prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — Jag förstår inte riktigt vad GunnelWallin och företrädarna för de båda andra partiernasom har stått här i talarstolen tidigare menar med attvi måste ha en utvärdering. Det är precis det betän-kandet tydligt talar om. Utskottsmajoriteten har ingenannan uppfattning än att det måste till en utvärderinginnan vi fortsätter reformarbetet. Även i regeringensskrivelse påtalar man just detta, så jag kan inte riktigtförstå vad mer det är ni efterlyser än det som står i detbetänkande som föreligger.Anf. 193 () re-plik:Fru talman! Jag tycker väl kanske att Ann-MarieFagerström kom lite lindrigt undan. Det är inte alls såatt utredningen ligger i det tidsskede vi hade önskat.Vi har krävt att det omgående ska tillsättas en utred-ning, och ska vi inte ha några ytterligare beslut omnedläggningar. Det är det som och majo-riteten fortfarande vidhåller.Jag fick inte svar på mina frågor. Jag skulle baravilja repetera några av dem. Majoriteten säger i be-tänkandetexten att det inte finns någonting som tyderpå att framtida förändringar skulle leda till en så starkkoncentration som en tingsrätt i ett län. Vi har rap-porter om utredningens förslag i åtminstone två län,och man är mycket oroad över utvecklingen.Jag skulle vilja fråga om det kan varaen hälsning till och att man intebehöver oroa sig, och att det inte kommer att bli så attdet bara finns en tingsrätt i länen.Ann-Marie säger att närhet i allmänhet ska vägatungt. Man kan titta på mitt hemlän. Där finns det kvar tre fungerande tingsrätter som det inte harsagts så mycket om. Men man förhandlar nu om att tabort . Kvar blir då tingsrätterna iHudiksvall och utmed kusten. Hela inlandet,och står utan tingsrätter. Detfinns ingenting av närhetsperspektivet i detta tänkan-de.Alltför små enheter är ett hinder, säger sitt anförande och talar om hur bra det är med storatingsrätter. säger hon lite motsägelsefulltatt hon inser att en del tingsrätter kan bli för stora.Bodström sade i den debatt som hölls för någonmånad sedan: Det är inte säkert att vi bara ska gå motstörre domstolar. Tvärtom är frågan nu aktuell ominte t.ex. är för stor. Om det blirför stora domstolar blir det ineffektivt bara av denanledningen.Ett litet klargörande, !Anf. 194 ()replik:Fru talman! Jag känner inte att jag kan stå här ochlova hur organisationen kommer att se ut i sin helhet.Snarare är det tvärtom precis det jag hävdar och på-talar här, med tanke på vad som står i betänkandet.Det ska till en utredning för att visa hur det kommeratt se ut ute i landet.Jag är inte den som eftersträvar att det ska vara endomstol i varje län. Det beror på hur det ser ut medt.ex. Det är mycket underlag som måsteanalyseras för att man ska kunna svara på hur det blir.Det viktigaste är väl ändå att vi kan skapa rättssäker-het i hela landet så att medborgarna kan känna sigtrygga.Vad beträffar det här med storskalighet och hurdomstolarna ska se ut framhöll jag tydligt i mitt anfö-rande och svarade också i min förrareplik att jag håller med. Jag tycker också att det kanbli för stora domstolar. är verk-ligen en domstol vi bör titta på. Jag vet att vi redan i1995 års domstolsutredning såg över detta. Jag tyckeratt det är bra att det reformarbetet ses över och jobbar vidare med det, så där finns inte alls nå-gon meningsskiljaktighet mellan mig och RagnwiMarcelind.Anf. 195 () re-plik:Fru talman! säger här atthon inte kan ge några som helst löften, utan det ärutredningen som ska avgöra om det eventuellt skavara en tingsrätt per län.Sedan säger att det får av-göras av t.ex. målhanteringen. i sitt anföran-de sade hon att det var närhetsprincipen som varviktigast i bedömningen av hur många tingsrätter detskulle finnas i varje län.Jag skulle vilja återkomma till min fråga. Det stårju ändock i betänkandetexten som majoriteten harställt sig bakom, , att det intefinns någonting som tyder på att kommande föränd-ringar skulle leda till en så stark koncentration av dendömande verksamheten som en tingsrätt per