prot · GO0961 · 2001-02-06 00:00:00 — Jag vill idetta sammanhang särskilt framhålla att åklagarvä-sendet genomfört många betydelsefulla insatser underde när det gäller närmare samverkan medoch utbildning av närpolisen. Jag är övertygad om attsådana insatser är betydelsefulla för att långsiktigtoch metodiskt förbättra närpolisens förmåga att ef-fektivare och snabbare kunna utreda enklare brotts-lighet.Regeringen har i de senaste styrdokumenten fort-satt betona vikten av vidareutveckling av den brotts-utredande verksamheten. I regleringsbrevet ges po-lisväsendet som mål att öka andelen uppklarade brottoch förkorta tiden mellan brottsanmälan och slutre-dovisning. Även i regleringsbreven för åklagarorgani-sationen och anges som målatt handläggningstiderna ska minska.Regeringen har dessutom tillsatt en beredningvars mål är att bidra till att uppnå en ökad kvalitet ivid bemärkelse inom hela rättsväsendet. Beredningenska särskilt uppmärksamma frågor om en effektivarelagföring för brott och kortare genomströmningstidför mål och ärenden. I regleringsbrevet harRikspolisstyrelsen också fått i uppdrag att tillsam-mans med Riksåklagaren vidareutveckla metoder ochsystem för uppföljning av brottsutredningarnas kva-litet. En väl fungerande brottsutredningsverksamhetär en förutsättning för en stor andel uppklarade brott.Brottsförebyggande rådet kommer attpresentera en rapport om brottsuppklaring. Rapportenblir ett viktigt bidrag i de fortsatta ansträngningarnaatt höja uppklaringsprocenten.De ekonomiska resurserna är väsentliga för möj-ligheterna att få framgång i arbetet. I enlighet medregeringens förslag i budgetpropositionen görs nu denstörsta satsningen på rättsväsendet . Polisenfick ett särskilt tillskott på 200 miljonerkronor. höjs polisens anslag med 575 miljoneroch med ytterligare 605 miljoner kronor.Låt mig avslutningsvis påpeka att vi måste ha re-alistiska förväntningar på rättsväsendets möjligheteratt klara upp begångna brott. Vi ska självklart strävaefter att förhindra brott och det är hela samhälletsansvar.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:561 om utredning om änd-ring i atomansvarighetslagenJustitieminister har frågat mig om det är min av-sikt att låta kraftproducenternas kunskaper och erfa-renheter fortlöpande bli företrädda i den utredning omhur ett obegränsat ansvar bör genomföras i ato-mansvarighetslagen som har aviserats i proposition2000/01:43.Det är vid allt utredningsarbete betydelsefullt attden fråga som ska utredas får en allsidig belysning.Inom är det därför vanligt att låtasärskilt berörda grupper delta i utredningsarbetet. Detförekommer också att en utredning genomför utfråg-ningar av särskilda intressegrupper och experter.Jag ser det som naturligt att en utredning om infö-rande av ett obegränsat ansvar i atomansvarighetsla-gen tillförs kunskap och erfarenheter från berördindustri. På vilket sätt detta närmare ska ske kommeratt avgöras när utredningen tillsätts.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:562 om ränteskruvningJustitieminister har frågat mig vilka åtgärder jagavser att vidta mot s.k. ränteskruvning. Ränteskruv-ning brukar användas för att beteckna en överdebite-ring av leasingavgifter i förhållande till vad som haravtalats. Frågan tar sikte på eventuell lagstiftning omfinansiell leasing mellan näringsidkare.Som känner till övervägs fråganför närvarande i . I övervägandenaingår bl.a. leasingavgifter (2000:1). Enligt rapporten börstörre krav ställas på leasegivare att informera omändringar av avgiften. Enligt Finansinspektionenskulle man kunna komma till rätta med de problemsom kan finnas inte bara genom lagstiftning utan ävengenom allmänna råd från inspektionen eller bran-schöverenskommelser.Avsikten är att frågan om lagstiftningsbehovet skaredovisas i en proposition om konsumentleasing.Förhoppningsvis kan propositionen lämnas till riks-dagen under år 2002.