prot · GO0975 · 2001-03-07 00:00:00 — Det är hur lätt som helstatt från min sida konstatera att man minsann intebehöver gå för att hitta representan-ter för idéströmning, som ju långtsenare stod för någonting som i modern mening varett privilegiesamhälle, nämligen alla de kommunist-regimer ni till för bara något drygt tiotal år sedanstödde i olika delar av Östeuropa.Anf. 113 () replik:Herr talman! På den första punkten är vi totaltöverens. Det finns många viktigare författningsfrågor.Jag, och tyckte attdet var en liten principiellt väsentlig fråga, och vimotionerade i frågan. Det förhindrar oss inte alls attägna mycket mera kraft och tid åt andra väsentligarefrågor.Sedan finns det ganska aktuella fall då högern,svenska Moderata samlingspartiet, åtminstone inteaktivt ville ta avstånd från diverse högerdiktaturer.Både vi och ni har lik i garderoben. De kan var ochen göra upp med på ömse håll.Nu diskuterar vi adelsfrågan. Jag litar på majori-teten av utskottet, att meningen med det beslut visnart ska fatta är att vi äntligen ska avskaffa den sistaresten av det gamla ståndssamhället.Anf. 114 () re-plik:Herr talman! Jag fick en fråga riktad direkt tillmig av . Jag svarar enligt följande.Jag kom lite sent in i debatten. Jag var inte ikammaren. Jag har alltså inte hört fälla något omdöme om min partikamrat tycker att det här är ett utmärkt förslag. Det ärinte bara en majoritet i utskottet utan det är hela ut-skottet som står bakom den översyn vi ska göra. Jagser fram emot med full förtröstan på den. Vad jagförstår är också mycket nöjd.Anf. 115 () re-plik:Herr talman! Det var som sade att manskulle krossa den skändliga. har välungefär samma inställning i förhållande till adeln ochi sitt korståg mot adelns privilegier.Vilka är då adelns privilegier ? Jo, det är rät-ten att resa utomlands utan att fråga kungen. Jag kanberätta att jag reste utomlands utan attfråga kungen, men jag är inte av adelssläkt utan är avbondesläkt. Det privilegiet är inte mycket värt i dag.Sedan finns det en rätt att ta ut skatt av släkterna,av huvudmännen. Den rätten finns t.ex. för olikatrossamfund i . Det är inte heller något kons-tigt. Det återstår en punkt, nämligen att riddarhusord-ningen förändras genom att begär attregeringen fastställer en föreslagen förändring i rid-darhusordningen.Det är vad egentligen angriper.Det är inte så förfärligt omfattande saker det handlarom. Det finns inga faktiska privilegier längre. Jaggick med på skrivningen om att detta kunde utredas,fastän jag närmast tyckte att det var obefogat.Dessutom sitter i finansutskottet.Han borde vara väldigt rädd om de intäktskällor somfinns för statskassan. Därvidlag fyller enbetydande funktion.Anf. 116 () replik:Herr talman! Vi är återigen överens. Det handlarinte om väsentliga praktiska ting, utan det handlar omen viktig princip. Jag trodde att , somär något av en ideolog hos , hadestörre förståelse för det märkliga med att man behål-ler en särskild ställning för en viss kategori av männi-skor i lagstiftningen.Vi har ingen svensk lagstiftning som talar om attt.ex. har en särskild rätt att ta utmedlemsavgifter av sina medlemmar. Vi har t.o.m. nulyckats avskaffa det för statskyrkan. Det borde IngvarSvensson ta på lite större allvar. Det är faktiskt enanomali att vi har kvar den här gamla lagstiftningensom inte har i lagstiftningen att göra.Om ett antal människor frivilligt vill kalla sig förolika saker, bilda föreningar och gärna sköta gamlabyggnadsminnen må de väl göra det. Men det är ing-enting som vi här i ska ha med att göra.Anf. 117 () re-plik:Herr talman! Vi har inte så mycket med det att gö-ra. Eller rättare: Vi har över huvud taget inte med detatt göra, eftersom det är en kombination av Riddarhu-set och regeringen som hanterar det och egentligeninte riksdagen.Det är intressant att tar upp reli-gionsfriheten, som vi nu har etablerat ännu tydligaregenom att frigöra från staten. Jag hartidigare ställt den här frågan till . Omni tittar på svenska flaggan här i kammaren, är nunästa steg