län.Ljuger ni eller ljuger majoriteten i betänkandetexten?Eller ska människor invaggas i tron att det här kom-mer att lösas medan det i själva verket inte är tanken?Anf. 196 ()replik:Fru talman! Jag ljuger aldrig, i synnerhet inte ipolitikerrollen.Jag vill säga att närheten är av betydelse. Det ärklart att den är och ska vara det. Men självfallet villjag i denna talarstol också påstå att det har betydelsehur det ser ut när det gäller målunderlag och andrafaktorer i en domstol.Jag skulle vilja fråga hur krist-demokraterna ser på den delen. Ska det finnas endomstol oavsett hur det ser ut och hur få mål det änär? Säger man att det ska finnas en domstol på ortenäven om målunderlaget inte räcker till? Det skullevara intressant att veta.Anf. 197 (m) re-plik:Fru talman! I propositionen - och det citeras ock-så av utskottet - står det mycket tydligt och klart, närdet gäller den kategori av domstolar som ligger i detfortsatta reformarbetet, att inga beslut ska fattas ifråga om tingsrätterna i , , , och . I samma gruppav tingsrätter finns också tingsrätterna i Värmlandslän. Där finns också de i egethemlän, Kalmar.Min fråga till är: Kan hongarantera att man ska tolka riksdagsbeslutet, majori-tetens uppfattning, att inga förändringar ska ske iexempelvis län, i , förrän den-na utvärdering är klar? Det är den första frågan.Så den andra frågan. Eftersom ni vill ha så mångafler tingsrätter som underlag för utvärdering - ni villju även ha de som är planerade men ännu inte beslu-tade - kommer det att dröja ett antal kvartal innanman vinner några erfarenheter från dessa förändring-ar.Då är den ganska givna frågan: När ungefär räk-nar med att denna utvärderingrimligtvis kan vara klar, om man menar allvar med attvinna erfarenheter även från de tingsrätter som senareska förändras, där beslut är fattade men inte genom-förda?Ett antal kvartal rör det sig väl om. Jag skulle viljahöra tolkning av den tidsho-risonten. Den är ju inte helt ointressant för domsto-larna i , eget hemlän,och i , i och , m.fl. orter.Avslutningsvis, fru talman, är frågan: Hur menarAnn-Marie och majoriteten att arbete ska påverkas? Det är inte riksda-gen som ska styra en myndighet. Men menar - om vi nu fattar beslut om enutvärdering som kanske dröjer ett antal kvartal - attDomstolsverket liksom ska göra ett slags stando närdet gäller det här förändringsarbetet?Anf. 198 ()replik:Fru talman! Trots risken för återupprepning kanjag inte låta bli att svara att jag hänvisartill betänkandet. Där står det i klartext hur majoritetenser på en framtida reformering och på hur man skajobba. Vi menar att en utvärdering är inte bara viktigutan också nödvändig för ett fortsatt reformarbete.Vidare finns det, precis som det står i betänkandet,speciella skäl som gör att det kan bli en förändring -något som jag dock inte kan utlova här åt vare sig detena eller det andra hållet, alltså om en förändring skatill eller inte. Detta har betydelse.Jag skulle vilja fråga och mo-deraterna hur de ser på detta, om det nu skulle bliförändringar - t.ex., som jag här sagt, attantalet mål blir mindre, att antalet ärenden minskar.Skulle ändå vilja att de domstolarsom i så fall har ett så litet målunderlag att det intefinns arbete för dem som finns i domstolen nödvän-digtvis ska vara kvar?Anf. 199 (m) re-plik:Fru talman! Jag tror att problemet med antalet målär begränsat, framför allt om man följer den moderatapolitiken att få fler poliser som kan klara upp de brottsom begås och som kan lända till att man får en pröv-ning och får de misstänkta inför domstol dömda ellerfrikända. Uppenbarligen är det en ganska utopiskinställning att få ökade resurser till polisen från soci-aldemokraterna. Tydligen handlar det om antalet mål,som man befarar ska sjunka.Om jag nu saknar de fattningsgåvorna och frågarom kan säga att tingsrätterna iVärmlands och i län ska behandlas precissom tingsrätterna i västra - , , , och - ärväl ett ja eller ett nej till svar rimligt.Det finns förvisso saker som varken Ann-MarieFagerström eller