prot · GO0974 · 2001-03-06 00:00:00 — Det gör man inte ens i utbildningsnämndernadär man borde göra det - det finns några få undantag.Lokaler är en annan fråga som man är väldigt intres-serad av.Här borde påverka kommunerna attverkligen ta upp och diskutera det arbete som bedrivsi skolan av lärare och elever tillsammans. Kan pro-jektet Attraktiv skola leda till någonting positivt ärdet väldigt bra. Jag är intresserad av att följa projektetoch besöka någon kommun som ärmed i samarbetet.Problemet är ju att det kommer att finnas en lärar-brist framöver. Vi fick en larmrapport i går om att detsaknas många förskollärare . Införs det enmaxtaxa byggs förskolan säkerligen ut, och då kom-mer det att bli en ännu större brist på lärare.Jag är inte så positiv till den nya lärarutbildningensom skolministern säkert är. Jag tror inte att denkommer att skapa så många nya lärare som vi behö-ver. Här behövs en mycket öppen attityd, att man seratt andra yrkeskategorier som har en bra utbildningmed en pedagogisk utbildning kan bli lärare, att deinte som tidigare är lärare hela livet ut utan går mel-lan olika yrken. Att det är naturligt för väldigt mångaatt välja läraryrket är väldigt viktigt.Anf. 106 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Projektet är väldigtbra, och jag vet skolor som har ansökt. Men proble-met är ju de skolor som inte kommer med i projektet.Det är så få skolor som kommer med. Vad ska alla deandra göra ? Hur ska man göra för att deockså ska få känna sig attraktiva, få vara kulturbärareoch föra den pedagogiska diskussionen? Jag tyckeratt vi måste fördjupa den pedagogiska diskussionen.Lärare med forskarutbildning är en bristvara. Vimåste få många fler lärare med forskarutbildning.Att vi inte får fördjupa den pedagogiska diskus-sionen leder ju till att det går troll i ordet forskning.Nu är det nioåringar som springer runt och forskarom blommor och djur. De sitter på ochforskar om karta. Vi politiker använder dethär ordet för slarvigt. Vi tror att när eleverna lämnasensamma att söka information handlar det om forsk-ning. Lärande på egen hand är positivt, och det är detvi måste ha, men det kräver mycket tid, handledningoch kompetens. Det här måste lärarna få stöd i.Jag undrar vilka åtgärder som kan vidtas för attöka den pedagogiska debatten i hela landet. Samtidigtkan projektet vara ett led i detta. Menjag tror att huvudfrågan för att göra läraryrket attrak-tivt är att man får fördjupa sig i hur eleverna bäst skakunna inhämta kunskaper, hur man kan skapa ensådan skolmiljö att eleverna går till skolan med lustatt lära, att det blir intressant och viktigt. Då har rek-tor också en mycket viktig roll.Det är så mycket som är okänt . Det finnsskolor där man inte vet att eleverna lyder under ar-betsmiljölagen . Här måste vi gripa in.Anf. 107 Statsrådet ():Fru talman! Jag går tillbaka lite grann till projek-tet Attraktiv skola för att informera om vad dethandlar om.Den deltagande kommunen förväntas att kunnadeklarera sin avsikt att höja kvaliteten i skolan, iden-tifiera sina förbättringsområden, se över sin arbetsor-ganisation och ledningsorganisation - alltså myckethögt prioriterat - ändra där det behövs för att stödjavidare kvalitetsutveckling, identifiera förbättringsom-råden när det gäller karriärtjänster och utvecklings-uppdrag, ta fram individuella yrkesutvecklingsplaner,säkerställa att ett tillräckligt antal lärare får möjlighettill olika slags karriärtjänster, osv. Projektet är alltsåverkligen detaljerat och ger en unik möjlighet. Detstår också: Om vi förväntar detta av deltagandekommun, vad kan då deltagande kommun förväntasig att få tillbaka?När det gäller de kommuner som inte kom med - iprojektet deltar 34 kommuner - är tanken att ska kunna söka upp kommunerna i samverkanmed , så att de får ett stöd att fort-sätta eftersom de har visat ett positivt intresse, ävenom de formellt inte kommer att ingå i själva projektet.Frågan om möjligheten till forskning tog ThomasÖstros och jag upp som