prot · GP0933 · 2001-11-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2001/02:33Fredagen den 23 novemberKl. 9.00 - 11.44Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2001/02:33------------------------------------------------------------------------------------------1 § AvsägelseAndre vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som fullmäktig i Riksbanken.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § KompletteringsvalAndre vice talmannen anmälde att Socialdemo-kratiska riksdagsgruppen på grund av uppkomnavakanser anmält som fullmäktig iRiksbanken och som suppleant förfullmäktige i Riksbanken.Andre vice talmannen förklarade valda tillfullmäktig i RiksbankenCarin ()suppleant för fullmäktige i RiksbankenSonia ()3 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från Valmyndig-heten inkommit bevis om att , (s),, utsetts till ny ledamot av fr.o.m.den 1 januari 2002 sedan () avsagtsig sitt uppdrag som riksdagsledamot. Från Valmyn-digheten har också inkommit protokoll angåendeutseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 22 november 2001Lars / § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Andre vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2001/02:FPM21 Förslag till rådsförordning omtillfälligt varvsstöd KOM (2001) 401 till näringsut-skottet5 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats vid arbetsplenum torsdagen den22 novemberMJU3 Svenska miljömål - delmål och åtgärdsstra-tegierPunkt 3 (Allas delaktighet i ett regionalt och socialtsamlat )1. utskottet2. 2 (c)Votering:266 för utskottet14 för res. 269 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 70 m, 30 v, 35 kd, 11 fp, 11 mp,2 -För res. 2: 1 kd, 13 cFrånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpPunkt 4 (Skogsbrukets effekter på särskilt försur-ningskänsliga områden)1. utskottet2. 3 (m)Votering:207 för utskottet69 för res. 373 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 1 m, 30 v, 36 kd, 12 c, 11 fp,10 mpFör res. 3: 68 m, 1 -Frånvarande: 24 s, 12 m, 13 v, 6 kd, 6 c, 5 fp, 6 mp,1 -Punkt 10 (Miljögarantin)1. utskottet2. 5 (v, mp)Votering:238 för utskottet41 för res. 570 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 70 m, 35 kd, 13 c, 11 fp, 2 -För res. 5: 30 v, 11 mpFrånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 7 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpPunkt 28 (Kalkning)1. utskottet2. 13 (kd)Votering:219 för utskottet35 för res. 1325 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 70 m, 29 v, 11 mp, 2 -För res. 13: 35 kdAvstod: 1 v, 13 c, 11 fpFrånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 7 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpPunkt 62 (Havsmiljön)1. utskottet2. 39 (fp)Votering:268 för utskottet12 för res. 3969 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 70 m, 30 v, 36 kd, 13 c, 11 mp,1 -För res. 39: 11 fp, 1 -Frånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpPunkt 97 (Kretsloppsförsäkringar m.m.)1. utskottet2. 67 (fp)Votering:269 för utskottet11 för res. 6769 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 70 m, 30 v, 36 kd, 13 c, 11 mp,2 -För res. 67: 11 fpFrånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.BoU2 Överföring av fastighetstillbehörPunkt 1 (Lagförslagen)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:148 för utskottet131 för res. 170 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 30 v, 11 mpFör res. 1: 69 m, 36 kd, 13 c, 11 fp, 2 -Frånvarande: 24 s, 12 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpPunkterna 2 och 3Kammaren biföll utskottets förslag.AU2 Offentliganställdas bisysslorPunkt 1Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 2 (Domares bisysslor)1. utskottet2. 