prot · GO09101 · 2001-04-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:101Fredagen den 27 aprilKl. 9.00 - 10.33Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Återtagande av plats i riksdagenAndre vice talmannen meddelade att () återtagit sin plats i fr.o.m. den27 april varigenom uppdraget som ersättare upphörtför § Meddelande om frågestundAndre vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle följandestatsråd närvara:Statsrådet , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2000/01:398Till riksdagenInterpellation 2000/01:398 av om öl- och vinskatten.Interpellationen kommer att besvaras den 8 maj2001 tillsammans med interpellation 377, öl- ochvinskatten.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av ut-landsresor inte har funnits någon annan tid som pas-sat.Stockholm den 24 april 2001FinansdepartementetBosse RingholmEnligt uppdragLilian WiklundExpeditions- och rättschef4 § Svar på interpellation 2000/01:282 om ar-betskraftsinvandringAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkainitiativ jag som ansvarig minister avser att vidta föratt möjliggöra en ökad arbetskraftsinvandring tillSverige samt om jag är beredd att öppna för turistin-vandring, dvs. möjlighet att på plats i sökaarbetstillstånd.Frågan om arbetskraftsinvandring är aktuell bådeför och för EU. Redan nu finns en viss ar-betskraftsbrist i några sektorer, och bristen riskerar attförvärras genom låga födelsetal och ökad medellivs-längd. Kommissionen lade framett meddelande om en gemensam invandringspolitik.I detta meddelande föreslås på ett meromfattande samarbete för att samordna informationoch åtgärder för att tillgodose behovet av arbets-kraftsinvandring i medlemsländerna. Jag ser framemot resultatet av den debatt som pågår och somkommer att leda till ett nytt förslag från kommissio-nen.I diskussionen om arbetskraftsinvandring är detenligt min mening viktigt att ta hänsyn till arbets-kraftspotentialen i kandidatländerna och de förhand-lingar som förestår. När ansökarländerna blir nyamedlemsländer tillför dessa nya möjligheter på ar-betsmarknaden som bör tas till vara. Frågan om ar-betskraftsinvandring måste också knytas till det aktu-ella behovet på arbetskraft i vårt land. Arbetskraftsut-budet påverkas av en rad faktorer, och vi måste bl.a.se till att personer med utländsk bakgrund som redanbor här i landet i ökad utsträckning kommer in påarbetsmarknaden.I är det och Arbets-marknadsstyrelsen som ansvarar för arbetstillstånden.De 300-400 arbetstillstånd som till avser endast permanenta uppehållstill-stånd av arbetsmarknadsskäl. Till detta kommer till-fälliga arbetstillstånd som ökat, från ca15 1999 till nära 20 000 . Myndighe-terna kan således redan nu i samråd med arbetsmark-nadens parter utnyttja den flexibilitet som finns inomgällande regelverk. Avgörande är bl.a. arbetsmark-nadsläget och om det råder nationell brist på arbets-kraft som inte kan fyllas av arbetstagare i Sverigeeller medborgare i EU/EES-området.Jag är dock angelägen om att klargöra om den nu-varande lagstiftningen är tillräckligt flexibel. Rege-ringen har därför uppdragit åt att isamarbete med lämna för-slag på vad som kan göras inom gällande lagstiftningför att bättre kunna tillgodose de ökade behoven avarbetskraft, bl.a. inom data- och teknikyrken samtundervisnings- och vårdyrken. Myndigheterna skaredovisa sitt uppdrag . Enbedömning kan därefter göras av hur väl regelverketär anpassat till behovet av arbetskraft utanförEU/EES-området.Den andra frågan gäller huruvida utländska med-borgare som reser in i landet på besöksvisering bordeges möjlighet att söka arbetstillstånd i . Ettsådant förfarande är förenat med en rad formella ochpraktiska hinder. Migrationspolitiken måste präglasav tydliga regler för varje form av migration. Vise-ringspolitiken är ett instrument för att upprätthålladen reglerade invandringen. En utlänning som reserin i eller vistas i ska i regel ha visering ominte han eller hon är medborgare i de nordiska län-derna, något EU/EES-land eller något annat land somär viseringsfritt.Några undantag finns alltid och visar på regering-ens öppenhet och flexibilitet. Ett ömsesidigt avtalmed - snart förhoppningsvis även medNya - möjliggör t.ex. särskilda tillstånd medvilka inresta ungdomar kan ta arbete under längresemestervistelser. Generellt gäller dock för alla kate-gorier av arbetstagare att tillstånd i regel beviljas påvillkor att det redan finns erbjudande om anställningsamt bostad ordnad. Detta stämmer överens medrådande praxis inom EU i enlighet med en 1994 anta-gen resolution som föreslår att tredjelandsmedborgarebör söka arbetstillstånd från utlandet före inresa. Attsöka arbete i kan ta olika . Arbetssö-kande turister i skulle i vissa fall sannolikt fåsvårt med sin försörjning och bostadssituation. Ar-betstillstånd bör således i regel sökas och utfärdasföre inresa i Sverige.Då , som framställt interpellationen,var förhindrad att närvara vid sammanträdet, medgavandre vice talmannen att hans ersättare i stället fick delta i överläggningen.