prot · GO0976 · 2001-03-08 00:00:00 — De missnöjda kommer aldrig att godtanågra argument till varför det inte gick, utan dekommer troligtvis att fortsätta driva frågan år efter år.Om man å andra sidan väljer att göra en utredning såkan alla parter de facto ta ställning till vad det är manvill. Då kan man ha en realistisk syn på möjlighetenatt skapa en ny kommun, och ha en folkomröstning ifrågan. Jag anser att denna möjlighet stängs om maninte gör en utredning. Det är självfallet det enda vetti-ga beslut som regeringen kan fatta.Jag kan sedan fortsätta med utskottets ställnings-tagande när det gäller länstillhörigheten för Hebykommun. Det självklara i den här frågan är att detäven här borde finnas en majoritet i kam-mare för att mycket tydligt uttala att regeringen måstefatta ett beslut om länsbyte.Här har emellertid vid frågestunden lämnatsnågra mycket intressanta uppgifter av statsrådet . En sådan är att regeringen kommer att fatta be-slut i Hebyärendet . Därutöver meddeladestatsrådet att vid ett positivt beslut kommer regering-en att underställa beslutet genom en propo-sition. Om regeringen däremot avvisar Hebys fram-ställan blir det inget riksdagsärende.Detta talar för att nu inte fattar beslutom den motion som finns i betänkandet. Statsrådets lämnade besked gör att det finns all anledning förutskottet att ånyo överväga frågan. Skulle regeringenunder mellantiden lämna ett positivt besked skulleriksdagen i ett tillkännagivande kunna lämna sittbifall till regeringsbeslutet, vilket i sin tur rimligenskulle göra en proposition från regeringen överflödig.Det finns dessutom inte mycket tid kvar om riksdagenska kunna behandla en proposition inom den tid sommåste gälla om ska få byta län från den 1 janua-ri 2003.Med detta yrkar jag återremiss av ärendet. Tyvärrgår det inte att endast återremittera en punkt, utanhela ärendet måste därför återremitteras.Vad får då detta för konsekvenser för Torslandaoch . Det får egentligen inga konsekvensermer än att beslut skjuts upp i . Detta kan naturligtvis kännas tråkigt för be-rörda parter, men det påverkar inte sakfrågan. Vi villdock med kraft påpeka att vi fortfarande har sammapositiva inställning till och ,men vi vill ge samma chans till kommun.Fru talman! I övrigt vill jag bara säga några kortaord om länsstyrelserna i försökslänen. Mycket av detsom skrivits i motionerna om viss otydlighet i roller-na, om att myndighetskaraktären ska stärkas och kan fundera över vilken roll en landshövding skaha kan vi hålla med om. Men eftersom det fortfarandeendast är försöksverksamheter anser vi att det är förtidigt att göra ytterligare förändringar. Den dagen dåförsöken permanentas är det att ta itu med vilkenroll och vilka uppgifter ska ha.Fru talman! Med dessa ord yrkar jag alltså åter-remiss av ärendet.Anf. 205 ():Fru talman! Jag deltar i den här debatten för atttala lite om den försöksverksamhet som pågår i fyralän med ett utökat politiskt ansvar på den regionalanivån. Det är egentligen att föregripa kommandebeslut eftersom den parlamentariska kommittén somutvärderat försöken avslutade sitt arbete i oktoberförra året och betänkandet är just nu ute på remiss.Kommittén ställde sig positiv till en fortsatt för-söksverksamhet under nästa mandatperiod och villöppna för att flera län ska få delta i försöksverksam-heten. Från regeringens sida hörs det oroande signalerom att man inte vill gå vidare på den inslagna linjen.Det skulle vara ett oerhört nederlag för en fortsattdemokratisering av den regionala nivån och en efter-gift för moderat politik som vill avskaffa den regio-nala nivån helt.Därför är det viktigt med en bred debatt om dessafrågor och att den även förs i den här kammaren in-nan propositionen i frågan ligger på bord.Trycket ute i landet på en fortsatt utveckling i den härriktningen är stort. roll bör renodlassom myndighetsutövare och uppföljare av statligamål på den regionala nivån. Utvecklingsmedel ochutvecklingsrollen bör lämnas över till den demokra-tiskt valda församlingen. Där