prot · GP099 · 2001-10-04 00:00:00 — Det är att bekräfta precis det som , och jag har varnat för, näm-ligen att det står skrivet i stjärnorna om det blir ensådan satsning som regeringen och nuförespeglar.Det får prövas mot annat. Vad är det som säger attkalkylerna och målsättningarna kommer att hålla?Karin antyder att dethär kommer att prutas på när det ställs mot andraangelägna behov inom vård, skola och omsorg. Där-för är dessvärre trovärdigheten för denna infrastruk-tuproposition, som Vänstern och regeringen står bak-om, rejält urgröpt redan innan den har passerat trafi-kutskottet och riksdagen.Anf. 26 ():Herr talman! Den är omtalad och efterlängtad. Det är enlängtan som har övergått i frustration när veckor ochmånader utmynnar i en flerårig försening - långt mersen än den buss som enligt inte gicki tid . Propositionen är ett trafikförslag somsannerligen inte håller tidtabellen. Här kan man talaom sen avgång!Under vänta-och-se-tiden har Näringsdeparte-mentet och dess chef pratat, prutat och punkterat.Stödpartierna har stökat, bromsat eller hoppat av.Herr talman! Utifrån ett liberalt synsätt är in-frastruktur och trafikpolitik viktiga delar i samhälletss.k. ryggrad och blodsystem. Att vi i sedanmitten av har haft en positiv välfärdsut-veckling kan till stor del kopplas till att handel, kom-munikation och industri har ökat människors materi-ella välfärd. Där har goda kommunikationer haft enavgörande roll. Arbetspendling ska underlättas, ochdet förbättrar förutsättningarna att bo där man vill ochha sitt arbete någon annanstans. Trafikpolitiken är juav stor regionalpolitisk betydelse. Det är en betydelsesom vi i har uppmärksammat särskilt ivårt nya landsbygdspolitiska program .Att få en upprustning av det befintliga vägnätet,men också att få en del nya stråk, är oerhört angelä-get. Därför har vi i likhet med alla oppositionspartier,mer än regeringen, pläderat för en större satsning påvägarna. Det innebär att oppositionen har haft enbetydande offensiv i vägfrågorna medan regeringen inte har kommit loss från sittmångåriga motstånd. Stödpartierna har getts utrymmeför sin negativa hållning mot främst vägbyggande.Framför allt har riksdagsmajoriteten visat brist påförståelse för människors behov av dagliga bilresor,trots vetskapen om att den helt dominerande andelentransporter sker på väg - oftast till avbilburna med eget fordon. När det gäller godstrafikenhar betydande ansträngningar för att öka användandetav andra färdmedel inte hejdat expansionen på last-bilssidan. Det statliga utredningsinstitutet görbedömningen att godstransporterna också i ett tioårs-perspektiv framåt i realiteten nästan uteslutandekommer att ske via vägnätet. Det kan finnas skäl attbeklaga att järnvägen inte hävdat sig i konkurrensen.Men det går inte, som en del politiker eller partiergör, att bortse från verkligheten och drömma sig borttill ett samhälle som inte existerar och som inte hellerhar möjlighet att påverka de mer eller mindre fantasi-fulla önskemål man har.Utifrån den trafiktäthet som vi har, inte minst runtvåra storstäder i södra och västra , är en ex-pansion av vägbyggande mycket angelägen. Det finnsmånga s.k. flaskhalsar i trafiksystemen som tydligtbidrar till en sämre trafiksäkerhet. Vi har i vårt för-slag nämnt ett antal sträckor som skulle behöva blihuvudvägar, men också fyrfältsvägar ter sig angeläg-na ur både ekonomisk och rationell synpunkt.Jag tror, herr talman, att oavsett varifrån i landetvi kommer har vi erfarenheter av undermåliga vägarsom hindrar både näringsliv och persontrafik att fun-gera trafiksäkert. Flera inlägg har bekräftat det.För egen del har jag kunnat iaktta de stora bristernapå t.ex. , som är en viktig led från Göte-borg ända upp till nordligaste . Den bör fåstatus av . Vi har den trafiktäta riksväg 44från E 20 vid ut mot , Trollhättanoch . Den senare delen är särskilt farlig,och där har varit svåra ödesdigra olyckor - mångamed dödlig utgång och ännu fler som har skadatssvårt.Vi har även andra leder som brådskar. Riksväg40, särskilt