prot · GO0994 · 2001-04-17 00:00:00 — De över-skott som ni nu ser - och som för övrigt inte gällerstatsfinanserna utan som gäller pensionssystemen -bränner i era fickor, precis som talartiden brukarbränna i mun. Fru talmannen har ju införtnya regler för att få lite bättre hushållning medtalartiden men vad ni gör i fråga om budgeten är att nisparar när det gäller tillfälliga utgifter inom arbets-marknadspolitiken och använder pengarna till nyapermanenta åtaganden.Den fråga man då måste ställa sig är: Vad tänkerni först spara på när möjligheterna inte längre finnsatt spendera den typen av pengar? Vi vet att det oftastär de som har det allra svårast, som har de minstamarginalerna och som sitter trängst till, som kommerförst på besparingslistan när man gör sådant oplaneratoch kortsiktigt. Detta är ett jätteproblem. Det störstaproblemet i sammanhanget är alltså just att ni intetycks ha lärt er någonting av historien.Utmaningen är inte att sätta sprätt på över-skotten i pensionssystemen, utan utmaningen äratt rusta för en uthålligt bättre tillväxt. Det ärinte er uppgift att hänge er åt önsketänkande om attkonjunkturen ska vända, utan nu handlar det om attrusta . Då behövs det ett antal rejäla struktur-reformer. Ni har försuttit många chanser men det ärfortfarande inte . Det behövs en rejäl förbätt-ring av företagsklimatet. Storföretagsberoendet ärstort men det kan vi inte lösa genom att jaga de sistastorföretagen ur landet.En lärdom att 80-talets och 90-talets kris är justdet stora storföretagsberoendet och att det fanns för fåsmå och medelstora livskraftiga företag. Problemet är att vi inte har fler företagare än vi hade 1994när ni kom tillbaka till regeringsmakten.Hela förenklingsarbetet har gått i stå - det behö-ver inte presenteras noggrannare än så här. När ni idenna budget återigen skriver att ni ska fortsätta medförenklingsarbetet får man en känsla av att det inte ären vanlig papegoja som varit framme utan att det ärfråga om den döda papegojan i . Finansplanen innehåller ungefär 15 000ord. 5 av dem använder ni till att skriva ordet företa-gande men inget av dem använder ni till att formulerarejäla förslag för att vårda de välståndsbildande kraf-terna.Det behövs en rejäl skattereform med inriktningenatt det ska löna sig att arbeta, spara och ta risker. Vadni håller på med och som ni kallar för skattereform ärlite plockande i marginalen.Det behövs en rejäl arbetsmarknadsreform. Dethandlar om att släppa in de utestängda. Det är jättebraatt ni skriver om att fler behöver fås in på arbets-marknaden men ni är på fel spår vad gäller lösningar-na. Det är inte en ny organisation av som behövs, utan AMS ska rivas. Gemakten och möjligheterna till dem som ska in!Det behövs en rejäl reformering av de viktigatjänstesektorerna vården och skolan. Detta behövs förkvinnolönerna och kvinnornas arbetssituation samtför kvaliteten. Det behövs också för att vi ska kunnafå valuta för skattepengarna.Det behövs en rejäl satsning på utbildning. Gym-nasieskolan har blivit en utslagningsmaskin. Ni skri-ver att svensk skola visar goda resultat i internatio-nella jämförelser - ja, det kan det nog vara lita si ochså med. Jämfört med de mål som vi själva sätter uppär resultatet katastrofalt. Det viktigaste för barnfa-miljerna är nog inte att ni kommer med mer av pek-pinnar och dirigism, utan det är att ni satsar på skolan- på en skola för de barn som mest behöver skolan -och på en familjepolitik som gör att människor kanbestämma mer själva.På detta område och på många andra områdenkommer vi att redovisa ett heltäckandealternativ som innebär just att människor får mycketstörre möjligheter att själva bestämma i sina liv.