förespråkar vi vänster-partister den direktvalda modellen.Innan jag går vidare i diskussionen om de motio-ner som finns om försöksverksamheten vill jag kom-mentera det som berör vissa indelningsfrågor. Väns-terpartiet har inget emot en diskussion om kommu-nindelningar och hur Kommunsverige ska se ut, menvi är förvånade över hur de borgerliga partierna medhjälp av vill sätta sig över den lagstift-ning som råder i dessa frågor. fattar intedessa beslut, utan det är en fråga för regeringen. ändra på detta ska man motionera om en föränd-rad lagstiftning och inget annat. Det är det som ärriksdagens uppgift.Nu använder de borgerliga partierna med hjälp avMiljöpartiet sin majoritet för att komma med politiskauttalanden. Det kan man ju göra via pressmeddelan-den eller på annat sätt. Besluten är inte heller konsek-venta eftersom hoppar lite hit och dit iden här frågan. Man ger stöd till ochLjungskile men inte till . Vari ligger logiken idetta? Inte beror det på skillnader i det folkliga stödeti alla fall.Låt mig gå tillbaka till frågorna runt försöken medutökad regional demokrati. Att jag tar upp dessa frå-gor beror inte på eget motionerande utan på att krist-demokrater och miljöpartister har gjort det. Då tarman förstås tillfället i akt eftersom delar av miljöpar-timotionen i princip är identisk med den gemensam-ma reservation som och Miljöpartiethade i kommittén och som jag skrivit.Kristdemokraternas motion om att redan nu per-manenta försöksverksamheten i de län där försökenpågår ställer vi inte upp på , även om vi troroch hoppas att utvecklingen kommer att bli så. Attgöra detta redan nu är att föregripa en kommandeproposition i frågan och väcker en rad andra frågor. sker försöken på två sätt, dels med direktvaldaregionfullmäktigeförsamlingar, dels med indirektvalda kommunförbund.Geografiskt och befolkningsmässigt är spännvid-den enorm - allt från med runt100 000 invånare till ett som omfat-tar 1 ½ miljon människor. En permanentning kräverett omfattande arbete med att fundera över vilka or-ganisatoriska lösningar som ska användas och vilkaförutsättningar ett litet län med några hundratuseninvånare egentligen har att bilda en egen region. Dåär det lite märkligt att göra somKristdemokraterna, föreslår.Vänstern, och vill av-veckla landshövdingarna i försökslänen när derasmandatperiod löper ut och i stället tillsätta en myn-dighetschef, förslagsvis det länsråd som lederlänsstyrelsearbetet under landshövdingens ansvar. Dåspar ju dessutom staten lite pengar på sin administra-tion, och det kan vi ju behöva.Anledningarna till detta är flera. Dels är det enmarkering av att det nu råder nya förhållanden i våraförsökslän. har inte längre utvecklings-ansvaret för länet. Det är flyttat till de regionala själv-styrelseorganen. Att ta bort landshövdingeämbetetblir en väldigt tydlig markering att det nu råder ennyordning med en annan länsstyrelseroll. Den 350-åriga eran är förbi.En annan orsak är att landshövdingarna i försöks-länen har haft svårt att finna sig i sina nya roller -någon mer och någon mindre. Att inte acceptera sinnya roll förhindrar den utveckling som riksdagenbeslutat om och som skulle underlättas om landshöv-dingeämbetet i försökslänen upphörde. Om försöks-verksamheten skulle upphöra är det enkelt att tillsättaen ny landshövding; det kanske finns kandidater härinne i lokalen. Det är i så fall en utveckling som jagskulle beklaga.Till sist vill jag säga att en del av mp-motionenbehandlas i utskottshanteringen gemensamt med kd-motionen och skulle naturligtvis i stället ha varit endel av den gemensamma reservationen från Vänster-partiet, och . Det gäller nämli-gen kravet på att flera län ska få vara med i försöks-verksamheten. Detta stöds av alla partier utom Mode-raterna i . Därför ger jag även dettamitt stöd här i kammaren.