jag kan råda över. Men är principin-ställningen att de ska jämföras och liksom hamna påsamma sätt?Vidare har vi den ungefärliga tidshorisonten. Detstår ingenting alls om den saken i betänkandet, så detkunde vara intressant med någon hint från majorite-ten. Det kan ju vara bra för den politiska debatten attsprida lite ljus kring de här frågorna. Väldigt många -även partivänner ute i landetsom med näbbar och klor ska kämpa för tingsrätterna- skulle kanske på det sättet ana ett litet ljus.Anf. 200 ()replik:Fru talman! Jag och socialdemokraterna anser attreformarbetet måste drivas vidare, inte minst medtanke på alla medborgares lika möjligheter till rätts-säkerhet, oavsett var i landet man bor. Vi socialde-mokrater menar också att en utvärdering måste kom-ma till innan förändringar görs, och det är precis vadsom står i betänkandet.Anf. 201 ():Fru talman! Den här debatten är alltid en av deintressantare debatterna i justitieutskottet. Få sakerkan som detta uppröra, engagera, få människor attringa och skriva samt få politiker att gå i spetsen närdet gäller förändringsarbete.Flera av dem som här i talarstolen varit kritiskahar sagt att det på detta område är så oerhört snabbaförändringar. Domstolsväsendet genomgår en jät-tesnabb förändring och det har skett på väldigt korttid. Men jag måste säga att det här arbetet har tagitalldeles . Det har varit alldeles för mångautredningar som har försökt se över domstolsväsendetoch som har sett behovet av förändringar även inomdomstolsväsendet - precis som skett på alla andraområden.Däremot finns det inget område där man har lyck-ats uppbåda en så stark lobbyorganisation för att drivaett bromsande, för att inte få i gång den här proces-sen. Vi i är glada över den utvecklingsom vi nu ser med förändringar även inom domstol-sväsendet. Men vi i har också oerhörtstor respekt för de människor runtomkring i landetsom ser sina arbeten hotade, som ser att manblivit av med allt annat statligt företagande, ägandeoch inflytande och som ser hur glesbygden mer ochmer utarmas på statliga inrättningar.Jag förstår att det för den som ser att ens egentingsrätt är hotad är en väldigt smärtsam och svårprocess. Det måste man ha en väldigt stor respekt förmen man måste också ha en väldigt stor respekt förvilket område det är som vi arbetar med. Rättsväsen-det är ju det mest grundläggande i ett demokratisktsamhälle.Fru talman! Det var lite slående att höra RagnwiMarcelind i sitt väldigt engagerade anförande härprata om tingsrätterna. Nästan genomgående lyckadeshon undvika att prata om två parter som har en oer-hört stor betydelse när det gäller domstolarna, nämli-gen den som är brottsoffer och som har råkat ut förnågot och den som är åtalad. Det är för dessa männi-skor som domstolarna existerar. Det är för den pro-cessen som domstolarna finns.Man pratar om ortens självbild och om rättsut-vecklingen runtomkring domstolen, om att man skakänna rättssamhällets närvaro. Från hardet talats om att man ska känna igen sig i tingsrätten,att det känns tryggt och bekvämt, om att man kännerigen nämndemän och om att man känner dessa. Men iett rättssäkerhetsperspektiv tycker jag att det är an-märkningsvärt att säga att det är en av fördelarna medsmå tingsrätter. För att få ett rättssäkert hanterandeför den medborgare som kanske är åtalad och somska bli dömd för ett brott eller för den som har råkatut för ett brott gäller det givetvis att få en fullständigtoberoende rättegång där det inte finns några förutfat-tade meningar utan där enbart det som händer underrättegången ska vara avgörande.Sedan pratar man om närheten till tingsrätten, omatt det blir långt att åka, om att det är svårt att hittaparkeringsplatser och om att det kan bli jobbigt förvittnen. Från den enskilda personens perspektiv för-står jag att detta kan kännas viktigt men för justitieut-skottets ledamöter och för som den lagstif-tande makten måste rättssäkerheten vara den allrahögsta principen.Förändringarna i fråga är alltså nödvändiga. Vi kan inte gång på gång bara