prot · GO0974 · 2001-03-06 00:00:00 — Frågan ställs mot bak-grund bl.a. av att frivilligbranschens insamlingsråd,FRII, har uttalat att det borde göras möjligt för med-borgare att göra avdrag för gåvor till välgörande än-damål i fråga om organisationer som har 90-konton.Jag besvarade så sent som den 15 december 2000en fråga av om skatteavdrag förgåvor till godkända insamlingar. I mitt svar avvisadejag tanken på att införa avdragsrätt för gåvor. Det kantilläggas att skatteutskottet vid upprepade tillfällen,senast i betänkandet 1999/2000:SkU13, har avstyrktmotionsyrkanden med den inriktningen. Utskottet harhänvisat till att en avdragsrätt för gåvor skulle utgöraett allvarligt brott mot principerna skatte-reform och leda till ett kraftigt skattebortfall. Bety-dande problem skulle uppkomma såväl i tekniskt somi principiellt hänseende. För egen del vill jag ocksåtillägga att en avdragsrätt skulle innebära att riksda-gen i viss mån frånhänder sig beslutanderätten i frågaom vilka ideella ändamål som ska stödjas medskattemedel. Det är inte rimligt och det är tveksamtom en sådan ordning är fullt ut förenlig med vårgrundlag. Mitt svar blir alltså även att jaginte tänker vidta några åtgärder för att införa en av-dragsrätt för gåvor.Anf. 126 ():Fru talman! Jag börjar med att tacka för svaret.Låt mig först få säga att för mig är den ideellasektorn något mycket värdefullt och något som börstödjas. Många ideella organisationer gör en fantas-tisk insats i . Det är , , , Röda korset, scouterna och id-rottsrörelsen - för att nämna några namn. Det är dockinte lätt att bedriva ideell verksamhet i Sverige.Många föreningar och organisationer dras med dåligekonomi som de ser ett skriande behov.Att införa avdragsrätt för gåvor till ideella organi-sationer skulle definitivt öka föreningslivets och denideella sektorns möjlighet att öka i omfattning. Dennatyp av avdragsrätt finns i många länder, som Frankri-ke, , och elva andra länder inomEuropeiska unionen.Bakgrunden till att jag begärde denna interpella-tionsdebatt var att en samarbetsgrupp bestående avFRII, dvs. Frivilligbranschens insamlingsråd, skatte-förvaltningen, Finans- och Kulturdepartementen ochEkobrottsmyndigheten har gjort ett uttalande att manborde möjliggöra för medborgare att göra avdrag förgåvor till välgörande ändamål till organisationer somhar s.k. 90-konton. På detta sätt skulle givandet ökaoch oseriösa insamlingar kunna konkurreras ut.Jag tycker att deras förslag är mycket bra. Docktycker jag att man bör utvidga förslaget. I våragrannländer och har man ett systemsom tillåter avdrag även för gåvor till olika typer avideella föreningar och kyrkor. Detta är ett stort stödför denna typ av organisationer, eftersom deras verk-samhet till stor del bygger just på frivilligt givandefrån medlemmar.Fru talman! I finansministerns svar säger han attriksdagen i viss mån frånhänder sig beslutanderätten ifråga om vilka ideella ändamål som ska stödjas medskattemedel om man inför det här systemet. Precis såär det. Men ser inte finansministern någonting posi-tivt i detta? Vi kristdemokrater ser det som positivt attfler medborgare engagerar sig och att intealls tar alla beslut om vad som ska stödjas och vadsom inte ska stödjas.Nu har jag några frågor som jag skulle vilja fåsvar på.För det första: Har de 14 EU-länder som har dettasystem helt fel?För det andra: Tanken med förslaget från FRII,skatteförvaltningen, Finans- och Kulturdepartementenoch var dels att givandetskulle öka, dels att de oseriösa organisationernaskulle sållas bort. Om finansministern säger nej tilldetta förslag, har han då ett eget förslag till hur manskulle kunna komma till rätta med problemet?För det tredje: Finansministern har ju sagt atthan kan tänka sig att sänka olika skatter och att ökaen del bidrag. Kan man inte tänka sig att avdragsgillagåvor skulle kunna vara ett alternativ? Kan man åt-minstone inte tänka sig att tillsätta en utredning för atttitta på den här saken?Anf. 127 Finansminister ():Fru talman! Det