prot · GO0962 · 2001-02-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:62Onsdagen den 7 februariKl. 9.00 - 18.04Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------1 § Utrikespolitisk debattAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! "Alla människor äro födda fria ochlika i värde och rättigheter. "Så inleds allmänna förklaringom de mänskliga rättigheterna. Detta är grundvalenför vårt arbete.Syftet är att försvara den enskilda människansvärdighet, frihet och trygghet.Uppgiften framstår som extra viktig. I en tidav global ekonomi, information och rörlighet behövervi, mer än någonsin, en gemensam värdegrund sombinder samman civilisationer och människor.Det handlar om att förse den världsomspännandeekonomin med världsomspännande spelregler somger rättvisa villkor. Det handlar om att balansera dengränslösa marknaden med gränslösa värden, byggdapå demokrati och mänskliga rättigheter. Det handlarom att se möjligheten, inte hotet, i människors ökaderörlighet. Och det handlar om en kamp mot fattigdo-men.Sveriges samlade utrikespolitik ska samverka fördessa mål. Denna helhetssyn är även utgångspunktför rapporten rättvisare globalisering och för denparlamentariska utredning som ska presenterasin rapport om en samlad svensk politik för globalutveckling.Regeringen ska också driva dessa frågor målmed-vetet i EU, FN, WTO och . Alla natio-ner och forum måste samarbeta för att utveckla glo-baliseringens positiva möjligheter och motverka attden leder till nya vidgade klyftor.Det viktigaste verktyget för är EU. Unio-nen är en central utrikes- och säkerhetspolitiskaktör.Sverige är nu ordförande i uppgift är att, i hela unionens intresse, driva dessarbete framåt och vara dess röst utåt.Vårt ordförandeskap sammanfaller med stora ut-maningar för unionen. Miljöförstöringen ska bekäm-pas. Full sysselsättning ska uppnås. Kampen motfrämlingsfientlighet ska intensifieras. Många avdessa frågor har direkt betydelse för medborgarna ochvisar hur inrikes- och utrikespolitik hänger samman.Den största utmaningen av alla är utvidgningen.Ingen annan fråga är så avgörande för EU:s framtidoch för utvecklingen i . Med den banar vi vägför frihet, demokrati och välstånd i hela . Medden återförenar vi Öst- och . Med den blirvi en ännu starkare röst i världen, för de gemensam-ma värdena.Vi prioriterar utvidgningen - och freden. Vi villverka för ett politiskt genombrott i förhandlingarnaoch för att alla kandidatländer ska behandlas rättvist.Programmet för det fortsatta arbetet har starkt stöd iEU, och ger oss den institutionella bassom behövs. Vi står helhjärtat bakom slutsatsernafrån i om att EU ska kunnavälkomna nya medlemmar från slutet av år 2002.Vi prioriterar jobben - och tillväxten. Vid Euro-peiska rådets möte i ska vi staka utvägen mot ett EU med stark ekonomi och full syssel-sättning. För detta krävs inte bara ekonomiska refor-mer och åtgärder till stöd för nyföretagande. Vi måsteockså hantera att EU:s arbetskraft åldras och minskar,och vi måste skapa ett kunskapssamhälle där allabehövs och där jämställdhet råder. Ett samhälle somkan tjäna som modell för andra i en global ekonomi.Vi prioriterar miljön - och framtiden. Vid Euro-peiska rådets möte i ska vi anta enstrategi för hållbar utveckling. Bland prioriteringarnafinns klimatet och kemikalierna. Genom detta arbetefår EU också en plattform för sitt miljöarbete på glo-bal nivå.Framtidens EU måste bli en medborgarnas union,där besluten går att följa och påverka. arbetarhårt för detta. Därför välkomnar vi uppdraget frånNice att inleda en alleuropeisk debatt om EU:s fram-tid. I samarbete med och kommissionen, ochmed medverkan av , förbereder vinu olika initiativ. Vi hoppas engagera så många sommöjligt i diskussionen, i såväl medlems- som kandi-datländerna. De nationella parlamenten kommer attha en central plats i denna diskussion.Framtidens EU måste också bli en konsumenter-nas union med ökad livsmedelssäkerhet, bättre kon-sumentskydd och en fullt utvecklad