prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — Antaletfristående skolor ökar i en takt som kanske t.o.m. ärstörre än vad många förväntar sig - speciellt de bor-gerliga partierna, skulle jag vilja säga.Jag vet inte vad efterlyser. Man får varanöjd med utvecklingen. I ärman alldeles utmärkt nöjd. Man konstaterar att resurs-fördelningen och friheten är fullt tillräcklig och bra.Där finns det inga problem. Man inriktar sig nu istället på kvalitetsarbetet ute i de fristående skolornaoch får diskussioner kring de pedagogiska alternati-ven - just det som vi önskade.Jag vill kanske också konstatera att när man talarom fristående skolor ska man naturligtvis inte se demsom något slags fritt hängande del av skolväsendet.Utvecklingen i det kommunala skolväsendet går ju iden riktningen att man har decentraliserat. Varjeskola ute i kommunerna är en självständig enhet. Manbörjar få den frihet som de fristående skolorna längehar haft. Man får möjlighet till pedagogisk variation,osv. De fristående skolorna är inte längre någonfrämmande fågel i det svenska skolväsendet. Någrasådana farhågor har jag inte sett.Låt friskolereformen få vara kvar, och vi kommeratt få en bra utveckling i fortsättningen också.Anf. 134 () replik:Herr talman! Beskrivningen av den kommunalaskolans möjligheter stämmer bara delvis. Det är intealla kommuner som ger de möjligheterna till denkommunala skolan. Alltför ofta ser vi hur politiker-styret tar sig uttryck i många av de kommuner somlandet består av. Det gagnar inte en skolutvecklingsom åtminstone vi vill se, som fokuserar på resultat.Jag saknar fortfarande besked om vilken tolkningsom gäller. har nöjdförklarat sig medutvecklingen. Detsamma gör utifrån ensyn att skruven nu dras åt när det gäller friskolornasmöjligheter.Anf. 135 () replik:Herr talman! Det är riktigt att det har gjorts två ut-redningar som gått på remiss. Vi får väl avvakta ochse vad som kommer in i remissvaren. Sedan kommervi att börja arbeta med en proposition. Vi får väl aktaoss lite grann för att säga vad som ska stå i den pro-positionen här.Jag konstaterar bara att samarbetet med regering-en när det gäller friskolereformen har givit en lag-stiftning som har fungerat alldeles utmärkt, till belå-tenhet både för det svenska skolväsendet och förfriskoleorganisationen som helhet.Några ställningstaganden till tänkerjag inte ta. Jag vet inte ens vilka frågor som ska be-handlas i propositionen och vad man har för ställ-ningstagande till det.Jag noterar naturligtvis med en viss glädje attVänsterpartiet just nu är på väg mot en lite positivaresyn på fristående skolor än vad man hade för två årsedan. Det hoppas jag väl fortsätter.Anf. 136 () replik:Herr talman! Jag vill konstatera att Miljöpartiethistoriskt sett har varit positivt till friskolor. Det harjag uppskattat, även om vi på många andra områdeninom utbildningspolitiken har olika uppfattningar.Jag vill ändå ställa några frågor. harju varit med om att avslå en motion från bl.a. Folk-partiet om att ytterligare öka valfriheten även mellande kommunala skolorna. Man ska kunna få välja enkommunal skola som ligger på andra sidan kom-mungränsen, enligt samma princip som man ska fåvälja friskola. Jag förstår inte riktigt, med tanke påvad säger om värdet av valfrihet,varför har avslagit den motionen.Jag vill också fråga varför avslår för-slaget om att fullständigt säkra rätten att ge sammastödprogram i fristående gymnasieskolor och fristå-ende skolor som finns i den kommunala skolan. Dethar man inte . Det gäller t.ex. det individuellaprogrammet, som vi i och för sig är kritiska till. I det, men av någon anledning får friståendeskolor inte anordna det.Slutligen en tredje fråga. Är man i be-redd att kraftfullt agera för att t.ex. av lärare ska bli erkänd och godkändsom en fristående lärarhögskola?Anf. 137 () replik:Herr talman! När det gäller lärarutbildningen harvi det i motionen. Vi har tagit ett stort steg framåt iden nya lärarutbildning