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:563 om ordningen inomkriminalvårdenJustitieminister har frågat mig vilka åtgärderjag avser vidta för att kriminalvården ska klara sittuppdrag. Frågan är föranledd av en notis i om ett fynd av en hembränningsapparat påTidaholmsfängelset.Enligt vad jag erfarit var det inte en hembrän-ningsapparat som personalen funnit - möjligen vadman skulle kunna kalla ett embryo till en sådan. Nå-gon eller några intagna hade tagit spillplåtbitar i verk-staden och svetsat ihop dem. Såvitt känt har det aldrigförekommit att sprit tillverkats på någon anstalt. Där-emot händer det att personalen ibland finner mäsk.Kriminalvårdens huvuduppgift är att verkställastraffpåföljder. Dess brottsförebyggande ansvar kansägas vara tudelat. Kriminalvården ska dels genom ettlångtgående säkerhetstänkande förhindra att intagnabegår brott under straffverkställigheten, dels ta tillvara de möjligheter till påverkan och förändring somanstaltsvistelsen ger för att minska riskerna för åter-fall efter frigivningen.En kompetent och engagerad personal är en förut-sättning för dessa uppgifter och för att kriminalvårdenska kunna uppfylla de krav statsmakterna ställer påden. Kriminalvården arbetar också för att höja kom-petensen hos sin personal bl.a. genom att vid nyre-kryteringar anställa fler med högskolekompetens.Kontaktmannaskapet infördes också för att ta till varaoch utveckla varje anställds kompetens på ett förverksamheten effektivt sätt vad gäller säkerhet, om-vårdnad och påverkan. Det räcker dock inte att höjakompetensen hos de nyanställda. Även de redan an-ställda måste få utveckla sin kompetens. Kriminal-vården tillfördes bl.a. därför ett resurstillskott i åretsbudget.den 30 januariSvar på fråga 2000/01:564 om riksnormen försocialbidragSocialminister har frågat mig vad jag avser attvidta för åtgärder så att alla barnfamiljer i hela landetfår del av den standardhöjning som det höjda barnbi-draget innebär.I och med att barnbidraget höjdes med permånad har alla barnfamiljer fått etthögre barnbidrag. På så sätt har det generella väl-färdssystemet kunnat förstärkas för en av de gruppersom tidigare fått känna av den ekonomiska krisen påett påtagligt sätt. Det innebär att behovet av ekono-miskt bistånd i form av försörjningsstöd (socialbi-drag) minskar generellt sett.Socialbidrag är avsett att vara ett yttersta skydds-nät för människor i tillfälliga ekonomiska kriser. Förmajoriteten av dem som beviljas socialbidrag utgörockså bidraget ett kortvarigt stöd. För de barnfamiljersom tvingas leva på socialbidrag under en längre tidär situationen dock bekymmersam. av samtligahushåll som erhåller långvarigt socialbidrag utgörs avbarnfamiljer. Att vara långvarigt beroende av social-bidrag påverkar en människas hela livssituation ochriskerar i längden att skapa en känsla av utanförskap.En av våra största utmaningar är att ge arbetsförapersoner som lever på socialbidrag tillträde tillarbetsmarknaden. Det ställer i sin tur krav på en radåtgärder inom såväl utbildningsväsendet som inomarbetsmarknadspolitiken. Ökade socialbidrag ser jaginte som någon lösning på detta problem. Principenbör i stället ligga fast att människors försörjningfrämst bör tryggas genom arbete eller genom de gene-rella välfärdssystemen. Regeringen tillsatte i februari2000 en utredning med uppgift att undersöka vilkamöjligheter det finns att inom ramen för den generellavälfärdspolitiken på ett mer effektivt sätt stödja barn-familjerna (dir. 2000:16). Utredningen ska lämna enslutlig redovisning av sitt arbete i slutet av februarioch utredningens förslag kommer sedan att beredasinom Socialdepartementet.Avslutningsvis kan konstateras att rätten till för-sörjningsstöd enligt socialtjänstlagen bygger på enindividuell behovsprövning. Genom försörjningsstö-det ska människor tillförsäkras en skälig levnadsnivåoch biståndet ska utformas så att det stärker hans ellerhennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Denfastställda riksnormen utgör en miniminorm som skatäcka vissa grundläggande kostnadsposter. Det finnsinget som hindrar att kommunerna vid en individuellbehovsprövning