(Applåder)Anf. 7 ():Fru talman! talade här om denya klassklyftor som byggts upp i och med samarbe-tet mellan s, v och mp. Jag tycker att det är lite absurt.Det är faktiskt i de borgerliga partiernas fickor somdet bränner. Jag vet inga här i som är såmåna om att så snart det finns ett överskott användadetta till skattesänkningar. Det bränner väldigt myck-et i borgarnas fickor när det gäller att vara oansvarigmed våra sunda statsfinanser.På grund av att vi har sunda statsfinanser gör vinu satsningar - det gäller både den förra budgetenoch denna budget - som faktiskt minskar klyftorna.Bosse ställde här några frågor som jagskulle vilja upprepa till er:Stöder ni de satsningar som gör att klassklyftornaminskar?Stöder ni de satsningar som görs på barnfamiljer-na, t.ex. genom höjda barnbidrag och förlängt studi-estöd?Stöder ni införandet av ett äldreförsörjningsstödför äldre invandrare så att man slipper vara beroende,slipper vara socialbidragstagare, därför att man är ny idet här landet?Stöder ni förslag om att asylsökandes barn ska harätt till barnomsorg och skola och att asylsökande skaha rätt till sjukvård?Är det här förslag som ni stöder eller är det baraprat när ni säger att ni vill minska klyftorna i sam-hället?Klyftorna har ju ökat . Mest utsattahar de fattigaste varit - barnfamiljerna, de unga, denya i landet och de fattiga pensionärerna. Successivtgör vi här insatser som faktiskt innebär att de härgrupperna får det bättre. En viktig insats där är ocksådet höjda golvet i arbetslöshetsförsäkringen och dethöjda golvet i föräldraförsäkringen.Är det här förslag som ni i den borgerliga opposi-tionen tillsammans stöder? Det vore bra att få svar pådessa frågor.Sedan gäller det de förslag som borgarna läggerfram, t.ex. i dagens artikel under , för atthjälpa de utsatta kvinnorna inom den offentliga sek-torn. De har tunga och stressiga arbeten. Men hur vill då borgarna lösa det? Jo, det skaske genom privatiseringar - som att privatiseringar ären mirakelmedicin som gör att de här kvinnorna på engång får mindre tunga och stressiga arbeten.Jag vill poängtera att vi i inte har nå-gonting emot privatiseringar. Däremot delar vi inteborgarnas övertro på vad privatiseringar skulle ge föreffekter. Man måste vara medveten om att det finnsrisker när man lämnar över den offentliga tjänstesek-torn i privata händer. Det finns en tro hos de borgerli-ga att privatiseringar är ett sätt att öka produktivite-ten, att man kan få en sjuksköterska att fråga hurnågon mår snabbare bara för att hon fårbetalat av ett privat företag.Låt mig med några siffror visa hur överoptimistiskden tron är. En sjuksköterska som 1995 hade hand omtio patienter och som ska bli effektivare per årskulle vara tvungen att ha hand om dubbelt såmånga patienter. Om skulle antalet patienteruppgå till det dubbla, dvs. 40 patienter.Låt mig ta upp en annan offentlig verksamhet,nämligen kollektivtrafiken. Om en buss 1950 kördes i50 km/tim skulle med en produktivitetsökning med3 % vara tvungen att köras i . Hadeprivatiseringen genomförts när busstrafi-ken infördes skulle bussen köras i hela 400km/tim.Det finns inga enkla lösningar för att höja pro-duktiviteten, som borgarna tror. Man kan göra det imarginalen. I har man t.ex. börjat att köramed ledbussar i innerstaden. Att tro att man genomprivat företagsamhet kan trolla och att de som jobbari offentlig verksamhet plötsligt skulle få det mycketbättre är ingenting annat än att vara optimistisk iöverkant. Risken är snarare att man drar in på pauseroch ökar pressen på personalen, någonting som sked-de när busstrafiken privatiserades i då detprivata bolaget, för att få sin produktivitetsvinst, drogin pauserna.Sedan säger alltid borgarna att det nu ska satsas.Det bränner i fickorna att bli av med överskottspeng-arna, att låta dem gå till skattesänkningar, och dågäller det en massa skattesänkningar som i stor ut-sträckning gynnar höginkomsttagarna. Det påminnermig om idrottsklubbar som köper dyra spelare för attkomma upp i elitserien, men dessa idrottsklubbarvarken kommer upp i elitserien eller undviker kon-kurs.Det finns ett överskott i budgeten, och det är bra.Det är bra att ha sunda statsfinanser. Vi måste nämli-gen ha det för att både kunna garantera en bra framtidoch kunna skriva av statsskulden. Vi har ett ansvargentemot framtida generationer. Socialdemokraternaoch har