker det.Att har lite olika åsikter om järnvägssats-ningar är alldeles självklart. har pekat utjust Hallandsåstunneln och som sam-hällsekonomiskt olönsamma. Det sammanfaller medvår argumentering eftersom vi är mot de två projek-ten.Jag hoppas att kan göra bedömningar avvad det skulle innebära att ha tågsatsningar på 100miljarder, för det har de nämligen inte gjort i sinaanalyser tidigare. Därför tycker jag inte att SIKAriktigt kan uttala sig om hur utfallet kommer att blioch vilken samhällsekonomisk effekt det skulle ha.Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag får väl avslöja att jag tror ett re-jält stycke mer på än vad frågan om vi är nöjda med mittvajrar ska jagsvara att man i en del fall kan vara det. Det är entydlig trafiksäkerhetshöjande insats. På en hel del avtrafikstråken på väg behövs det dubbla körbanor.Utan tvekan är det - all statistik säger det - denöverlägset bästa insatsen för ökad trafiksäkerhet.Sedan tar vi upp många andra saker, jag nämndedem i mitt anförande, både den mänskliga faktorn ochatt vara i kördugligt skick, och på den punkten trorjag att jag och är ganska överens.Det vill till ett helt batteri, men vägupprustningen äroerhört vital i sammanhanget.Anf. 34 () re-plik:Herr talman! företräder linjen fördubbla körbanor. Det hävdar jag också, fastän jaghävdar att i de flesta fall när det gäller de stora vägar-na i södra och finns det alternativ,och det är tåget. Det ska utgöra den andra körbanan.För trafiksäkerhet har vi därför avsatt pengar i vårtförslag till hur infrastrukturen ska se ut på det natio-nella vägnätet. Vi tycker att vi som parti kan kännaoss väldigt starka i att vidta rätt åtgärder vad gällertrafiksäkerhet och rätt åtgärder vad gäller miljö.Anf. 35 () replik:Herr talman! När man hör på meningsutbytetmellan och man osökt att tänka på talesättet: Är det ettprivat slagsmål, eller får man lägga sig i? Jag hadenämligen en fråga till i mitt inläggsom han inte har svarat på.Miljöpartiet talar ofta och väl om demokrati ochdemokratisk förankring. Men ni har inte haft någonsynpunkt på urholkningen av det regionala besluts-fattandet i den stora infrastrukturproposition som vinu diskuterar. Den enda lilla synpunkt Miljöpartiethade var pekpinnen till att man inte ska få användaregionala investeringar till kommunala flygplatser.Har inga invändningar i övrigt mot denstora centralisering som man gör av beslutsfattandetnär man urholkar regionerna? På den punkten har vifått brev från både Sydsvenska handelskammaren ochSydsamsamarbetet. Det var den ena frågan.Den andra frågan handlar om sjöfarten. Har Mil-jöpartiet alldeles glömt bort att den kan vara detfrämsta och mest miljövänliga transportmedlet, efter-som ni inte heller i den frågan har profilerat er särskiltväl? Delar åsikten att det är angeläget attprioritera också sjöfarten som ett miljöriktigt trans-portmedel ?Anf. 36 () re-plik:Herr talman! Huruvida det är privata slagsmål el-ler inte får var och en bedöma. Vi är två olika partier,så ur den aspekten får vi väl fajtas i de former somfinns.Vad gäller den regionala demokratin, regionaltansvar, kommer det att ligga kvar en stor tyngd förlänen att agera på både vägsidan och järnvägssidan.Länstrafikhuvudmännen trafikerar oftastomjärnvägarna, och då är det rimligt att skippa denuppdelning som har varit och låta det bildasett gemensamt planeringsorgan. Det tycker att det ärrimligt. Därför kommer den regionala demokratin attfortsätta via inflytandet på länsplanerna.Sjöfarten är inte tänkt att få statliga pengar, dvs.sådana satsningar som görs på vägsidan och järnvägs-sidan i form av investeringar. Vi har dock gjort ettundantag i budgeten, och det gäller hamnen i Göte-borg. Den är av särskilt stor betydelse på grund avdess utformning och förutsättningar. Sedan finns detäven andra väldigt bra sätt att ge förutsättningar försjöfarten. Där tycker jag att vi som parti