överstiger denna nivå. Syftet med atthöja barnbidraget var att förbättra barnfamiljernaskonsumtionsstandard. Regeringen utgår från att dessaintentioner är vägledande vid kommunernas bedöm-ning av det behovsprövade socialbidraget.den 29 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:565Fråga 2000/01:565 av () om pri-vatresekort hos SJ.Frågan kommer att besvaras den 1 februari 2001.Stockholm den 29 januari 2001Enligt uppdragDag EkmanExpeditionschefden 1 februariSvar på fråga 2000/01:565 om privatresekort hosSJNäringsminister har frågat mig om regeringen somägare är beredd att ta upp en diskussion med SJ omprivatresekortet vid framtida pensioneringar av i dagSJ-anställda.Låt mig först klargöra att det i samband med bo-lagiseringen av SJ inte fattats något beslut om attändra reglerna för privatresekorten. Däremot är det såatt frågan om privatresekorten kommer att utredasinom . Systemet med privatre-sekort kommer därmed att gälla tills vidare, medavsikt att frågan ska vara klarlagd per den 30 juni2001. Då jag inte önskar förekomma utredningen harjag inget i övrigt att tillägga.den 29 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:566Fråga 2000/01:566 av () om in-hemsk elproduktion.Frågan kommer att besvaras den 2 februari 2001.Stockholm den 25 januari 2001Bosse Ringholmden 30 januariSvar på fråga 2000/01:567 om specialistläkare somfast läkarkontaktSocialminister har frågat mig om vilka åtgär-der jag avser att vidta så att även andra specialister änallmänspecialister kan verka som en fast läkarkontakti primärvården.I samband med arbetet med den nationella hand-lingsplanen för utveckling av hälso- och sjukvården(prop. 1999/2000:149) övervägde regeringen att före-slå en ändring av hälso- och sjukvårdslagen så attäven andra specialister än specialister i allmänmedi-cin skulle kunna fullgöra funktionen som patientensfasta läkarkontakt i primärvården. Regeringen gjordeemellertid bedömningen att en sådan lagändring varmindre lämplig. Regeringens önskan med handlings-planen är bl.a. att stärka primärvården med dess all-mänmedicinska generalistkompetens. Det är enligtregeringen just bristen på allmänmedicinsk kompe-tens som utgör ett av svensk hälso- och sjukvårdsstora problem. Att då låta dagens bristsituation avallmänläkare föranleda en lagändring som poängterarbehovet av andra specialister vore olyckligt.Vid behandling av handlingsplanen in-stämde socialutskott i regeringens bedöm-ning i denna fråga. Som också framhålls i handlings-planen är emellertid landstingen fria att utöver speci-alister i allmänmedicin inrätta läkartjänster vidvårdcentraler och motsvarande även för andra specia-listläkare, t.ex. specialister i geriatrik, psykiatri ochpediatrik.Hela den satsning vi nu gör på primärvårdenrymmer också satsningar på specialistläkare. Om viska få sjukvården att fungera krävs det att patientenförst träffar en allmänläkare. Först därefter kan det bliaktuellt att koppla in andra specialistläkare.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:570 om pirattillverkningoch varumärkesintrångJustitieminister har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att det kommande EG-direktivetom piratkopiering och varumärkesförfalskning ska blimer kraftfullt, i synnerhet mot konsumentfarligaprodukter på den svenska marknaden.Magnus har i en tidigare fråga tagit uppproblemet med piratkopiering och varumärkesför-falskning (fråga 2000/01:185). I mitt svar (DnrJu2000/5789) pekade jag på ett flertal pågående åt-gärder och initiativ på området, bl.a. det kommandeEG-direktivet som nu tar upp.Direktivet beskrivs översiktligt i ett meddelandesom presenterades av kommissionen. Syftetmed direktivet är att stärka skyddet för de immateri-ella rättigheterna och att fastställa de allmänna förut-sättningarna för informationsutbyte och administrativtsamarbete på området. Eftersom något färdigt direk-tivförslag ännu inte har lagts fram är det för närva-rande svårt att uttala sig närmare om det kommandedirektivets innehåll. Jag kan dock nämna