en av våra huvudfrågor när vihade ett gemensamt ministerrådsmöte i förutbildnings- och forskningsministrarna. Vi sade attom vi ska få forskningen närmare människor, mertillgänglig i skolan, måste vi ha en samsyn. Det varoerhört intressant att följa ministrarnas diskussion omhur man stimulerar barn från förskolan och hela vä-gen upp för att sedan kanske komma in i högskolanseller forskning.Att vi vid mötet uppnådde en samsyn om viktenav att tidigt ge denna möjlighet till barnen är oerhörtpositivt. Det var faktiskt en bred samsyn mellan allaEU-ministrarna. Personligen kände jag att här har vikommit en bra bit på väg.Det som är bra med den nya lärarutbildningen ärjust att den är meriterande och ger möjlighet att fors-ka inom t.ex. utbildningsvetenskap. Där har vi ocksåtagit ett steg framåt. har ju inte lärarna haftden möjligheten, utan de har fått bygga på sin utbild-ning. har vi tagit det här steget.Jag ser också positivt på de projekt som jag hartagit del av, senast ett i där forskare vid fysik-institutionen samverkade med förskollärare ute ipraktisk verklighet för att kunna möta barnens behov.När vi talar om attraktiv arbetsmiljö och stimulanstror jag att forskningen också är ett sätt att ge läraremed många års erfarenheter en bekräftelse på sitt egetarbete genom att de blir delaktiga i forskning. Fram-för allt tycker jag att de själva ska vara med och ut-veckla synen på sitt eget lärande och se skolan somen lärande organisation. Här är nästa steg oerhörtviktigt. Vi måste på alla sätt medverka till att det härblir en möjlighet för skolan i praktiken.Anf. 108 ():Fru talman! Det är ett par frågor som jag visserli-gen inte har fått svar på . De gällde graden avmöjlighet till frihet och handlingsutrymme för lärareatt påverka sin arbetssituation.I övrigt tycker jag att det var intressant att få lyftafrågorna och få information om det här projektet. Jaghoppas att vi får kontinuerliga rapporter om vad somhänder med projektet och vilka nya erfarenheter somdet ger.Med detta vill jag tacka för debatten.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 2000/01:206 omTobinskattenAnf. 109 Finansminister ():Fru talman! har frågat om rege-ringen avser att verka för att en internationell skatt påvalutatransaktioner införs och om regeringen avser attkompensera fattiga länder för de uteblivna investe-ringar eller dyrare lånekostnader som i så fall skulleuppstå.Det finns ett samhällsekonomiskt intresse av eko-nomisk stabilitet, inte minst på de finansiella markna-derna. Instabilitet och osäkerhet skapar ett ogynnsamtinvesteringsklimat och sämre tillväxtförutsättningar.För att förbättra det finansiella systemet krävs enfortlöpande reformering av lagstiftning och en debattom behovet av nya åtgärder.En sund nationell ekonomisk politik, som främjarstarka statsfinanser och låg inflation, utgör en grund-läggande förutsättning för stabilitet. Med en sådaninriktning på politiken löper ett enskilt land avsevärtmindre risk att utsättas för internationell spekulationmot sin valuta. Detta visar inte minst de svenskaerfarenheterna under 1990-talet.Regeringen anser att det finns behov av att stabili-sera den internationella valuta- och kapitalmarkna-den. Många viktiga insatser görs för attöka stabiliteten. Bl.a. diskuteras i EU och den s.k.Baselkommittén nya kapitaltäckningsregler för ban-ker och värdepappersbolag. Det pågår ett arbete värl-den över och i olika fora, inte minst inom IMF, medatt förbättra samarbetet och kvaliteten beträffandetillsynen av finansiella institut och marknader.Den s.k. Tobinskatten är ett av de instrument somlivligt diskuteras. Den förs av flera fram som ett in-strument för att åstadkomma en ökad stabilitet. To-binskatten kan beskrivas som en skatt på finansiellatransaktioner. Skatten har flera syften. De viktigasteär att minska kraftiga svängningar på de finansiellamarknaderna och att finansiera olika insatser sombeslutas gemensamt av världssamfundet. Tobinskat-ten är en sympatisk idé. En av