var mycket avslöjande att MikaelOscarsson erkände att en avdragsrätt för gåvor skulleinskränka beskattningsrätt. Det var precisvad jag sade i mitt svar, att det kan förmodas leda tillden konsekvensen. Jag tackar fördet erkännandet; därmed har han underkänt hela sintanke. Det är ensam som har beskattnings-rätten, och det ska inte vara någon annan. Jag tackarför detta självmål som åstadkomhär i talarstolen.Jag behöver inte upprepa argumentationen efter-som jag har gått igenom den i mitt svar och vi nyligenhar haft den här debatten i kammaren.Anf. 128 ():Fru talman! Jag noterar att jag inte får några svar.Finansministern säger ingenting om han kan tänka sigen utredning. Han säger ingenting om de andra 14länderna har helt fel i sitt system. Han har inte hellernågot förslag vad gäller hur de oseriösa organisatio-nerna ska sållas bort.Staten skjuter över alltfler samhällsuppgifter påden civila sektorn. Då bör den också uppmuntras,enligt mitt sätt att se, inte i första hand genom flerbidrag utan genom att man underlättar medborgarnasengagemang. har en fin tradition med mångaengagerade samhällsmedborgare, t.ex. i olika nykter-hetsorganisationer, frikyrkor, fackföreningar osv. Detfinns pensionärsföreningar som ser till att äldre fårkomma ut. Frivilliga vuxna finns till hands på skolor-na. tar hand om alkoholister. Frälsnings-armén och tar hand om uteliggare.Är vi överens om att dessa organisationer gör enfantastisk insats, som samhället inte kan klara sigutan? Ser inte finansministern något positivt i att denideella sektorn på detta sätt kan stärkas?Jag undrar också: Är det så att finansministerninte alls håller med sitt eget folk, som var med i ut-redningen som lade fram förslaget om att man bordeinföra avdragsrätten för gåvor till 90-kontot?Anf. 129 Finansminister ():Fru talman! Det är ganska enkelt att besvara frå-gorna. Om jag inte tycker att idén med avdragsmöj-lighet är bra, varför ska jag utreda idén? Jag tycker attfrågan egentligen inte behöver ställas, men för säker-hets skull säger jag att jag är emot både idén och attutreda idén. Det ena följer av det andra. Den fråganvar egentligen en överloppsgärning.Jag vill också dementera det påstående som harupprepats två gånger, att arbetsgruppen för frivilli-gorganisationerna skulle ha haft ett understöd avföreträdare från olika departement. Det är ingen kor-rekt uppgift, och det är synd att den används gång pågång. Den har dementerats ett stort antal gånger, ochdet borde respektera.Min uppfattning är att ideella organisationer skaha ett rejält stöd för sitt frivilligarbete, som är oerhörtviktigt. Antingen det gäller frivilligarbete i kyrkligaorganisationer, idrottsorganisationer, humanitäraorganisationer, internationellt biståndsarbete eller vadsyftet är, är det oerhört viktigt att dessa organisationerfår ett stöd. Det får de naturligtvis också via samhäl-let, via och via andra samhällsorgan somfattar beslut om stöd till dem. Det är viktigt att detockså finns en demokratisk process, som bestämmerhur det stödet ska se ut och att det inte avgörs avenskilda personers förmögenheter, förmåga och viljaatt bidra till olika organisationer. Det är någontingsom vi fattar beslut om i vanlig demokratisk ordning.Det var väldigt bra att i klartextsade att det här var ett sätt att kringgå svenska riksda-gens rätt att själv besluta om sina skatter.Anf. 130 ():Fru talman! Jag har i den här debatten velat lyftafram det som jag tycker är en viktig sak. Jag tyckeratt de frivilliga organisationerna gör en viktig insats.Jag tycker också att det system som finns i 14 andraEU-länder är någonting positivt, och vi borde på dethär området EU-anpassas. Jag beklagar att finansmi-nistern inte vill ta till sig de här argumenten.Som jag sade förut tycker jag att det är någontingpositivt att vi här i inte ska ta alla beslut omvilka organisationer som ska stödjas, utan att vi låtermänniskor själva satsa på olika organisationer som detycker gör ett bra arbete och som på så vis får ett brastöd. Det