1 (kd)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:34 för res. 111 för res. 2233 avstod71 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:232 för utskottet37 för res. 111 avstod69 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 70 m, 30 v, 13 c, 11 fp, 1 -För res. 1: 35 kd, 1 mp, 1 -Avstod: 1 kd, 10 mpFrånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpKU5 Anslag som regeringen disponerar och för-delarKammaren biföll utskottets förslag.KU6 Redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringenKammaren biföll utskottets förslag.KU12 arbetsformerPunkt 5 (Ledamöternas placering i plenisalen)1. utskottet2. 1 (m, kd)Votering:176 för utskottet104 för res. 169 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 2 m, 30 v, 1 kd, 13 c, 11 fp,11 mp, 1 -För res. 1: 68 m, 35 kd, 1 -Frånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpPunkt 8 (Europaparlamentarikers deltagande i riks-dagsdebatter)1. utskottet2. 2 (fp)Votering:268 för utskottet12 för res. 269 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 70 m, 30 v, 36 kd, 13 c, 11 mp,1 -För res. 2: 11 fp, 1 -Frånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpPunkt 10 (Budgetprocessen)1. utskottet2. 3 (v)Votering:250 för utskottet30 för res. 369 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 70 m, 36 kd, 13 c, 11 fp, 11 mp,2 -För res. 3: 30 vFrånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpPunkt 21 (Registrering av ledamöters ekonomiskaintressen)1. utskottet2. 6 (v, mp)Votering:237 för utskottet43 för res. 669 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 105 s, 70 m, 36 kd, 13 c, 11 fp, 2 -För res. 6: 2 s, 30 v, 11 mpFrånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpPunkt 22 (Regionalt riksdagskontor i )1. utskottet2. 7 (fp)Votering:260 för utskottet13 för res. 74 avstod72 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 68 m, 27 v, 35 kd, 13 c, 8 mp, 2 -För res. 7: 1 kd, 10 fp, 2 mpAvstod: 2 v, 1 fp, 1 mpFrånvarande: 24 s, 13 m, 14 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JuU3 Fortsatt giltighet av tvångsmedel-slag och lagen om hemlig kameraövervakningKammaren biföll utskottets förslag.LU1 Underhåll till barn som fyllt 18 årKammaren biföll utskottets förslag.LU3 RevisorerPunkt 1 (Frågan om privat tillsyn)1. utskottet2. 1 (m)Votering:208 för utskottet71 för res. 170 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 30 v, 36 kd, 13 c, 11 fp, 11 mp,1 -För res. 1: 70 m, 1 -Frånvarande: 25 s, 11 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpPunkt 5 (Villkor för godkännande och auktorisation)1. utskottet2. 3 (c)Votering:265 för utskottet13 för res. 31 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 69 m, 30 v, 35 kd, 11 fp, 11 mp,2 -För res. 3: 13 cAvstod: 1 kdFrånvarande: 24 s, 12 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.LU4 Internationella frågor om makars och sam-bors förmögenhetsförhållandenKammaren biföll utskottets förslag.LU5 Likvidation av aktiebolag m.m.Punkt 1Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 2 (Skärpta regler om tvångslikvidation)1. utskottet2. 1 ( kd, m)Votering:175 för utskottet104 för res. 170 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 2 m, 30 v, 1 kd, 13 c, 11 fp,11 mpFör res. 1: 68 m, 34 kd, 2 -Frånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 7 kd, 5 c, 5 fp, 5 mpPunkt 3 (Utredning angående verkan av styrelseleda-mots avgång)1. utskottet2. 