de fördelar med To-binskatten som lyfts fram i debatten är att den hårdarebelastar kortsiktiga och spekulativa transaktionerjämfört med långsiktiga kapitalplaceringar. Samtidigtfinns det invändningar mot förslaget. En skatt påvalutatransaktioner ger, vilket är en del av syftet,försämrad likviditet och dyrare riskhantering. Trans-aktioner i samband med utrikeshandel skulle bli dyra-re genom att skatten drabbar alla valutatransaktioneroavsett syfte.Effektiviteten när det gäller att förhindra spekula-tion har ifrågasatts. Vidare är den naturliga vägen attgå när det gäller finansiering av biståndsinsatser attindustriländerna - liksom - lever upp till sinabiståndsåtaganden.Invändningar av detta slag är ett skäl till att denglobala enighet som krävs för införandet av en sådanskatt inte är sannolik på kort sikt. Man ska ha klart försig att en grundläggande förutsättning för att en To-binskatt ska bli verkningsfull är att den genomförsglobalt. Det är viktigt att vara medveten om dessanackdelar och försöka nyansera debatten om skattenseffekter. Även om den skulle genomföras i flertaletländer, inklusive de största, är risken stor att någraställer sig utanför. De finansiella marknaderna skulledärmed tendera att flytta från de ekonomier där över-vakningen och kontrollen fungerar bra.Regeringen stöder ansträngningarna att uppnåökad stabilitet i det globala finansiella systemet ochär angelägen om att medverka till effektiva lösningar.Därför ser vi positivt på en fortsatt öppen debatt.Regeringen vill förutsättningslöst göra en samladvärdering där inte bara Tobinskattens olika effekteroch för- och nackdelar utan också andra möjliga lös-ningar prövas och värderas.Anf. 110 ():Fru talman! Jag ska be att få tacka finansministernför svaret på min interpellation. I många delar tyckerjag att det är ett nyanserat svar där finansministernockså resonerar om de sidor av valutatransaktioneroch internationella valutaflöden som jag tycker att detär viktigt att resonera om. Jag tycker att det är bra attfinansministern lyfter fram vikten av att man når enstabilitet genom att stärka finansiella institutioner påden internationella nivån. Jag tycker också att det ärbra att finansministern pekar på risken när det gällervad ökade transaktionskostnader kan innebära.Men det är just därför jag tycker att det är lite un-derligt och värt att debattera och diskutera att finans-ministern, trots den skepsis som faktiskt finns i sva-ret, väljer att säga att Tobinskatten är en god idé. Nukan man säga att det inte spelar så stor roll, för det äregentligen ingen som riktigt tror att skatten kan bligenomförd. Det är inte realistiskt att tro att man kanfå ett tillräckligt antal länder att vilja genomföra den.Men i debatten om Tobinskatten förs också enunderliggande debatt som har att göra med vår syn påglobaliseringen och internationella valutatransaktio-ner som i sin tur kan påverka andra delar av det poli-tiska beslutsfattandet och som jag är rädd för kanpåverka inte minst den fattiga världens befolkning påett negativt sätt.Jag ska ta min utgångspunkt i en mycket enkelfråga som jag tycker bör prägla debatten om Tobins-katten, och det är denna: Vem drabbar den? Vem ellervilka drabbar Tobinskatten?I detta fall, liksom när det gäller alla andra typerav tullar - Tobinskatten är egentligen en tull - tror jagatt det egentligen blir konsumenterna eller kundernasom drabbas. Vilka är konsumenterna eller låntagar-na? Det är uppenbarligen de som behöver låna frånnågon annan, dvs. inte de besuttna.Inom den rika världen drabbar självfallet Tobins-katten låntagarna både genom den kostnad som den isig innebär och genom att den bygger upp ett slagstullmur som gör det lättare att sätta högre räntor änvad som annars vore fallet. Men när det gäller denfattiga världen, som ju är nettolåntagare i förhållandetill den rika världen, blir effekten ännu större.Om Tobinskatten får en effekt blir den att lån blirdyrare eller att det blir svårare att få lån. I båda