prot · GO0975 · 2001-03-07 00:00:00 — Om man ska ha , somär undertecknad och ratificerad, som den absolutaledstjärnan är det ytterst otillfredsställande att bar-näktenskap förekommer i Sverige.I denna debatt tror jag att vi alla är överens om attdessa motionsyrkanden är viktiga och att de ska taspå allvar i lagstiftningsarbetet. Dock är dessa probleminte helt lätta att lösa.Att skulle ge regeringen till kännaatt alla äktenskap som ingåtts utomlands av personerunder skulle frånkännas rättslig verkan här iSverige skulle drabba en del unga kvinnor som sedannågra år har varit gifta och har ett eller flera barn. Dåskulle hon ju betraktas som ogift om hon flyttadeeller flydde hit. Detta skulle med största sannolikhetockså medföra problem för henne och barnen.Utskottet har således stor förståelse för den om-tanke om de unga kvinnor och barn som ligger bakomdessa motionsyrkanden. Enligt utskottet kan dennuvarande 15-årsgränsen lag ifrågasättas.Vidare kan det diskuteras om bestämmelserna i 7 kap.4 § innebär tillräckliga möjligheter att i enskilda fallogiltigförklara äktenskap som ingåtts utomlands avmycket unga personer. Just nu pågår det inom Justi-tiedepartementet en översyn av de svenska reglernasom berör frågan om äktenskapsålder i förhållandetill internationell anknytning. Det pågår också ettarbete inom gällande en rad för-slag som tagits fram i rapport2000:6 för att underlätta situationen för dessa flickor.I detta betänkande finns motion L404. Det ärVänsterpartiet som har skrivit om äktenskapsbalken.Vänsterpartiet vill ha en ändring så att benämningenborgerlig vigsel ändras till civil vigsel. Äktenskaps-balken skulle också förändras så att den civila vigselnskulle bli den som skulle vara juridiskt bindande.Vänstern anser att detta ordbyte skulle bli mer neu-tralt.Man anser vidare att äktenskap ska få ingås avhomosexuella och heterosexuella på lika villkor ochatt man då kommer ifrån en omotiverad skillnad. Vadär det då för skillnad? Skillnaderna är ju ganska små,men en viktig del i detta är att skillnaderna ocksåberör föräldraskapet.Vidare har en rad remissyttranden över motionenL404 inkommit på lagutskottets begäran när det gäl-ler att ändra begreppet borgerligt äktenskap till civiltäktenskap. En remissinstans påpekar att varken ter-men borgerlig eller termen civil förekommer i äkten-skapsbalken.Sammantaget kan man säga att remissinstansernager uttryck för att de i den här motionen föreslagnaändringarna ingående måste analyseras vidare. Riks-dagen har också hänvisat till att det berör ett lagstift-ningsområde som bygger på den grundläggande prin-cipen om valfrihet mellan kyrklig och borgerlig vig-sel och att ett obligatoriskt civiläktenskap skulletvinga många människor att genomgå två vigselcere-monier.Utskottet har inte funnit någon anledning att från-gå tidigare ställningstagande i denna fråga och av-styrker motion L404.I några motioner finns det en vilja att göra part-nerskapsförrättare och vigselförrättare till ett gemen-samt förordnande. Dessa motionsyrkanden har jubehandlats tidigare av lagutskottet, som för regering-en har påtalat och understrukit vikten av att det finnstillgång till partnerskapsförrättare i hela landet.Det har gjorts en undersökning som visar att den-na service till medborgarna fattas i en del kommuner.Regeringen har med anledning av detta och medanledning av tillkännagivande förra våreni regleringsbrevet till länsstyrelserna för innevarandebudgetår gett länsstyrelserna i uppdrag att undersökatillgången till partnerskapsförrättare i respektive länoch att på lämpligt sätt återkomma. De har också fåttuppdraget att verka för att vigselförrättare och part-nerskapsförrättare görs till ett gemensamt uppdrag.Detta är tillfredsställande. Utskottet förutsätter attregeringen i lämpligt sammanhang återkommer tillriksdagen med en redovisning av de resultat som haruppnåtts när det gäller länsstyrelsernas arbete.En del motionärer har krävt att anknytningskraveni partnerskapslagen ska tas bort. Utskottet anförde sedan