2 (kd, m)Votering:172 för utskottet108 för res. 269 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 107 s, 30 v, 13 c, 11 fp, 11 mpFör res. 2: 70 m, 36 kd, 2 -Frånvarande: 24 s, 11 m, 13 v, 6 kd, 5 c, 5 fp, 5 mp6 § Handlingsplan för konsumentpolitiken2001-2005Föredrogslagutskottets betänkande 2001/02:LU2Handlingsplan för konsumentpolitiken 2001-2005(prop. 2000/01:135).Anf. 1 ():Fru talman! betänkande LU2 gälleren handlingsplan för konsumentpolitiken som skagälla fr.o.m. , alltså om en månadoch en vecka.Hela 84 olika yrkanden är ställda i detta betän-kande. Det visar att frågorna är intressanta för politi-kerna. Jag är inte så säker på att medborgarna är likaintresserade. De flesta konsumenter vet vad de villhandla och kan ta reda på produktens kvalifikationer,och förhoppningsvis finns det några människor kvarsom kan säga nej till ett erbjudande på grund av att deinte har råd att köpa produkten eller tjänsten. Det ärför de andra som denna politik gäller.Den här är en proposition som bygger på denparlamentariska utredningen konsumenter i engränslös värld. Som bekant delade jag inte majorite-tens slutsatser mer än på en punkt, nämligen den somskulle göra konsumenten stark, dvs. Detvar betecknande nog den enda som regeringen inteanammade.Min uppfattning är att konsumenten som individkan bli stark, säker och trygg i sin köpsituation endastgenom att öka sin egen kunskap. Statens ansvar är attskapa klara regler som vanliga medborgare kan förståutan juridisk expertis. För dem som har handikapp,fysiska eller psykiska, eller av andra skäl inte kan tatill sig information finns andra vägar till stöd ochhjälp.Om en vuxen normalbegåvad människa överbe-skyddas och inte får göra sina egna misstag hindrasden från att utvecklas och lära sig och därmed ävenfrån att träna på att bli bättre. Hur skulle det se ut omföräldrar aldrig gav barnen en chans att lära sig att ståför sina egna handlingar? Då skulle de förbli barn ochbehöva föräldrarnas skydd hela livet. Sådant är intelivet, och sådan bör inte heller konsumentpolitikenvara.Ja, det framgår med all önskvärd tydlighet att jaghar en annan uppfattning än majoriteten i utskottet,och det är jag i min fulla rätt till. Det är det som ärdemokrati. Jag lyssnade på morgonandakten i . får man inte kalla det för andakt utan förbetraktelse. Den var en hyllning till den envisa män-niskan. En envis människa är den som har en stånd-punkt och vågar stå för den. Det är en människa somhar civilkurage nog att stå emot den gängse uppfatt-ningen och som vågar lyssna på sin övertygelse. En-ligt den definitionen är jag envis i min övertygelseom att detta är helt fel väg att gå för att få starka kon-sumenter.När jag nu har lämnat min varudeklaration går jagöver till de reservationer som Moderata samlingspar-tiets representanter i utskottet har lämnat till det härbetänkandet.Det är reservation 1, som jag yrkar bifall till. Vivill att den princip som ska ligga till grund för allpolitik, inklusive konsumentpolitiken, ska vara attkunden alltid har rätt och att det är den enskilde somska göra sitt val och tryggt kunna förlita sig på sinegen kunskap, sunda lagar och en lyhörd och an-svarstagande marknad. Regeringen minskar i realite-ten den verkliga konsumentmakten genom att gå inoch styra och ställa.Reservation 2 gäller målen för konsumentpoliti-ken. Bland de delmål som regeringen sätter upp villvi att det femte, kunskapsmålet, ska sättas främst,eftersom det är en förutsättning för att de andra målenska kunna nås. Det är det enskilda mål som skullekunna göra att de andra konsumentinsatserna blironödiga. Därigenom skulle de avsatta resurserna,både personella och ekonomiska, kunna användas påandra områden som har stora brister.Även hushållningsmålet skulle bli uppfyllt ommänniskor lärde sig att sköta sin egen ekonomi, lärdesig av sina misstag och framför allt lärde sig att avståfrån det som de inte har råd till. Det har generationefter generation fått lära sig, och jag är rädd att denenkla principen inte gäller . Det visar den dis-kussion som finns om den s.k. överskuldsättningen.En skuld är ett tecken på att någon har köpt eller gjortnågonting som den egentligen inte hade råd till.Dumma saker gör alla i livet, och för detmesta får man stå sitt kast och lära sig av det. Om nunågon annan ska betala mina skulder, någon som inteens har haft nytta av produkten, vart