har medver-kat tillsammans med och Socialdemo-kraterna till att lösa de problem som sjöfarten harupplevt.Anf. 37 () replik:Herr talman! Man har ju sänkt ramen för det regi-onala anslaget från 39 till 15. Har inte noterat det?. Dessutom har man aviserat att manvill ha ett spann på ±50 % i det planeringsarbete somska göras regionalt. Det är det som man nu protesterarså kraftfullt mot från bl.a. , handelskammaren. Tycker inte Mil-jöpartiet att det finns anledning att diskutera det överhuvud taget? Det är en stark urholkning av det regio-nala beslutsfattandet på den här punkten.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! För mig känns det inte som att denregionala självstyrelsen på något sätt kommer attminska på grund av de förslag som framförs i propo-sitionen. För mig känns det tvärtom. Man kommer attfå ett ökat inflytande genom att det blir en gemensamdel att planera om. Det blir också åtgärder som ärbättre förankrade i alla delar, hos ochVägverket och i de regionala sammanhangen. Förmig är det tydligt. Däremot har vi som parti drivitlandsbygdspaketet, där får väldigt klaraoch tydliga direktiv om vad de ska göra eller inte göravad gäller satsningar på grusvägar och annat. Där ärnäringslivet, länsstyrelserna och överensom vilka åtgärder som ska vidtas, och det tycker jagfrån demokratisk synpunkt är väldigt positivt.Anf. 39 Näringsminister ():Herr talman! Vi står nu i början av ett nytt år-hundrade. Det är dags att reinvestera väg- och järn-vägsnätet till modernt skick.Det är även hög tid att utveckla ett nytt och fram-tida transportsystem som möter växandebehov av snabba, effektiva, säkra och miljövänligatransporter.Utgångspunkten för det framtida transportsystem-et är en vision om en hållbar samhällsutveckling, enomställning till långsiktigt hållbara transporter, eko-nomiskt, socialt och ekologiskt, som ska främja helaSveriges utveckling och växande ekonomi.EU-utvidgningen och informationssamhälletsframväxt kommer att påverka transportpolitiken. Detär svårt att förutsäga exakt hur, men vad som hittillsär känt är att både person- och godstransporternaökar.Transporterna mellan medlemsländerna inom detutvidgade EU kommer att öka snabbt till följd avfördjupat samarbete. De gränsöverskridande handels-och persontransporterna i hela , Fin-land, , , och även i förläng-ningen med omgivande länder utanför EU-området,kommer att få allt större betydelse.Av just den anledningen, för att transporterna ärav så stor betydelse, presenterade jag här i riksdagenför sedan regeringens proposition In-frastruktur för ett långsiktigt hållbart transportsys-tem. kommer ni att gå till beslut - ett kloktbeslut, det är jag övertygad om. Beslutet innebär attvi nu genomför den största samlade satsning påsvensk infrastruktur i modern tid.Det satsas nu under perioden2004-2015. En del av dessa resurser tidigareläggs föratt kunna användas under perioden 2002-2004.Vi tar ett stort kliv framåt och reinvesterar i bådeväg- och järnvägsnäten, tjälsäkrar vägarna och byggerut såväl stamnätet som länsvägarna. Vi tar också ettstort kliv framåt och satsar rejält på järnvägens fort-satta utveckling. Det är en långsiktig satsning somfrämjar tillväxt och regionala utveckling, enlångsiktig satsning som innebär ett stort kliv framåtför omställningen till ekologisk uthållighet i Sverige.Herr talman! För att utveckla det framtida trans-portsystemet måste man utgå från dagens problem.Ca 40 % av det svenska vägnätet tillkom under 1950-och 1960-talen. Dessa vägar är inte dimensioneradeför att klara dagens trafikbelastning. En stor del avvägnätet kan därför inte upplåtas för tunga fordon.Det gäller särskilt och tjällossningen dåca av det statliga vägnätet är stängt för tungtrafik. Det får stora negativa effekter för bl.a.skogsindustrin.Näringslivets efterfrågan på investeringar i drift-och underhållsåtgärder i väginfrastrukturen är i