i kampanj att ta bort korset iflaggan?Anf. 118 () replik:Herr talman! Den jämförelsen begrep jag inte rik-tigt. För oss i är det väldigt viktigt attslå vakt om kulturarvet. Det står inte på något sätt istrid med demokratiska grundvärderingar.Vi ska ägna mycket större intresse, anser jag, åthistorien. Historieundervisningen i skolorna bordeuppvärderas. Vi ska kunna studera den svenska flag-gans historia, den svenska historien med alla dessförfärligheter från t.ex. , alla övergreppenoch också det goda i kulturarvet. Vi måste kunna sebåde de mörka och de ljusa sidorna.Det som är principiellt viktigt är att vi genom attgöra denna lilla justering får bort en av resterna frånden tid då man definitivt inte ansåg att alla människorvar lika mycket värda.Anf. 119 ():Herr talman! Det var mycket historia på sluttam-pen och tal om lik i garderober och sådant. kan i varje fall inte kalla mig för kom-munist, trots att jag nu ska ta upp en fråga som jaginte tror att han vill diskutera, nämligen statsskicket.Jag skulle vilja få svar på några mycket enkla frå-gor. Vilka principer talar för monarki enligt Modera-terna, enligt , enligt ochenligt ? Märkligt nog måste jag ocksåställa frågan till Socialdemokraterna: Vad är det förprinciper som talar för monarki?Det här betänkandet tar upp statsskicket. En stormajoritet vill inte ens fundera på eller utreda alterna-tiv till ärftlig monarki. Men det finns i detta betän-kandet inte ett enda motiv till varför man värnar mo-narkin.Finns det ingen som brinner för monarkin? Är detingen som kan ge oss tveksamma ett enda skäl förmonarkin? Det finns inte här i betänkandet. Det stårinte en rad. Det står bara: Vi brukar avstyrka sådanamotioner, och det ska vi fortsätta med.Det är märkligt! Jag vill ha svar. Vilka principertalar för monarkin?Det finns några principer man kan tala om. Är detatt en familj ansågs vara utsedd av för 190 årsedan? Det kan möjligtvis vara en princip. Är det attuppdraget som statschef ska gå i arv? Det kan vara enprincip som några kan tycka är helt okej.Är det för att man anser att endast en drottning,om än av icke kunglig börd, kan föda en statschef?Det kan möjligtvis finnas sådana principer. Är det föratt man anser att en statschef ska utses i sin mammasmage? Är det så? Det kan vara så.Är det för att man anser att den franska ätten Ber-nadotte står över andra ätter? Ja, visst kan det möj-ligtvis finnas sådana principer. Fast jag tycker att detär oändligt svårt att hitta några som helst intellektuelltgångbara argument för en ärftlig monarki. Det kanfinnas alla möjliga känsloskäl, men då ska man sägadet.I ett betänkande i riksdag som avstyrkeralla tankar på något annat än ärftlig monarki måstedet finnas något intellektuellt hållbart argument, ochdet gör det inte!Reservation 10, som jag yrkar bifall till, byggerbl.a. på en motion från en antal miljöpartister. Viyrkar inte på något införande av republik.I motionen yrkar vi på en bredare utredning om vilkaalternativ som egentligen finns till en ärftlig monarkii ett modernt samhälle.Det kanske inte ens är så att en traditionell repu-blik är det enda alternativet. Det kanske finns mångaandra alternativ. Varför vågar vi inte utreda det?Varför?Kravet på republik har funnits i Socialdemokra-ternas partiprogram . , somMats talade om här förut, motionerade här iriksdagen om införande republik . Dethade han ingenting för.Om man tittar på partiprogram har det funnits enmajoritet i för avveckling av monarkinunder , om man får tro partiernas partipro-gram. Men det ska man tydligen inte. Vad är det förfel på Socialdemokraternas partiprogram, GöranMagnusson? Det står ju där att monarkin ska av-vecklas.Det är genant för en demokrati att hålla sig meden princip som säger att det högsta ämbetet ska gå iarv, att en släkt har i uppdrag att producera statsche-fer och att statschefer utses redan i livmodern. Det är konstigt.Aftonbladet skriver på sin ledarsida: Det är prin-cipiellt oacceptabelt att rikets högsta ämbete går i arvinom en enda familj. I en