att det borde undersökas om dekrav som gäller för att ingå äktenskap i påsikt också kan gälla för möjligheten att ingå registre-rat partnerskap här. Regeringen uppgav i den då aktu-ella propositionen att frågan om ytterligare uppmjuk-ning i anknytningskraven kommer att beredas, bl.a. isamråd med de andra nordiska länderna, och att rege-ringen ämnar återkomma i denna fråga.Detta betänkande tar upp de motioner som vill haett upphörande av sambolagstiftningen, bl.a. motionL410, och att en ny typ av sambolag ska bli tillämpligendast då parterna träffat ett särskilt avtal härom. Detskulle då enligt motionärerna en gång för alla stå klartför vilka och i vilka lägen sambolagen skulle tilläm-pas.När det gäller sambolagen har en kommitté haftuppdraget att utvärdera lagen om sambors gemen-samma hem. Kommittén har föreslagit en hel delförändringar och förtydliganden i sambolagen. Det äri dag otydligt och tveksamt om sambor enligt sam-bolagen kan träffa avtal. Det behövs ett klargörande idenna fråga och också om ifall endast visst sam-borättsgods ska ingå i bodelningen, medan annanegendom som i och för sig är bodelningsbar ska hål-las utanför. Kommitténs uppfattning är att samborliksom makar ska kunna ingå sådana avtal.Utskottet vill hänvisa till den vid sambokommit-téns hearingar framförda kritiken mot sambolagen.Men det är ingen som därmed ansett att sambolagenskulle upphävas. Även om bodelningsresultatet imånga fall har bedömts som orättvist, har sambolagenvarit till hjälp för den svagare parten i många fall.Sambokommittén har bedömt att sambolagensövergripande syfte att bereda den svagare parten ettminimiskydd vid samboförhållandes upplösning skabestå. Utskottet vill avvakta den fortsatta beredningenav kommitténs förslag och avstyrker dessa motioner.Till sist vill jag nämna motion L420 som vill attriksdagen ska tillkännage för regeringen som sinmening vad i motionen anförs om klarläggandet avhur och i vilken utsträckning de tyska rasistiskaNürnberglagarna kom att tillämpas i Sverige.Genom utredningstjänsten har jag fått uppgift omatt sakuppgifterna i motionen stämmer med verklig-heten rörande historien om vissa internationella rätts-förhållanden rörande äktenskap och förmyndarskapjust på grund av internationella förpliktelsertill följd av den s.k. om äktenskapfrån 1902.Det ankommer delvis på det fortsatta arbetet iSverige att genom olika forum lyfta fram sanningenom den mörka tid som härskade i på 30- och40-talen. Man kan också tycka att frågan som motio-närerna har lyft fram om tillämpning avinternationella överenskommelser snarare torde varaen fråga för än för lagutskottet.Men självklart måste dessa frågor ständigt belysas,debatteras och lyftas fram i olika forum.I detta betänkande föreslår kommittén att ett nyttkunskapscentrum, Forum för levande historia, inrät-tas. historia har nyligenöverlämnat detta förslag till chefen för . Självklart ska det övergripande målet fördetta forum vara att stärka viljan hos var och en attaktivt verka för alla människors lika värde och attbehandla frågor som rör demokrati, tolerans ochmänskliga rättigheter med utgångspunkt från Förin-telsen.Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan i betänkandet och avstyrker samtliga mo-tioner.Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag vill säga tack till som lyfte frågan om åldersgräns för äktenskap.Jag tycker att det är mycket bra, för det här är väldigtviktiga motioner.Jag vet att med nuvarande lagstiftning finns detväldigt små möjligheter att förhindra att unga invand-rade kvinnor gifter sig i andra länder mot sin vilja.I ett demokratiskt land med ambitioner att varabåde jämlikt och jämställt är det klart att vi måsteutforma regler så att även de invandrade unga kvin-norna kan ha ett självbestämmande över sina liv. Deska kunna känna samma trygghet som vi andra ochkunna göra sitt eget val av partner när de är mognaför det. Därför tycker jag att vi allesammans har ettmycket stort ansvar att diskutera denna fråga.Jag är aktiv i största kvinnoförbund,Centerkvinnorna, och vi känner speciellt för allakvinnor som inte har möjligheter att bestämma översina liv. Den här 15-årsgränsen i den gamla lagstift-ningen bör man naturligtvis se över. Jag ärockså medveten om att det här är en fråga som rörandra länder. Det är en internationell fråga. Men jagvill skicka med till , som represen-terar regeringspartiet, att hon borde försöka påverkaden utformning och beredning som sker där manlyfter upp den här frågan internationellt.