att regering-ens uppfattning om det angelägna i att komma tillrätta med problemet med piratkopiering och varu-märkesförfalskning är väl känd av kommissionen. mån kommissionens förslag inte skulle innehållatillräckligt kraftfulla åtgärder har medlemsstaternanaturligtvis alltid möjlighet att påverka direktivetsutformning vid de kommande rådsförhandlingarna.Avslutningsvis vill jag nämna att just frågan omkopplingen mellan piratkopiering och produktsäker-het kommer att belysas särskilt vid den internationellakonferens i om varumärkesförfalskningoch piratkopiering som jag berörde i mitt tidigaresvar. Målet för konferensen är att finna ytterligareåtgärder i kampen mot piratkopiering och varumär-kesförfalskning.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:571 om polisens resurserför att bevaka stora evenemangJustitieminister har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att polisen ska klara av att be-vaka ordförandeskap i EU, Förintelsekonfe-rensen samt garantera medborgarnas resurser inomgivna gränser.Jag vill inledningsvis framhålla att jag i flera tidi-gare svar på frågor och interpellationer ingåenderedogjort för min syn på polisens resurser för attbevaka stora evenemang, bl.a. i svaret på Carl-ErikSkårmans interpellationer 2000/01:210 och 211 omSverige och Europeiska unionen.Riksdagen har på regeringens förslag beslutat attpolisen ska tillföras stora resursförstärkningar fr.o.m.i år och . Därutöver tillfördespolisväsendet ca som en en-gångsvis resursförstärkning . Enligtregeringens bedömning är resursförstärkningen till-räcklig för att polisen ska klara av sina åtagandenunder ordförandeskap i EU.Det är som ansvarar för fördel-ningen av budgetmedel mellan polismyndigheterna.Om någon polismyndighet har ett särskilt stort re-sursbehov med anledning av EU-ordförandeskapet -eller av andra skäl - bör myndigheten ta upp fråganmed i den budgetdialog som hållsvarje år.Det är berörd polismyndighet och Rikskriminal-polisen som tillsammans med Säkerhetspolisen gör enhotbildsbedömning inför varje evenemang underSveriges ordförandeskap i EU. Det är sedan ledning-en för respektive polismyndighet som beslutar omvilka insatser som krävs för att upprätthålla ordningoch säkerhet vid de olika evenemangen.Det går inte att bortse från att akuta händelser ochevenemang av det här slaget tar mycket kraft av poli-sen. Det är emellertid inte i första hand fråga om attpolisen behöver mer pengar för att klara ordförande-skapet. Vad som behövs är fler poliser och en föryng-ring av poliskåren.Regeringen har bedömt att det behövs fler poliseroch att det stora behovet av att utbilda nya poliserkräver att utbildningskapaciteten ökar. hadejag glädjen att inviga de nya utbildningslokalerna iUmeå. Jag har tidigare framhållit att det är nödvän-digt med polisutbildning på ytterligare en eller fleraorter. Det är som i första hand haratt säkerställa personalförsörjningen inom polisen ochbedöma hur behovet av utbildningsplatser ska tillgo-doses.Avslutningsvis vill jag framhålla att regeringenavser att noga följa polisväsendets verksamhet ochresultat och återkomma till om de ytterliga-re insatser som erfordras för att fullfölja statsmakter-nas intentioner för utvecklingen av rättsväsendet.den 31 januariSvar på fråga 2000/01:572 om gränskontroll föratt upptäcka stöldgodsJustitieminister har frågat mig vilka åtgärder jagavser vidta för att man ska komma till rätta med svå-righeten att bevisa att gods som transporteras ut urSverige är stöldgods.Inledningsvis vill jag nämna att jag harbesvarat en fråga som till stora delar berör det områdeKrister Örnfjäder tar upp. Frågan gällde då stöldligorfrån och andra länder runt . Före-komsten av utländska stöldligor är inte ny men där-emot är den ökade omfattningen av stöldbrott enrelativt ny företeelse. Detta är något man måste ha iåtanke innan man tar ställning till vilka åtgärder sombör vidtas.Polisens gränskontroll omfattar för närvarandeenbart regelbunden inresekontroll av personer somanländer till från länder