demokrati ska alla, oavsettbörd, ha en chans att bli statschef. Monarkin hör tillden fördemokratiska tid då folk trodde att kungen ochall annan överhet var förordnad av . Vad sägerGöran om det?Liberala skriver på sin ledarsida:Kungahusets existens är ett kraftfullt ställningstagan-de för idén om att vissa människor av födsel är finareän andra. Det är inte jag som säger det, utan det ärExpressens ledarsida, liberal. Där sägs också: Ettargument som inte utropas, men som viskas i salong-erna och som därmed påverkar vårt samhälle, är attdet ska vara skillnad på folk och folk. Vissa hierarki-er, skriver , ska vara av ödet orubbliga.Folk ska inte få för sig att de kan bli vad som helst,t.ex. Kryperiet för kungahuset visar krafteni detta sociala kontrakt. Monarkin skapar undersåtar,något som demokratin försökt utrota. Jag tycker attExpressen tar i lite grann, men det är i varje fall enliberal tidning. Hur ser , närståendeExpressen, på det?I - jag vet inte vad den är närstå-ende; det beror på vem som skriver - står: Att monar-kin just nu fungerar till belåtenhet kan dock inte varaavgörande för att vi också ska stå upp förden rest av ett fördemokratiskt samhälle som en kungeller drottning är.I ett land där den offentliga makten utgår från fol-ket, kanaliseras genom allmänna val och utövas avmänniskor som vunnit sina landsmäns förtroende ärdet följdriktigt att också innehavaren av det högstaämbetet väljs. Givetvis är medlemmarna av familjenBernadotte välkomna att ställa upp som kandidatertill statschefsuppdraget.Ingvar ! Hur ser du på det? tillpresident - ja, det kanske inte är så dumt.Det finns en sorts bred uppslutning bland mångamänniskor från olika tänkande; liberaler, socialisteroch gröna om att monarkin bör avvecklas på någotsätt. Utöver landets tre största tidningar är det mångaungdomsförbund som driver frågan - allt från till UngVänster och . Debattenhar tagit fart.Sedan några miljöpartister lämnade in en motionhar detta blivit en av de frågor som jag har fått mestreaktioner på. De flesta är riktigt lyckliga, och en delär alldeles rasande, förbannade eller ilskna - om mannu inte får säga så fula ord i riksdag.Vad är det då för argument som ändå någonstansframförs för argument?Argument ett, som jag har hört och uppsnappat ibl.a. flera TV- och radiodebatter under den sista ti-den, är att blivande statschefer behöver en särskilduppfostran redan som barn. Men det motsägs ju av attmånga andra statschefer har minst lika stora kvalifi-kationer som de svenska - om det kan vi väl ändåvara överens.Argument två är att konungahuset är bra för ex-porten. Men att kungahuset är så bra för industrinmotbevisas av . De har en president iFinland, vad jag vet. Även om det skulle vara så attkungen medverkar till att exporterar ett JAS-plan till är det ändå ett uselt argument förmonarkin. Det heter att vi har konstitutionell monar-ki. Men ibland tycks argumenten, när det kniper ochallt oftare, bygga på att vi har en kommersiell monar-ki. I en TV-debatt sade en rojalist t.o.m. att det är ettbra varumärke. Ska vi föda upp varumärken?Med vilken rätt gör vi det?Argument tre, som jag har hört i de senaste de-batterna, är följande: Monarki inger stabilitet ochkontinuitet. Så argumenterar man i diktaturer också,så det är väl inget speciellt bra argument. Det hörliksom inte hemma i en demokrati. Om man dess-utom anser att kungahuset är en symbol så måste jagsäga att det är pinsamt att i grundlagen slå fast att debarn som föds av en drottning ska framleva sina livsom symbol för ett land. Det är inte bra - jag tyckerfaktiskt inte att det är bra.Argument fyra är att alla inte kommer att kunnaställa sig bakom en vald statschef. Det är ett argumentsom ofta framförs. Därför skulle det vara bra medärftlig monarki. Det argumentet innebär således underkänner demokratins grunder. I en demo-krati ges människor utrymme att ha olika åsikter ochtycka olika saker. En del tycker bra om och andra tycker bra om . Det äralldeles lysande - det är det som demokratins kärna.Det