prot · GP0946 · 2001-12-12 00:00:00 — Att i ett jordbruksföretag hålla reda påvad som är skogsbruk och vad som är jordbruksdelenär ett administrativt krångel som vi undviker genomatt tillåta nedsättning av både jordbruks- och skogs-bruksverksamheten.Det har varit mycket snack om vad vi får göra förkommissionen eller inte. Men efter en överläggningmed representanter för kommissionen tidigare i hös-tas där flera partier deltog är det uppenbart att Sverigehar större möjligheter att själv välja väg än vad rege-ringen har hävdat. Jag känner mig rätt kom-fortabel efter det mötet, och det gör ju också att vilägger fram det här förslaget.Låt mig nämna några åtgärder som underlättar förlandsbygdens människor. Lantbrukets och skogsbru-kets konkurrenskraft måste förbättras. Därför föreslårvi en skattesänkning på dieselolja med drygt 2:50 krper liter på arbetsmaskiner. Höga skatter på transport-sektorn utgör generellt ett allvarligt problem, och detleder till att svenskt skogsbruks konkurrenskraft för-sämras eftersom transportkostnaderna rakar i höjden.Vidare måste avdragsrätten för arbetsresor förbätt-ras. Vi anser också att drivmedelsbeskattningen skasänkas. Att sänka avdraget till per mil och attsänka bensin- och dieselskatten med närmare en kro-na ökar möjligheterna för människor att bo kvar sam-tidigt som det ökar rörligheten på arbetsmarknaden.Möjligheterna att använda strandnära områden förbebyggelse måste också underlättas. Den nuvarandelagstiftningen innebär ett generellt förbud och försvå-rar möjligheterna att utveckla boende och andra verk-samheter. En utökad möjlighet till bebyggelse istrandnära områden skulle kunna skapa bättre förut-sättningar för att hålla landskapet levande. Det ärriksintressen hit, det är riksintressen dit. får viinte göra någonting. Det måste vara så ibland ocksåatt människan kan vara av riksintresse.För att garantera att landsbygden har tillgång tilltillfredsställande grundservice bör nya lokalt anpas-sade lösningar prövas. Det måste skapas möjligheterför småföretagare och ekonomiska föreningar att taöver serviceverksamheter som post, apotek, system-bolag och liknande. Genom att ge privata och koope-rativa aktörer möjlighet att utföra grundläggandesamhällsservice ökar möjligheterna att skapa flexiblalösningar, lösningar som blir anpassade efter männi-skors behov och inte efter någon centralistisk servi-cemall.Fru talman! Regeringens proposition En politikför tillväxt och livskraft i hela landet blir ingen dun-derlösning för regioner med tillväxtproblem. På sinhöjd kan en kommun bli kvitt sitt fastighetsbolag tillhugade statliga intressen, men det löser bara ett kort-siktigt problem.Statliga delegationer och omställningsgruppermotverkar den långsiktighet som enligt den regional-politiska utredningen skulle vara vägledande för denframtida regionalpolitiken. Propositionen är defensivoch saknar den inspiration som ett framåtsyftandedokument av den här karaktären måste innehålla.Jag tror tyvärr att många representanter för gles-bygd, landsbygd och svaga regioner är direkt besvik-na på innehållet. Det är för mycket av begrepp ochord och för lite av verkligt innehåll. Vi från den bor-gerliga gruppen får nog ge och Rey-noldh Furustrand en dos av tillväxt-EPO.Fru talman! Bättre vägar, lägre drivmedelsskatter,förbättrade villkor för småföretagen, en utbyggdinfrastruktur, sänkta socialavgifter för alla företag istödområde A och ett effektivt utnyttjande av EU:sstrukturfonder är kärnan i regionalpoli-tik. Det känns bra, och det känns mycket bättre ochmer konkret än delegationer, tillväxtprogram, bo-stadsakut och allt vad det nu heter som är regeringensinriktning.Anf. 3 () re-plik:Fru talman! Varken , som företrä-der regeringen, eller jag behöver en dos av tillväxt-EPO. Däremot funderar jag mycket allvarligt övervad egentligen skulle behöva.Jag har hört samma visa som jag har hört vidtidigare tillfällen. Det är sänkta skatter, ytterligareförsämringar och förändringar av arbetsrätten somska leda till