utanför Norden.Denna personkontroll görs med stöd av gällandeutlänningslagstiftning. i Blekingelän bedriver på försök en utresekontroll ur ettSchengenperspektiv och det är främst i detta län manstött på problemet med misstänkt stöldgods. Polisenkan givetvis vid behov genomföra kontroll av perso-ner och fordon om man misstänker att brottslingareller stöldgods kommer att lämna landet. Den kon-trollen sker med stöd av straffprocessuella regler.Tullverket har befogenhet att stoppa och kontrollerapersoner och fordon endast om man misstänker ettsmugglings- eller tullbrott. Det handlar då om t.ex.smuggling av bl.a. narkotika, alkohol och tobaksva-ror.Krister Örnfjäder har i sin fråga nämnt att tullenmåste släppa igenom fordon lastade med eventuelltstöldgods. Ingenting hindrar tullen från att omedel-bart rapportera sina iakttagelser och misstankar tillpolisen som då kan vidta erforderliga åtgärder. Frå-gan om att inleda förundersökning om brott samtbevisa att gods eventuellt är stöldgods är en fråga förpolisen och inte tullen.Sverige och övriga nordiska länder kommer den25 mars att ansluta sig operativt till Schengen-samarbetet. I och med detta införs en skyldighet iutlänningslagstiftningen att även genomföra utrese-kontroll av personer som reser från till länderutanför Schengenområdet. Detta förhållande kommermed all säkerhet att innebära fler fall där misstänktstöldgods påträffas eftersom man då kommer attgenomföra utresekontroll vid flera hamnar i Sverige.Från har jag inhämtat att Rik-skriminalpolisen, mot bakgrund av bl.a. resultatenfrån , uppmärksammat problematiken meddenna typ av stöldbrottslighet. Man har sam-manställt en intern rapport som bl.a. innehåller enstrategisk analys av brottsligheten kopplad till Balti-kum. När det gäller stöldbrottsligheten anges i rap-porten bl.a. att brottet sker snabbt och att brottsling-arna därefter snabbt förflyttar sig till en annan del avlandet och begår nya brott. Brotten upptäcks inteomedelbart och föremålen registreras därför inte somstulna förrän . När brottslingarna sedanlämnar landet, kanske via en annan ort än den deanlände till, finns det inga registrerade eller på andrasätt säkra uppgifter om att det är stöldgods, trots på goda grunder kan misstänka att föremålen ärstulna.Problemet är alltså inte i första hand lagstiftningenutan mer av polisoperativ karaktär och då behovet aven snabb och effektiv handläggning av stöldbrottslig-het. Med detta avses upprättande av brottsanmälanoch godsförteckning samt ett snabbt informationsut-byte mellan berörda polismyndigheter. Rikskrimina-lens rapport ska ligga till grund för polisens fortsattaarbete, på central, regional och lokal nivå, mot dennabrottslighet.Jag är övertygad om att de åtgärder som Rikskri-minalpolisen föreslår i sin analys, bl.a. ökat samar-bete mellan polis och tull, effektiv gränskontroll,kriminalunderrättelseinhämtning och analys samtinformation till åklagarmyndigheter, kommer sanno-likt att i många fall förhindra att stöldgods förs ut urlandet. Det finns därför anledning att avvakta resul-tatet av dessa åtgärder.den 31 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:573Fråga 2000/01:573 av () omfalungong.Frågan kommer att besvaras torsdagen den 1 feb-ruari 2001.Stockholm den 29 januari 2001Anna Lindhden 2 februariSvar på fråga 2000/01:573 om falungongUtrikesminister har frågat hur agerarmed anledning av de kränkningar av de mänskligarättigheterna som falungonganhängare utsatts för isamband med det kinesiska nyårsfirandet.Jag har besvarat frågor om hur regeringeni kontakter med ledare för fram sin oro överden behandling som medlemmar av falungong utsättsför. Jag har framhållit att vi tar upp dessa och andrakränkningar av de mänskliga rättigheterna med denkinesiska regeringen i olika sammanhang, såväl bila-teralt som inom EU-kretsen.När det gäller de tragiska händelserna på Tianan-men i under den kinesiska nyårshelgen har rapporter bl.a. från den kinesiska nyhetsbyrån attett antal personer med anknytning till