är inget fel.Herr talman! utsågs en släktinom vilken det än ska produceras nya statsche-fer för landet . Eller som en rojalist i en debatthävdade: ett varumärke. Som icke-monarkist skullejag aldrig ta det ordet i min mun och framföra detsom ett argument. Men en rojalist kan göra det! Detstrider såväl mot vet och sans som mot de mestgrundläggande principerna i en demokrati.Grundfrågan är solklar: Vem kan på ett trovärdigtsätt motivera att statschefen för ett modernt land utsesgenom arv? Snälla ni som står bakom majoriteten,berätta det för mig! Ge mig ett bra argument.En annan fråga som måste tas upp här är med vil-ken moralisk rätt vi tvingar barn att bli uppfostradetill blivande statschefer och att från födseln vara of-fentliga personer vare sig de vill eller inte. Vilken etikhar egentligen vi som grund för detta? Måste intevarje ung människa ges rätten att växa och utvecklasså fritt som möjligt utan att konstitutionen säger: bli statschef. Du ska uppfostras till statschef.I betänkandet återger man andra skrifter, och skri-ver: Prinsar och prinsessor av det kungliga huset skauppfödas i samma lära - dvs. samma religion - ochinom riket.Hör ni inte att detta tillhör en gammal tid? Prinsaroch prinsessor ska uppfödas! Jag tänker på kyckling-ar, eller varumärken.En majoritet tycker enligt opinionsmätningarna attdet är trevligt, oförargligt och kanske t.o.m. bra meden tradition som kungahuset. Det är ett helt respekt-fullt argument. Det garanterar dessutom att inte enäldre , en äldre eller någongammal miljöpartist skulle bli president, och det kansäkert många tycka vara ett alldeles utmärkt skäl tillatt ha kvar monarkin.Jag tror i alla fall att tiden är mogen för att hittaandra modeller än en ärftlig monarki. Jag tror ocksåatt tidpunkten för avskaffande av principen att ensläkt som är vald 1810 ska tillsätta kungar respektivedrottningar i all framtid kan diskuteras. Man kanfastställa ett datum . Men framför alltär det bra med en utredning som kan kika på vilkaalternativ som finns.Ge mig nu ett, två eller tre principargument för attni avslår en utredning om alternativ till monarkin! Gemig några sakliga argument för varför monarkin skavara kvar.Till vill jag ställa en mycket enkelfråga. Anser ni att det är rätt att ärva ett ämbete?Tycker att det är rätt eller fel?Det är en enkel fråga. Är det rätt - ja eller nej?Till skulle jag vilja ställa frå-gan: Med vilken rätt uppföder vi barn till statschefer?Är det rätt? Har det med etik att göra? Är det rimligt?Visar det respekt för individen?Till Socialdemokraterna vill jag ställa frågan: Vadär det för fel på ert partiprogram?Till vill jag hemskt gärna ställa frågan:Hur ser ni på ert ungdomsförbunds ställningstagande?Anf. 120 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att hargett svaret alldeles tydligt själv på frågan om dengrundläggande principen och varför vi från Folkparti-ets sida har en pragmatisk inställning till kungahuset.Det är precis det som pekade på,nämligen att folk tycker om det här. De vill ha det,och de gillar det. Det finns lägen och tillfällen i livetnär man inte alltid resonerar så kallt och rationellt,utan resonerar utifrån känslan och med hjärtat. Up-penbarligen är kungahuset något som man tycker omatt ha.Jag tycker att borde gå ut på gatoroch torg och slösa allt sitt krut. Han är ju väldigtvältalig i den här frågan - den kanske är den vikti-gaste frågan av alla som känner för.För oss i är den inte det. Vi har en massaandra frågor som vi tycker är betydligt viktigare attlägga vårt krut och vår energi på. Det handlar omarbetslösheten, om miljöförstöring, om bristandejämställdhet och om våld etc. Jag kan nämna hurmånga frågor som helst som är betydligt viktigare föross som riksdagsledamöter att lägga ned vår energipå.Men visst, om går ut och får allamänniskor att säga: Avskaffa monarkin! så får vi väldiskutera det, om det nu är en så väsentlig fråga förmänniskor i allmänhet. Men vi som politiker villjobba med det som vi upplever som verkliga problemför människor.Anf. 