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 6 och mp-motionen K401, yrkande 12.Anf. 206 ():Fru talman! fick i sina di-rektiv uppdraget att utreda orsakerna till det sjunkan-de valdeltagandet och föreslå åtgärder för att ökamedborgarnas deltagande och engagemang i det de-mokratiska systemet.Demokratiutredningen föreslår i kapitlet olika sätt att öka enga-gemanget, bl.a. genom att stärka självstyrelsen, ochskriver följande: I första hand menar vi att den svåramålkonflikten mellan ekonomisk bärkraft och effek-tivitet å ena sidan och medborgarinflytande å denandra bör lösas genom att dela kommuner. Vidareskriver man: Med oro ser vi förtroendeuppdrag för-svinna. Allt färre ges därigenom chansen att axla ettviktigt medborgaruppdrag.Det är därför glädjande att en majoritet i utskottetställer sig bakom två motioner som behandlar kom-mundelningar och gör tillkännagivande till regeringenom att ompröva frågan om bildandet av Torslandakommun samt att i en särskild ordning utreda fråganom bildandet av kommun.Vi tror, liksom den eniga ,att en delning innebär ett ökat medborgarinflytandeöver närmiljön och att antalet engagerade medborgaresom tar en aktiv del i det politiska arbetet ökar. Enviktig förutsättning för att man ska kunna öka detdemokratiska inflytandet på nivå är tar hänsyn till den lokala opinionen. I fallet medTorslanda genomfördes en folkomröstning vid detallmänna valet , och med det ovanligt höga val-deltagandet röstade två tredjedelar av torslandabornaför att skulle bilda en egen kommun. Trotsdetta har regeringen avslagit ansökan om att bilda enegen kommun.Än märkligare framstår detta mot bakgrund avden utredning som Kammarkollegiet låtit genomföradär man skriver följande: Kammarkollegiets bedöm-ning är att utredning visar att detvid en delning av skulle bildastvå kommuner som skulle bli bärkraftiga såväl be-folkningsmässigt som ekonomiskt. Vidare skriverman: Sammanfattningsvis anser kollegiet att en del-ning av skulle kunna medförabestående fördel för såväl som Torslanda.Regeringen kan enligt indelningslagen på egetinitiativ ta upp frågan om delning på nytt och omprö-va sitt tidigare beslut, vilket utskottet anser bör ske ifallet med Torslanda.Fru talman! När det gäller ljungskilebornas öns-kan om att bilda en egen kommun och avskiljas frånUddevalla är det viktigt att inta en positiv attityd tillatt utreda möjligheterna att bilda en egen kommun.Det är viktigt att bejaka det engagemang som finnsbland medborgarna för självstyre. Och vi kristdemo-krater, liksom majoriteten i utskottet, ställer oss bak-om ett tillkännagivande till regeringen om att en ut-redning om att bilda kommun tillsätts.Fru talman! Utifrån det jag nu har sagt är det medförundran som jag noterar att det i fråga om Hebykommuns önskan om att få tillhöra län istället för inte finns någon majori-tet för detta i utskottet. I stället hänvisas det till attKammarkollegiet har tagit ställning i frågan och före-slagit för regeringen att länsindelningen ska ändrasden på så sätt att över-förs från till län. Men etttillkännagivande här i kammaren visar att man ställersig bakom detta förslag. Annars kan vi inte vara säkrapå att det blir som Kammarkollegiet förordar. Ettriksdagsbeslut hade varit en ytterligare kraft bakomKammarkollegiets förslag till regeringen.I dagens frågestund svarade demokratiministerBritta Lejon på en fråga om kommuns länsin-delning. Hon anförde att regeringen har att ta ställ-ning till helheten och sade att regeringen tillmäterinvånarnas åsikt stor betydelse. andadeshennes svar en tydlig tvekan. Invånarna i kom-mun har sagt sitt vid en folkomröstning 1998. 57,7 %angav att de vill tillhöra län. Även alla depolitiska partierna i har ställt sig bak-om det här. Jag hoppas att s, v och mp i kamma-ren kan ställa sig bakom vår reservation nr 4 och attvi kan få en utskottsmajoritet även i denna frågan.Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandet i destycken som berör kommundelningarna och till reser-vation nr 4 samt yrkar avslag på reservationerna 2och 3.Fru talman! Jag vill också kort beröra de andra tvåreservationerna, som har, och somvi ställer oss bakom även om jag för tids inteyrkar bifall till dem.Den ena reservationen berör försöksverksamhetenmed regional självstyrelse som förekommer på Got-land, i , i och i . I enkristdemokratisk motion, väckt , föreslås att antalet försökslän ska utök-as. Det är något som den parlamentariska region-kommittén, PARK, också föreslår i sitt slutbetänkan-de. Enligt vår mening finns det mot denna bakgrundall anledning att redan nu låta de län som så vill på-börja en försöksverksamhet och inte avvakta denpågående remissbehandlingen av utredningens slut-betänkande. När remissbehandlingen avslutas börsträvan i stället vara att låta för-söksverksamheten övergå i en permanent verksamhet.I vår andra reservation ställer vi oss bakom att enutredning ska göras beträffande den inomregionalabalansen i . När det nya storlänetbildades var målet att placeringen avmyndigheter och andra statliga institutioner skullegöras på ett sådant sätt att det skapades en inomregi-onal balans. Det är därför viktigt att man nu ser överom det blev som man tänkt och att detta görs innanobalansen permanentas. 207 ():Fru talman! Man får anta att när en statsministertillsätter en demokratiminister är det för att utvecklademokratin, och så lät det också till en början. Demo-kratiministern talade om ökad delaktighet, fler förtro-endevalda och direktdemokratiska inslag. Så här merän tvingas vi konstatera att det inte rik-tigt blev så mycket av detta. Det var vackra ord, högt-flygande planer, storstilade utfästelser och total pas-sivitet. På något annat sätt kan jag inte sammanfattaregeringens arbete med att utveckla demokratin.Nu finns det ett gyllene tillfälle. Jag vet att mångamänniskor följer den här debatten i kammaren ,trots den sena timmen. Det är människor som inte villnågot hellre än att få engagera sig och delta i att ut-veckla den lokala demokratin. Det är människor somhar trott på att 150 av de utlovade 10 000 nya förtro-endeuppdragen skulle kunna hamna i mensom också har lärt sig att i politik är ord alltför ofta ensak och handling någonting helt annat.Det är svårt, fru talman, att förstå regeringens av-slag på ansökan om att få bilda en egenkommun. Det borde vara lätt, med stor uppslutningbakom ansökan och med Kammarkollegiets yttrande,men ambitionerna och förhoppningarna har svikits aven regering som hellre ser till de egna kommunalrå-dens intressen och maktanspråk än till medborgarnasmöjlighet och rätt att vara delaktiga.Naturligtvis framförs massor av olika skäl för attavslå ansökan. Det kan handla om att det är svårt attstyra en storstadskommun, om att storstadsproblemenkräver stora kommuner eller om att en stor majoritet iGöteborg sagt nej till en delning. Men när allt kom-mer omkring är det svepskäl det handlar om.Varför skulle små kommuner i storstäderna varaomöjliga i när det är möjligt i , och ? Varför skulle socialdemokrater iGöteborg vara bättre lämpade att styra änsocialdemokrater i eller för all del center-partister och moderater i ? Varför ska de 96procenten alltid få styra över de när de 4procenten inte gör anspråk på att styra de 96?Nu finns det en majoritet i för att låtaregeringen ompröva ett beslut som vi alla innerst innevet var ett felaktigt beslut. Ändå sätter sig socialde-mokrater och vänsterpartister på tvärs. Mest besvikenblir jag kanske på socialdemokraterna. Ni kommer,precis som jag, från en folkrörelse med en lång histo-ria. Länge och ofta har vi dessutom kämpat sida vidsida för människors rätt att vara delaktiga för att gedem som ingen röst har en röst också i de fina rum-men. Vi har båda en historia att vara stolta över, mendet är en historia som också ställer krav - krav på attvi inte blir en del av maktapparaten och på att vialdrig sätter oss där överheten en gång satt.Det är vad det är frågan om, fru talman: männi-skors rätt att råda sig själva, att få utveckla sin hem-bygd också om hembygden ligger i en storstad och attfå vara sin egen och inte en tjugofemtedel av en stor-kommun där det beslutas om de näraliggande pro-blemen långt borta. Svårare än så är det inte.För mig är det självklart att