sträckan , är ju somoppositionen nämnde ytterst angelägen sedan motor-vägen till blivit klar och E 4, med några fåundantag, är upprustad. På E 20 är situationen särskiltallvarlig på sträckan och vidareösterut.Det stora landskapet är beroende av ettvägnät som också har att hantera klara strategiskaskogstransporter. måste många småföretag ochåkare ställa av sina fordon undertjällossningen. I en hel del fall har det lett till att deblivit ekonomiskt ruinerade. Statsmakten har ett an-svar för det näringsliv som man i högtidstalen hyllaroch som måste få rimliga förutsättningar att funge-ra.Det är högst oklart hur trafikföringen på väg ärtänkt i våra tyngsta trafikområden - ochGöteborgsområdet. Trafikinfarkten i lärbestå, och svåra passager i är med dagensproposition inte undanröjda. vet vi inte ens omväg 73 mellan och eller andrabrister på vägarna i kommer i fråga denärmaste åren.Västra har länge hävdat behöver 50 miljarder kronorför en upprustning och för att få en god balans. Detvisar att man ute i kommuner, regioner och landstinghar varit klara med sina planer men som sedan rege-ringen och inte orkat med.Behovet av en infrastrukturinvestering i Sverigeär ännu större än vad regeringen synes förstå. Folk-partiet anser att genom bl.a. nya finansieringsrefor-mer bör investeringarna vara klart större. Dessutom ärbehovet av drift och underhåll av vägar stort redanunder 2002 och 2003, vilket regeringen faktiskt bort-ser från.Många kommuner, landsting och regioner i Sveri-ge är bekymrade över att det saknas resurser för åter-uppbyggnad av ett förfallet vägnät. De vidlyftigalöften regeringen lämnar har en pysventil där manslingrar sig och säger att investeringarna endast ge-nomförs "i den takt det statsfinansiella läget medger".Dessutom är den "baktung", inte "framtung" somBjörn påstod. Den största delen läggspå framtiden, vilket ökar ovissheten. Men det är jubortom valet! är det oklart om beskeden för dennapåstått "största investering" beträffande infrastruktu-ren. En garanterad upprustning borde vara en förut-sättning, och är en förutsättning, för näringslivetsbehov för att pendlings- och nyttoresorna ska fungera.Herr talman! Vår ökning av väganslagen markeraratt det är angeläget att det ges extra pengar. Vi harbeklagat att regeringens intresse för PPP-finansieringtycks ha svalnat. För del är vi tydligamed att det är viktigt att komma fram med angelägnavägprojekt. De är legio i antal. Det är en samhälleligkapitalförstöring att inte åtgärda detta . För attvälfärden ska bibehållas och utvecklas framöverkrävs ett väl utbyggt nät av infrastruktur i hela landet.I denna sektor är vägbyggande samt underhåll ochupprustning av slitna vägar angelägna åtgärder.Nu kommer rapporter om vad en försenad in-frastrukturproposition ställt till med. I mitt eget hem-län har landskapet ofta råkat illa ut. Detgäller statens ansvar för elförsörjning , ut-byggd teleteknik och fördröjt järnvägsbyggande.Därtill kommer det mest eftersatta, den fleråriga ef-tersläpningen av tjälsäkringen. kommer det peng-ar. Det är bra, . kan man kommai gång. Men i ett pressmeddelande i går påmindes detom att hälften av alla vägar i är avstängdaunder tjällossningen. är tillsammans medJämtland de mest utsatta landskapen i landet. Samti-digt kunde TT meddela att det företag som kämpathårdast för vägupprustning och tjälsäkring i landska-pet nu har gått i konkurs och inte finns kvar längre -mer än möjligen som en symbol över en senfärdigregeringspolitik.Om nu satsningen på infrastruktur skulle vara såimponerande så är sjöfarten satt på undantag. Gömdeller glömd.Det hade varit angeläget att regeringen hade haften plan för hur insjöfarten skulle stärkas. Sådan trafikpå vatten är samhällsekonomiskt lönsam. I Europasatsar man på vattenvägarna. Det är både tillväxt-främjande, trafiksäkrare och miljövänligt.En modern omlastningscentral i norra , ut-byggnad av slussarna i och att införa etträttvisare system för sjönäringens finansiering ärangelägna frågor som bör lösas snarast.Glöm inte att