sitta ochvänta och låta utredning efter utredning bara ta stoppi väntan på uppenbara bevis på att du inte har etträttssäkert hanterande. Då ska vi göra förändringar.Vi kan inte låta en enda medborgare råka ut för att vifår ett rättsosäkert hanterande i domstolarna. Vi måsteta det politiska ansvaret när det gäller att se till att detfinns en organisation som fungerar utifrån detta. Dåmåste vi också konstatera att de små tingsrätterna har,och har haft, stora fördelar. I en föränderlig värld ärkompetensutveckling oerhört viktigt. Jag tror attRagnwi Marcelind och själva ochäven har skrivit under motioner. Mode-raterna - det måste jag säga - var väldigt tydligai att ett förändringsarbete behövs, och det känns väl-digt skönt att höra.Sedan har man skrivit motioner om bristerna inomrättsväsendet. Man är för dålig när det gäller kvinno-misshandel, man är för dålig på att ta itu med över-grepp mot barn, man är för dålig när det gäller rasis-tisk brottslighet. Domstolarna klarar inte av detta.Man väcker motioner med kritik och säger attdetta måste förbättras. Man skriver motioner där mankritiserar att vittnen och målsägande är tvungna attsitta ihop med brottslingen, att det måste vara sepa-rata rum, osv. Men väldigt många av våra små tings-rätter är gamla kulturhus där det här utrymmet intefinns. Det är man mycket väl medveten om. Det ärdärför förändringar har stoppats upp på många håll.Man kräver förbättringar, man kräver kompetens-höjning, man kräver ökad åtskillnad för att vittnenaska kunna känna sig trygga, men man är inte bereddatt ställa upp på en organisation som kan svara uppmot detta.Jag vill ändå fråga er som är så kritiska: Hur skani möta de här problemen? Ska ni vänta tills det rasar,tills det inte fungerar, innan man gör någonting? Detkan man inte göra om man tar rättssäkerheten påallvar så att det inte bara är ett fint ord.Man talar om närhet till medborgarna och sägeratt det är viktigt att de inte har dygnsresor att åka.Men det finns undersökningar som visar att genom-snittssvensken besöker 1,6 gånger, under två gånger, ihela sitt liv en tingsrätt. När ni pratar om närhetenoch långa resor låter det som om det här vore någon-ting som varje medborgare gör . Litemåtta får det väl ändå vara på argumentationen närdet gäller närhet. Sätter man det i samband med rätts-säkerhet måste jag säga att det från min och Vänster-partiets sida inte är någon tvekan om att rättssäkerhet-saspekten är det som måste väga väldigt tungt.Ragnwi Marcelind tog upp ett exempel på en om-organisation. Hon tog upp åklagarväsendet när detcentraliserades. Det som hänt inom åklagarväsendetär att man hade förvarje åklagare. Man höjer kompetensen. Jo, rasistiska brott, brott mot homosexuel-la, brott mot kvinnor - just de områden som vi kräveratt man ska bli bättre på. Det är det man har lyckatsgöra inom åklagarväsendet med en förändrad organi-sation. Hur kan det vara ett exempel på att man inteska genomföra förändringar för domstolsväsendet?Det har jag väldigt svårt att se.Det är också väldigt viktigt att utvärdera. Det ärinte så stor skillnad mellan majoriteten och opposi-tionen. Det gäller om vi ska stanna nu och inte ge-nomföra de förändringar som ligger på bordet. Närdet gäller dem som ligger framåt står det väldigt tyd-ligt att man bör avvakta, såvida det inte är oundgäng-ligt nödvändigt för verksamhetens fullgörande. Dåkan jag säga till , jag vet att jagkommer att få den frågan, att är ett sådantställe där man har lagmän som kommer att gå i pen-sion. Där behöver man nog fundera om man intebehöver ta ställning nu och inte vänta på utvärderinginnan man tillsätter någon ny.Fru talman! Jag önskar att debatten kan handla omdet som domstolarna egentligen har, det som är grun-den, det som är det viktiga. Det är själva processeninne i domstolarna och en stor rättssäkerhet för allamedborgare, och det är det vi måste sträva efter.Anf. 202 () replik:Fru talman! När jag började mitt anförande sadejag att det var väldigt viktigt att ärendena skulle be-handlas