tillsammans med oss i Miljö-partiet faktiskt tagit ett ansvar och under de senasteåren sanerat finanserna och kunnat göra satsningar påett bra sätt.Vi är tre partier som har motsättningar. Vi är inteöverens om allting, absolut inte. Men vi är överensom en budget. Det innebär inte att vi är eniga omallting, det märks i debatten och det är bra. Det ärsådant som behövs i en demokrati. Men vi har tagitansvar och satsat på det som jag tror har gjort attSverige har kunnat hävda sig under högkonjunkturen.Sysselsättningen i har ökat i väldigt storutsträckning. Det finns en bra företagsamhet i Sveri-ge. Problemet har varit att många grupper har ståttutanför. Dessa grupper börjar , tack vare den bud-get som vi lägger fram, att få det bättre. harkunnat hävda sig under högkonjunkturen just för attvi har haft ett socialt trygghetssystem och för att vihar haft utbildning. Det har gjort att har kun-nat ta till vara högkonjunkturen mycket bättre änmånga andra länder, och det är någonting som denborgerliga oppositionen struntar i att ta upp.När det gäller de sämst ställda gör vi stora inves-teringar. Det handlar om studenter, barn, ungdomar,arbetslösa, fattiga pensionärer, asylsökande ochhemlösa. Men vi vidtar också aktiva åtgärder motrasism och diskriminering.Sedan gör vi också stora satsningar för att minskamiljöskulden. Förutom att påbörja en grön skatteväx-ling, som är nödvändig, satsar vi på att sanera Sveri-ge.Visste ni att man inte vet vilka arter det finnsi ? Man känner inte exakt till alla arter somfinns i växtriket, i djurriket och bland svamparna. Påinitiativ av ska man nu genomföra denförsta kartläggningen av alla arter i och hurderas livsbetingelser är.Vi vet inte heller hur alla kemikalier som finns isamhället påverkar oss människor eller de olika bio-toperna. Det här är väldigt allvarligt. 1998 fanns detinga pengar för marksanering när det gällde alla gift-bomber som fanns och alla kemikalietippar som fannsi soptippar och i gamla industriområden. gör vistora insatser för att marksanera så att vi slipper dekemikalier som är ett hot mot vår framtid.Vissa kemikalier som inte bryts ned i naturen -t.ex. bromerade flamskyddsmedel - återfinner man nui falkägg och i kvinnors bröstmjölk. Bromerade flam-skyddsmedel används i textilier och i datorer, ochman vet inte exakt hur de påverkar. återfinnsdessa kemikalier på olika ställen. Man tror att debidrar till att barn får sämre koordination och störrerisk för öroninfektioner. Genom dagens budget gör vihär stora insatser, och det är oerhört viktigt, specielltför hälsan och för vår överlevnad globalt.Vi kommer att införa en cen-tral GMO-kontroll på , och detta ärnågonting som många konsumenter har efterfrågat.Vi ger också resurser till en djurskyddsmyndighet,och vi satsar pengar på alternativ till djurförsök. Detär fruktansvärt att se djur som släpas i krokar ellersom föses in i bilar med piskor och påkar. De plåg-samma djurtransporterna upprör varenda en i helaEuropa. Vi bekostar dessa djurtransporter med våraskattemedel. betalade EU 1 miljard kronorför djurtransporter till tredje land. Från utbe-talades 28 miljoner.Djur behandlas som varor, men djur är inga han-delsvaror. Djur måste också behandlas med respekt.En djurskyddsmyndighet är ett steg i detta. Sedanmåste vi också jobba på EU-nivå för att se till att denhär typen av bidrag upphör.Jag återkommer senare till mer i budgeten.Anf. 8 Finansminister ():Fru talman! En god debatt ska ju karakteriseras avatt deltagarna lyssnar till varandras argument och avatt de frågor som ställs besvaras och diskuteras. Se-dan kan man komma till slutsatsen - vilket inte ärovanligt i en god debatt - att man har olika uppfatt-ningar, och det respekterar jag. Däremot är jag liteförvånad över att de frågor som jag ställde till denborgerliga oppositionen i stort sett förbigicks helt avde fyra borgerliga talarna. Antingen var de så bundnavid manus att de inte kunde tänka sig att avvika fråndet som de hade tänkt igenom innan eller också hadede inga svar