som finns, som ju öppnarmöjligheterna för . Vi har pratatmycket om hur övergången till en egen lärarutbild-ning med tillgång till statliga resurser ska ske. Viarbetar för att den möjligheten ska varaöppen och vara en god möjlighet.Men det är inte så att man i kan dela uttillstånd för lärarutbildning till . Det menar naturligtvis inte heller UlfNilsson att vi ska göra. Det är somgör en utvärdering och bedömning, och det är rege-ringen som fattar beslut.Men är möjligheterna goda med den nya lärar-utbildningen och villkoren i den. Man kan mycketfritt välja inriktning på sin utbildning. Det står ocksåsärskilt uttalat i propositionen att det ska vara öppetför utbildning av lärare inom olika pedagogiska in-riktningar.När det gäller andra detaljer, t.ex. rätten att passe-ra kommungränser och rätten att ha rikstäckandenationella program, är det tyvärr inte så enkelt. Det ärofta åtgärder som kräver rätt stora ekonomiska resur-ser. Det öppnar för en annan typ av problem.Så till detta att man bor på ena sidan gränsen ochvill gå i en skola på den andra. Vi har i vår motionpåpekat just den biten. Det tycker vi att man kunde tabort. Jag tror att kostnaden inte är så stor, så det ar-betar vi också för.Anf. 138 () replik:Herr talman! Alla förändringar brukar ju motar-betas med hänvisning till att de orsakar administrativtkaos. Så var det också när man över huvud tagetbörjade införa möjligheten att inom kommuner väljamellan kommunala skolor. Jag tror att Miljöpartietöverdriver de rent administrativa och praktiska pro-blemen.Rudolf Steiner-skolans problem är inte lösta. Dehar inte någon ersättning för den utbildning som dehar. Det hade kanske varit bättre om vi hade fått ge-hör för de motioner som vi väckte i samband medfrågan om lärarutbildningen om att man verkligen skaha rätt att starta fristående lärarhögskolor, inte barainom den statliga lärarutbildningen, naturligtvis medhänsyn tagen till nationella mål, krav osv.Jag fick inget riktigt svar på varför inte också fri-stående skolor ska få fulla möjligheter att använda destödprogram som finns inom den kommunala skolan.Anf. 139 () replik:Herr talman! Först den sista frågan. Det är i förstahand beträffande gymnasierna som man ser de storaskillnaderna. Vi var inte med på reformen i fråga. Jagskulle vilja säga att det finns skäl att titta på gymnasi-ernas regelverk. Det är en mycket svårare uppgift atthitta ett bra regelverk för de fristående gymnasiesko-lorna än för grundskolorna. Vi ser också att de pro-blem som dyker upp väldigt ofta handlar om gymna-sieskolorna, och dit kan den här frågan höra. Låt ossdiskutera det framöver.När det gäller lärarutbildningen för de friståendeskolorna skulle vi tala om en fristående lärarutbild-ning. Möjligheten för en annan anordnare, som vibrukar säga, att starta en lärarutbildning är redaninskriven i lärarutbildningspropositionen. Den rättenär väldigt tydligt uttalad, också med hänvisning tillwaldorfskolor. En möjlighet för annan anordnare attstarta en lärarutbildning är inskriven i propositionen,och har fattat beslut i enlighet med detta.Det är helt öppet. Det är bara att lägga in en ansökan,och om uppläggningen är bra kan man starta en sådanutbildning.Miljöpartiet är med på detta, för att uttrycka detmilt.Jag har inte pratat om något organisatoriskt kaos.Jag har talat om att vissa reformer kräver rätt storapengar och att man därför får lov att vara försiktig.Frågan om kommungränsen finns med under punkt 8i den motion som jag talade om. Vi kan kanske såsmåningom skriva en gemensam motion om detta.Anf. 140 ():Herr talman! Alla elever måste ges lagstadgad rättoch möjlighet att välja den skola där man kan växaoch komma till sin rätt. För att denna valfrihet ska bliverklighet krävs en elevpeng som är generell vadgäller rätten att välja men individuell i sin storlekefter varje barns behov.Att skapa en nationellt finansierad och garanteradvalfrihet är en rättvisefråga. Skillnaderna i elevkost-nad