snabbt, rättsenligt och att det skulle varalättillgängligt. Men man hör kanske bara det man villhöra.Jag vill också lyfta upp det grundläggande, somAlice så vältaligt framhöll här. Jag sade att ien demokrati är domstolen verkligen ryggraden. Dettycker jag är A och O för den här verksamheten.Jag skulle vilja ställa en fråga till kompetensen i storleken på tingsrätt? Medtanke på det som jag lyfte upp tidigare om rättssäker-heten undrar jag: Är den högre i tingsrätten i Stock-holm som är en stor tingsrätt än i tings-rätt som är närmast mig? Finns det belägg för det?Sedan skulle jag vilja ställa en annan fråga: en lämplig utvärderare?Anf. 203 () replik:Fru talman! Jag ber så hemskt mycket om ursäktom uppfattade det som att jag sade attGunnel inte hade pratat om att det ska vararättssäkert. Det var i det här fallet en annan talare, förjag vet att sade det i början.Ja, jag tror att storleken på tingsrätt har betydelse.Jag tror att det handlar om möjligheten att gå på kon-tinuerlig kompetensutveckling, att arbeta i ett störreteam där man kan ha ett utbyte av varandra. Det hargivetvis en stor betydelse. Domare i en liten tingsrättmed två domare vet vi har väldigt svårt att åka påvidareutbildning och få den kompetensutvecklingen.Sedan vet vi att vi får svårare och svårare på endel av de små tingsrätterna att faktiskt få sökandemed en hög kompetens. Väldigt många av våra ungajurister kräver att de ska kunna utvecklas, att de skakunna gå vidare och utveckla sig.Det här är ingen katastrof. Det är små tecken somvi ser på en del håll. Men vi kan inte vänta tills det ärkatastrof. Vi måste följa utvecklingen.Jag tycker inte att fungerarspeciellt bra, eftersom man har så stora balanser. Dethandlar också om hur många mål man får, hur man ärorganiserad. Om jag trodde på totalt stora tingsrätterskulle jag föreslå en enda tingsrätt. Men det tror jaginte på, utan vi måste hitta en modell där man inte ärför liten men inte heller för stor, för då förlorar mande fördelar man annars vinner. Så vi behöver tittaöver och en del andra störretingsrätter.Anf. 204 () replik:Fru talman! Det hade kanske varit lämpligt attbörja med översynen och effektiviseringen just iStockholms tingsrätt och sedan ha det som utgångs-punkt.Vi är ju medborgarnas företrädare, och då är detviktigt att framhålla sådana synpunkter som servicenoch bemötandet. Vi vet att det har väldigt stor bety-delse.Att känna igen sig eller känna sig vara hos heltfrämmande människor är ett synsätt som skiftar medtiden. Min tro, och det som jag agerar för, är att dettaatt få känna trygghet, att känna igen sig har en otro-ligt stor betydelse. Det tror jag på och agerar för, ochmånga med mig. Där har vi olika synsätt. Därför ärdet väldigt viktigt att ha en decentraliserad tings-rättsorganisation.Hur har man löst situationen tidigare då vi hadeännu mindre tingsrätter som är nedlagda? Jo, dethar man löst genom en samsyn och ett samarbete påett naturligt sätt, och det har fungerat alldeles ut-märkt.När det gäller utbildningen och möjligheten atthöja kompetensen tog jag upp i mitt anförande att detjust är de mindre tingsrätterna som skickar personalpå utbildning. Så är det. Det är sådana saker som manborde kunna följa upp och se på och ställa frågorkring innan vi gör något vidare och sätter det här igungning. Det som jag har synpunkter på är inte inte ska göra några förändringar över huvudtaget. Det är domkretsarnas storlek som vi tycker skabeslutas här. Naturligtvis ska vi ha ett effektivt arbetei våra domstolar, och det arbetet kommer underifrån.Anf. 205 () replik:Fru talman! Jag glömde att besvara en fråga frånförra repliken, om ska vara det somska leda en utvärdering. Nej, det tycker inte jag. måste givetvis vara en del i utred-ningen, eftersom det är det som har haft jobbet, somhar haft uppdraget av regeringen. Det är det som ärmyndigheten när det gäller domstolarna, så det måstevara en del i det.Men jag tror absolut inte på en utredning som skaledas av där det ska ha den tyngstaoch viktigaste