på frågorna.Det var bra att upprepade frå-gorna. De förtjänar faktiskt att understrykas. När vifrån regeringen, och nulägger fram ett vårbudgetförslag som bidrar till attminska orättvisorna i samhället för barnen, för barn-familjerna, för de äldre, för de arbetslösa och förmånga andra grupper vore det intressant att få vetaom de borgerliga oppositionspartierna på någon endapunkt delar vår uppfattning om de insatser som behö-ver göras för att minska orättvisorna i vårt samhälle.Ett uteblivet besked är också ett besked, och tills-vidare får det uteblivna beskedet uppfattas som att detinte finns särskilt mycket av intresse och engagemanghos de borgerliga partierna för att minska orättvisornai samhället.Gunnar kör gärna med gamla debatterfrån 80-talet och 90-talet. En av hans favoriter är attpåstå att vi aldrig har haft så hög arbetslöshet som vihar . kan faktiskt läsainnantill. Enligt all tillgänglig statistik har Sverigetillsammans med den högsta sysselsätt-ningsgraden i hela EU-området. Om tolkar detta som att vi har den högsta arbetslös-heten beror det på att han använder en gammal mode-rat teknik som går ut på att den som studerar - t.ex. iKunskapslyftet - stämplas som arbetslös av modera-terna. Den som utbildar sig och gör en investering isin framtid betraktas som arbetslös av moderaterna.Det är klart att med den typen av statistiskt tricksandekan man få ihop både den ena och andra arbetslös-hetssiffran.Faktum är att vi, om vi ser till vår situation ,kraftigt har ökat sysselsättningsgraden de senasteåren. Från det att sysselsättningsgraden drastisktsjönk under regeringen vi en vändpunkt som inne-bär att vi inte bara har lyckats klara det arbetslös-hetsmål som den socialdemokratiska regeringen satteupp 1996 om att halvera arbetslösheten. Vi har ocksåökat sysselsättningsgraden som är nära 78 %.Det mål som vi har satt upp till 2004 om att nå 80 %har vi i gott sikte, och vi kommer att fortsätta mednya insatser.Jag vill gärna uppmärksamma alla andra på att i varenda budgetproposition,alltsedan 4-procentsmålet och 80-procentsmålet be-slutades, har det funnits ett antal förslag till hur vi kanöka jobben.I den här vårpropositionen finns det förslag omytterligare utbildningssatsningar på vuxenutbildning-en och högskolan.Det finns förslag på insatser mot deltidsarbetslös-heten - 100 miljoner kronor.Det finns förslag - - för attmotverka långtidssjukdomar.Det finns förslag om att förstärka tillsynen av ar-betslöshetskassan.Det finns förslag om nya regler för att minskarundgången i aktivitetsgarantin.Det finns förslag när det gäller den vilande för-tidspensionen.Det finns ett uppdrag till att med-verka till att bättre passa ihop arbetsmarknad ochutbildning.Det finns vidgade resurser för mer platsförmed-ling för att passa ihop arbetssökande och lediga jobb.Det finns förslag om ökad sysselsättning för in-vandrare, vilket är oerhört viktigt eftersom de är arbetskraftsresurs som vi inte tar i anspråkfullt ut. Och vi vet att väldigt många av invandrarnalängtar efter och drömmer om att få ett jobb och kun-na delta i det svenska samhällsarbetet.Det finns förslag om maxtaxa i barnomsorgen,som har beslutat om och som ska träda ikraft nästa år.Ja, det finns många saker - nya saker och tidigaresaker - som vi har fattat beslut om och sominom kort träder i kraft, och allt medverkar till attstärka sysselsättningen. Jag tror att de som vi har sysselsatta kommer att kunna bli år2004, om inte de krafter i denna kammare som helatiden har hånat 4-procentsmålet och 80-procentsmåletfår ett ökat insteg. Då är det naturligtvis en oerhörtstor fara för sysselsättning och för arbetslöshetsbe-kämpning.Gunnar brukar tala om behovet avstrukturförändringar. Ja, man kan mena olika sakermed strukturförändringar. När talarom strukturförändringar menar han exempelvis ska dra ned från arbetsmark-nadspolitiken. Det motsvarar ungefär 60 000 perso-ners arbete eller utbildning. 