fallendrabbar det den fattiga världens ansträngningar attbygga upp eget företagande, egen industri och egnaverksamheter på samma sätt som tullar alltid hargjort.Detta är inte så underligt. Om vi ser tillbaka påvår historia och 80-talet kan vi se att vi hade ryckiga-re kapitalrörelser innan de internationella finans-marknaderna började utvecklas med den fart som degjorde. Vi hade högre räntor. Även omman rensar bort andra förändringar som har skettsedan 80-talets början - vi har lägre inflation i värld-sekonomin och mindre av regleringar - är det likvälbestickande att ränteläget både i euroområdet, USAoch var dubbelt eller så högt somdet är . Det är klart att det faktum att vi har haften utveckling av internationella valutamarknader somhar gjort att det finns större tillgång på kapital ochmindre transaktionskostnader bidrar till att hålla nereräntorna.Jag skulle vilja ställa en fråga till finansministernför att vi ska kunna föra denna diskussion vidare. Ärdet finansministerns och regeringens bedömning attTobinskatten påverkar räntorna och tillgången påkapital? Om man bedömer det så att den ger lägreräntor, vilket jag inte tror att man gör, förstår jag tycker att det är en sympatisk idé. Men om manser att den leder till högre räntor och mindre tillgäng-ligt kapital är det svårare att förstå. Den diskussionentycker jag att vi skulle kunna föra här i kväll.Anf. 111 ():Fru talman! Ni som lyssnar uppe på läktaren ochnere i salen! tar upp Tobinskatten ien interpellation. Det är intressant. Det visar att ävenmoderater är lite oroliga för att det ändå kanske blirnågonting av detta, vilket jag tycker är väldigt bra.Jag tycker att ATTAC är en väldigt viktig och brarörelse.Det är inte heller så att Tobinskatten drabbar lång-siktiga seriösa investeringar, utan den drabbar kort-siktig spekulation.Bosse svar tycker jag också är intres-sant på många sätt. Det finns ett samhällsekonomisktintresse av ekonomisk stabilitet, och Tobinskatten ären sympatisk idé. Jag och tar dettapå precis motsatt sätt. Jag tycker att det är väldigt braatt säga att Tobinskatten är en sympatisk idé.Därmed kommer också frågan upp om finansmi-nistern avser att ta upp frågan om Tobinskatt i samtalmed EU:s övriga finansministrar. Jag tror att det ärintressant och viktigt. Jag tror att det finns ett läge föratt göra det nu när det finns ett rödgrönt bälte inomEU som är ganska starkt. Ska dessa frågor diskuterasnågon gång är det kanske just , med de majoritetersom finns i olika länder.Min och syn på Tobinskatten ärdenna: Vi har sett att en utveckling som kan liknasvid kapitalets anarki har fått breda ut sig väldigtmycket . Det är en ny religionsom har invaderat oss, nämligen ekonomismen, däralltmer underkastas en enda sak, nämligen förränt-ning av pengar.I detta samhälle och i denna globala värld kan ka-pitalet rusa på tillväxtjakt varhelst det vill. Vi har ensituation där av alla kapitalrörelser övernationsgränser inte har med handel av varor och tra-ditionella tjänster att göra utan faktiskt är någon formav spekulation.Vi har haft en avreglering av denna marknad. Ti-digare tvingades man anmäla när man skulle föra utpengar, och det var självfallet inget hållbart system.Men när man plockade bort valutaregleringen ersatteman den inte med något annat. Någonstans på vägenhar det inträffat någon sorts statskupp - en oblodigstatskupp, visserligen, men den har drabbat demokra-tin och kapitalet och den s.k. marknaden har tagitöver alltmer. Det är en farlig utveckling. Jag ser To-binskatten som ett sätt att återdemokratisera världenoch samhället när det gäller just de finansiella sfärer-na.Jag tror att Tobinskatten är att se som en stabilise-rande åtgärd - en liten pusselbit på vägen mot attförsöka vinna demokratin, helt enkelt. En valutaavgiftpå det sätt som har diskuterats har dis-kuterat ända när vi kom in i riksdagen.Den diskuteras och stöds av alla gröna partier i Euro-pa och Sydamerika.Det behövs spelregler för marknaden. Tobinskat-ten är en