den mängd gods som transporterasfrån ut till och västerhavetmotsvarar 3 000 godståg eller 100 000 långtradareårligen. Leker man med tanken att dessa långtradareskulle hålla trafiksäkert avstånd blir det en lastbilsköpå 1 , dvs. från lokalertill någonstans i södra . Denna godsmängdklarar inte järnvägen och rakt inte riksväg 45.Trafikpolitiken är pulsen för samhällets ryggrad.Men det brister i regeringens ekonomiska analys. Detär en brist som framträder allt tydligare ju fler somläser propositionen. revisorer uttaladeredan i våras i sin särskilda skrivelse till att"kraven på det samhällsekonomiska beslutsunderlagetför väg- och järnvägsinvesteringar bör ses över".Revisorerna hävdar att ett sådant underlag ska va-ra "informativt, tydligt, lättillgängligt och aktuellt".Dessutom bör fler alternativ redovisas, och man slårockså fast att en investerings alla effekter ska redovi-sas samlat.I denna skarpa kritik instämde en enig riksdag.Visserligen nämns detta påpekande i propositionen.Men man ser ut att ha glömt av det när tryckpressarnastartade.Så ett par frågor. Det gäller bärigheten på de småvägarna. Det är bra, men pengarna till drift och un-derhåll kommer att vara otillräckliga och2004. Då växer underhållsberget igen. Investe-ringspengarna ökar inte. Min delfråga blir om det ärVägverkets planer som gäller, eller om det är nä-ringsministern som lägger en ny tidtabell. Fråganropas ut från t.ex. , där det sägs att förhopp-ningarna om att spaden sätts i jordensynes ligga tre . Detta är frågorsom propositionen inte besvarar, herr talman.Trafiksäkerheten är också nedprioriterad. Nollvi-sionen är en god pedagogik, men den är oskickligthanterad. Ännu mer tragiskt är att många fler blirsvårt skadade och fler blir dödade i trafiken därför attvi inte är tillräckligt energiska i trafiksäkerhetsfrågor-na. Och det måste väl ändå bekymra näringsminis-tern.Till sist, herr talman: förhoppning är att riks-dagen ska komma till beslut som ska höja standardenpå de utsatta delarna av infrastrukturen, främst vägar-na, så att de får bättre bärighet inte minst med tankepå tunga transporter. Näringslivets behov och männi-skors valfrihet kräver en sådan utveckling och hante-ring. Regeringen har säkert haft en god avsikt, mendet saknas fortfarande byggstenar i detta infrastruktu-rens huskomplex. Skulle det sättas en melodi tilltexten skulle det nog bli "ofullbordade".Anf. 27 ():Herr talman! Då står vi äntligen här med ett ef-terlängtat förslag om infrastrukturen.Det är det viktigaste styrande dokument avseendelandets kommunikationer som regeringen presteratunder den här mandatperioden.Jag tänkte beröra två aspekter och dels ge mina re-flexioner på den kraftiga försening som den här pro-positionen har råkat ut för, dels ta upp Miljöpartietspåverkan på utformningen av och vår syn på den-samma.Förseningens orsaker är för mig okända, och detär givetvis inte positivt att så har blivit fallet. Men nufår vi försöka glädja oss att den har kommit på riks-dagens bord. Se det som att vår näringsminister,, har lyckats klämma fram något pådet här området även om han har fått hjälp med enoch annan krona.Att han inte lyckats komma till förhandlingsbor-det tidigare kan jag inte tolka på annat sätt än attsossarna inte har varit överens sinsemellan - storstadmot landsbygd, näringsdepartement mot finansde-partement.Jag och partiet har varit i ständig beredskap förförhandlingar om näringsministern skulle tycka atthan och regeringen hade ett gemensamt förslag attlägga fram för sina samarbetspartner.Vi kom till den tidpunkten i samband med budget-förhandlingarna nu , och då börjadedet hända något.Det går att läsa: "Förslagen i denna propositionhar utformats i samarbete med ." Detstämmer naturligtvis, men bara till en del eftersomdet viktigaste i förslaget, dvs. hur mycket pengar skavara och vad de ska användas till, i högsta grad ärfjärrstyrt.Detta bestämdes i de samtal om budgeten som fö-rekom mellan oss tre partier. På detta sätt har vi iMiljöpartiet sett till att få med våra viktiga krav omjärnvägssatsningar och vägsatsningar på landsbygden.Och här kommer jag in på hur vi ser på de förslagsom finns.Alldeles uppenbart är att avdet nya årtusendet blir järnvägens decennium inomsvensk trafikpolitik - för en nödvändig ekologiskomställning. 