dagstark. Väl utbyggda och underhållna vägar spelar roll för näringslivets val för lokalisering av verk-samheter och stärker dess internationella konkurrens-kraft.Det finns också anledning att uppmärksamma desäkerhets- och framkomlighetsproblem som uppstårpå stamvägar med låg standard och begränsade om-körningsmöjligheter när många tunga fordon skasamsas med personbilstrafik.Till bilden vill jag även lägga till de synpunktersom representanter från samtliga län ochregioner delgav mig när jag träffade dem . Högstpå önskelistan stod att vägunderhållet måste förbätt-ras. Regeringen delar den bedömningen. Att bevaraoch säkerställa det befintliga vägnätet är särskilt vik-tigt. Därför avsätter vi till driftoch underhåll av vägnätet. Det är en avsevärd höjningjämfört med tidigare infrastruktursatsningar.Utöver det avsätter vi också iett särskilt tjälsäkrings- och bärighetspaket. Vi fort-sätter även utbyggnaden av ett nationellt stamvägsnätmed hög standard. har ett väl utbyggt vägnät ihela landet, ett vägnät som behöver kompletteras.En satsning på stamvägarna bidrar till att ökaframkomligheten, öka säkerheten, minska mil-jöproblemen och ge förutsättningar för regionförsto-ringar. Till detta avsätts 39 miljarder kronor.Dessutom satsar vi på de re-gionala planeringsramarna, till insatser för bl.a. detregionala vägnätet, för bidrag till kollektivtrafik,kommunala flygplatser och kajanläggningar, för bi-drag till kommunerna när det gäller åtgärder för för-bättrad miljö och trafiksäkerhet samt för åtgärder föratt förbättra tillgängligheten för funktionshindrade.Herr talman! Även inom järnvägen finns det storabrister. Det gäller såväl bärigheten som framkomlig-heten. Stora problem uppkommer när t.ex. gods- ochpersontrafik ska konkurrera om utrymmet på enkel-spår. För företagen är transportsystemet oerhört vä-sentligt. För företagens tjänsteresor och rekryteringav arbetskraft är det angeläget att persontrafiken medtåg motsvarar högt ställda krav.Men det är inte alla politiska partier som delar denuppfattningen. har inte insett järnvägensmöjligheter. De anklagar regeringen för att inte följade samhällsekonomiska kriterierna. Jag vill redan nuklarlägga att ett väl fungerande transportsystemhandlar om mer än bara vägar och järnvägar. Dethandlar om hur vi ska kunna förbättra välfärden ochöka tillväxten.Det är också en fråga om miljö. Vi behöver etttransportsystem för att kunna knyta ihop alla delar avlandet. har en nyckelroll om vi ska kunnauppnå allt detta.De vägar och järnvägar som vi nu planerar för skakanske användas . Under den periodenkommer vi att få ändrade värderingar och andra sam-hällsförändringar som inte fångas upp i dagens pro-gnoser. Regeringen tror att människor och företag alltoftare kommer att välja miljömässigt bra alternativ.Det kommer att gynna järnvägen. Vi tror att vi kanskynda på en sådan utveckling genom att göra dennasatsning på järnvägen.Moderaternas dysterkvist ut-talande om järnvägsinvesteringar visar på en bristan-de framtidstro. Med den inställningen skulle varkenSvealandsbanan eller ha byggts - tvåriktiga triumfer för tågresandet.Jag vill också passa på att klargöra regeringenssyn på tunneln genom , , Ci-tytunneln och förstärkt spårkapacitet genom centralaStockholm.När det gäller den här typen av mycket stora in-vesteringar som på ett avgörande sätt knyter ihopstora befolkningskoncentrationer och skapar helt nyaresemönster måste de politiska bedömningarna vägatungt. I grunden handlar dessa bedömningar om vil-ken typ av samhälle vi vill ha i framtiden.Citytunneln bidrar till en förbättrad integration iÖresundsområdet. Den ger helt nya möjligheter förutveckling av tågtrafiken i och stärker järnvä-gens konkurrenskraft gentemot biltrafiken.Tunneln genom ligger på Västkustba-nan där stora satsningar görs för att bygga ut till dub-belspår hela vägen, mellan och . Föratt få ett fungerande trafiksystem