positionen. Nej, det kommer vi inte attacceptera.Fru talman! Det här med servicen och bemötandetär otroligt viktiga saker, men jag tycker inte att det äracceptabelt att man på en större tingsrätt har en sämreservice eller ett sämre bemötande gentemot medbor-garna. Men detta är nog inte enbart beroende av omdet rör sig om en stor eller liten tingsrätt. Det ärsjälvklart att vi ska ha det kravet på alla instanserinom rättsväsendet. Någonting annat vore otänkbart.Den lilla tingsrätten med sitt lokala nätverk harhär en fördel. Det är lättare med bemötandet om mankänner igen varandra. Men där finns det också enliten fara om t.ex. nämndemän och åtalade kännervarandra och kommer varandra alldeles för nära. Detär inte heller bra för rättsprocessen. Det gäller att hittaen avvägning här också.Anf. 206 () re-plik:Fru talman! sade i de-batten att när argumenten tryter då höjer man rösten.Alice har på ett väldigt tydligt sätt klargjortVänsterpartiets hållning när det gäller nedläggning avtingsrätterna. Det är väldigt bra. glad över att det äntligen har blivit av. Hontycker att det har tagit . Men AliceÅström vill ändå ha en utvärdering, trots att hon sägeratt det som sker är så fantastiskt.Alice säger att hon har stor respekt förmänniskor. Då vill jag fråga hur ser pådet demokratiska förfarandet. tycker attdet är bättre med färre och större tingsrätter. Honsäger tvärsäkert att storleken på en tingsrätt har bety-delse för säkerheten. Kan tala om förmig om det finns en enda utredning som visar att demindre domstolarna har sämre kvalitet än de större?Sedan säger att vi inte kan vänta påatt det ska bli katastrof. Är det som pågår vid demindre tingsrätterna en katastrof beror det i såfall på att man har beskurittingsrätterna på en mängd pengar som har gjort bl.a. har varit tvungen att dra ned på antaletvaktmästare och vittnesstöd. Man har inte kunnatutveckla den säkerhet som skulle behöva finnas förbrottsoffer och också för den tilltalade.Jag undrar om kan svara mig påfrågan: Är det verkligen uppfattningatt säkerheten är hotad på grund av att tingsrätternainte är tillräckligt stora?Anf. 207 () replik:Fru talman! Jag ser den här utvecklingen medbrister i kompetensen, med de nya brottstyperna osv.När det gäller t.ex. brott med rasistiska förteckenfinns det flera domstolar där personalen inte har kun-nat få den vidareutbildning som behövs. Det gällerockså brott mot kvinnor och mot barn. Alla partier -även ni som är i opposition - har motionerat om dettaoch påpekat att det finns brister på dessa områden.Det är då viktigt att se till att man får en organisa-tion som gör det möjligt att utveckla kompetensen.Jag ser detta utifrån ett demokratiskt perspektiv, uti-från ett medborgarperspektiv. När man hamnar infören domstol ska man kunna vara säker på att de somarbetar där har den allra högsta kompetensen. Perso-nalen måste ständigt få denna vidareutbildning.Visst kan jag hålla med . Om viär beredda att pumpa in hur mycket pengar som helsti domstolsväsendet kan vi säkert göra det bra på desmå tingsrätterna och ha en kader av domare som kanavlösa varandra för att de ska få vidareutbilda sig. Detgäller också vittnesstöd och annat. Men då har maninte heller ett bra medborgarperspektiv. Vi måsteanpassa oss efter de resurser som finns och förvaltadem på bästa sätt för att vi ska få ett så rättssäkerträttsväsende och domstolsväsende som möjligt.Anf. 208 () re-plik:Fru talman! Det är precis det här som vi tycker ärdet allra viktigaste och det som alltidannars framhåller. Rättssäkerheten ska vara det vikti-gaste. Det var också det som jag tog upp i mitt anfö-rande, hur än i sitt inlägg försöker attvilseleda - det går att läsa i protokollet senare.Det som är risken är att rättssamhället berövasförutsättningarna att fungera på ett rättssäkert sätt.Det är detta som vi vill motverka, inte minst när detgäller de olika personer som påpekadeatt jag inte hade tagit upp, brottsoffret och den tillta-lade.Närhetsprincipen ska göra det möjligt med enrättssäker process.