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Det säger är ju ytterst ange-läget. Vi ser också inom socialdemokratin på det härmed största allvar. Det är otillfredsställande att bar-näktenskap förekommer i . Vi jobbar heltenkelt med frågan.Anf. 46 () replik:Fru talman! Jag vill hänföra min replik till denmotion som två moderater har lagt till det här betän-kandet där man säger att det är väldigt många ungaflickor som gifter sig. 1999 var det 367 flickor under18 år varav 332 var av utländsk härkomst. Jag vet attjag och har samma uppfattning om det här,men man kan kritisera regeringspartiet för att kvinnorunder så har varit skyddslösa i det här sam-manhanget och för att man låtit detta bero så länge.Jag undrar om det har funnits diskussioner pådet här området hos socialdemokraterna. Varför harman väntat så länge?Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Jag kan inte hålla med om att vihar väntat särskilt . , somvi har införlivat och ratificerat i , tar ocksåupp sådana här saker. Jag menar att vi måste jobbaför det här oavsett vilka partier vi tillhör. Självklarthar socialdemokraterna sett det här och tyckt att dethar varit ett allvarligt problem.Det är inte helt lätt eftersom det finns olika sätt attkringgå det här. En del åker till hemlandet och giftersig och tar med sig flickorna hit till . Sedanfinns det faktiskt också flickor som kommer hit somhar varit gifta och som har ett eller två barn.Det är många problem i samband med den här fråge-ställningen som måste belysas och utredas för flick-ornas bästa.Anf. 48 () replik:Fru talman! Jag håller helt med . Vi är överens i denna fråga.En fråga som vi däremot inte är överens om ärsambolagen och det avtalslösa tillståndet när manlever tillsammans. säger att den härlagen har varit bra för svaga människor, alltså för densvagare parten. Då undrar jag: Hur kan ett avtalslöstförhållande vara bra för en svag part? Skulle det intevara bättre om det fanns ett avtal så att man visste vadsom gällde?Anf. 49 () re-plik:Fru talman! Ja, , på den frågan vill jag svaraatt visst kan man avtala. Man kan ju avtala bort bo-delningsregeln i ett samboförhållande. Det finns deten möjlighet till redan nu.Anf. 50 PER ():Fru talman! och min motion hand-lar om det goda samhället och om hur vi alla gemen-samt kan motverka diskriminering, våld, förakt etc. -kort sagt det som kallade "det onda".Låt mig granska utskottets förslag till avslag på s. 35 ibetänkandet. Det står, om ni följer med, på nedredelen av sidan att den föreslagna värdekommissioneninte är en framkomlig väg.Denna negation sönderfaller i fyra argument. Detförsta är att det ska föreligga "en risk för att baratillsättandet av en statlig kommission av många kanuppfattas som ett försök att lägga fast en för allamänniskor gemensam syn på de frågeställningar somförts fram av motionärerna. "Då vill jag bara erinra om att det på andra sidanstår, mycket riktigt utifrån vår motion, att en värde-kommission i sitt arbete ska ha sin utgångspunkt i deetiska ståndpunkter som vi redan har intagit i grund-lagen och internationella konventioner som FN:sdeklaration om mänskliga fri- och rättigheter. Det härargumentet faller alltså i den meningen att en gemen-sam syn redan finns i det internationella samfundet.Det finns inskrivet i grundlagen. Eller är någon härberedd att börja ifrågasätta rättighetskatalogen igrundlagen? Nej, knappast.I fråga om det andra argumentet, om vi synardetta, står: "Det kan inte heller uteslutas att samtaloch diskussioner i andra