leder det?Reservation 4 rör konsumentverksam-het. Vi anser inte att offentligt finansierade konsu-mentrådgivare är det bästa sättet att använda skatte-medel eller att hjälpa konsumenterna. Det finns för-slag i utredningen om att genom lagstiftning tvingaalla kommuner att inrätta konsumentvägled-ning. Där gick regeringen på vår linje, dvs. att det skabygga på frivillighet. är regeringen riktigtförståndig!Vår nästa reservation, nr 7, handlar om konsu-mentundervisning, och det har jag redan talat om. Vivill att skolungdomar ska ges möjlighet att lära sigprivatekonomi på ett konkret och praktiskt sätt igrundskolan och att privatekonomi bör vara ett möj-ligt tillvalsämne i gymnasieskolan.Reservation nr 9 gäller ideella organisationer. Vianser att statens insatser inte ska ökas, utan gradvistonas ned för att konsumentsammanslutningar avolika slag ska kunna bildas, växa och ta på sig störreuppgifter.Det finns flera sidor på Internet att tillgå kostnads-fritt, bl.a. Consumer Intelligence och Spara Pengar,men dessa underkänns eftersom de betjänar bådakontrahenterna i vad som kallas marknaden.Fru talman! Reservation nr 11 gäller produktsä-kerhetslagens tillämpningsområde. Den lagen är ettstöd och ett skydd för konsumenterna. Den kringgär-dar produktion av tjänster och varor, så att säkerhetoch kvalitet upprätthålls.På ett område finns ingen säkerhet för de tjänstersom erbjuds, nämligen inom offentlig verksamhet,t.ex. sjukvård, skola och omsorg. Dit kan man gå,men inte få rättelse. I den verksamheten kan tjänsterskada utan att produktsäkerhetslagen gäller.Det gäller t.ex. inom det område där den enskildeär särskilt svag, ofta i dubbel bemärkelse, i förhållan-de till sin motpart, nämligen inom den offentligasjukvården. Där har man sitt eget försäkringssystem,där sker tillsynen i egen regi och där hänger man utden enskilda anställda genom ett prickningssystem.Var finns producentens ansvar, och var gömmer sigde verkligt ansvariga?Massmedierna har uppmärksammat att alltfler pa-tienter har fått en behandling som de inte har förvän-tat sig, om de har fått någon alls. I många fall, alltförmånga, har vården skadat dem. Många patienter äroroliga, och den stressade personalen får ofta kläskott för missnöjet.Vi moderater har länge drivit frågan om att utvid-ga produktsäkerhetslagen. Redan vid behandlingen iriksdagen 1988/89 framhöll vi att lagen också måsteomfatta varor och tjänster som erbjuds i offentligverksamhet. Stegvis har vår inställning fått ett alltbredare stöd. Den stora fördelen med att utvidgaproduktsäkerhetslagen till offentlig verksamhet är attlagen därigenom bättre skulle kunna fungera som engaranti och därmed stärka konsumentskyddet närkonsumenten, förhoppningsvis tillfälligt, kallas förpatient.Inom EU pågår ett omfattande arbete inom detkonsumentpolitiska området. Regeringen, som smick-rar sig med att vara föregångare, borde gå i bräschenäven för att medborgarna ska ha samma rättigheterhos sjukvården som hos skomakaren.Den sista reservationen, fru talman, nr 12, gällerforskning på det konsumentpolitiska området. Bak-grunden är att detta politiska område enligt regering-en inte tillhör någon speciell akademisk disciplin. Detär lätt ordnat genom att lägga det på en disciplin, t.ex.beteendevetenskap, eftersom man ändå ska ta reda påvad människor gör med de pengar som de har kvarnär skatten är betald. Man vill också påvisa de på-frestningar för enskilda hushåll som samhälleligastrukturförändringar orsakar, och man vill belysa hurskadlig en snabb samhällsutveckling är för konsu-menterna.I våras skapades ett centrum för konsumentveten-skap, och enligt resonemangen inom kommittén skadetta sedan bli en egen vetenskaplig disciplin. Detfinns storslagna ambitioner om att detta ska blommaut till ett europeiskt föreslås att detta centrum ska få den blygsammasumman av 3,7 