mellan landets kommuner är oacceptabelt stora.Landets barn får olika start i livet beroende på var deväxer upp.Den genomsnittliga summa som landets kommu-ner satsade på en elev var . Men denena kommunen kunde avsätta nästan dubbelt såmycket pengar till skolan per elev som den andrakommunen.Till viss del - men bara till hälften - förklaras dif-ferensen av geografiska skillnader eller variationer ietnisk sammansättning i olika kommuner. Den andrahalvan förklaras däremot av godtycke, skillnader ipolitisk vilja och att kommunernas ekonomier var ivarierande kondition.Barn med funktionshinder som söker till special-skola, friskola eller annan skola med särskild lämp-lighet ska ha samma rätt som alla andra barn att väljamed en elevpeng. För att valfriheten ska vara reellmåste finansieringen av boendet vid skolan i före-kommande fall också garanteras dessa barn.Genom den nationella elevpengen säkerställs ochgaranteras att de behov som funktionshindrade barnoch barn med särskilda behov har verkligen kan mö-tas. Så sker inte . Välfärdsstatens fernissa ärsynnerligen tunn vad gäller utbildning för barn medfunktionshinder.När också dessa barn får rätt och möjlighet attvälja skola kommer detta att leda till en betydandeutveckling av dagens specialskolor och regionalaskolor för funktionshindrade samt, inte minst, till atten mängd fristående alternativ skulle växa fram förbarn med funktionshinder.För vissa grupper av barn med funktionshinderkan kanske lösningar med generellt bestämda sum-mor användas, alltefter vilket funktionshinder det ärfråga om. För andra barn däremot, med individuelltmer komplexa funktionshinder och därmed än merspecifika situationer och behov, måste förmodligenen helt individualiserad elevpeng användas.Ibland hörs invändningar som att det vore fel att"sätta en prislapp på barn". Det är inte på barnen somman sätter prislappen utan på utbildningen. Mangaranterar barnen att deras skola får tillräckliga resur-ser för att möta just deras behov. Det är mycket merrättfärdigt än dagens system, där barn och föräldrarfår slåss med hemkommunerna för att få den hjälpsom de behöver och har rätt till - och ofta ändå intefår. Att säkerställa att just det behövande barnetsskola får precis de resurser som barnet behöver är vadden nationella elevpengen handlar om.Den nationella elevpengen skulle flytta över maktoch valmöjlighet från politiker till föräldrar och barn.För den som växer upp i ett socialt utsatt område kandet vara enda chansen att ta sig därifrån att välja enskola någon annanstans. Med vilken rätt kan han ellerhon hindras från det och att bygga sig en bättre fram-tid?Det fria skolvalet innebär också att en framgångs-rik profilering kan locka elever till skolor i socialtutsatta miljöer - bara skolan blir bra nog och hartillräckliga resurser. Men detta hindras och stoppas imånga kommuner. Jag har sett flera sådana exempel.Ett står klart: Det är dagens skola som har pro-blem med segregation. Segregationen är knappastskapad av för mycket valfrihet, utan av för liten. Barnlåses in i dåliga skolor och används som politiskainstrument för att skapa integration med tvång. Barnoch föräldrar saknar alldeles makt över en så viktigsak som barnens utbildning.Valfrihet för eleverna och självstyre för skolorna,med möjlighet till egna beslut och profileringar, ärförutsättningar för att återupprätta de skolor i socialtutsatta områden som har råkat i dåligt rykte.När varken skolledare, lärare eller elever kan på-verka den egna situationen i skolan är det svårt attbygga någonting positivt i en svår situation. Menåterförs ansvar till den enskilda skolan, eleven ochföräldern, finns det möjlighet att pröva nya vägar ochinriktningar och att skapa stolthet över det som manråder över.För många barn i socialt utsatta områden är enväl fungerande skola en oas i tillvaron som gör förmår att hantera de problem som man ställs föri det övriga livet. De skolor som inte klarar kvalitets-kraven