falungongrörel-sen skulle ha försökt sätta eld på sig själva, och att enperson omkom. Vi konstaterar att det harrapporterats att falungongrörelsen utomlands ifråga-sätter uppgifterna om personernas anknytning tillrörelsen och tar avstånd ifrån gärningarna, som mansäger strider mot falungongs budskap. Vad som fak-tiskt ligger bakom de tragiska händelserna har vidärför inte en helt klar bild av. Däremotfinner vi ingen anledning att betvivla uppgifterna omomfattande övergrepp i samband med den kampanjsom pågår i mot falungongrörelsen.den 29 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:574Fråga 2000/01:574 av () om hög-hastighetsfärjan i Gotlandstrafiken.Frågan kommer att besvaras den 1 februari 2001.Stockholm den 29 januari 2001Enligt uppdragDag EkmanExpeditionschefden 1 februariSvar på fråga 2000/01:574 om höghastighetsfärjani GotlandstrafikenNäringsminister bakgrund av att den presenterade turlistan förår 2001 inte omfattar trafik med höghastighetsfärjan idecember har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att regeringens ambition vadgäller Gotlandstrafiken säkerställs.I budgetpropositionen konstaterade regeringen,som mycket riktigt påpekar, att hög-hastighetsfärjan fyllde ett resbehov även under lågsä-song. Regeringen gjorde därför bedömningen attambitionsnivån för Gotlandstrafiken borde ligga kvaräven för och Rikstrafikens anslag för trafi-kupphandlingar dimensionerades därefter med ut-gångspunkt i då tillgängliga prognoser.Regeringens ambitionsnivå har i princip inte för-ändrats men de ekonomiska förutsättningarna hardäremot förändrats på ett ogynnsamt sätt. Bunkerol-jepriserna ligger fortsatt på en mycket hög nivå vilketsjälvfallet driver upp kostnaderna. Rikstrafiken ochDestination har i de överläggningar som förtsom tidtabellen konstaterat att trafiken, med nuvarandebunkeroljepriser, eventuellt inte ryms inom de ramarsom tidigare antagits.Parterna har också initierat en utvärdering av de-cembertrafiken, bl.a. för att utröna omfattningen ocheffekterna av de trafikstörningar som inträffat . Utvärderingen ska enligt uppgift presente-ras . Eftersom anslagsramarna eventuelltger begränsningar och i avvaktan på att utvärderingenskulle slutföras, valde Rikstrafiken och DestinationGotland att inte inkludera decembertrafiken vid tidta-belläggningen. Ett definitivt besked om decembertra-fiken ska fattas . Om man dåkommer till slutsatsen att trafik med snabbfärjan skabedrivas även är det mycket bättre attutöka trafiken än att minska utbudet om man i ställetkommer till slutsatsen att detta är nödvändigt. Tidta-bellen har även behandlats i i septem-ber. stödde detta tillvägagångssätt.Jag utgår från att Rikstrafiken återkommer till re-geringen med en rapport när utvärderingen av de-cembertrafiken har slutförts. Rikstrafiken har ocksåmöjlighet att återkomma till regeringen om myndig-heten anser att man inte kan uppfylla regeringensambitionsnivå.I avvaktan på att utvärderingen genomförts ochinnan Rikstrafiken agerat avser jag inte vidta någonytterligare åtgärd.den 29 januariMeddelande om svar på fråga 2000/01:575Fråga 2000/01:575 av () om re-gelverket för företagen.Frågan kommer att besvaras den 1 februari 2001.Stockholm den 29 januari 2001Enligt uppdragDag EkmanExpeditionschefden 1 februariSvar på fråga 2000/01:575 om regelverket förföretagenNäringsminister har frågat mig vad regeringen avseratt vidta för åtgärder för att företagarna ska få upple-va reellt enklare regler.Regeringen har i flera väsentliga avseenden till-styrkt de förslag som Småföretagsdelegationen ladefram. Det gäller t.ex. förbättrade möjligheter att göraavsättningar till periodiseringsfond, införandet avindividuella kompetenskonton, förbättrad informationför småföretagare och hela det paket av åtgärder somdelegationen föreslog för att förstärka det mer syste-matiska arbetet med regelförenkling. Simp-Lex-enheten övervakar att samtliga nya eller förändraderegelförslag som kan ha effekter av betydelse försmåföretagare underställs en särskild kon-sekvensanalys.