sådan spelregel. Vi har väldigt många reglerför oss människor i samhället. Vi har hastighetsbe-gränsningar på vägarna för att vi inte ska köra ihjälvarandra och för att vi inte ska förstöra miljön. Jagtror att det behövs hastighetsbegränsningar också närdet gäller valutatransaktioner. Det behövs sans ochmåtta, och Tobinskatten är ett sätt att återfå lite grannsans och måtta, precis som när man sätter en gräns på50 eller på vägarna. Man fårinte köra fortare. Det är ett bra system.Det jag skulle vilja fråga är om finansministerntänker ta upp frågan i samtalen med övriga finansmi-nistrar inom EU.Anf. 112 Finansminister ():Fru talman! Det vi har sett är attdet har skett en oerhörd internationalisering av vårekonomi. Oavsett om man deltar i olika internatio-nella sammanslutningar eller inte påverkas ländernasekonomiska förhållanden mer och mer av den växan-de världshandeln och det växande antalet internatio-nella transaktioner.Därför är det en intressant diskussion att föra påvilket sätt länderna, alltså de demokratiskt valda rege-ringarna och parlamenten i länderna, kan medverkatill att de också dels kan få ett inflytande över deninternationella ekonomiska process som blir mer ochmer omfattande, dels naturligtvis kan hålla tillbakaolika typer av spekulationer som uppenbarligen före-kommer i internationell ekonomi.Ibland hamnar debatten ganska förenklat i att omman bara vidtar den ena eller andra åtgärden så lösesalla problem. Jag tror inte att det är så enkelt att det ärvitt eller svart utan att det faktiskt handlar om ettganska komplicerat förhållande.Som framgår av mitt interpellationssvar är To-binskatten en av många idéer som diskuteras för attjust motverka kortsiktig spekulation. Och om man skavara framgångsrik med att utifrån det demokratiskaperspektivet kunna påverka den internationella eko-nomin så gäller det ju att få en samverkan med andraländer, och har i mycket stor utsträckninganledning t.ex. i EU att samverka med andra länderför att åstadkomma förändringar. Vi har ett sådantsamarbete som är ganska omfattande. Och det finnsett antal aktuella förslag till ett sådant ökat internatio-nellt ekonomiskt samarbete som bl.a. kommer attdiskuteras i samband med toppmötet här i Stockholmom ett par tre veckor.Min utgångspunkt är därför, för att svara på densist ställda frågan, att det är rimligt att förfram idéer som vi tror att vi kan vinna stöd för hosandra länder, t.ex. i EU-kretsen. Tobinskatten har judiskuterats under en mycket , men den harinte fått vare sig det fotfäste eller det stöd som skullekunna behövas för att man ska kunna aktualisera ensådan diskussion. Därför tycker jag att man hela tidenmåste pröva alternativa idéer och andra vägar somkan nå precis samma syfte som det som Tobinskattenär ute efter, nämligen att försöka skapa en större fi-nansiell stabilitet och försöka motverka olika typer avspekulationer.Jag har i mitt svar också redovisat några av de vä-gar som regeringen har använt sig av för att nå dessasyften. Och det framgår också av bl.a. det arbete somnu sker i Ekofin, dvs. ekonomi- och finansministrar-nas möten, under svenskt ordförande-skap, där jag själv har tillfälle att leda mötena, ochinför förberedelserna inför toppmötet att det är väl-digt många andra finansiella instrument som kanutnyttjas. Och det finns ett stort intresse t.ex. från EU-länderna att dra nytta av den typan av finansiell regle-ring som vi har i vårt land och som kan användasockså i andra länder.Därför är mitt svar också till inte ensidigt bara kan se fördelar i globalisering-en och internationaliseringen. Det finns faktiskt ettantal invändningar och ett antal saker som hängerihop just med debatten om Tobinskattens bakgrund,nämligen att det finns valutaspekulationer och valu-tatransaktioner som vi på olika sätt bör motverka.Och i redovisning saknade jag litegrann någon ny tanke om hur man skulle kunna med-verka till att skapa ett sådant mer finansiellt stabiltsystem utöver det som regeringen själv har