beslutet bör omprövasoch att det är rätt att skicka tillbaka frågan till rege-ringen.Fru talman! Samma snåla inställning till männi-skors möjlighet att bilda kommuner och få styra sigsjälva har tyvärr gällt i flera ärenden. I dagens betän-kande lyfter utskottsmajoriteten också upp ansökanom att få bilda kommun. har människorna i Ljung-skile ansökt inte bara en gång utan två gånger om attfå bilda en egen kommun. Båda gångerna har begäranavslagits ganska bryskt av Kammarkollegiet, som inteens vill utreda frågan. Regeringen vill inte tvinga påKammarkollegiet en utredning när beslutet överkla-gas.Kammarkollegiets motiveringar handlar om attdet bor för lite folk i den nya kommunen och attskattekraften blir för liten. En sådan motivering måsteleda till frågor som dessa: Ska vi slå samman dekommuner som är mindre än den tänkta Ljungskilekommun? Ska vi slå samman kommuner som harlägre skattekraft än genomsnittet i ? Är detmeningen att bara rika kommundelar ska få bildaegna kommuner?Fru talman! Denna diskussion skulle precis som ifrågan om kunna göras mycket enklare.Det skulle kunna handla om människor som vill taansvar och engagera sig i den egna bygdens utveck-ling, om närhet mellan beslutsfattare och medborgareoch om överblickbarhet och småskalighet. Men denanvänds till att handla om pengar och befolkningsun-derlag snarare än om demokrati.Men vi vet alla att en liten kommun med engage-rade medborgare alltid kommer att kunna uträtta merän en stor kommun med passiviserade invånare, så låtoss ta till vara den kraften.Utan engagerade medborgare dör demokratin.Centralstyrning och överhet gör att medborgare tap-par engagemang. Människor kommer till oss ochsäger så här: Vi vill engagera oss. Låt oss vara med.Då får vi som politiker inte vända oss bort ellergömma oss bakom lagar och målstyrning.Därför, fru talman, återkommer jag i mina tankartill reservation nr 1 om Kammarkolle-giets roll. När människor sviks av myndigheter ochnär förhoppningar grusas måste det finnas ett politisktansvar. Därför bör också regeringen ta ansvar för attbedöma ansökningar om kommundelningar - integeneraldirektörer och handläggare utan regeringenoch dess demokratiminister. För att demokratin skafungera måste den också få ett ansikte - någon somfaktiskt kan ställas till svars för de beslut som fattas.Fru talman! Jag är medveten om att de beslutriksdagen fattar i fråga om och Ljungskileinte automatiskt leder till att kommunerna får bildas.Det råder tyvärr regeringen fortfarande över. Men detär en stark signal från denna kammare - en signal omotålighet och missnöje som borde få avvaktande ochbegrundande ministrar att vakna till och lyssna. De-mokratin står och faller kanske inte med dessa endabeslut, men det är en signal om vad vi vill med de-mokratin - om vi vill vara en del av lösningen elleren del av problemet.Jag vet var jag och står. är fråganvar regeringen och socialdemokraterna väljer attställa sig.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet i den del som avser och Ljung-skile. Jag yrkar bifall till reservation nr 1 och avslagpå reservation nr 2 och 3.Anf. 208 () replik:Fru talman! och jag delar mångauppfattningar när det gäller att stärka demokratin inteminst på den regionala nivån.Förutom att jag är riksdagsledamot är jag ocksåkommunpolitiker i en liten utflyttningskommun. Detblir svårare och svårare för oss att klara oss ekono-miskt, , även om vi är många duktigapolitiker som jobbar i den kommunen. Det är ett pro-blem hur man ska bete sig ochhur man ska klara av detta.Jag har en fråga till . Hon vill attTorslanda ska få bilda en egen kommun. Hur ska vigöra med övriga stadsdelar i - ,och alla andra? Ska de också bilda egnakommuner om invånarna där tycker att det ska varaså? Har funderat på den problembil-den?Anf. 209 () replik:Fru talman! Ja, den har jag funderat på. Tänk omvi som politiker lade energin på att ge just de kom-mundelar som namngav sådan kraft attmänniskorna där reste sig och sade så här: Vi tror attvi klarar av denna