nyföretagande och regional tillväxt. Harinte fattat vad människor vill ha när deetablerar sig? Jo, det är stabila och trygga förhållan-den.Ingen företagare kommer att förlägga sin verk-samhet till eller i omdet inte finns hyggliga villkor för förtagande. Detmåste finnas en marknad som fungerar, en god ser-vice, en skola där företagarens barn kan gå och entrygghet om t.ex. hans eller hennes gamla föräldrarvill bosätta sig på orten.Det är helt andra villkor som krävs, ,än detta eviga tjatande om sänkt förmögenhetsskattoch sänkt arvsskatt. Jag medger att det finns vissaproblem som man bör se över, och ser över, för attunderlätta för företagare att etablera sig. Men det ärinte de åtgärder som pekar på som krävs,utan det krävs helt andra åtgärder. Och dessa åtgärderfinns mycket väl beskrivna i den proposition somUlrica har lagt fram och som behandlas idetta betänkande. Kom inte med det här tjatet förmycket, !Anf. 4 () replik:Fru talman! pratade om vill-kor och om att få i gång och Hammerdal.Man kan göra många olika jämförelser. Men jagbrukar jämföra detta med tillväxt och jobb med etttågsätt. Någonting måste dra tågsättet, och det ärloket. Loket är precis vad jag har beskrivit. Det äralldeles klart att alla vagnar behövs i ett tågsätt, menman måste börja med en drivkraft. Det var det somjag gav uttryck för i mitt anförande.Där finns kärnan i både den regionala politikenoch näringspolitiken från vårt parti. Förbättrar maninte villkoren för näringsidkare och entreprenörer, dåfinns det inget lok. Det är mycket möjligt att det kanvara trevligt med ett tågsätt, men det måste fungera.Då är det loket som avgör om det blir fart framåt ellerom det blir på stället marsch.Anf. 5 () re-plik:Fru talman! Jag kan instämma i beskrivningen attdet behövs ett lok med ett antal vagnar som ska dra igång dessa verksamheter. För att loket ska fungera -om det inte är ett diesellok - krävs det sannolikt enelektrifierad bana med kraft som gör att loket kanröra sig framåt. Det krävs ett hyggligt rakt spår sominte innehåller alltför många uppförsbackar sombromsar lokets framfart.Det är detta som denna proposition, som är börjantill en ny regionalpolitik, innehåller. Det finns en väg som visar att det går att fåtillväxt i hela landet. Kan ange någonregion någonstans i där skattesänkningar avden modell som och föreslårleder till fler varaktiga jobb?Anf. 6 () replik:Fru talman! Det är ganska lätt att hävda motsat-sen. Det är bara att ta det svenska exemplet där viunder har seglat utför i tillväxtligan. Det ärklart att man inte med handen på säga att detenbart finns en enda orsak till denna tillbakagång.Men nog är det mycket som talar för att vi skulleåterta den position som vi har förlorat om vi förbätt-rade för näringslivet. Det är mycket detta som vidiskuterar. Det gäller inte bara svaga regioner, utandet gäller regioner över huvud taget.En annan del i propositionen som jag ser rätt all-varligt på är det branta fall som vi nu ser i konjunktu-ren. Orter som t.ex. och hardrabbats av mycket kraftiga omstruktureringar. Före-tag läggs ned, varsel utfärdas osv. Risken är alltid attalla åtgärder koncentreras på dessa orter.Det som sades i den regionalpolitiska utredningenvar att långsiktig tillväxt skulle prioriteras framförkortsiktiga sysselsättningsökningar. Här är det enuppenbar risk för att dessa resurser, som inte växer påträd, kommer att slussas ut i de brandkårsutryckning-ar som blir aktuella.Min fråga är: Är det brandkårsutryckningar ellerär det långsiktiga sysselsättningsökningar som rege-ringen kommer att satsa på ?Anf. 7 ():Fru talman! Syftet med en regional utvecklings-politik är att få starkare kommuner och regioner, attöka sysselsättningen, kompetensen och kunskapen,att stärka företagsamheten och lokal utveckling ochatt skapa attraktiva miljöer och god servicenivå i helalandet. Denna regionala utvecklingspolitik ska gällaför hela landet, såväl skärgården, landsbygden, Norr-lands inland, Bergslagen, kusten, fjällfärden, gles-bygden som och Södermanland.Den