100 miljarder till järnvägsinvesteringartalar sitt tydliga språk!Den stora kampen gäller miljön. Vi i Miljöpartietsäger ja till järnväg och nej till motorvägar. Vi harmiljövännerna bakom oss i de nödvändiga förslag omjärnvägssatsningar som behövs för att skapa ett eko-logiskt uthålligt samhälle.Vi har behövt ett trendbrott till förmån för trans-porter på räls. Detta har vi åstadkommit, vilket vikänner oss stolta över!Att vi står långt ifrån socialdemokraterna är all-deles uppenbart med tanke på att uttalat sitt stöd till sina socialdemokratiska kom-munalråd som vill ha motorvägar kors och tvärs isödra har sällat sig till denna motor-vägslovsång är ett miljösvek liknande svek ikärnkraftsfrågan.Trots mål om minskningar ökar koldioxidutsläpp-en i . Den ständigt växande bil- och flygtrafi-ken är den främsta orsaken till ökningen. Att detkrävs åtgärder är alldeles uppenbart, och då blir frå-gan för väljarna: Ska vi eller ska vi inte ha en trafik-politik som leder till ökade vägtransporter, ökadekoldioxidutsläpp och tilltagande växthuseffekt?Miljöpartiet är, till skillnad från andra partier, avuppfattningen att trafiken måste anpassas till de eko-logiska förutsättningarna. Vi får inte sätta kommandegenerationers möjligheter på spel genom att förbyggaoss på motorvägar.Vägsatsningar för landsbygden har vi också fåttigenom. Vi har åtgärder som syftar till att människorska kunna komma fram året runt på hela vårt vägnät,och industrin kan köra med sina transporter där de såönskar.Landsbygdspaketet är dock inte riktigt fullt. Detskramlar lite i det. Här finns det utrymme för att fyllapå med resurser. På den här punkten hade jag önskatatt sossarna och Vänstern hade varit lite mera förstå-ende för de problem människor och företag har ute ibygderna och satsat mer pengar på åtgärder.Herr talman! Hur Vänstern kan acceptera denuppgörelse som i går presenterades förblir för mig engåta.Karin har svängt sig med yttran-den i stil med: Vi ligger långt ifrån varandra, syftandepå den skillnad som Vänstern vill att väljarna ska trofinns mellan Vänstern och sossarna. Ur det press-meddelande som gick ut citerar jagväl valda stycken. Lyssna bara på rubriken:"avvisar nya motorvägsbyggen. 'Uppgifter som cirkulerat att vänsterpar-tiet gått med på motorvägssatsningar i budgetuppgö-relsen stämmer inte', säger , vänster-partistisk riksdagsledamot och förhandlare kringbudgetpropositionen. 'Vi har accepterat en ram förfördelning mellan vägsatsningar och järnvägssats-ningar, men några konkreta objekt förutom vissajärnvägssatsningar har överhuvudtaget inte diskute-rats i förhandlingarna. ''Ett avgörande krav från oss är att vägpengarnaskall satsas där de gör mest trafiksäkerhets- och mil-jönytta', säger . - - -Infrastruktursatsningarna påverkar också möjlig-heten att komma överens om en ny klimatpolitik.Vänsterpartiet har krävt att koldioxidutsläppen skallminska . 'Genom att regeringen vill ha stora satsningar pånya vägprojekt men avvisar våra förslag föratt hejda ökningen av biltrafiken så blir det svårt attminska utsläppen av koldioxid,' säger , riksdagsledamot (v) och förhandlare kringklimatpropositionen. 'Mp har hoppat av men även vi inom vänsterpar-tiet har en smärtgräns. Miljöfientliga ringleder iStockholm för kan vi inte accepte-ra,' avslutar . "Vad är det som gäller, ? Blir detinga nya motorvägar i och med den här propositio-nen? Får inte några pengar till vägsats-ningar i miljardklassen?Svaret har näringsministern redan gett i debatten.Det kommer att byggas ett antal motorvägar. Detintryck jag får av propositionen gör att jag tolkar detsom att sossarna och Vänstern tänker bygga de flestaav de motorvägsprojekt som planerat. Hurligger det egentligen till med motorvägarna, KarinSvensson ?Anf. 28 () re-plik:Fru