kommundel bättre om vi får lov attengagera oss och ta ansvar på våra egna villkor.Vi borde som politiker engagera oss i att ge ocksådessa kommundelar ett redskap, , ochinte hindra de engagerade människor som själva villta ansvar. Lägg energin på rätt ställe.Anf. 210 () replik:Fru talman! tar verkligen i.Det är inte säkert att vi har så olika åsikter i den frå-gan. Men jag tycker att man måste problematiserafrågan på ett helt annat sätt än vad ni gör genom attvälja ut några kommundelar i några större kommuneri . Det är en mycket större demokratifråga.Man måste faktiskt fundera på hur vi ska ha det närdet gäller kommunnivåerna. Det ser väldigt olika ut iSverige, och det är väldigt olika förutsättningar. Manbör ha en strategi och en vision av hur det ska se ut.Jag vill gärna fundera på detta. Men just nu tyckerjag att det känns lite konstigt att man bara låter vissabryta sig ur systemet utan att tänka på hur det blir ifortsättningen och vilka följder det får.Anf. 211 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en motfråga. Vihar haft kommundelningar sedan storkommunsam-manslagningen som har skett i olika led. Efter 1971har vi haft ett antal kommundelningar. Det kan intevara så att det bara är storleksmässigt mindre kom-muner som ska kunna dela sig och inte storstads-kommunerna. Det perspektivet tror jag är väldigtviktigt att vi har allihop. Men då handlar det ocksåom att skapa just de redskapen, så att människor, varoch en utifrån sitt område, ges möjlighet att bli såstarka i sin övertygelse att de klarar av att sköta omsitt eget hus så att detta förverkligas steg för steg.Anf. 212 ():Fru talman! Som vanligt när man kommer långtned på talarlistan är det mesta redan sagt. Som redanhar framgått har vi på två punkter i det här betänkan-det en majoritet som inte är så vanlig, dvs. de fyraborgerliga partierna och , och s och v ärreservanter.Vi i majoriteten är ense om att föreslå riksdagenatt göra två tillkännagivanden till regeringen.Det första gäller ett eventuellt bildande av Tors-landa kommun. Som många har sagt var det en storandel av de röstande i , , somvid folkomröstningen i samband med valet varför en delning. Ärendet har sedan behandlats i , i och iKammarkollegiet. Majoriteten i fullmäkti-ge avstyrkte en delning, men och Mode-raterna reserverade sig. För mig är det naturligt attfölja den linjen. Jag tycker att människorna på detlokala planet själva ska ha stort inflytande. Fleratidigare talare har utvecklat detta väldigt väl, så jagska inte upprepa det.Vi har också i bostadsutskottet blivit uppvaktadeav företrädare för Nätverket för framtid,som på ett övertygande sätt har argumenterat för endelning.Jag står alltså bakom utskottsmajoritetens uppfatt-ning att vi ska ge regeringen till känna att det är na-turligt att redan nu ompröva frågan om en delning.Det andra tillkännagivandet gäller Ljungskilekommun. Jag behöver inte gå närmare in på detta, dådet redan är berört. Också där ställer jag mig själv-fallet bakom utskottets hemställan.Folkpartiet står också bakom fyra reservationer -nr 4, 5, 6 och 7. Jag tycker inte att det finns anledningatt gå in på dem alla, men jag vill beröra ett par avdem.Reservation 5 gäller försöksverksamhet med regi-onal självstyrelse. har sedan mycket längearbetat för tillkomsten av regionparlament, och jaghar själv i mitt eget län aktivt jobbat för att vi skaansöka om att få delta i försöksverksamhet. Tyvärrhar jag inte fått med mig de stora partierna. Det var vifem lite mindre som skrev på ansökan. Jag kan alltsålivligt understryka det som står i reservationen, dvs.att ett regionalt självstyrelseorgan på ett helt annatsätt än en länsstyrelse, med dess dubbla lojaliteter,kan agera med regionens bästa för ögonen.Regionerna får allt större betydelse, inte minst idet europeiska samarbetet, där vi blir alltmer involve-rade. Bl.a. av den anledningen tycker jag att det ärsjälvklart att påskynda arbetet med fler försök och attsnarast låta de försök som bedrivs övergå i perma-nent verksamhet.