forskning som bedrivs i samband med denregionalpolitiska utredningen och i andra samman-hang visar ett klart samband mellan lokal livskraft,förnyelse, engagemang och tillväxt i regioner i helalandet.Målet för den regionala utvecklingspolitiken skavara väl fungerande och hållbara arbetsmarknadsre-gioner i hela landet.Människor måste kunna bo kvar på mindre orteroch ändå ha tillgång till arbete och utbildning.Det krävs en väl fungerande offentlig sektor ochett näringsliv som erbjuder arbeten med stor variationinom olika branscher.En politik för livskraft i hela landet kan från stat-ligt håll genomföras via regional utvecklingspolitik,men också via näringspolitik, via arbetsmarknadspo-litik, via utbildningspolitik, via transportpolitik, viade delar av forskningspolitiken som avser utvecklingav innovationssystem samt via landsbygdspolitik ochkulturpolitik.Min uppräkning visar att det inom alla områdenkrävs att staten arbetar för att skapa en regional ba-lans och sysselsättning och tillväxt i hela landet.Politiken ska också bidra till en hållbar utveck-ling, ökad jämställdhet, mångfald och integration.Den hållbara utvecklingen omfattar såväl ekologiskasom sociala och ekonomiska aspekter. Jämställdhets-politikens mål innebär exempelvis att kvinnor ska hasamma tillgång till företagande, lån, arbete och ut-bildning och samma ansvar för barn och ungdom sommän har.Fru talman! är ett land med en mångfaldav etniciteter, kulturer, religioner, språk och livserfa-renheter. Denna mångfald och kraft ska tas till varaför att skapa välfärd och tillväxt i hela landet.Vad finns det då för verktyg för att uppnå dennaviktiga och goda intention? Infrastrukturen är ett avde viktigare instrumenten, men den kommer att be-handlas i ett kommande betänkande.Men infrastrukturen i utbildningspolitiken är av-görande för att det ska ske regional utveckling. Ut-bildning på olika nivåer måste nå människor där debor och verkar. Därför görs det en rejäl satsning pådistansutbildning och lärocentrum. Staten kommer attta ett större ansvar för att nå dem som kommer frånstudieovana miljöer och som av praktiska eller soci-ala skäl inte har möjlighet att bo på högskoleorter.Förstärkning och utveckling av företag och entre-prenörskap behövs i hela landet. Insatserna riktas tillföretag och företagare i tidiga skeden - till gruppersom har högre trösklar gentemot företagande och tillföretag i regioner där marknaden inte fungerar som istorstäderna.Exempel på åtgärder för att uppnå denna tillväxtär den 15-procentiga nedsättningen av de socialaavgifterna i stödområde A, affärsrådgivning till kvin-nor, kooperativ utveckling och lokala och regionalaresurscentrum.Turistbranschen är en bransch med goda tillväxt-möjligheter. Den näringen omfattar en rad olika fö-retag i en massa olika branscher - företrädesvis i småföretag på mindre orter.För att stimulera denna näring finns många viktigaförslag, bl.a. om forskning gällande turismen.Fru talman! Den kulturella infrastrukturen är ock-så en viktig bas för regionernas utveckling. Statensbidrag till teater, dans, musik, regionala museer, arkivoch länskonstnärer syftar till att ge livskraftiga regio-ner och attraktiva miljöer för företag och människor.Det är viktigt att kommuner som har en kraftig be-folkningsminskning får ett tillskott, så att också dehar möjligheter att utveckla ett näringsliv och attrak-tiva miljöer och behålla service i kommunen.I hela landet finns ett stort engagemang ochmånga eldsjälar. Det finns byalag som vill göramycket för att deras orter eller byar ska leva ochbehålla en offentlig och kommersiell service. Dessagrupper och ideella organisationer kommer att få småekonomiska medel för att förverkliga sina idéer.Tillväxtprogrammen är väldigt viktiga för att ska-pa tillväxt. Även småföretagare, kvinnor, ungdomar,invandrare och andra grupper måste få vara delaktigaredan från början för att tillväxtprogrammen ska nåmålen, dvs. att det ska vara de lokala förutsättningar-na för att skapa tillväxt som