har visat sig fungera väldigt bra i våragrannländer och vara ett värdefullt tillskott till defrivilliga organisationerna. Det duger inte att säga attde gör ett bra arbete och att de ska få stöd.Jag är inte emot det bidragssystem som finns, mendetta är ett fint komplement och skulle kunna vara eninjektion i föreningslivet. Det skulle kunna innebäraatt de här organisationerna gjorde ett ännu bättrearbete.Jag hoppas att vi kan fortsätta att debattera dettaoch att vi kan ta till oss erfarenheterna från de andraeuropeiska länderna.Anf. 131 Finansminister ():Fru talman! Betydelsen av frivilligorganisationer-nas arbete har vi inga delade meningar om. Som soci-aldemokrat är jag i allra högsta grad en del av dennafrivilligrörelse och denna folkrörelse, som ju är en delav ursprunget till arbetarrörelsen. Det är oerhört vik-tigt att vi från samhällets sida värdesätter det arbetesom sker i folkrörelser och olika frivilligrörelser.Det finns ingenting som förhindrar att denenskilde själv bidrar ekonomiskt till organisationer-nas arbete, om han eller hon vill. Det görs redan i dagav många enskilda personer i betydande omfattning.Jag ser också att det finns ett växande intresse för attställa upp i den typen av frivilligarbete.Jag talar om att vi inte ska ta ifrån dessbeskattningsrätt på det sätt som härförespråkar. Jag vill gärna markera att organisatio-nernas arbete värdesätts genom det stöd som riksda-gen, kommuner och landsting ger. tyvärr ibland lierat sig med moderata krafter. Jagmisstror inte egen vilja. Menmoderaterna vill oftast, både här i kammaren och ikommunala församlingar, minska anslagen rätt or-dentligt. Vi ser tyvärr en sådan våg i kommun efterkommun, landsting efter landsting och även här ikammaren. Moderata samlingspartiet har föreslagitminskade anslag till olika frivilligorganisationer. Jaginser att det inte är något som gil-lar. Men eftersom han samverkar med Moderatasamlingspartiet får han tyvärr ta ansvaret för att man imånga kommuner har skurit ned stödet till frivilligor-ganisationerna. har gått i spetsen för detoch har hängt om halsen på Mode-raterna.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 2000/01:233 omrättsläget beträffande lotterilagenAnf. 132 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att bringa klarhet irättsläget beträffande lotterilagen. ställer fråganmot bakgrund av ett uttalande från Kommerskollegi-um angående anmälan till Europeiska kommissionenav ändringar i lotterilagen.Grunden för lagstiftningen om spel- och lotteri-marknaden i är, liksom i övriga , ensträvan att förhindra bedrägerier och sociala problemtill följd av spel och att inkomster från spel ska kom-ma allmänna eller allmännyttiga ändamål till godo.Spel på enarmade banditer och liknande automa-ter förbjöds i fr.o.m. medundantag för sådant spel som anordnades på fartyg iinternationell trafik. Skälen till förbudet var att dessaautomatspel som gav vinst i form av pengar inte hadefått en från social synpunkt acceptabel form. Det varockså principiellt otillfredsställande och stötande attallmänhetens spelbenägenhet och de sociala problemdenna spelform orsakade skulle få utnyttjas i enskiltvinstsyfte, på det sätt och i den omfattning som dåva-rande regler tillät.S.k. lyckohjul och varuspel var spelautomater somtill stor del påminde om enarmade banditer. Skillna-den var främst vinstutbetalningen. Lyckohjulen beta-lade inte ut vinsten direkt ur automaten, utan dettasköttes av personal i spellokalen. Varuspelens vinsterutvecklades från att ha varit riktiga varor i form avt.ex. teddybjörnar, klockor och choklad till att varaföremål avsedda att lösas in mot kontanter. År 1997förtydligades lotterilagen så att lyckohjul uttryckligenförbjöds och förtydligades förbudet mot attlösa in varuvinster mot kontanter. Dessa lagändringarkan inte anses innebära någon förändring av gällanderätt och har inte heller berört automaternas konstruk-tion eller vinsternas beskaffenhet. Regeringskanslietansåg därför inte att lagändringarna