miljoner för att komma i gång. Där-efter, fast det står inte i propositionen, ska bidrag urdet allmänna forskningsanslaget öronmärkas till dettaspecialområde. Efter en uppbyggnadsperiod upp-skattas medelsbehovet till 15 miljoner , och detbör vara garanterat för en period om . Enomfördelning av forskningsresurser till förmån förkonsumentforskning ska alltså ske på andra forsk-ningsområdens bekostnad.Vi anser att forskningen ska vara fri. Detaljstyr-ning med krav på ökad samhällsnytta av det ena ellerandra slaget begränsar den akademiska friheten ochriskerar dessutom att få motsatt verkan. Forskning ärnaturligtvis centralt på ett sådant område som konsu-mentpolitiken, där mycket är politisk ideologi, menen fri forskning har bättre förutsättningar att lyckas.Statens mål bör därför vara att skapa förutsättningarför utveckling och bibehållande av starka och själv-ständiga forskningsinstitutioner.Med detta, fru talman, har jag gått igenom det dig-ra antalet av reservationer mot innehållet i detta be-tänkande. Jag vill upprepa att jag yrkar bifall endasttill reservation 1; detta för tids vinnande. Jag stårnaturligtvis bakom alla våra reservationer.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 3.Propositionen som behandlas i detta betänkandehandlar om en handlingsplan för konsumentpolitiken2001-2005, en övergripande plan med vida målin-riktningar som också visar på många frågeställningarsom är under behandling. Det kan därför förväntas attregeringen successivt efterhand kommer med fleraspecificerade förslag inom olika delområden inomkonsumentpolitiken. kommergivetvis att noga följa utvecklingen och, då vi finnerdet påkallat, genom motioner eller på annat sätt aktu-alisera frågor inom handlingsplanens ram.Regeringen har som underlag för propositionenbl.a. haft betänkanden från konsumentpolitiska kom-mittén och också till stora delar lagt fram förslag ilinje med dessa, men också i ett antal fall varit lyhördför bl.a. vår reservants synpunkter i kommittébetän-kandet, vilket vi så klart tycker är bra.Vi har från inget att invändamot de fem huvudmål för konsumentpolitik somföreslagits, dvs. inflytandemålet, hushållningsmålet,säkerhetsmålet, miljömålet och kunskapsmålet.Fru talman! Från bl.a. Synskadades Riksförbundhar det dock förts fram förslag om att ett sjätte hu-vudmål borde ha funnits med, nämligen tillgänglighetoch användbarhet för funktionshindrade konsumen-ter. Vi kristdemokrater tycker att det finns en storrelevans i ett sådant sjätte huvudmål och har därför ien motion lagt ett yrkande om detta.Det är klart att det kan invändas att redan med dennu lagda planen ska tillgänglighet och användbarhetför alla, också funktionshindrade, ses som inkludera-de i planen. Detta är lätt att säga, men det ska ocksåefterföljas och finnas med i det konsu-mentpolitiska utvecklingsarbetet. Därför hade detvarit bra att speciellt poängtera de funktionshindradesrättmätiga krav genom ett huvudmål också i den kon-sumentpolitiska handlingsplanen.Det kan också invändas, precis som utskottet gör ibetänkandet, att de funktionshindrades krav redanfinns beaktade genom besluten i handikappbetänkan-det . Det är naturligtvis bra att handikap-politiken inkluderar alla typer av problem för funk-tionshindrade, också problem som finns för funk-tionshindrade som konsumenter. Men vi menar att dethade varit en styrka och ett uttalat fullföljande avhandikappbetänkandets mening att också starkt mar-kera dessa frågors angelägenhet genom att föra framdem som ett huvudmål i konsumentpolitiken, ettsynsätt som jag i alla fall har uppfattat har stöd ävenhos konsumentråd.Vi kristdemokrater har därför reserverat oss tillförmån för ett sådant sjätte huvudmål, en reservationsom jag redan inledningsvis yrkade bifall till.Fru talman! noterar med till-fredsställelse att regeringen, som jag tidigare nämnde,i