bör avvecklas och startas om av huvudman-nen. Vi kan inte offra elevers framtid och kunskapbara för att bevara en viss skola som drivs av en visshuvudman.Herr talman! Med elevpengen passerar pengarnaaldrig hemkommunen. Det gör att resurserna verkli-gen kommer barnens utbildning till godo, i stället föratt fastna i kommunernas svarta ekonomiska hål.Skapandet av en elevpeng för alla kommer starktatt bidra till den svenska skolans utveckling. Skolornabörjar konkurrera med varandra om elever. Det gälleratt göra ett gott jobb för att locka till sig elever. Sko-lorna får bättre möjligheter och större incitament änidag att styra pengar till undervisningen. Det är enparadox att förmodligen har världens dyrasteskola men långt ifrån är bäst i världen på utbildning,för pengarna går åt till administration, hyra och loka-ler.Gör vi skolorna självständiga kan de själva avgörahur stor del av pengarna som ska läggas på lokaler.De kommer också i en helt annan sits vid förhand-lingar med kommunen om hyresnivåer. Är lokalernaför dyra går det att byta.Den som är missnöjd kan byta skola, vilket läggermakten över utbildningen hos elever och föräldrar.Det blir möjligt att välja skola utifrån vilken profil,kvalitet och miljö skolorna erbjuder, till skillnad fråni dag när den geografiska närhetsprincipen styr vilkenskola barnen hamnar i, inte vilken miljö barnen pas-sar i.Samtidigt bör elevpengen enligt min uppfattningkunna vara delbar mellan olika skolor. En elev skakunna gå huvuddelen av sin utbildning i en skola medkommunal huvudman men fullgöra vissa ämnen ellersitt fria val inom ramen för en friskola eller vice ver-sa. Det skulle t.o.m. kunna vara så att en eller flerafriskolor drivs i samma lokaler som en kommunalhuvudskola, av en del av huvudskolans ordinarielärare.Profileringen av skolor som kommunen är hu-vudman för skulle då kunna läggas ut på friskolor.Det är ett sätt att skapa valfrihet och mångfald också ismå kommuner. Friskolor skulle därmed kunna ståför en del av elevernas utbildning. Det skulle säkert imånga fall vara ett första steg mot ökad profilering avhela skolan eller till omvandling av en kommunalskola till friskola. På så vis säkras förutsättningar förmångfald i hela landet.Kvaliteten och inriktningen på den skola ett barngår i påverkar förutsättningarna för hela livet. Själv-klart måste barn och föräldrar kunna söka sig till godaskolor och också välja bort dåliga skolor. Vilkenförälder vill inte att barnet ska kunna gå i en bra sko-la? Vilken förälder vill inte ha rätten att kunna väljabort en dålig? Det är bara i ett politiskt ovanifrån-perspektiv som detta framställs som något suspekt,när det egentligen handlar om föräldraansvar.Det fria skolvalet kommer att innebära att mångaskolor får anledning att genomföra omfattande pro-gram för förbättringar. Men det kommer också attinnebära att goda skolor belönas och skapar godaexempel för andra att lära av. Riktigt dåliga skolorkommer, som jag nämnde tidigare, att tvingas stänganär eleverna gör andra val eller när en nationell kva-litetsgranskning säger att man inte längre klarar kra-ven.I dag finns det ingen riktig värdemätare på hurnöjda eller missnöjda svenska skolbarn och föräldrarär med skolan. Det saknas riktiga, reella möjligheteratt välja och därmed visa i praktisk handling vad mantycker. Valmöjligheten flyttar makt från politiker ochbyråkrater till barn och föräldrar. får sko-lans medarbetare möjlighet att påverka sin situation.Goda insatser belönas genom att skolan blir populäroch får stort elevantal.Herr talman! För mig är det ointressant vem somäger och driver en skola. Det viktiga är att den kvali-tet skolan levererar är tillräckligt hög.(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats den 21 marsLU12 Utvärdering av skuldsaneringslagenKammaren biföll utskottets förslag.SfU10 Föräldraförsäkring och föräldraledighetPunkt 1 (Förlängning av föräldrapenningen m.m.)1. utskottet2. 