var sådana före-skrifter som behövde anmälas till Europeiska kom-missionen.Kommerskollegium har lämnat ettyttrande till ett privat spelföretag innebärande attändringarna av lotterilagen 1997 och 1999, enligtkollegiets mening, skulle ha anmälts till kommissio-nen.Gunnar säger att de privata spelföretagen nuhamnar i en oklar rättslig situation mot bakgrund avKommerskollegiums yttrande.Regeringen följer givetvis noga utvecklingen påområdet. har inte beslutanderätt idessa frågor, vilket också kollegiet självt framhåller isitt yttrande. Om vi riskerar en bestående osäkerhetsom hotar grunden för de lagar stiftatkommer regeringen givetvis att agera på lämpligt sätt.I pågår ett arbete med en pro-position avseende lotterilagen mot bakgrund av dens.k. lotterilagsutredningen och utredningen om före-ningslivets ställning på spelmarknaden.Gunnar säger också att idrotts- och folkrö-relserna drabbas av ekonomiska förluster på grund avde genomförda ändringarna av lotterilagen. Dettapåstående är inte riktigt. Ideella föreningar med all-männyttigt syfte har, till skillnad från privata företagsom det här är fråga om, rätt att bedriva lotterier eftertillstånd. Ett bra exempel på detta är Bingolotto, somårligen ger ca i överskott till bl.a.idrottsrörelsen.Dessutom beslutade 1994 om en ny typav automatspel, de s.k. värdeautomaterna, vars över-skott i sin helhet går till föreningslivets lokala barn-och ungdomsverksamhet. Värdeautomaterna sombedrivs av AB är kringgärdade av enmycket detaljrik reglering i lotterilagen, för att mini-mera riskerna med spelet. av överskottet somvärdeautomaterna genererar fördelas av och av . Enligt vadjag har inhämtat från AB kan över-skottet för , vilket ska betalas ut nu , bliuppemot . Det är mycket glädjan-de.Anf. 133 ():Fru talman! Jag ber att få tacka finansministernför svaret, även om svaret mer är en haltande historie-skrivning än ett svar på min fråga.Finansministern har sedan denna frågeställninguppstod med emfas upprepade gånger hävdat attlotterilagen gäller och att den inte behövde anmälastill när den infördes, trots att denansvariga myndigheten ansåg atten anmälan till borde ha skett.Sedan jag ställde min fråga har lagen för förstagången prövats i domstol. Det kanske inte finansmi-nistern känner till. Jag har tingsrättsdomen här, ifallfinansministern vill titta på den.Frågan rörde huruvida det var olagligt eller ej attanordna spel på s.k. lyckohjul.Kristinehamns tingsrätt skriver i sitt domslut avden följande: "Effekten av lagändringenblev därför att en tidigare tillåten produkt förbjöds.Lagändringen utgör sålunda en sådan teknisk före-skrift som avses i 98/34/EG. Det förhållandet attavsikten med den ursprungliga lagstiftningen var enannan än den som faktiskt kom till uttryck saknarbetydelse vad gäller anmälningsplikten. Detta efter-som den enskilde i enlighet med den s.k. legalitets-principen, måste kunna rätta sig efter vad som står ilagtexten.Eftersom anmälningsskyldigheten sålunda haråsidosatts vid genomförandet av lagändringen den 1januari 1997 kan den, i enlighet med de principer somfastslagits av , inte tillämpas mot en-skilda såvitt därigenom lyckohjul kommit att omfattasav förbud enligt lotterilagen. Därav följer att anord-nandet av spel på lyckohjul inte kan anses otillåtetoch att den aktuella automaten inte kan förverkassåsom föremål för brott enligt lotterilagen. "Tydligare än så kan det inte sägas. Domstolen an-ser att lagen såvitt avser lyckohjul införts i strid medEG-rätten och därmed inte gäller. I sammanhangetkan ju poängteras det pinsamma i att EU:s ordföran-deland flagrant bryter mot EG-rätten.Regeringen och finansministern kan nu välja attfortsätta hävda att lagen gäller och låta de juridiskakvarnarna mala vidare intill dess att EG-domstolenslutligen fastslår att lagen inte gäller. Detta betyderatt de privata spelanordnarna riskerar att under långtid inte veta vilken lag som ska gälla. Skadeståndsan-språk kommer att ställas gentemot staten och i likhetmed t.ex. Rikta