ska vara avgörande iarbetet.Då man studerar de borgerliga partiernas särskildayttrande kan man konstatera att samtliga borgerligapartier vill förändra anslagen. Man föreslår alltifrån790 miljoner mindre till 138 miljoner mer än vadregeringen föreslår.Moderaterna, kd och vill framför alltdra ned på anslagen inom anslagsområde 33:1 och33:7. Det innebär bl.a. reducerade landsbygdsbidrag,reducerat regionalt utvecklingsbidrag, minskad sådd-finansiering och minskade resurser för att öka IT-användningen och skapa en entreprenörsutbildningoch kommunala lärocentrum.Anser dessa partier att det inte existerar en regio-nal obalans vad gäller sysselsättning och kostnader pågrund av geografiskt läge? Hur kan Centerpartiettänka sig att bilda regering med partier som så kraf-tigt vill dra ned på regionala stimulansåtgärder? Varthar förslag om landsbygdsavdrag tagit vä-gen?Gemensamt för samtliga dessa partier är att de villbehålla transportstödet, som alla partierutom vill ta bort anslaget för IT-infrastruktur och regionala transportnät.Då det gäller och framtida re-gionalpolitik slår de borgerliga partierna, inklusiveCentern och , samfällt redan nu fast attdet enbart är regioner med låg levnadsstandard ochmedelinkomst som ska kunna få regionalpolitisktstöd.Enligt och Socialdemokraternamåste EG:s struktur- och regionalpolitik förändras.Avståndet mellan de fattigaste och de rikaste regio-nerna inom EU kommer att öka markant i och medutvidgningen. Vi anser att man redan nu noga måstestudera konsekvenserna av utvidgningen och förstdärefter i dialog förändra EG:s struktur- och regio-nalpolitiska program. Vi vill ha ett program för attskapa sysselsättning och höja utbildningsnivån ochdärmed minska de ekonomiska och sociala skillna-derna.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation1 i näringsutskottets betänkande nr 2.Avslutningsvis vill jag säga att det finns starkaskäl för att förändra möjligheterna att använda byg-demedel. De bygder i älvdalarna som har tillgång tilldessa medel ska kunna använda dem mer flexibelt.Men framför allt finns det ett akut behov av medeloch riskkapital för att skapa sysselsättning och till-växt i dessa regioner. Det behövs starka regionalafonder.Vänsterpartiet anser att vi inte längre behövermotivera och förtydliga varför dessa fonder behövs.Inte bara vi anser att det är hög tid att besluta omvilken metod som är lämpligast för att återföra en delav vattenkraftsvinsterna. En utredning bör snarasttillsättas för att ta reda på vilken metod som är lämp-ligast. Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 15 i näringsutskottets betänkande nr 4.Anf. 8 () replik:Fru talman! lever fortfarande ibidragens och vattenkraftsåterbäringens tidevarv.Tidigare har och drivitfrågan om lastbilslängder. Ska de vara eller25 meter?Regionalpolitiska utredningen sade att bidragsnedvrider konkurrens. Bidrag konserverar gamlaindustristrukturer, osv. I den delen torde GunillaWahlén ha gått ifrån utredningens förslag och mot detgamla bidragstänkandet.Driver fortfarande frågan om attlastbilarna i ska vara kortare?Anf. 9 () replik:Fru talman! Såvitt jag förstår har man via EU fat-tat beslut om dessa lastbilslängder och busslängder.Det står i det regelverk som EU styr.Vänsterpartiet vill fortfarande inte att skavara med i EU. Vi vill fortfarande gå ur EU. Vi tyck-er inte att EU ska styra detta.Men eftersom dessa regler finns och vi är med iEU måste vi följa dem.Anf. 10 () replik:Fru talman! Det finns ett permanent undantag förSveriges del. EU har sagt ja till att får halastbilar med dessa längder.Är det fortfarande uppfattning attlastbilarna ska ha denna längd?Anf. 11 () replik:Fru talman! Det är klart att vi vill ha detta undan-tag. Det finns speciella förhållanden, och det inserockså . Timmerbilar kan vara längre änbilar som går i storstäder på starkt trafikerade vägar.Självklart kommer dessa bilar att finnas kvar ocksåmed politik.Anf. 12 ():Fru talman! Medan rösten är kvar vill jag gärnauttrycka min glädje över att se statsrådet här.Jag tror inte att är kvar . Därförvill jag önska god jul och gott nytt år, ett bättre 2002än 2001. Vi andra ses ju på fredag.Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets förslag i betänkande NU2 vad gäller punkt2 samt till reservation 11 i näringsutskottets betän-kande nr 4.Naturligtvis står vi kristdemokrater också bakomde övriga reservationer som vi deltar i i de här bådabetänkandena.Jag vill också gärna säga att det känns bra att deicke socialistiska partierna är eniga om inte mindre änåtta reservationer i NU4 och därtill tillsammans medMiljöpartiet bildar majoritet när det gäller punkt 2 iNU2 som berör frågan om EG:s framtida regionalpo-litik i ett utvidgat EU.När det gäller anslagsyrkandet för utgiftsområde19 har det kristdemokratiska budgetsförslaget röstatsned i samband med behandlingen av finansutskottetsbetänkande om budgetramarna. Vi deltar därför inte idet beslutet utan redogör i ett särskilt yttrande i NU2för hur vi ser på de ekonomiska villkoren för denregionalpolitik som vi skulle genomföra om vi hadefått riksdagsmajoritet för den.Generellt bekymrar det oss kristdemokrater att vinu kan skönja en klar centralisering av regeringensoch socialdemokraternas sätt att styra landet. Detkallas av regeringen och utskottsmajoriteten för entydligare ansvarsfördelning mellan stat, region ochkommun. Nog är greppet tydligt, alltid. Jag utläserdetta av bifall till regeringens omstruktu-rering av myndigheter som och m.fl. tillett bantat , till nya och m.fl.Jag ser det i propositionen om forskning och utveck-ling och innovationssystemen med omstruktureringenav industriforskningsinstituten liksom i förslagen omhur man anser att regionerna och länen ska styras. Detframkommer ett klart uppifrån-och-ned-perspektivsom är helt på tvärs mot det nedifrån-och-upp-perspektiv som den kristdemokratiska idén om subsi-diaritetsprincipen innebär. Den betyder att beslut skafattas på lägsta effektiva nivå. De överordnade be-slutsnivåerna ska subsidiärt stödja de lägre när detuppenbart inte går så bra för dem.Det socialistiska uppifrångreppet kommer till ut-tryck när man nu vill införa ett delat ansvar mellanlänsstyrelserna och de s.k. frivilliga samverkansorga-nen, mellan kommunerna och länen, för den regionalaprojektverksamheten dit pengarna, inklusive EU:sstrukturfondspengar, styrs. Det betyder mer administ-ration och ytterligare en beslutsinstans före länssty-relsens behandling. Därefter kan den utbetalandemyndigheten efter sin granskning till slut få i väg EU-pengarna.I var en av huvudfrågorna - de sjuriskdagspartierna var i samtalen om en framtida regi-onal organisation helt överens, och det var ett av allapartierna undertecknat dokument - att vi vill ha färreoch inte fler kommittéer, kommissioner, styrgrupperoch samverkansorgan. Vi vill ha en förenklad, direkt-vald och genomskinligare styrning. Då kan väljarnalättare utkräva ett direkt politiskt ansvar på valdagen.Ett annat exempel är tillväxtavtalen, denna gran-diosa idé som skulle rädda regioner frånundergång. Visst har det väl hänt en del, men detmotsvarar inte de förväntningar som frammanades avsocialdemokraterna när ministrarna snurrade landetrunt och undertecknade avtalen för halvtannat årsedan, vill jag minnas.Hemma i börjar det stora partnerskapettröttna, eftersom det går för långsamt; det är för trögt.I den allmänpolitiska debatten den 19 septembersade jag bl.a. om tillväxtavtalen att "de måste bli enkommunal angelägenhet". Landsbygdens och gles-bygdens kännemärke är småföretagande. Dessa måstebli mer involverade och kunna dra bättre nytta avtillväxtavtalen framöver. Vi tror att nya tillväxtpro-gram i mer regi skulle kunna växla uppeffekten av tillväxtkapitalet på ett bättre sätt än vadsom sker . Våra tankar om detta har vi utvecklati vår kommittémotion N31, kortfattat återgiven ibetänkande NU2.Fru talman! Jag låter mig nöja med det sagda den-na tredje gång vi debatterar regional politik ikammaren. Som jag har sagt har vi i våramotioner och