1 (fp, m, kd, c)Votering:161 för utskottet132 för res. 11 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 14 mpFör res. 1: 69 m, 36 kd, 14 c, 13 fpAvstod: 1 sFrånvarande: 19 s, 13 m, 7 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpPunkt 4 (Höjd ersättningsnivå för mamma- ochpappamånaderna m.m.)1. utskottet2. 4 (fp)Votering:279 för utskottet13 för res. 457 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 69 m, 36 v, 36 kd, 14 c, 14 mpFör res. 4: 13 fpFrånvarande: 21 s, 13 m, 7 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpPunkt 10 (Höjning av garantinivån och garantibelop-pet)1. utskottet2. 10 (fp, m, kd, c )Votering:165 för utskottet128 för res. 1056 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 4 kd, 14 mpFör res. 10: 69 m, 32 kd, 14 c, 13 fpFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpJan () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Punkt (Redovisning i verksamhetsberättelse)1. utskottet2. 14 (c)Votering:279 för utskottet14 för res. 1456 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 69 m, 36 v, 36 kd, 13 fp, 14mpFör res. 14: 14 cFrånvarande: 20 s, 13 m, 7 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.11 § (forts. från 9 §) Fristående skolor (forts.UbU9)Anf. 141 ():Herr talman! Skolbolag är som flygbolag, tyckerKunskapsskolans vd. "Det gäller att fylla stolarna.Det är de två sista som ger vinsten." Jo, det är faktisktsant. Under rubriken "har du blivit lönsam, lillevän" erkänner , vd i , med ett förflutet som sufflör till en f.d. moderatskolminister, i att detär vinsten som är den yttersta drivkraften vid etable-ringen av skolbolag på skattebetalarnas bekostnad.Aerodynamikens och krämarmentalitetens lagarhar nu trängt in även på skolans område. Är det nå-gon som mot denna bakgrund förundrar sig över attmotståndet mot marknadstänkande och vinstmaxime-ring inom skattefinansierade verksamheter som skola,vård och omsorg håller på att växa sig allt starkare.Här på har vi barn från helavärlden - utom möjligen härifrån . Såkommenterade rektorn vid en Helsingborgsskola i enskoldebatt i staden en situation där 95 %av barnen är invandrarbarn. Trots att skolan har enomvittnat god undervisningskvalitet förekommer hären uppenbar segregering, en skiktning av barn medolika bakgrund, etniskt, socialt och ekonomiskt. Intenågon - möjligen med något undantag - har hittillsdiskuterat detta i en debatt som har pågått i drygt enoch - precis som om dessa probleminte existerar. Att en sådan utveckling pågår för fulltframgår emellertid med utomordentlig tydlighet isåväl svensk som internationell forskning. I denganska utkomna boken visar de båda statsvetenskapliga forskarnaPaula och hur segregationenökar som en följd av marknadsstyrning inom skolan.Man talar om creaming och white flight, dvs. att väl-utbildade och välavlönade väljer bort den kommunalaskolan och flyr från skolor i invandrartäta områden.Det är inga val till, utan det är val från.Dessa slutsatser bekräftas nu också av Utbild-ningsdepartementets egna undersökningar. I en justutkommen departementspromemoria framkommerbl.a. följande intressanta uppgifter:"En kartläggning av visar på vissaskillnader mellan elever i fristående och kommunalaskolor. Den generella bilden är att elever från hemmed bättre socioekonomiska förutsättningar går ifristående skolor. En undersökning av Demoskopvisar att bland barn i fristående skolor var hälften avföräldrarna akademiker, medan en tredjedel av barneni kommunala skolor hade högutbildade föräldrar.I några kommuner, främst i ,stimuleras en ombildning av kommunala skolor tillfristående skolor. Resultatet innebär att hela kom-mundelar inom loppet av riskerar att stå heltutan kommunala skolor. riskerar vissa kom-mundelar att knappast alls komma att ha något kom-munalt skolalternativ. En konsekvens blir att möjlig-heterna minskar att välja mellan kommunala ochfristående skolor. En annan konsekvens blir att kom-munen i allt mindre utsträckning