och kommer det att handlaom . För som gårintill dess att rättsläget klargörs kommer skadestånds-kraven att öka.Men regeringen och finansministern kan också vi-sa att man har förståelse för näringslivets behov avtydliga spelregler och rättssäkerhet och därmedsnabbt klargöra rättsläget och om nödvändigt åter-komma till med ett lagsförslag som hante-rats på ett korrekt sätt. Detta skulle i så fall visa attregeringen inte satt i system att driva privata företag ikonkurs genom en rättsvidrig hantering för att däref-ter utsättas för omfattande skadeståndsprocesser.Jag önskar att finansministern kan visa så passmycket kurage att han här och deklarerar att lageninförts på ett felaktigt sätt och därmed inte är gällandei de delar som borde ha anmälts till . Detta är vad jag efterlyser i interpel-lationen, och detta önskar jag svar på nu.Därutöver finns ett antal felaktiga påståenden iinterpellationssvaret, bl.a. när det gäller intäkternafrån . I svaret sägs att går tillUngdomsstyrelsen och till Riksidrottsförbundet.Av intäkterna går, enligt Lotteriinspektionen, entredjedel till , bl.a. till deras aggressivamarknadsföring som vi kan se prov på i dagenskvällstidningar i form av helsidesannonser. En tredje-del av intäkterna går till restaurangägarna och blott entredjedel av intäkterna går till föreningslivet.Jag får återkomma med mina andra kommentarerangående felaktigheterna i interpellationssvaret. Jagefterlyser ett svar på min fråga.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2000/01:247 omlagen om offentlig upphandlingAnf. 134 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser att vidta för att departement ochstatliga myndigheter ska följa lagen om offentligupphandling, . Han har vidare frågat mig om jaghar för avsikt att föreslå en skärpning av ochförbättrade tillsynsmöjligheter i syfte att den offentli-ga upphandlingen ska fungera bättre.Gunnar ställer frågorna mot bakgrund av ettnyhetsinslag i . I inslaget kommenterade jagkritik som revisorer riktat mot Närings-departementets upphandling i ett visst fall. GunnarAxén påstår att de uttalanden som jag gjorde i dettasammanhang var sådana att de dels sänder ut en sig-nal om att det inte är viktigt att följa , dels resertvivel kring min vilja att skärpa i syfte att skapaen bättre fungerande offentlig upphandling. Påståen-dena saknar grund.Det är givetvis angeläget att bestämmelserna omoffentlig upphandling följs av alla berörda. För attsäkerställa att så sker i största möjliga utsträckninghar bl.a. , ,inrättats. NOU har enligt sin instruktion till uppgiftatt bl.a. utöva tillsyn över den offentliga upphand-lingen enligt och att lämna information ochallmänna råd inom nämndens tillsynsområden. uppgifter hör också att verka för en effek-tiv offentlig upphandling.Regeringen har i direktiven till betonat vikten av att det finns en ända-målsenlig tillsynsfunktion på upphandlingsområdet.Regeringen delar också den bedömning som kom-mittén redovisat i sitt delbetänkande, att det är viktigtatt tillsynen över den offentliga upphandlingen äreffektiv och ger upphandlande enheter och anbudsgi-vare vägledning om hur lagen ska tillämpas.De förslag som kommittén i detta avseende hitin-tills lämnat har emellertid aktualiserat vissa frågor omden närmare utformningen av en stärkt tillsyn. Detgäller såväl regelverket som organisationen. Fråganom vilka befogenheter den myndighet som utövartillsyn över den offentliga upphandlingen ska haliksom frågan om hur tillsynsmyndigheten bör varaorganiserad är föremål för ytterligareberedning i Regeringskansliet.Vidare kommer naturligtvis de förslag som lägger fram i sitt slut-betänkande att övervägas noggrant. Jag följer ocksåmed stort intresse det arbete om offentlig upphand-ling som under svenskt ordförandeskap bedrivs inomEuropeiska unionen.Resultatet av det arbete som pågår får avgöraom tillsynen över den offentliga upphandlingen be-höver förstärkas och vilka eventuella lagändringarsom i så fall bör föreslås.Vad jag nu har redogjort