sammanhang kring grund-läggande mänskliga värden avstannar och det synsättsom kommer till uttryck i kommissionen blir alle-narådande.Om vi tar det här med att det i andra sammanhangskulle "avstanna" så är det naturligtvis en ren speku-lation. Jag tror inte att ni spekulerar på samma sättnär det gäller Levande historia eller andra projekt, låtoss säga i skolan. Sedan har videtta med "allenarådande". FN:s deklaration ommänskliga fri- och rättigheter utgår från det innebo-ende värdet i varje människa, alltså det mest funda-mentala etiska värde vi kan tala om. Skulle det varanegativt om det blev allenarådande, fru talman?Skulle det finnas en risk i att människovärdet blevallenarådande i ?Så till det tredje argumentet: "Vad en värdekom-mission kan lägga fast kan dessutom endast bli redo-visningar av uppfattningar hos enskilda ledamöter ien statlig kommitté." För att hårdra det, egentligenhandlar det kanske inte om att hårdra men jag villvara lite fin i kanten, så kan ju detta tolkas som, ellervara ett uttryck för, att det inte finns någon kunskapatt hämta i etik över huvud taget, att det inte finnsnågot som är rätt eller fel. Det är det som kallas förnon-kognitivism, att etik i princip bara är mänskligapåfund som inte alls har med livet och verklighetenatt göra.Låt mig säga att jag tolkar den här meningen, menjag försöker ändå läsa ut vad som faktiskt står där.Det skulle alltså vara ett ställningstagande som gårmot FN:s deklaration om mänskliga fri- och rättighe-ter. Där slår man ju fast en etik, en moral. Det har vi igrundlagen också.Det fjärde argumentet lyder: "Därtill kommer attdet inte går att bortse från att kommissionens slutsat-ser kan bli - - - ointressanta". Förut var det en riskför att de skulle bli allenarådande och här är det enrisk att de ska bli ointressanta. Vilket ben ska utskot-tet stå på? Är det förresten ointressant debattera ochdiskutera de grundvärden som mänskliga fri- ochrättigheter går tillbaka på? Jag måste säga att jag blevbesviken och lite beklämd över kvaliteten på argu-menten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )8 § Några frågor om arv och testamenteFöredrogslagutskottets betänkande 2000/01:LU14Några frågor om arv och testamente.Anf. 51 ():Fru talman! Det här är ett litet sött betänkandemed bara tre motioner. Jag ska inte bli långrandig omdet. Jag vill yrka bifall till reservation 2 under mom.2. Den handlar om arvsrätt för kusiner. Vi har lagtfram den här motionen förut och vi tror att tiden snartär mogen för att ge kusiner arvsrätt. Det är signalersom vi får ute i samhället. Många stöder den härmotionen. Anledningen till att vi vill ha arvsrätt förkusiner är att när ingen annan släkting finns i livet skaman kunna få arvsrätt för den släkt som ändå finns.På så vis kan släktbanden stärkas.Om man ser på de människor som kommer hit tillSverige som invandrare ser vi vilken funktion släktenhar och hur det sociala och ekonomiska skyddsnätetförstärks. Jag kan tänka mig att när dessa människoruppfattar att de inte har arvsrätt efter varandra blir debestörta. Det kan vara så att en hel familj utplånasgenom en olycka och att man inte har skrivit någottestamente.Utskottsmajoriteten skriver i betänkandet att All-männa arvsfonden i sin allsmäktighet kan ändra pådetta om det visar sig att det finns starka skäl. Mendet som jag har fått veta från allmänheten under denhär tiden är att det minsann inte är det lättaste attdiskutera med Allmänna arvsfonden. Man behöverväldigt starka bevis och helst ett testamente för attkunna rucka på de pengar som finns i Allmänna arvs-fonden.Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 52 ():Fru talman! Vi behandlar nu betänkandet LU14,Några frågor om arv och testamente. Det är tre mo-tioner som har väckts under den allmänna motionsti-den , och de rör laglottsinstitutet, arvsrättensutsträckning och möjligheterna att registrera testa-menten.Redan nu vill jag yrka bifall till utskottets hem-ställan och avslag på reservationerna.Fru talman! Man kan leva som förälder undermånga årtionden. Barnen växer upp, och man ser dembilda egna familjer. Vi får oftase både dem och barnbarnsbarnen växa upp. Dettaberor på att vi har ett friskare liv och lever längre.Under denna långa tid kan det inträffa att det skär sigmellan föräldrar och barn. Att en släktfejd inträffarkan bero på både stora och små saker. är detbarnen som inte kommer överens med sina föräldrar,och ibland är det föräldrarna som inte kommer över-ens med sina barn.I en motion som behandlas i detta betänkande harkrav rests på att laglotten ska tas bort. i motion L409 anfört att laglotten ska tas bort närbarnen nått den ålder då föräldrarna ärförsörjningspliktiga.Oavsett varför motionären anser att laglotten skatas bort är det så att laglotten värnar om de barn somföräldrarna kanske aldrig har sett, de barn som föräld-rarna aldrig har brytt sig om, de barn som är särkull-barn och de barn som föräldrarna har förskjutit. La-gen måste också generellt ta hänsyn till de flestas väloch ställa sig också på den svages sida, för att störstamöjliga rättvisa ska kunna skipas.I det delbetänkande som har kommit från har man inte funnit annat än att1988 års förändringar i arvsordningen synes stå väl iöverensstämmelse med allmänhetens rättsuppfattning.Utskottet anser inte att laglottsinstitutet som så-dant bör avskaffas. Utskottet förutsätter att en ge-nomlysning av laglottsinstitutet aktualiseras inomramen för det fortsatta arbetet med beredningensslutbetänkande.Fru talman! I denna motion anser att staten inte genom lagstiftningska lägga sig i hur föräldrar önskar disponera sinegendom efter sin bortgång. Utskottet har i sitt ställ-ningstagande gjort bedömningen att laglottsinstitutetinte ska avskaffas. Om en närmare genomlysning somaktualiseras av visar sig varapåkallad förutsätter utskottet att detta görs inom denramen just i den fortsatta beredningen av utredning-ens slutbetänkande.Vad beträffar kravet i motion L408 att kusinerskulle få arvsrätt, som också står för,hävdar han - tvärtemot den förra motionen, som jaghar pratat om - att man ska ta bort arvsrätten för barnsom föräldrarna inte har försörjningsplikt för.Jag läser ur motionen: "Genom familjen får indi-viden ett historiskt sammanhang, förankring och ettkontaktnät över generationsgränserna". Några raderlängre ned står det: "En lagändring om att återinföraarvsrätt för kusiner skulle ytterligare kunna förstärkaden känslomässiga och praktiska betydelse som fa-miljen och släkten enligt vår uppfattning bör ha. "Fru talman! Med detta lilla anförande vill jag yrkaavslag på motionerna och bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 53 ():Fru talman! Jag vill uppehålla mig vid två arvs-frågor, och den första gäller just kusiners arvsrätt.1928 tog man bort kusiners arvsrätt. Det har gått enhel del tid . Jag vill konstatera att bestod barnkullarna ofta av 8-10 barn, ochkusinerna var 40-50 stycken. Kommunikationernavar över huvud taget betydligt sämre än . ärsläkten ofta bestående av ett eller två barn i familjen,och kusinskaran är en handfull.Jag tycker att det är dags att se över den här frå-gan och bedöma hur det hela slår i förhållande till dennära släkten. Det sägs att kusiner inte är så nära släkt,att man knappt känner dem. Det är möjligt att det varså 1928, men jag har 50-60 kusiner, och jag känneralla väl. Mina barn har däremot bara några kusiner,för de lever i den tid som är nu.Jag tycker att man ska se över det här. Om exem-pelvis en familj är ute och reser med bil, vilket ärvanligt, och det händer en olycka där alla avliderfinns det måhända inga andra arvingar än kusiner -om de hade arvsrätt. Jag tycker att man bör övervägaom det är riktigt att då säga att staten med sina insti-tutioner ska gå in och ta hand om detta i stället.Jag yrkar inte bifall till det här förslaget. ElizabethNyström och jag har velat väcka frågan för att se hurden kan utveckla sig. Jag tror att den kommer att bliföremål för diskussioner. Jag yrkar inte bifall därföratt det har redan gjorts, och jag biträder