inre marknad.Det är viktigt att euron blir en framgång och attinförandet av sedlar och mynt går smidigt. Frågan omett svenskt deltagande i den europeiska monetäraunionen kommer att underställas svenska folket.Sverige vill uppnå en human och solidarisk asyl-och migrationspolitik inom EU, med bättre ansvars-fördelning mellan medlemsländerna. Vårt mål är ettEuropa som visar öppenhet mot omvärlden.Vi ska föra dessa och övriga frågor framåt medkraft och i hela unionens intresse.Sverige leder nu också EU:s gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitik. Denna har successivt bliviten central del av EU-samarbetet. Att 15 länder stårbakom samma budskap ger tyngd och genomslag.En viktig åtgärd är också att vi måste skapa mersamstämmighet i EU:s externa agerande.Det nya , mellan EU och 77 ut-vecklingsländer, kan tjäna som exempel. Här integre-ras dialog om demokrati och mänskliga rättighetermed jämställdhetsarbete, miljöhänsyn och regionalthandelsfrämjande - allt i syfte att bekämpa fattigdomoch lägga grunden för hållbar utveckling.Så vill vi fortsätta att arbeta.Vi vill också bygga vidare på det faktum att EU är en av världssamfundets främsta försvarare avdemokrati och mänskliga rättigheter. Detta sker ge-nom de krav som EU ställer på sina kandidatländer,som t.ex. . Detta sker också genom unionensdialog med tredje land och genom vårt gemensammaarbete i , och av demokrati och mänskliga rättigheterär och förblir en hörnsten i svensk utrikespolitik.Det nya seklet har inneburit viktiga landvinningarför de mänskliga rättigheterna. är också en inter-nationell brottmålsdomstol äntligen på väg att inrät-tas, och nationella domstolar drar i högre grad föröva-re inför rätta.Men det finns mycket kvar att göra.Dit hör kampen mot dödsstraffet. Medan världen iövrigt går mot avskaffande håller länder som ,och fast vid detta omänskligastraff.Dit hör kampen mot tortyren. Regeringar världenöver fortsätter att trotsa förbudet mot denna grymhet.Som ordförandeland i EU ska vi stärka vår gemen-samma kamp mot tortyren.Dit hör även kampen mot människohandel, sär-skilt med kvinnor och barn. Regeringar måste över-allt, världen över, göra mer för att stoppa denna nyaslavhandel.Demokrati vinner mark världen över. Regimskif-tet i är ett särskiltglädjande exempel. fortsätter det politiskaförtrycket i länder som , och Vitryssland.Sverige och EU ska fortsätta att vara en stark röstför alla de mänskliga rättigheterna.Genèvekonventionen om flyktingars rättigheterfyller . Behovet av att stärka asylrätten inter-nationellt kommer att hamna i fokus. Vi ska fortsättaatt verka för att fler länder tar ansvar för både flyk-tingar och andra som behöver skydd.Handel är ett instrument för samarbete och kandärmed öka rättvisan.Därför måste fler stater öppna sina gränser förhandel och investeringar. De rika länderna har ettsärskilt ansvar. verkar för att EU skainföra tullfrihet för världens 48 fattigaste länder.Världshandeln måste bygga på rättvisa spelregler.Därför arbetar för en ny förhandlingsrunda iWTO och för att stödja utvecklingsländernas intres-sen. Vårt mål är ett utvecklat regelverk som öppnarvärldshandeln för alla. Handelsreglerna måste stå isamklang med de internationella miljöavtalen. WTObör även främja mänskliga rättigheter i arbetslivet.Sverige verkar för att WTO ska få flera medlem-mar. Vi stöder ansökan. Ett medlemskap iWTO blir ett positivt inslag i landets reformprocess.Vi stöder också ansträngningar att inlem-mas i världsekonomin och bli medlem i WTO.Sverige ska stå starkt i en internationaliserad eko-nomi. Vi måste därför ständigt verka för ökad kon-kurrens, både i och på utländska marknader.Som ett led i detta intensifierar vi handels- och in-vesteringsfrämjandet, med betoning på branscher somIT och bioteknologi. Regeringen satsar också mål-medvetet på exportfrämjande och kommer undervåren att lägga en proposition om Exportrådet.Utvecklingssamarbetet är ett verktyg för mänskli-ga rättigheter och demokrati.EU är världens