för visar med all önsk-värd tydlighet att jag anser det mycket viktigt att allaupphandlande enheter följer . Min ambition äratt bidra till att skapa en bättre fungerande offentligupphandling.Anf. 135 ():Fru talman! Jag hoppas att finansministern inte vi-sar samma prov på feghet och arrogans i denna inter-pellationsdebatt som i den föregående utan vågarsvara på mina frågor i stället för att bara tiga.I sitt interpellationssvar dementerar finansminis-tern att han var överslätande i nyheter då hankommenterade brott motlagen om offentlig upphandling. För mig och andrasom såg inslaget råder det dock ingen tvekan om attfinansministern inte såg särskilt allvarligt på att Nä-ringsdepartementet brutit mot lagen om offentligupphandling. Detta är dock inte den viktiga frågan. Istället tar jag faktiskt tacksamt emot det klargörandeuttalande som finansministern gör i sitt interpella-tionssvar om att det är mycket viktigt att alla upp-handlande enheter följer . Bland de upphandlan-de enheterna återfinns således Näringsdepartementet.Jag litar på att finansministern kommer att vandrarunt i med ett särskilt vakande ögaför att försäkra sig om att inga nya brott mot skabegås.Därmed övergår jag till min andra frågeställning,den om ifall finansministern avser att föreslå enskärpning av och förbättrade tillsynsmöjlighe-ter. Jag hoppas att fegheten hos finansministern inteleder till att också denna fråga får stå obesvarad.I denna del är finansministern i sitt interpella-tionssvar tyvärr vag i sina formuleringar och nöjer sigmed att hänvisa till den pågående utredningen, somredan lämnat ett delbetänkande och som inom envecka ska lämna sitt slutbetänkande. Finansministernsäger att det som framkommer i denna utredning fåravgöra om det behövs några eventuella lagändringar.Jag anser att finansministern redan nu borde kunnagöra en bedömning om han anser att det krävs enlagskärpning och förbättrade tillsynsmöjligheter.Mot bakgrund av del-betänkande och de ofta rapporterade brotten motLOU, dvs. inte enbart brottmot lagen om offentlig upphandling, borde det kunnagå att komma till slutsatsen att det faktiskt krävs enskärpt lagstiftning.Den offentliga sektorn upphandlar varoroch tjänster för . Nämndenför offentlig upphandling gjorde redan för ett par årsedan bedömningen att en skärpt lagstiftning ochbättre sanktionsmöjligheter skulle kunna spara över20 miljarder kronor åt skattebetalarna. Under de tvåår som har gått har kanske 40 miljarderskattekronor slösats bort, och slösas ytterligare 20skattemiljarder bort. Det är inga små summor. Jagskulle givetvis välja att sänka skatten med hjälp avdessa resurser, men finansministern har säkert någotbidrag som han hellre skulle vilja höja. I vilket fallsom helst borde det finnas ett intresse av att dessapengar inte bara kastas i sjön. Varför ska det vara såsvårt för finansministern att säga att det behövs enskärpt lagstiftning, bättre sanktionsmöjligheter ochbättre övervakningsmöjligheter? Finansministernskulle också kunna säga att ett sådant lagförslagkommer redan i vår så att lagen kan träda i kraft se-nast . Därmed slipper vi att åren går ochatt tiotals miljarder skattekronor slösas bortenbart på grund av att den offentliga upphandlingeninte fungerar tillräckligt effektivt.Skulle vi nu kunna få ett tydligt uttalande från fi-nansministern om att han snart återkommer till riks-dagen med ett förslag om en förbättrad lagstiftning,eller väljer finansministern att tiga även i denna inter-pellationsdebatt?Anf. 136 Finansminister ():Fru talman! har uppenbarligen pro-blem med sina interpellationer. Han har ställt en in-terpellation och fått ett svar. Han gillar inte svaret,men han har ändå fått ett svar. Han försöker nu får enförnyad frågeställning genom att säga att han vill haett tydligt svar på det sätt som han önskar. Jag harredovisat att jag har stor anledning att understrykabehovet av en effektivt fungerande upphandlingslag-stiftning och att jag självklart vill utvärdera de förslagsom kommer fram till.