har tillsyn överutbildningen av barn och unga i kommunen. Samti-digt får, som en följd av ett ökat antal fristående sko-lor, staten ett allt större ansvar för tillsynen av skol-verksamheten i kommunen. Denna utveckling stridermot grundtankarna bakom decentraliseringen avansvaret för skolan. "Bekymrar denna utveckling inte de borgerligapartierna? Bekymrar den inte och Cen-tern, som i alla fall i vissa sammanhang talar ombehovet av en likvärdig skola? Är det inte dags för deborgerliga partierna att ställa frågan vart det på siktleder om det offentliga skolväsendet försvinner i enkommun och ersätts av enbart privatägda skolor medliten eller obefintlig insyn? Är det denutvecklingen ni eftersträvar?Den s.k. - står för Expert-gruppen för studier i offentlig ekonomi - har flerakommenterat tidigare. Jag är förvånad att man tar sålätt på den rapporten. Det är allvarligt när partsintres-sen får styra utredningsväsendet på det sättet. I rap-porten hävdas att friskolor gynnar alla elever. Förfat-tare är två ekonomer vid ,varar den ene i en debattartikel - utan tillstymmelsetill någon analys - be-stämde sig för att "fler friskolor minskar klassklyftor-na". Det är alldeles uppenbart att alla elever inte kangynnas av en viss typ av skolor.Konkurrensen sker, som justhar konstaterat, heller inte på lika villkor. Långtifrånalla friskolor är unika. En överväldigande majoritetav eleverna på de fristående gymnasieskolorna går påutbildningar som även erbjuds i det kommunala utbu-det. För kommuner med konstanta eller minskandeelevkullar har nya fristående skolor tvingat framnedskärningar i den kommunala gymnasieskolan.Fristående skolor kommer bevisligen ofta i ett gynn-sammare läge genom att optimera klasstorleken, dvs.undvika barn med särskilda behov och minimeralokalytorna. Det innebär att kommunen får ta handom de barn som "blir över". Detta är realiteter somslås fast av Friskoleutredningen.Den tidigare nämnda forskarrapporten med titelnKonkurrens bildar skola - jag reagerar på titeln påprecis samma sätt som gjorde, dentalar om vilka intressen som styr - vilar rent veten-skapligt på en mycket bräcklig grund, nämligen på etturval niondeklassare som har skrivit de nationellaproven . råkar det vara så att 1998 var nästanvar tredje elev borta vid matematikprovet. Det sägernågot om tillförlitligheten vad gäller underlaget tillrapporten. De båda ekonomerna tycks också bortsefrån att det råder skillnader i förutsättningar mellan enhögutbildad invandrare eller flykting och en som äranalfabet. Enligt den definition forskarna använderskulle t.ex. kronprinsessan och en bonde frånSomalia jämställas i sina förutsättningar.Grundskoleidén där alla samhällsklasser mötervarandra och fungerar tillsammans är en 200-årigliberal tankegång som dagens liberaler tycks ha för-trängt. , radikal leda-mot i den frisinnade s.k. Juntan, som var en politisk-litterär grupp i kring , förde 1809fram tanken att för att utveckla den naturliga jämlik-heten krävs att de bemedlades och de obemedladesbarn undervisas tillsammans.Den svenska har medfört att barn ochungdomar förenas i gemensamma skolor. Den harbidragit till att stärka jämlikheten och den socialarättvisan i vårt land. Felfri är den inte, och fullkomligkommer den aldrig att bli.Barn är inga kunder, och de ska inte tävla på nå-gon marknad. Skolan ska inte vara en konkurrens-skola utan en skola där fristående initiativ på ideellgrund kan vara viktiga komplement till den kommu-nala skolan. Vinstdrivande skolor bör helt utmönstrasur det svenska skolväsendet. Skolor är inte som flyg-bolag. Riksintag för gymnasieskolor bör slopas ochersättningen inte utgå från en riksnorm utan baseraspå kommunens genomsnittliga kostnad. Från dennakostnad bör för grundskolor såväl som för gymnasie-skolor göras ett avdrag på åtminstone som täck-ning för kommunens overhead respektive merkostna-der. Kommunerna måste också få ett reellt inflytandevid etablering av friskolor.Herr talman!