största biståndsgivare. Denna re-surs måste användas effektivt och ändamålsenligt.Sverige arbetar för att EU ska vara en förkämpe försolidaritet och rättvisa, och ett kraftfullt verktyg motfattigdomen. Målet är att halvera världens fattigdomtill - ett mål som världens regeringar harställt sig bakom.Regeringen vill inte bara öka de fattigas resurserutan också deras inflytande och handlingsfrihet. Ut-vecklingssamarbetet ska verka för mänskliga rättig-heter, demokrati, tillväxt och rättvis fördelning avmakt och resurser.Vi kommer också att arbeta för att EU spelar enkonstruktiv roll vid de konferenser och möten somFN arrangerar detta år. De har alla ett gemensamtsyfte: att motverka fattigdom och att bygga uppstrukturer och partnerskap för en långsiktig ekono-misk utveckling som gynnar fattiga kvinnor, män ochbarn. Detta är viktigt för att infria de ekonomiska ochsociala rättigheterna.Sveriges bistånd växer nu snabbt, både genomtillväxten i och som andel av BNI. Regering-ens vilja att nå enprocentsmålet står fast.De ökade resurserna ska bl.a. användas för attfrämja demokrati och mänskliga rättigheter liksomskuldlättnader och kampen mot hiv/aids. Vi vill ocksåöka de fattigas tillgång till IT, stödja regionalt samar-bete mellan utvecklingsländer och tydliggöra bistån-dets konfliktförebyggande roll.Konflikter måste förebyggas för att ge plats åt ut-veckling och rättvisa.Tragedierna på och oförmåga attagera visar tydligt på behovet av tidiga insatserför att förhindra att krig uppstår. Detta är också bak-grunden till det svensk-finska initiativ som har gjortkrishantering till en uppgift för EU.Strukturerna för EU:s krishantering lades fast vidEuropeiska rådets möte i . är det turatt leda arbetet vidare och ge unionen en grundläg-gande förmåga till konfliktförebyggande och kris-hantering. EU:s förmåga kan bli ett viktigt bidrag tillfreden och upprätthållandet av folkrätten globalt.Utgångspunkterna för vårt arbete är bl.a. följande:EU har stor potential som konfliktförebyggare.Vi vill stärka denna förmåga. Med sin bredd ochsin historia som fredsprojekt kan EU spela en viktigroll för att förebygga väpnade konflikter, även glo-balt. Därför arbetar vi för att Europeiska rådets möte iGöteborg ska anta ett program med konkreta förslagför hur EU ska bli bättre på att förebygga konflikter.Få konflikthanteringsinsatser är uteslutande mili-tära.Därför har vi ett integrerat synsätt på konfliktfö-rebyggande, civil och militär krishantering. Det ärockså viktigt att verka för samordning med biståndet ialla dess faser.För att agera krävs verktyg.Varje land anmäler sina civila och militära bidragtill ett gemensamt register. Därmed identifieras resur-ser som snabbt kan sättas in i kriser. De militära re-surserna anmäldes . leder nu motsva-rande arbete på den civila sidan. har ävenansvar för att utveckla formerna för samverkan mel-lan EU och Nato.Framtida stora krisinsatser hanteras sannolikt avhela världssamfundet.FN och dess säkerhetsråd har det övergripandeansvaret för fred och säkerhet. EU:s krishantering skaske i enlighet med och kunna användas iinsatser av både FN och . verkar för attEU:s krishantering byggs upp i nära samarbete medFN. Fredsframtvingande insatser kräver ett beslut avFN:s säkerhetsråd.Beslut om en EU-ledd insats fattas med enhällig-het av medlemsländerna.Det är upp till varje land att besluta om deltagan-de.Det är också på sin plats att slå fast vad EU:s kris-hantering inte innebär:Det innebär inga ömsesidiga försvarsförpliktelsereller bildandet av en Europaarmé. EU är ingen för-svarsunion. Den är heller ingen sluten klubb. Samar-betet står öppet för deltagande också från länder utan-för EU.Freden måste värnas, med nedrustning och vape-nexportkontroll.Sverige och EU arbetar för att hindra att lätta va-pen sprids utan kontroll, t.ex. genom illegal handel.Vi vill att om lätta vapen i sommarska anta ett handlingsprogram som prioriterar export-kontroll, internationellt samarbete och särskilt biståndtill