121 () replik:Herr talman! Det är ett klassiskt argument närman talar om statsskicket och ett antal andra frågoratt säga att det finns viktigare frågor. Det är klart attdet gör det - visst finns det viktigare frågor. Det gäl-ler t.ex. grön skatteväxling, sänkt arbetstid, ett mersolidariskt samhälle, schystare bistånd, bättre flyk-tingpolitik osv. Det är helt klart. Jag lägger verkligeninte ned allt på kungahuset.Det enda jag vill ha är ett principargument förmonarki. Det tar inte så för säga det. Hon behöver inte offra på det, inteens , inte ens , utan en minut ellermöjligen två i nästa replik. Ge mig ett principargu-ment för ärftlig monarki!En pragmatisk inställning kan man ha, men vadtycker själv? Kan hon personligensom folkvald riksdagsledamot tala om vilket prin-cipskäl hon tycker är viktigt?Visst är det så att folk tycker om det. Det är fulltriktigt. Folk tycker om det, men vi politiker ska välstå för vad vi själva tycker.Jag har stått ensam i väldigt många frågor, t.ex.när det gäller kalhyggen. Det var inte många somifrågasatte dem. Det var inte många som ifrågasatteklor i papper. Man var en idiot som framförde detta.Grön skatteväxling sågs som en fullständigt idiotisktanke. Vi var några få som började med det, men vistod för det ändå. Vi sade inte att det inte var popu-lärt. Sänkta bensinpriser är säkert också väldigt po-pulärt. Vi står för någonting. Jag frågar: Vad är Hele-na principiella argument? Hon kan använda15 sekunder för att svara på det.Anf. 122 () re-plik:Herr talman! Jag blir något förvirrad av BirgerSchlaugs frågeställning. Å ena sidan ska jag säga vadjag tycker själv och å andra sidan ska jag framföramitt principiella argument.Då säger jag först att det handlar om folkviljan,och jag delar den folkviljan. Jag tycker om att ha ettkungahus.Anf. 123 () replik:Herr talman! Det är ett liberalt argument förkungahuset. Riksdagsledamöterna tycker om kunga-huset. Det är kanske inte så principiellt, man jag tartill mig det. tycker om det. 124 () re-plik:Herr talman! är ju mycket skickligpå retoriska självbesvarande frågor. Jag ska villigterkänna att det är utomordentligt svårt, för att intesäga omöjligt, att hitta några principiella skäl förmonarki.Däremot har det ju varit, och är väl alltfort, lättareatt hitta argument mot dess avskaffande i den praktis-ka situation som befinner sig i. Den principsom jag ser är väl delvis den historiska principen.Men den sträcker sig inte utan tillden eller de författningsuppgörelser - för de var juegentligen flera - som Socialdemokraterna var medom . Den författningen fastställdevi . Där gjordes det en överenskommelsemellan partierna om hur vi skulle förhålla oss tillmonarki.Det blev en väsentlig inskränkning i kungens roll istatslivet sett ur formell synpunkt. Det blev faktiskten så stor inskränkning att kungen kunde komma tillriksdagen. fick ju kungen faktiskt inte kom-ma till , utan då gick tillkungen.Jag utesluter inte att man kan göra ytterligare in-skränkningar på det här området. Jag har för egen delengagerat mig i de öppningstal som kungen håller häri varje gång. Jag har försökt att analyseradem och se om kungen går utöver vad som var av-sikten med överenskommelsen författ-ningsreform. Jag kan nog göra den tolkningen attibland har det gått väl långt. Men jag har också fåttbrev i det sammanhanget som säger att det ska inteGöran som riksdagsledamot lägga sig i.Det är klart att kungen, som alla andra människor, harrätt att uttala sig.Det är inget större fel på partiprogrammet. Det äruppe till debatt . Det förslag som finns innehållerungefärligen samma formulering. Det är ingen vä-sentlig positionsförskjutning. Medlemmarna i mittparti har möjligheter att göra en väsentlig positions-förskjutning vid höstens kongress.Anf. 125 () replik:Herr talman! Menar att niskulle plocka bort att ni står för republik? Det voreväl inte så kul om ni införde det på kongressen? Mendäremot vore det kanske bra med ett grundbeslut omatt försöka genomföra det man skriver i sitt partipro-gram. Det