reservationer utvecklat tankar om hur vimenar att det skulle gå bättre att få hela attleva.Det måste till en ny syn på näringslivet, en ny in-frastruktursyn, ett annat sätt att främja landsbygdsbo-ende. Det behövs en samordning av de politikområ-den där de stora pengarna finns och de fundamentalaåtgärderna för den s.k. stora regionalpolitiken beslu-tas med en övergång till generella åtgärder inte minstpå skatteområdet.Den nu pågående debatten i massmedierna om nä-ringslivsklimatet är oerhört viktig. Det behövs en synpå företagande som det viktigaste området för attbaka en större kaka att fördela till vård, omsorg ochskola, som brukar säga. Jag instämmer.Det går inte att betrakta företagare och företagandesom en skattebas där det bara är att pina ut så mycketsom möjligt.Jag vågar inte tro på äktheten i signalerna frånVänsterpartiet i artikeln i gårdagens av förslagen man där diskuterar kan jag ställamig bakom. Om artikeln är seriöst menad ger denuttryck för en förändrad syn på småföretagandet. Ärdet verkligen så? Då borde man ha bekräftat det ge-nom ett byte från grön till röd knapp vid gårdagensvoteringar om näringspolitiken liksom man bordegöra det vid den kommande voteringen om regional-politikens inriktning.I sammanfattningen till betänkandet NU4 skrivsnämligen att inriktningen av politiken i första handbör handla om att förbättra möjligheterna för företa-gande och arbete. Det är visserligen reservanternasförslag, men det är ju precis detta som flera av arti-kelns förslag handlar om, förslag som jag så väl kän-ner igen.Men det är väl lika lite möjligt som det var för att byta knapp. Gårdagens arti-kel är därmed inget annat än prov på populism ochröstfiske. Vi är ju just i inledningen av en valrörelse.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Jag kan känna sympati för HaraldBergström som trots sin förkylning kämpar tappertmed förslag. Men innehållet iförslagen, , blir inte bättre för det.Det är ungefär som att lyssna på , faststämman är lite hesare och dovare. Innehållsmässigtär det samma sak.Kan , när inte kun-de göra det, tala om på vilket sätt regioner i det härlandet, och i så fall vilka, befrämjas av att vi sänkerförmögenhetsskatten, att vi sänker arvsskatten och attvi sänker gåvoskatten? Eller säg att vi tillämpar denskattepolitik som ni och står bakom ochsom innebär att och jag får väsent-ligt lägre skatt. På vilket sätt stärker det undersköter-skans, kommunalarbetarens och tjänstemannens köp-kraft - den köpkraft som är livsnödvändig för att viska kunna upprätthålla tillväxten?Det skatteförslag vi lägger fram i samband medbudgeten garanterar faktiskt det.Men nämn någon region, , ominte i så någon annanstans, där den politik nivill tillämpa ger fler varaktiga jobb!Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Våga försöket, ,i Gnosjöområdet, och ni ska få se att det händer saker.Det är ju det man eftersöker: möjligheten att få be-hålla pengarna för att reinvestera i stället för att deska i väg till den stora kassan där de försvinner.Inte har jag sett att t.ex. maxtaxan hjälper lågin-komsttagaren. I kommun där jag bor får vit.o.m. skjuta till pengar till de minst bemedlade förderas barnomsorg. Är det en politik, å andra sidan,som befrämjar möjligheten för låginkomsttagarna attta del i näringslivet?Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Jag är glad att togupp Gnosjöfallet. är, vilket vi kunde konstate-ra i den regionalpolitiska utredningen, en region somhar oerhört god tillväxtpotential. Men denna hämmasinte, , av den skattepolitik vi bedri-ver. Det finns inget som säger att tillväxten skulle ökaväsentligt om vi sänkte förmögenhetsskatten för ettantal företagare i . Problemet för företagarnaär oftast hur marknaden utvecklas. Det har väldigt litemed själva skatteuttaget rent fiskalt att göra. Jag troratt Gnosjöföretagen är ett bra exempel på vad somkan hända på många andra områden i landet.Sedan är det naturligtvis för tidigt, , att uttala sig i direkta ordalag om effekterna avmaxtaxan.