det yrkandet.I nästa fråga yrkar jag inte bifall, för jag vill sparatid. Det är en fråga som kommer att aktualiseras yt-terligare, såvitt jag förstår, genom att Ärvdabalksut-redningen anser att en mer grundläggande genomlys-ning av laglottsinstitutet bör komma till stånd, vilketredovisas på s. 4 i betänkandet.Jag har den enkla synpunkten att om en person harrätt att ingå vilka avtal han vill - jag tycker att det ären grundpelare i vårt samhälle - beträffande sinatillgångar ska den rätten inte helt plötsligt beskärasnär han avlidit. Även om han har skrivit att han villdisponera över sina tillgångar på ett visst sätt har hanbara rätt att disponera över hälften om han har brös-tarvingar.Jag tycker att det är dags att överväga om maninte ska nyansera det här ingreppet. och jag är överens om att det är viktigt att detblir en genomlysning. Man kan ta upp många exem-pel på hur det här kan slå i olika lägen.Klart är i alla fall att om jag skriver ett testamentegäller inte detta mer än till hälften om jag har bröstar-vingar som vill annorlunda. Ta bara exemplet att jagdriver ett mindre företag och vill att de som arbetar iföretaget tillsammans med mig ska ta över företaget.En sådan disposition kan jag inte göra. Jag har förvis-so ett bekymmer utöver att jag har en laglottsin-skränkning, och det är skatten. Jag tycker inom pa-rentes att man ska ta bort skatt på arv. Då blir detlättare över huvud taget att låta småföretag gå vidare.Förvisso kan den som är duktig på juridik och liknan-de redan i livet ta bort möjligheterna för bröstarvingargenom att skapa stiftelser, om företaget inte är alltförlitet, som sedan sköter och driver företaget. Men jagtycker att jag ska ha rätt som ägare till tillgångar attförfoga över dem.Jag är medveten om att om barnen är omyndigaoch jag är försörjningsskyldig kan det vara befogat.Motionen går ut på att det är icke-försörjningspliktigabarn - för vilka jag alltså har försörjningsplikt - somär aktuella. Den går helt enkelt ut på att det är perso-ner som själva är myndiga och kan ta hand om sitt.Visst är det strid om arv och liknande, men det skaväl inte ligga till grund för en lagstiftning som för-hindrar en utveckling där jag själv får förfoga överdet jag till äventyrs har kunnat skapa och på det visetpå bästa sätt låta det få en fortsättning.Det gör att jag tror att det kommer att bli mer de-batt om det här . Men jag tror inte att tidenär mogen för att nu begära votering. Det kommer viockså att spara tid på att slippa.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )9 § betänkande 2000/01:KU11Författningsfrågor.Anf. 54 ():Fru talman! Den viktigaste av alla de författnings-frågor som behandlas i detta motionsbetänkandehandlar om domstolarnas lagprövningsrätt, inklusiveborttagande av det s.k. uppenbarhetsrekvisitet, somjag snart ska återkomma till. inträde i EUhar aktualiserat författningsdebatten och då inte minstfrågorna om maktdelning. Bland de många publika-tioner som behandlar dessa frågor kan t.ex. nämnasantologin , den första av Demokratiut-redningens många forskarvolymer.Inrättandet av en i väsentliga avseenden friståenderiksbank kan, liksom nu senast beslutet om en fristå-ende riksrevision, ses som ett uttryck för krav på enbättre maktdelning. Denna tradition har annars histo-riskt sett inte varit så stark i , även om defristående ämbetsverken och de åtminstone på pappe-ret självständiga kommunerna finns med redan i 1809års regeringsform som ett exempel, kan man säga, påmaktdelning. Mötet med den kontinentala traditionenhar nu fört upp dessa frågor på dagordningen. Bakomden politiska diskussionen kan den filosofiskt intres-serade finna den gamla motsättningen mellan rättspo-sitivism och värdenihilism å ena sidan, och meranaturrättsligt färgade föreställningar å den andra.Den inhemska konstitutionella debatten har undersenare år bl.a. handlat om huruvida det är rimligt frånett medborgarperspektiv att klamrar sig fastvid uppenbarhetsrekvisitet som rättsutveck-lingen i går i motsatt riktning.