utsatta länder.Regeringen ska fortsätta att driva på kärnvapen-nedrustningen. Vi måste följa upp att åtagandena frånickespridningskonferensen verkligen uppfylls. Ettdelmål är att provstoppsavtalet ska träda i kraft. Ettannat är att få fram ett avtal mot produktion av klyv-bart material för kärnvapenändamål. Ett tredje är attfrämja nedrustning av taktiska kärnvapen. Vi fortsät-ter också att arbeta genom Ny-agenda-initiativet, föratt få kärnvapenstaterna och övriga världssamfundetatt ta de 13 steg för nedrustning som vi alla är över-ens om.Vi uppmanar att beakta följderna för ned-rustnings- och ickespridningsarbetet om man utveck-lar ett nationellt missilförsvar och att därför avstå fråndetta projekt.Kampen mot biologiska vapen måste gå vidare.Vi inriktar oss på att göra konventionen mer ef-fektiv, genom en kontrollmekanism.Ännu ett viktigt bidrag till fredsarbetet är att ökakontrollen över handeln med krigsmateriel, liksomhandeln med teknologi för massförstörelsevapen.Sverige har en stram politik på detta område ochverkar för samma linje internationellt.Fru talman! säkerhetspolitik har sedan1992 sammanfattats i följande formulering: "Sverigesmilitära alliansfrihet, syftande till att vårt land skallkunna vara neutralt i händelse av krig i vårt närområ-de, består. "Den formuleringen bör , enligt vår mening, sesöver. Därför har vi inbjudit alla riksdagspartier tillöverläggningar i detta ämne. Vår strävan är att skapabred enighet, och en bred debatt, kring en bättre be-skrivning av vår säkerhetspolitiska linje.Avsikten är inte att överge den militära alliansfri-heten.Den militära alliansfriheten är en tillgång för Sve-rige och har starkt stöd hos det svenska folket. Denger oss handlingsfrihet. Den medverkar till att minskarisken för konflikter och spänning i vår del av Euro-pa. Den gör det möjligt för oss att vara drivande iarbetet för kärnvapennedrustning.Allt detta bildar grund för vårt säkerhetspolitiskaval. Vi ser fram emot överläggningarna, som vi hop-pas kan inledas denna månad.Förenta nationernas roll växer i av globali-sering.FN:s styrka ligger i dess unika bredd, både imedlemskrets och i verksamhet. ska fortsättaatt bidra till att FN moderniseras och blir mer effek-tivt.Det är nödvändigt att stärka FN:s kapacitet inomfred och säkerhet. Vi måste dra lärdom av Rwandaoch Srebrenica.Så görs också i den s.k. Brahimirapporten. Denefterlyser samordning mellan medlemsstaterna för attde snabbt ska kunna ställa fredsbevarare till FN:sförfogande. Den pekar också på behovet av att anpas-sa FN till dagens komplexa missioner i Kosovo ochÖsttimor.Sverige stöder rapportens förslag och verkar föratt de snabbt ska genomföras. Det närmare samarbetetmellan EU och FN kan bli ett viktigt bidrag till ökadsamordning inom både fredsbevarande och bistånd.Sanktioner är ännu ett område som är under dis-kussion och utveckling. Effektiva, riktade sanktionerska slå mot makthavare utan att drabba civilbefolk-ningen. har sådana sanktioner visat sigsvåra att genomföra. är inställt på att senare iår ta över samordningen av ett internationellt projektom riktade sanktioner, med deltagande av en bredkrets länder, , forskare och enskildaorganisationer.OSSE spelar en viktig roll för säkerhettack vare sin utvecklade fältverksamhet, sin särskildehögkommissarie för nationella minoriteter och sittnormarbete. En viktig OSSE-princip är att varje landska ha rätt att själv välja sin säkerhetspolitiska linje.Som EU-ordförande inriktar vi oss på att utvecklasamarbetet med inom civil krishantering ochkonfliktförebyggande. Tanken är att EU:s resurserska kunna användas i OSSE-missioner.Fru talman! utrikespolitik har en trefal-dig styrka genom sin nordiska, sin europeiska och singlobala identitet. Vårt mål är att ständigt utveckla varoch en av dessa identiteter och att öka samverkanmellan dem.Vi vill fortsätta att främja och fördjupa integratio-nen inom genom att bl.a. reducera och av-skaffa fler gränshinder.Det är viktigt att fortsätta samarbetet