1 ½ % av arbetskraftenskulle plötsligt försvinna och bli arbetslösa.Gunnar och föreslår attden satsning på vården, skolan och omsorgen somregeringen gjort ska bantas med 15miljarder kronor. Det motsvarar ungefär 50 000 an-ställda i vården, skolan och omsorgen. Lägg ihop de60 000 som ska ut från arbetsmarknadspolitiken medde 50 000 som ska ut från kommuner och landstingoch det blir 110 000 personer som skulle kastas ut iarbetslöshet med politik. Det motsvararnästan av arbetskraften. är vi nere i runt4 % arbetslöshet. Vi skulle nästan fördubbla arbets-lösheten med politik. Det vore en åter-gång till det som ofta talar om,, dvs. den period då vi tyvärr sågden enorma ökning av arbetslösheten som vi harkämpat för att försöka få ned under många år.Mats talar om den korta tid som harhaft en bra position i den ekonomiska ligan i Europaoch bland industriländerna. måste uppen-barligen varken ha lyssnat till vad jag sade eller ännumindre läst den tidskrift jag citerade, Från Riksdag & Departement, eller läst någon annan statistik. Mankan nämligen konstatera att av de tolv indikatorersom EU har valt ut för att mäta den ekonomiskakraften i EU-länderna har förstaplatsen påfem av de tolv ekonomiska indikatorerna. Närmasteland har två förstaplatser. har en utomordent-ligt förnämlig position i det sammanhanget. MatsOdell blundar och kör det gamla manuskriptet.Mats var vänlig nog att upprepa mina frågormen hade inga svar på frågorna. En god debatt förtjä-nar frågor men förtjänar också svar på frågorna. MatsOdell har ju fler tillfällen att kanske upprepa minafrågor men också att svara på de frågor som jag ställ-de.Jag har lite svårt att förstå när å enasidan kritiserar regeringen för att vi är för kost-nadsaktiva, att vi lägger ut för mycket pengar på olikareformer, och å andra sidan talar om hur viktigt det äratt kommuner och landsting får goda resurser.Kommuner och landsting får 100 mil-jarder kronor i ökade resurser, 25 miljarder i form avökade statsbidrag och 75 miljarder i form av ökadeskatteinkomster i kommuner och landsting. Detta ärett resultat av att sysselsättningen har ökat och ar-betslösheten minskat när den ekonomiska politikenhar varit framgångsrik. Dessa nya 100 miljarder kro-nor hade kommuner och landsting inte fått om MatsOdells kompanjoner i Moderata samlingspartiet hadefått bestämma, eftersom de har varit emotden här typen av överföringar av resurser till kommu-ner och landsting.Jag ska gärna återkomma till det som och tog upp. Men för den fortsattadebatten tycker jag att det finns skäl att säga att defrågor som jag ställde och som påminde om faktiskt fordrar ett svar.Om det i vårpropositionen nu finns ett stort antalreformer som minskar orättvisorna i vårt land, bordeväl något av de borgerliga partierna kunna svara påom de är beredda att stödja det nya målet om att hal-vera socialbidragsberoendet, om de är beredda attstödja de förslag som finns när det gäller barnfamil-jerna, om de är beredda att stödja det förslag till för-behållsbelopp för pensionärer som finns i vårproposi-tionen, om de är beredda att stödja de nya nästan 4miljarder till sjukvården som finns i vårpropositionen,om de är beredda att stödja alla de andra reformersom finns. Ett uteblivet svar är faktiskt också ett svar.(Applåder)Anf. 9 () replik:Fru talman! Finansministern frågar om de borger-liga partierna är beredda att stödja socialdemokratiskaförslag och socialdemokratisk politik. Svaret på frå-gan är mycket enkelt: Vi har en annan politik, och vihar dessutom konkreta förslag. Låt mig ta ett konkretexempel.Bosse frågar om vi är beredda att se tillatt socialbidragsberoendet minskar. Vem skulle viljavara emot det? Möjligtvis skulle jag vilja säga attmålet att halvera det innebär att ni ska låta ett myckethögt socialbidragsberoende vara kvar i form av denhalva delen. Men vi har ett konkret förslag till hurman ska göra. Vi säger: Inför ett grundavdrag somframför allt betyder något för låg- och medelin-komsttagare eller genomför skattesänkningar sombetyder allra mest för låg- och medelinkomsttagareoch se till att de som betalar bidrag inte ska