talman! anklagar ett svek.Jag undrar egentligen vem det är som har svikit.Den ram som var resultatet av budgetöverenskom-melsen, med 100 miljarder till järnvägsinvesteringaroch 69 miljarder till väginvesteringar, var ett gemen-samt arbete där och drogåt samma håll.Sedan lämnade ni båten. Då menar jag att ni svek.Hur de 69 miljarderna, som man har utrymme för tillväginvesteringar, används är faktiskt väl så viktigt.Vi står bakom propositionen. Självklart finns detskillnader mellan Socialdemokraternas och Väster-partiets trafikpolitik. Men inför alternativet att lämnaöver trafikpolitiken till en annan majoritetskonstella-tion i riksdag tyckte vi det var självklart attförsöka hitta det som är vår minsta gemensammanämnare. Det är så politiken går till. Man kan inteensam diktera hur saker och ting ska gå till medmindre än att man har av rösterna bak-om sig. Det har varken ni eller vi. Då gäller det atthitta vad som är kraftfullt.Vi skäms inte över propositionen. Vi är tvärtomstolta över att vi har hittat bra skrivningar och brafördelning. Av de regionala vägsatsningarna kan manse att det finns ett väldigt brett tak för vad regionernakan välja. Vi har en tydlig skrivning när det gällerkollektivtrafik, cykeltrafik och trafiksäkerhetssats-ningar. Det finns också möjligheter för de län somgör extra planer i förhållande till målen att få merpengar medan de andra som andra lägre måluppfyl-lelse kan få mindre.Det tycker jag är ett mycket bra resultat för hurman använder de 69 miljarderna.Anf. 29 () re-plik:Fru talman! När det gäller de 69 miljarder som dettalades om i budgetsamtalen var det väldigt uppenbartför oss att en stor del av de pengarna skulle gå tillmotorvägsbyggen eller till trafikleder i Stockholmoch . För oss var det uppenbart att det intevar acceptabelt för vårt parti med den ideologi ochden syn vi har kring miljöfrågorna. Detta måstekomma till uttryck till väljarna på något sätt. För det enkelt. Vi avstod från den biten. Det var all-deles givet och fullständigt klart.Det regionala anslaget innebär att Vänsterpartietkan tänka sig att pengarna går till kommunala flyg-platser. Det står helt tydligt och klart. Det finns na-turligtvis en förhoppning i Stockholms- och Göte-borgsregionen med den skrivning som finns i propo-sitionen att de får pengar. Propositionen innebär merpengar till trafikleder i . Det står: Det ärockså nödvändigt att ramen görs så stor att nödvändi-ga utvecklingsinsatser ska kunna göras i regioner medstark tillväxt.Regioner mer stark tillväxt är i rim-ligtvis och . Alltså kommer deatt få pengar sina trafikleder. Detta kan inte vi inomMiljöpartiet acceptera. Tyvärr har Vänsterpartietaccepterat detta och inte lagt manken till att stenhårtförsöka få bort de grejerna.Anf. 30 () re-plik:Fru talman! Vi hade kunnat göra som Miljöparti-et, lämnat båten och sagt: Spende-ra 69 miljarder som ni vill, leta upp någon annansamarbetspartner. Jag är alldeles tvärsäker på att detinte hade blivit mer miljöinriktning av det, utan dethade blivit mindre. Vi tycker att vi tar ansvar för atttrafikpolitiken får så tydlig miljöinriktning som möj-ligt.Mikael vet precis lika bra som jag attförutsättningen för de 100 miljarderna till järnvägs-satsningar var att det blev 69 miljarder till vägarna.Det kunde Socialdemokraterna och Miljöpartietkomma överens om. Då är det rimligt att man fort-sätter sitt ansvarstagande, ser till att etappmålen förkoldioxidutsläpp finns kvar och fortsätter arbetet medatt inrikta investeringarna på det bästa sätt vi kan iförhållande till de trafikpolitiska målen.Det finns inga uttalade motorvägssatsningar i pro-positionen. Det finns över huvud taget inte nämntnågra ringleder kring . Här finns en förut-sättning för ett hållbart trafiksystem, precis som jagsade i min inledning. Om det blir verklighet beror påom man fortsätter att ta ansvar och är med att se tillatt priserna på trafiken reflekterar kostnaderna. Dåkan man styra mot klimatmålen. Det kan inte göra omman lämnar skutan och står utanför politiken. Då harman svårt att styra och vara med att påverka.