vore ju radikalt i den frågan inom social-demokratin.Det var skönt att höra ett ärligt svar. Det finnsinga principiellt och intellektuellt godtagbara skäl fören ärftlig monarki.Då skulle jag vilja ställa en väldigt konkret fråga.Anser personligen att det är rätt attärva ett ämbete? Tycker att ettsocialdemokratiskt parti bör vidhålla att det är ac-ceptabelt att man även ska kunna ärva ettämbete? Det räcker med väldigt korta svar.Anf. 126 () re-plik:Herr talman! Med den demokratisyn som jag ochdet socialdemokratiska partiet står för är det natur-ligtvis inte rätt att ärva ämbeten. Men jag hänvisaråterigen till den praktiska situation som vi befinneross i och den uppgörelse som gjordes i anslutning till1974 års författningsreform där en överenskommelseträffades om hur statsskicket skulle vara konstrueratoch hur det parlamentariska systemet skulle förhållasig till kungen, kan man väl förenklat uttrycka det.Jag står för den uppfattningen. Det förs naturligt-vis av och till också diskussioner i partiet. Det är välinte alls uteslutet att , jag och andratillsammans kan pusha på i den här frågan så att dengår åt rätt håll.För övrigt vill jag bara gratulera det är så hela hans partiprogram redan är genom-fört. Vi får nog ändå konstatera att vi kommer tillvissa tillkortakommanden i alla partier beträffandepartiprogrammet.Anf. 127 () replik:Herr talman! Ja, det är fullt riktigt. Men å andrasidan är det kanske så att om man har möjlighet attgenomföra det, om det finns majoritet för det, skaman göra det. Det tänker jag göra när det gäller sam-beskattningen av förmögenheter, kan jag berätta förGöran . Det står nämligen i vårt partipro-gram.Det finns en stor tveksamhet mot ärftlig monarkihos som företräder Socialdemo-kraterna . Då förstår jag inte varför han inte kanacceptera att utreda alternativ. Många borgerligaföreträdare har pratat om att det är bra med ökadkunskap om vilka alternativ som finns. Men GöranMagnusson vill inte ha en sådan utredning om ökadkunskap. Det är ju ett problem. Det är de borgerligasom vill ha det.Det säger om uppgörelsen1974 är helt sant, men det har gått ganska många år.Det är nästan en generation sedan. Då är det väl dagsatt börja nysta i det. Faktum är ju att om man tittar påpartiprogram och lite sådant finns det en majoritet iden här kammaren för att avveckla monarkin. var ju så noga med detta med folkmakt.Han gjorde det som partierna stod för till en fråga omfolkmakt. I våra partiprogram finns det en majoritetför avvecklande av monarkin.Anf. 128 ()replik:Herr talman! Den historiska bakgrunden har ju be-rörts något, senast när det gällde 1972 och den nya grundlagen. De som då varaktiva som företrädare för folket kom fram till att detfanns anledning att behålla monarkin. Man trodde attdet fanns ett starkt folkligt stöd för detta, och det gördet också.Samtidigt berövade man då monarken en del tidi-gare uppgifter. Om vi ser hur det ser ut är mo-narken visserligen ordförande i , mendock inte ledamot. Han öppnar och företrä-der lite symboliskt.Att vara oerhört upprörd över detta och dra uppdetta som en stor författningsfråga efter de andra vihar talat om, tycker jag kanske verkar lite konstigt.Visst kan jag förstå en principiell republikanism, menjag delar den ju inte alls själv. Jag ser det som vi harnu mer som en levande historia. Det är historisktframvuxet och värdefullt av det skälet, plus de argu-ment som också tillkommer.Nu vet jag att underkände alla ar-gument. Han anser inte att de är principargument omhan inte har dem själv. Men jag anser att det är ettstarkt argument att det finns ett starkt folkligt stöd förmonarkin.Sedan tycker jag förstås att de partier som står förrepublik och skriver det rent ut i sina partiprogramhar rätt att göra det. De bör göra det, och även stå fördet aktivt. Men jag tillhör inte ett sådant parti. Jagtänker inte stå för någon republik.Anf. 129 () replik:Herr talman! Det är sant att uppgörelsen finns,men tiderna förändras ju, och samhället har ocksåförändrats ganska mycket.