längs hela sträckanoch för att tåget ska kunna konkurrera med lastbilarnapå sträckan är tunnelutbyggnaden helt nödvändig.Botniabanan är viktig för utvecklingen av Norr-land. Den knyter ihop de stora städerna längs och skapar helt nya möjligheter för ar-betspendling och pendling till högre utbildning. Bot-niabanan är dessutom viktig för den exportintensivaindustrin i , som får bättre transportmöjlig-heter för sina produkter.Förstärkt spårkapacitet genom innebäratt det blir möjligt att köra fler tåg mellan Stockholmoch övriga delar av i högtrafik. Här trängslokala pendeltåg, Mälardalstrafik och snabbtågstrafikpå samma två spår, och man saknar möjlighet att körafler tåg.Investeringarna är därför nyckeln till en positivtutveckling för järnvägstrafiken i landet. Om det fannsmetoder för att ta med alla positiva effekter vi får avdessa stora järnvägsprojekt i en kalkyl skulle kalkylenvisa på lönsamhet. Men med de mätmetoder vi har är det inte säkert att varje projekt framstår somlönsamt. Därför gör vi nu en politisk prioritering ochsäger att vi vill ha dessa projekt genomförda, ochdärför förelägger vi dessa förslag.Det är faktiskt vi politiker som företräder allmä-nintresset. Det är därför en självklarhet för mig attsåväl regionala som nationella politiska organ är medi beslutsprocessen kring utvecklingen av vårt trans-portsystem.Jag vill särskilt påtala att regionerna är med ochbär sin andel av kostnaderna när det gäller de storaprojekten i , spåren genom cent-rala och . Vad gäller Citytun-neln rör det sig faktiskt om ca 1,8 miljarder kronorsom betalar för att få projektet.Tack för ordet, herr talman.Anf. 40 () replik:Herr talman! Låt mig börja med att instämma i endel av det näringsministern säger om vägunderhållet.Jag tror att och Socialdemokraterna äröverens när det gäller synen på detta.Det gäller också järnvägarna. före-slog mer till järnvägarna förraåret. Då var vi ensamma om det. , och har kommit efter. Vi tycker att det är mycket angelägetatt satsa på järnvägen som ett miljöriktigt transport-medel, liksom på sjöfarten.Problemet, näringsministern, är att vi har hört des-sa visor förut. Jag citerade i min inledning ur rege-ringens proposition 1997/98:62. Då skulle man stor-satsa på att ta igen vad man missat vad gäller under-hållet, tidigarelägga åtgärder osv.Varför ser regeringen inte till att anslå egna peng-ar - inte lånade - över statsbudgeten under de när-maste tre åren, om man nu menar allvar och verkligenvill storsatsa på vägunderhållet? Då skulle man skapalite trovärdighet i samband med denna inriktnings-proposition, som har så lång räckvidd.När man plussar på 12 miljarder för de närmasteåren är 8 miljarder lånade pengar, och 1 miljardkommer från en uppskjuten amortering. Bara 2,8miljarder kronor är egna pengar.Vi ser nu en annalkande lågkonjunktur, som göratt allting kommer att ställas på sin spets. Hur ska vifå trovärdighet för detta, näringsminister, om maninte ens kan anslå pengar överstatsbudgeten? Det var min första fråga.Min andra fråga gäller . Viläste i ett TT-meddelande att trafikutskottet har stop-pat , men villeinte svara på min fråga om det. Jag hoppas att nä-ringsministern kan ge besked.Hur blir det med och planenatt låta mer än 1 allmän väg bli enskild väg?Kan vi få ett besked av näringsministern i kammarenhär ?Säg gärna något ord också om det regionala in-flytandet. Lämna gärna en kommentar till breven frånSydsverige, där man undrar över varför beslutsfattan-det återigen centraliseras.Anf. 41 Näringsminister () replik:Herr talman! Tanken bakom att vi nu lånar pengarär att vi vill tidigarelägga de projekt vi har på bådevägsidan och järnvägssidan som vi skulle ha startattidigare, men som vi av ekonomiska skäl inte harkunnat starta. De är planerade. De är miljöprövade.Det är bara att sätta spaden i marken. Därför gör videtta . Vi betalar tillbaks pengarna under perioden.Därav