kring . Kombinationen av nya marknadsekonomier ochmogna välfärdsstater har resulterat i en stark bas förutveckling och en av snabbast växande regi-oner. Målet för Sveriges Östersjöpolitik är att stödjahållbar utveckling, social rättvisa och fördjupad de-mokrati. Östersjöpolitiken ska också stärka de svens-ka företagens position i regionen, och främja kontak-ter mellan människor och organisationer.Samma sak vill vi också göra inom ramen för där tar över ordförandeska-pet.Sverige ska fortsätta att främja , Lettlandsoch integration i närområdet. Parallellt med det lägger vi gradvis merfokus på det bilaterala samarbetet med ochUkraina. I vår kommer vi att lägga fram en proposi-tion för det fortsatta samarbetet med Öst- och Cent-raleuropa.Vi eftersträvar fördjupat samarbete med Rysslandpå alla nivåer och områden. Inom EU:s Rysslands-samarbete, som till stor del baseras på arbetet medden nordliga dimensionen, vill vi intensifiera denpolitiska dialogen och skapa samverkan i konfliktfö-rebyggande, krishantering, nedrustning och ick-espridning. Vi vill också särskilt lyfta fram frågorsom miljö, kärnsäkerhet och kampen mot organiseradbrottslighet. Dessutom ska vi verka för att Rysslandpå sikt integreras helt i världshandeln.Men vi måste också reagera när utvecklingen geranledning till oro. Konflikten i måste få ettslut. För detta krävs en politisk lösning. För dettakrävs också att övergrepp utreds och att ansvarigaställs inför rätta.Den transatlantiska länken, och en fortsatt starkamerikansk roll i och i vårt närområde, är avstor betydelse för såväl som säker-het.Sverige vill som EU-ordförande stärka förbindel-serna med och . Det transatlantiska sam-arbetet vilar på stor värdegemenskap och står förvärldens största handels- och investeringsflöde. Vå-rens toppmöten mellan och respektive Ka-nada bör utnyttjas för att fördjupa samarbetet.Fredsprocessen i befinner sig i en nyfas sedan i går valdes till premiärminis-ter i . Från och EU:s sida utgår vi frånatt fredsansträngningarna ska fortsätta. I ett uttalandeslår vi fast att unionen står beredd att fortsätta attstödja fredsprocessen. Förhandlingarna måste åter-upptas . När så sker är det cent-ralt att parterna utgår från redan ingångna avtal ochde uppnådda resultaten.En fredsuppgörelse måste vara baserad på folk-rätten, inklusive de relevanta säkerhetsrådsresolutio-nerna 242 och 338, principen land för fred och förbu-det mot att erövra land med våld. Den måste ocksåinbegripa upprättandet av en demokratisk, livskraftigoch fredlig palestinsk stat. Slutresultatet måste varaen rättvis och hållbar fred, en fred som innebär säkraoch erkända gränser för alla stater i regionen och somnormaliserar förhållandet mellan dem.På kort sikt måste parterna göra allt för att för-hindra våldshandlingar som riskerar att förvärra densköra situationen i regionen. och EU kommerockså att fortsätta att nära följa bosättningspo-litik.Balkan förblir en prioritering. Freden och demo-kratin vinner fotfäste, men vi måste vara beredda påbakslag. Komplicerade frågor kring Jugoslaviensfederala struktur återstår att lösa, såsom Kosovos ochMontenegros framtida ställning. Behandlingen avminoriteter måste förbättras och flyktingar ges möj-lighet att återvända hem.Det svenska engagemanget på förblir be-tydande. Den svenska bataljonen och de svenskapoliserna i Kosovo är konkreta exempel på det.Det fortsatta våldet i är djupt oroande.Som ordförande vill vi öka EU:s ansträngningar attbidra till en hållbar fred. Vi stärker också Sverigesstöd till fredsprocessen, bl.a. genom ett utökat ut-vecklingssamarbete.Konflikten i Demokratiska Republiken freden och utvecklingen i hela regionen och är allvarligaste kris. arbetar för attförmå parterna att följa fredsavtalet från 1999.Sverige kommer att lägga fram kon-kreta förslag för hur EU långsiktigt ska kunna stärkaAfrikas förmåga att förebygga och lösa väpnade kon-flikter. Som ett led i detta arbete hölls ettinformellt möte i mellan nordiska ochafrikanska