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Ett samarbete av detta slag byggerockså på vad vi kan blockera. Vi kan säga till Social-demokraterna: får ni inte göra. Det är också endel i ett samarbete. Detta är en typisk sådan fråga.Socialdemokraterna hade absolut inte kunnat göraupp med något annat parti om mer pengar än vad desjälva hade tänkt sig. Det alternativet existerar inte.Björn har här i debatten sagt attdet blir motorvägar. Han har sagt det två gånger. Vemi skulle kunna tolka det på annat sätt än attmotorvägar nu kommer byggas? kommerprojekt att sättas i gång. Med den skrivning om detregionala anslaget som finns i propositionen är detalldeles givet att en del av det kommer att gå till attbygga en mängd trafikleder i ochGöteborgsområdet. Jag kan inte tänka mig att någonannan i skulle kunna tolka det annorlunda.Anf. 32 Näringsminister () replik:Fru talman! Det är rätt som sä-ger att vi inledde förhandlingarna mellan Vänsterpar-tiet, Socialdemokraterna och . Det gickfaktiskt ganska bra . valdesedan att hoppa av eftersom det tyckte att vägsats-ningarna var för stora. Det är inget fel i det. Det ärbara att konstatera att vi har helt olika politik när detgäller vägar.En sak som jag däremot aldrig har förstått logikeni är när ni i era resonemang säger att ni motsätter ermotorvägar. Ni utmålar varenda ny motorväg som etthot mot det ekologiskt uthålliga samhället. Det är välså. Men när det gäller att bygga ut tvåfiliga vägar tilltrefiliga med mitträcken tycker ni att det är helt okej.Ni t.o.m. bejakar de satsningarna eftersom trafiksä-kerheten ökar.Jag har svårt att förstå att det är bra med trefiligavägar och att det är en del av det ekologiskt uthålligasamhället medan det tydligen är miljökatastrof om viskulle bygga fyrfiliga vägar med ett dike emellan,som ju är motorväg. Jag skulle gärna vilja ha en för-klaring till detta.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Jag kan hålla med om att vi hade ettbra samarbete kring infrastrukturpropositionen tillsvåra budgetförhandlare tog över.Vad gäller frågan om motorväg är principen denatt det ofta finns parallella järnvägar längs motorvä-garna. Om det saknas ska det naturligtvis byggas enjärnväg där. Det lär det antagligen kunna göras numed Götalandsbanan. Det är vår miljöprofil.Vi vill konkret ha järnvägsprojekt i stället förmotorvägar. Det är vår ideologi och vår utgångspunkti trafiksäkerhetsfrågor. Människor ska kunna ha enframkomlighet och en transportkvalitet.Trefiliga vägar är inte i första hand ett sätt att ökaframkomligheten utan en fråga om att öka trafiksä-kerheten. Det finns naturligtvis också andra sätt attförbättra trafiksäkerheten.Därför innebär för det mesta inte en trefilig väg atthastigheterna ökar. Människorna upplever det defini-tivt inte som att det ökar framkomligheten. Det kansnarare vara tvärtom. Det upplever vägarna sommindre och trängre, och det sänker hastigheten.De fyrfiliga vägarna, en minimotorväg eller riktig motorväg, innebär i princip att människorkan köra i . Det är en väsent-lig skillnad i framkomlighet.Anf. 34 Näringsminister () replik:Fru talman! Jag måste ställa frågan om MikaelJohansson någonsin har kört på en trefilig väg. Det ärsjälvklart att det ökar framkomligheten. Det är själv-klart att det är lättare att ta sig fram på en trefilig väg.Man slipper ligga bakom lastbilar utan kan köra omdem till skillnad från hur det är på tvåfiliga vägar. Detär så.Jag vill säga detta som det sista i denna debatt.Det är en fråga som stannar lite i luften. Vad är skill-naden ur miljösynpunkt mellan en väg med ett dikeemellan och två filer på vardera sidan och en väg medtre filer? Det ena är en miljökatastrof medan det and-ra är helt okej. Det har jag svårt för.Det är 39 miljarder som satsas på nationella vägar.De pengarna ska användas för det nationella vägnätet.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Jag har kört på trefiliga vägar, ellerjag har rättare sagt åkt med. Jag har inget körkort.