redovisat.Anf. 113 ():Fru talman! Allra först är det viktigt att se till attvi på internationell nivå får de olika instrumenten förstabilitet som också nu är på väg. Det handlar ombättre kapitaltäckningskrav men också om ökadtransparens i världsekonomin. För att anknyta bådetill vad finansministern sade men också till vad BirgerSchlaug sade tidigare är det faktiskt när det finnsregleringar som man öppnar upp för spekulation. Detär de låsta systemen, de reglerade systemen eller deolika typerna av påfund av skatteslag som skaparspekulation.En företrädare till finansministern införde en gångi tiden valpskatten, vilket inte bara ledde till att han-deln flyttade ut utan också skapade just spekulation ivar handeln med aktier skulle kunna finnas. När vidiskuterar själva sakfrågan tror jag att en viktig sakatt slå fast är om det är bättre eller sämre för de inter-nationella valutamarknaderna och för att motarbetaoch motverka spekulation om man har mer ellermindre regleringar. Jag tror att all erfarenhet som vihar i världsekonomin och i de nationella ekonomiernavisar att när vi bygger upp regleringar så ökar ocksåutrymmet för dem som vill bedriva spekulation.Om vi tar den grundläggande frågan som inter-pellationen handlar om, nämligen synen på om To-binskatten är en god idé eller ej, så tycker jag att detkunde vara på sin plats om finansministern gjorde enbedömning. Innebär Tobinskatten, som alltså är enkostnad på valutatransaktioner och därmed också pålånetransaktioner, högre eller lägre räntor, eller vilkenriskbedömning gör finansministern? Innebär det inte isjälva verket att man på nytt skapar den typen avtullmurar som präglade de reglerade kapitalmarkna-derna och som ledde till både högreräntor men framför allt att stora delar i den fattigavärlden hade svårt att få tillgängligt kapital?Jag tror, fru talman, att globaliseringen har enmängd olika fördelar. Och vi ser också att det är deländer som tar del i den internationella handeln somhar den snabbaste välfärdstillväxten. Där har BirgerSchlaug ett problem med sin verklighetsbeskrivningsom jag inte tror att finansministern riktigt har medden syn som han har redovisat. Men om vi byg-ger in nya regleringar så skapar vi en risk för att mani den globala ekonomin öppnar för den typen av spe-kulationer och den typen av begränsningar som ledertill att fattiga länder får betala mer för de lån som deså väl behöver. Låntagare världen över får betala merför de lån som faktiskt är en viktig del i välfärdsut-vecklingen.Därför tycker jag att man måste komma tillbakatill kärnan. Om det är så att regeringen gör analysenatt Tobinskatten skulle ge högre räntor, är regeringendå likväl beredd att se den som en god idé? Det trorjag inte. Därför skulle jag vilja ställa en fråga tillfinansministern. Finns det någonting som ger finans-ministern skäl att tro att räntorna skulle bli lägre ochkapital mer tillgängligt för fattiga länder med ettinförande av en Tobinskatt? Finns det någonting sominnebär att man skulle kunna tro att om vi kommertillbaka finansmarknader, som var trög-rörligare och som var ryckigare, skulle det gynnaglobaliseringen? Tvärtom tror jag att det skulle födafler negativa fenomen och fler negativa effekter.Men som sagt, frågan bör diskuteras här. Vilkenär finansministerns syn på Tobinskattens effekt påräntor och tillgång på kapital i de delar av världen därdet behövs allra mest?Anf. 114 ():Fru talman! Det som talar om ärnågon sorts regellöst samhälle, och det brukar påtraditionellt politiskt språk kallas för anarki. Och detär den bilden som jag får när talarom dessa marknader. Regleringar hämmar och låserin. Men det är väl så att utan regleringar så fungerarväldigt lite? Det måste finnas spelregler för allting.Spelregler innebär regler. Att säga att en Tobinskattpå en mycket blygsam promille eller procent skulleinnebära att fattiga länder inte får investeringar osv.är ju en skrämselpropaganda och en mytbildning utanlike som jag har hört från väldigt många.