utrikesministrar.Utvecklingen på den koreanska halvön är gläd-jande. sätter stort hopp till närmandet mellanNord- och Sydkorea.Vi hoppas också att få se resultat av dialogenmellan regimen och oppositionen i - resultatsom leder till ett återinförande av demokratin, och ettslut på mångårigt förtryck.Fru talman! Oliktänkande fängslas i . Dom-stolar missbrukas för politiska ändamål i . Folk-ligt missnöje och demonstrationer möts med brutaltvåld på många ställen i , och senast i Tan-zania.Dagligen begås oräkneliga brott mot de mänskligarättigheterna.Men blir det svårare för de ansvariga attdölja sina övergrepp. I internationaliseringens tide-varv krymper världen och fler ögon ser det onda somsker.Globaliseringen ger också ökade möjligheter tillpåverkan och till att sprida budskapet om alla männi-skors lika värde och rättigheter.Vår utrikespolitik och vårt EU-ordförandeskapska verka för en rättvis globalisering, ett medborgar-nas och en bra utveckling i vårt närområde.Vi ska göra det utifrån en demokratisk värdege-menskap, genom mångfald och med en bred dialog.Vi ska göra det i , i och ute pålandsbygden i . Människovärdet är ettoch detsamma överallt.Anf. 2 BO ():Fru talman! befinner sig i en heltannorlunda säkerhetspolitisk situation än för ett de-cennium sedan. När spänningen mellan öst och västinte längre är den dominerande utmaningen förlorargamla svenska föreställningar om neutralitet ochalliansfrihet sin relevans.När statsminister gjordeupp med den svenska neutralitetspolitiken kunde detses som ett tecken på att Socialdemokraterna försökerhinna i kapp verkligheten. Tyvärr visar utrikesdekla-rationen att regeringen ändå hamnat i en återvänds-gränd. Inte heller står orden i samklang med denurholkning av försvarets förmåga som pågår.Regeringens envishet och oförmåga att utgå fråndagens verklighet riskerar att minska den svenskahandlingsfriheten - och leda till en osäkerhetspolitik.Samtidigt som regeringen övergett neutralitets-formuleringen fortsätter den att ge alliansfrihetenkonstgjord andning. Den trasslar in sig i alltmer lång-sökta och fantasifulla argument.Vad menar man egentligen med att den svenskaalliansfriheten medverkar till att minska risken förkonflikter och spänning i vår del av ? Utri-kesministern får gärna konkretisera och utveckla detresonemanget senare i debatten. När det gäller avgö-randen kring svenska säkerhetspolitiska intressen skadessa göras i , i , och ingen annan-stans. Vi lyssnar, men vi bestämmer ytterst själva.Argumentet att ett alliansfritt skulle hastörre inflytande i kärnvapennedrustningsfrågor änNatoländerna bygger på önsketänkande. Värt att note-ra är att den danske statsministern bestämt avvisat detta argument.I andra sammanhang har vi hört utrikesministernsäga att formella inflytande i Nato inteskulle öka genom ett medlemskap. Hur rimmar dettamed svenskt medlemskap i andra internationella or-ganisationer som den europeiska unionen, FN ochOSSE?I verkligheten skulle naturligtvis ett svenskt Na-tomedlemskap öppna nya möjligheter att stärka vårsäkerhetspolitiska roll och vårt inflytande. Hade detinte varit bra med direkt inflytande i Nato, när vi harnärmare 800 svenska soldater som tjänstgör underNatobefäl på västra ?Det mest anmärkningsvärda argumentet från rege-ringens sida är att alliansfriheten skulle ge Sverigemöjlighet till självständiga ställningstaganden. Menarutrikesministern på fullt allvar att våra Natoanslutnagrannländer och saknar denna möj-lighet?Sanningen är att en cementering av den militäraalliansfriheten inte är möjlig i den internationellaverklighet med ökat säkerhetspolitiskt samarbete somSverige vill vara en aktiv del av. Och det vet rege-ringen. Konsekvenserna av att vara med utan att varamedlem är att marginaliseras när viktigasvenska säkerhetspolitiska intressen står på spel.Tänk om regeringen i stället hade haft förmåganatt konstatera att erfarenheterna från de tio senasteåren visar att vad som var omöjligt intebara är möjligt, utan verklighet!