propositionen beaktat den reservation i kommitténsslutbetänkande där vår representant finns med. Vitycker således att det är bra att regeringen inte före-slår att en konsumentvägledning ska vara en obligato-risk uppgift utan frivillig. Vi tycker att det är viktigtatt den kommunala självstyrelsen får råda. Vi vill attlösningarna vad beträffar konsumentvägledning skakunna skilja sig i olika kommuner eftersom behovenoch förutsättningarna kan se så olika ut. Genom fri-villig konsumentvägledning kan också andra finansie-ringsformer utvecklas, t.ex. genom ett aktivt samar-bete med det lokala näringslivet och fristående kon-sumentorganisationer.När det gäller kommitténs förslag att inrätta ettkonsumentdepartement tycker vi liksom regeringenatt något sådant departement inte behövs. Vi anser attdet redan nu bör finnas kapacitet inom Regerings-kansliet för analys och relevant behandling av kon-sumentfrågorna och stöder därför i stället förslaget attbilda ett råd för konsumentfrågor i Regeringskansliettill vilket, som det står i propositionen, företrädare förde organisationer och myndigheter som har störstanknytning till konsumentfrågor bör inbjudas attdelta.I motsats till vad kommittén föreslagit är vi ocksåöverens med regeringen om att konsumentkunskapinte ska göras till ett obligatoriskt ämne i gymnasiet.Konsumentrelaterade problem och frågeställningarkan, utöver i ämnet hemkunskap, även belysas i deredan obligatoriska ämnena, t.ex. matematik, sam-hällskunskap osv. Men vi anser också att det är vik-tigt att ungdomar får ökade kunskaper i grundläggan-de konsumentkunskap och att detta bör återspeglas ien utökning av denna undervisning i redan befintligaämnen.Fru talman! När det gäller de föreslagna delmålenär de ganska breda och allmänt hållna. Därför är detinte heller speciellt svårt att ställa sig bakom dessa:vägledning, information och utbildning, ideella orga-nisationers ökande inflytande och starkare ställningför konsumenterna på de finansiella marknaderna, föratt nu nämna några av de åtta delmålen.Alla delmålen är ju angelägna att arbeta med ochtäcker in väldigt mycket av sådant som är viktigt förkonsumenterna. Jag tänker inte i någon större omfatt-ning beröra delmålen, men jag vill ta upp någrapunkter som faller in under dessa, och samtidigtnämna ställningstaganden till några motionskrav.Först vill jag dock konstatera att många av mo-tionskraven redan på olika sätt är under behandling avregeringen och i EU och därför avslås i betänkandet.I en kristdemokratisk motion som kan sorteras inunder delmålet vägledning, information och utbild-ning begär motionären ett tillkännagivande om attregeringen bör utreda om annat kött än nötkött kanursprungsmärkas på samma sätt som detta. finnsju frivillig ursprungsmärkning, men just märkning avolika slag av kött är en så angelägen fråga för mångamänniskor i att vi borde kunna gå före ochåtminstone undersöka möjligheten att införa obligato-risk märkning, även om det pågår ett EU-arbete.Alldeles har vi fått veta att märkning avfisk ska införas genom EU-beslut. Märkning av deolika köttslagen känns minst lika angeläget med tankepå all uppståndelse runt djursjukdomar, svältföddadjur, antibiotikaanvändning, långa djurtransporter ochmycket annat.När det gäller konsumentskyddet på området di-stansförsäljning och finansiella tjänster så är det na-turligtvis angeläget att det stärks. har ju dels rege-ringen tillsatt en särskild utredare med uppgift attkartlägga och analysera frågor om konsumentskyddetvid finansiell rådgivning, dels pågår ett arbete inomEU som har kommit ganska långt. Därför tycker vi attdet är rimligt att avvakta vad dessa olika aktiviteterkommer fram till.Vi anser att det är viktigt att konsumenträtt ochkonsumentmakt ska stärkas vad gäller offentligt fi-nansierade och styrda verksamheter som sjukvård,utbildning, barnomsorg osv.