behövabetala skatt. Se till att förändra så att Sverigeinte längre ska ha världens högst beskattade lågin-komsttagare utan i stället låginkomsttagare som haren egen trygghet utan bidrag.Jag ställer då frågan till finansministern, eftersomjag har svarat på hans fråga: Är regeringen beredd attstödja en politik som innebär att man så långt sommöjligt ser till att de som betalar skatt inte ska behövaha bidrag och att de som är beroende av bidrag inteska behöva betala skatt? Då talar vi inte bara omallmänna mål utan om vad politiken ska genomföra.Fru talman! När finansministern började göra sinaräkneexempel höll jag på att säga att jag är glad atthan inte är finansminister, men så kom jag på att detär han ju. Räkneexemplen om sysselsättningen som vihörde alldeles är inte riktigt värdiga ett landsfinansminister.Notera en sak, samtliga ledamöter i denna kam-mare. Vi har från borgerligt håll påpekat att har den högsta arbetslösheten någonsin i en hög-konjunktur. Hörde någon finansministern dementeradenna uppgift? Han gick runt och jämförde medDanmark och lite andra EU-länder och sade att job-ben har ökat. Men det är inte det vi nu talar om, utannu talar vi om det mycket allvarliga att när konjunk-turen viker har vi den högsta arbetslösheten någonsini en högkonjunktur oavsett om man mäter den öppnaarbetslösheten eller om man räknar alla som är ar-betslösa.Därför ställer jag frågan till finansministern: generaldirektör fel och har den borgerliga op-positionen fel när vi hävdar att vi nu går in i en vi-kande konjunktur med den högsta arbetslöshetennågonsin i ? Svara på den frågan! Är det rätteller fel?Anf. 10 Finansminister () replik:Fru talman! kom in på sittfavoritämne skatter. Jag ska svara på hans fråga omregeringen är beredd att ändra skattepolitiken på detsätt som här föreslår.Nej, regeringen är inte beredd att följa Moderater-nas råd när det gäller skattepolitiken. Om skatternaska ändras, och sänkas, ska det vara till förmån fördem som har låga inkomster och medelinkomster -inte i första hand för dem som har stora inkomster. IGunnar skatteförslag, som har levererats iett antal motioner i , gynnas höginkomstta-gare. Den som tjänar, låt säga, får en skat-tesänkning med . För en lågin-komsttagare som tjänar blir skattesänk-ningen en tiondel, . Det är tio gånger så högskattesänkning till höginkomsttagaren. Till en sådanskattesänkning säger regeringen definitivt nej.Nu säger : Vi ska sänka skatter-na för att minska bidragsberoendet. Är det så, GunnarHökmark, att den som tjänar har tio gångerstörre bidragsberoende än låginkomsttagaren? Är detdärför ni vill sänka skatten med för denstackars inkomsttagare som tjänar och somuppenbarligen måste vara mycket bidragsberoende iModeraternas värld? Nej, de skattesänkningar somhar gjorts från regeringens sida , iår och , har ju haft en profil där det är demed lägre inkomster och vanliga inkomster som harfått en skattesänkning. Det är en helt annan typ avpolitik.Gunnar kommer inte ifrån det faktumatt arbetslösheten i det närmaste skulle fördubblasmed den politik som för här i riks-dagen. Om man tar bort frånkommuner och landsting tar man också bort 50 000arbetstillfällen. Om man tar bort 8 miljarder kronorfrån arbetsmarknadspolitiken kastar man också ut60 000 personer i ren arbetslöshet. Det är 110 000personer som på ett bräde skulle tillföras arbetslös-hetskön. Jag förstår , , att Mode-raterna när regeringen och för några årsedan lade fast målet att halvera arbetslösheten från8 % till motsatte sig detta. Jag förstår att Mode-raterna vare emot detta eftersom snarastvill att man ska fördubbla arbetslösheten med denpolitik man för . Det är klart att det är enmycket bedräglig form av politik som Moderaternaför på det området.Det finns fortfarande en chans, ställde ett antal frågor. Inte en enda av frågornahar besvarats. säger: Vem vill inte minskasocialbidragsberoendet? Men min precisa fråga varju: Vill och halvera socialbi-dragsberoendet som regeringen har föreslagit?Anf. 11 () replik:Fru talman!