följer att det finns en post - 45 miljarder avde 364 miljarderna - som är lånade pengar. ÄvenBotniabanan lånar vi pengar till. Jag tycker att det ären bra metod. Jag ser ingen skillnad mellan detta ochnågon form av PPP-lösning. Då hade vi också fåttbetala under en längre tid.Sven säger att vi går in i en lågkon-junktur. Vi får avvakta och se om vi kommer in i enlågkonjunktur. Vi är ännu inte där. Vi ser en reces-sion, och det är nog så allvarligt. Men vi kan inte talaom en lågkonjunktur i ordets rätta mening.När ska vi investera i infrastruktur och satsa påden? Jo, det är faktiskt väldigt lämpligt att göra detunder en lågkonjunktur. Det är i en vikande kon-junktur som vi ska satsa de resurserna och bidra ochstimulera.När det gäller frågan om det regionala inflytandetdelar jag uppfattningen - jag har uppfattat det som attutskottets majoritet också har gjort sådana skrivningar- att det ska finnas ett starkt regionalt inflytande.Utredningen om enskilda vägar är på remiss. Jaghar inte tagit del av den ännu, men jag kan efter att haläst och hört om att man vill låta allmänna vägar blienskilda vägar konstatera att jag inte delar utredning-ens uppfattning. Det kan jag säga generellt, men jagska uttala mig ytterligare om detta när remisshante-ringen är klar. Det hoppas jag att kammaren respekte-rar.Anf. 42 () replik:Herr talman! Låt mig börja med att vara positivoch välkomna näringsministerns ganska tydliga be-sked när det gäller . Han avvisarförslaget om att låta många allmänna vägar bli en-skilda vägar. Jag tolkar det så att det inte kommer attbli aktuellt.Det hade varit respektabelt att vilja tidigareläggasatsningar genom att låna pengar om man hade kun-nat skapa trovärdighet runt tanken att det är någotlångsiktigt.Jag blir lite fundersam när näringsministern sägeratt vi inte har lågkonjunktur. Det är recession i landet.Tillväxten är negativ. Då är det väl lågkonjunktur,med alla rimliga mått mätt.Nu har vi statsfinanserna i god ordning. Center-partiet har medverkat till detta. Hade man verkligenmenat allvar med att storsatsa på vägunderhåll, järn-vägar och annat borde man i detta läge kunnat klaraen hel del över statsfinanserna. Men om man inför enannalkande lågkonjunktur säger att man ska anslå 5miljarder mer till detta område bristertrovärdigheten.Även om näringsministern bildligt talat sätter påsig tomteskägget inför jul och talar om den störstasatsningen i modern tid finns det tyvärr ingen trovär-dighet i det. Det hinner rinna väldigt mycket vattenunder broarna innan planeringsperioden 2004-2015är här.Det är väldigt svårt att se att regeringen menarallvar när man lånar två tredjedelar av de pengar mansatsar . Hur ska man då klaraatt höja anslagen 5 miljarder sena-re? Det är tyvärr, näringsministern, inte trovärdigt.När det gäller det regionala inflytandet vet jag inteom näringsministern har hunnit läsa breven från Syd-svenska handelskammaren och . De ärväldigt oroade över att man nu lägger större tyngd påvägverk och banverk och urholkar det regionala in-flytandet över infrastrukturen. Jag delar denna oro.Centerpartiet har reserverat sig på denna punkt, ochjag ger alla ledamöter här i kammaren som delar våruppfattning möjlighet att rösta på vår reservation.Anf. 43 Näringsminister () replik:Herr talman! Är det något parti i denna kammaresom är trovärdigt är det Socialdemokraterna. Vi harsanerat statens finanser. Vi tog över när det var kris -jag använder rätt ord - i statsfinanserna. Vi har halve-rat arbetslösheten. Vi har gjort stora satsningar påskolan och vården. gör vi stora satsningar på in-frastrukturen. Är det någon som är trovärdig när detgäller att hålla i finanserna är det vi. Det tycker jagfaktiskt att vi ska få respekt för.Anf. 44 () re-plik:Herr talman! När man lyssnar på näringsministerBjörn förstår man att han är i sitt esse.Han fortsätter med samma typ av löften som han hargjort - den största satsningen i moderntid, ett stort kliv framåt, ett stort kliv framåt även förjärnvägens utveckling - och använder som argument364 miljarder kronor. Tittar man på vad dessa 364miljarder innehåller kan man se att 45 miljarder,precis som säger, är amorteringaroch räntor. De ramlar bort. Sedan har vi 58 miljardersom inte är finansierade. Trots att man går ut ochlovar att satsa på vägar kan man inte garantera de 58miljarderna, vilket jag tycker är fantastiskt egendom-ligt.Vilket parti och vilken regeringskonstellation vardet som drog i gång järnvägsbyggandet i ?Vem drev på när det gällde ? Vemvar det som jobbade fram en del kring ?Vem var det som drev på så att vi fick ?Vilken regering var det som drog i gång det här medÖresundsbron och drog fram det till ett beslut? Vilketparti är det som har jobbat hårt för att övertyga densocialdemokratiska regeringen om att man behövermer spårkapacitet i ?Inget av alla de löften som harställt ut har han kunnat stå för. , några månaderföre valet, ställer han upp och lovar. Med de recordssom det socialdemokratiska partiet har sätter inte jagnågot större värde på de löftena. Låt oss först se vaddet blir. Jag är tveksam. Då är det bättre att lita på demotioner och de förslag som de borgerliga partiernahar.Ni säger att ni har satsat på omsorg och vård. Hurser omsorgen och vården ut? Det är långa köer ochdålig äldreomsorg. Blir vägarna och järnvägarna avsamma kvalitet vill jag betacka mig för en socialde-mokratisk infrastrukturpolitik.Anf. 45 Näringsminister () replik:Herr talman! Låt mig börja med de 58 miljarder-na. Alla här i kammaren vet att statsbudgeten baraläggs framåt. Därmed är det faktiskt ofrån-komligt att propositionen inte kan vara fullt finansie-rad från dag 1. regeringar, även de borgerli-ga, har lagt fram infrastrukturpropositioner under deförutsättningarna.Men själva poängen med denna proposition ärfaktiskt dels att den klarar av saker i närtid, redan2002, 2003 och 2004, dels att vi talar om att dessasatsningar ska göras och att vi sedan har en finansie-ring där vi kan ange detta exakt.Sedan gällde det allt vi lovat när det gäller ge-tingmidjan, , osv. Ja, vi harfaktiskt satt i gång. När det gäller har vigjort upp med regionen. När det gäller exempelvisgetingmidjan här i är det någonting somBanverket har i uppdrag och håller på och jobbarmed. Jag kan ta exempel efter exempel.När det gäller , om jag nu får chansenatt säga det, talas det om att regeringen gör för lite förStockholm. Det är inte det att det saknas pengar iStockholm, utan det är den moderatledda regeringenhär i som inte har haft förmåga att klara utvad man vill. Man är oense. Vi har då tagit tag i dettagenom att samla samtliga i kommunen Stockholmoch länet för att få en enhet. Det saknasicke pengar, det saknas politisk kraft - inte minst hosdem som styr och ställer här i Stockholm.Anf. 46 () re-plik:Herr talman! Det saknas inte pengar till bl.a.Stockholm, får vi höra. Sedan skyller man på denmoderata majoriteten i . Men uppenbarli-gen saknas det pengar eftersom regeringen och BjörnRosengren inte ens i närtid, fram , kanplocka fram riktiga pengar utan diskonterar framtidengenom att gå ut och från Riksgälden låna 8 miljarderkronor. Man får ett starkt intryck av att inte riktigt har klart för sig de ekonomiska rea-liteterna. Han kan i stort sett säga vad han vill, mendet är en stor skillnad på lånade pengar och anslagsfi-nansierade pengar.Finns det pengar i efter 2004? BjörnRosengren säger ju att man av budgettek-niska skäl inte kan anslå mer pengar fram till 2004.Vad är rätt? Finns det pengar eller finns det ingapengar?Anf. 47 Näringsminister () replik:Herr talman! Låt mig börja med att ta upp att tidigare sade att vi borde byta ut nä-ringsministern. hade varit bättre.Jag gläds över detta besked. Det är ändå en socialde-mokrat. Det hade varit värre om man hade föreslagitPer .