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ska mycket kort först beröra frå-gan om turistarbetstillstånd. Jag tycker att man måstevara mycket tydligare på att det är positivt att männi-skor rör sig i världen. Internationalismen är väldigtviktig så att framför allt unga människor får andraerfarenheter, vilket skapar möjligheter till en merasammanhållen värld och därmed också minskar ris-ken för konflikter. Det här kan man välja att under-lätta eller att försvåra. För mig är det naturligt attturistarbetstillstånden ska kunna göra det möjligt förflera unga att få del av andra kulturer under en längretid. Det ser jag som positivt. Att det finns praktiskaoch ibland administrativa svårigheter får inte varanågot skäl för att man säger att detta är en omöjlighet.Målet måste vara att skapa möjligheter för internatio-nalism.Den andra fråga, som egentligen är betydligt vik-tigare, handlar om arbetskraftsinvandring. Den hartvå sidor, kan man säga, en i och en utom-lands. Den svenska sidan måste vara att kunna för-ändra det system för mottagande av icke-svenskarsom vi har här i , från att i många fall havarit alltför beskyddande och alltför vårdande motta-gande till att bli någonting som i stället gör det möj-ligt för människor från andra kulturer att komma tillSverige för att direkt gå in i arbete - om inte direkt såi varje fall under en så som möjligt göra nå-gonting annat än att arbeta.Det här kräver en omställningsprocess som ärganska omfattande i hela det svenska mottagnings-systemet för invandrare. Det kräver genomgripandeförändringar ända från nivå och vidareuppåt. Det kräver också en förändrad syn på invand-ringen hos oss svenskar. Vi måste vara medvetna omatt om vi ska kunna klara den välfärd som vi har ochsom jag tror att vi alla här i kammaren är eniga om attvi ska fortsätta att ha, kommer vi att bli tvungna att taemot ganska många nya svenskar i . Det rörsig inte om tusentals eller tiotusentals utan säkerligenom hundratusentals nya svenskar. Det ställer storakrav på en förändrad organisation och på oss männi-skor.Jag tackar för svaret, som jag tycker ändå andasen vilja till förändring. Jag skulle bara vilja ställa enfråga som hör samman med en del av svaret. Det ärhur man ser på arbetskraftspotentialen. ärfortfarande ett av världens absolut rikaste länder. Vihar råd att utbilda våra unga människor till goda yr-ken. Är det så att vi ska ta över de fatti-gaste ländernas redan utbildade människor för vårtvälstånd?Eller har vi en möjlighet att hjälpa de delar avvärlden som inte har samma förutsättningar som viför att utbilda människor från andra länder som sedankan välja att arbeta i eller att återvända tillsina ursprungsländer för att bygga upp dessa länder?Den här frågan är väldigt viktig, och den kan ocksåskapa ytterligare klyftor i en värld som har alltförstora klyftor redan i dag.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller naturligtvis med StaffanWerme om det positiva i att människor rör sig övergränser och att unga människor kan inhämta erfaren-heter och impulser från andra kulturer och traditioner.Det har en fredsfrämjande effekt på lång sikt.Att kunna utveckla utbytet av studerande ochmöjligheten till tillfälligt jobb i och med de avtal somjag nämnde i mitt interpellationssvar med Australienoch snart också med är ju ett sätt. Mensom situation är har studerande ungdomari våra länder möjlighet att arbeta mellan terminerna.Mycket av det som vi diskuterar i har sinbäring på det arbete som pågår inom EU när det gäl-ler att hitta en gemensam syn och gemensamma reg-ler för det som jag vill kalla för ordnad invandring,ordnad migration. Den här debatten har pågått underen , inte minst när det gäller det franska ord-förandeskapets initiativ att rikta fokus på 50-årsperspektivet i . Denna debatt kommer pånytt väldigt konkret att finnas med på dagordningenunder det belgiska ordförandeskapet.Samtidigt har vi en kommunikation i form avmeddelanden från kommissionen som en bas fördiskussionen. Jag tror att detta är en mycket viktigfråga, att vi kan komma fram till en gemensam syn påbehovet av arbetskraft och hur man ska tillgodose detpå ett bra sätt. Arbetskraftsinvandring får inte handlaom social dumpning, att det skapas en ny gästarbetar-klass, att det skapas ett A-, B- och C-lag på vår ge-mensamma arbetsmarknad. Jag anser det här rättig-hetsperspektivet vara väldigt viktigt när vi diskuterarde gemensamma reglerna för framtiden.Staffan talade också om mottagande.Mottagningen av asylsökande är också ett direktivsom i allra högsta grad är aktuellt. Där finns dettamed rätten till arbete medan man väntar med, och vifrån svensk sida vill ha kvar den rätten som finnsredan i dag för den som kan förutse en väntetid längreän . Man ska kunna erbjuda en sådanmöjlighet, oavsett om den asylsökande får ett bifalleller ett avslag på sin ansökan. Det är oerhört värde-fullt, inte minst ur livskvalitetssynpunkt för den en-skilde asylsökande.Sedan tog upp en annan viktigfråga: Vad kommer detta att betyda för de fattigaländerna? Även där är det viktigt att man sätter uppvillkor. Det får inte handla om det som vi kallar förbrain drain, utan det måste vara utformat på ett så-dant sätt att både de fattiga länderna och vi själva kantillgodogöra oss ett sådant här utbyte.Anf. 4 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet även för detsvaret. Det är tydligt att vi har en viss samsyn i frå-gan, och det är ju självklart med tanke på de problemsom vi alla står inför.Det räcker med att se på hur jag som kommunpo-litiker ser när det gäller skolpersonal ochvårdpersonal och de enorma pensionsavgångar somblir aktuella under . Det är engigantisk uppgift som jag inte vet hur vi kommer attkunna lösa.Frågan är då: Hur ska vi klara detta praktiskt? Detmåste sättas i gång ett arbete - egentligen bordedet ha satts i gång , men det är väldigtsvårt att sia om framtiden. Det var inte alltför länge-sedan som vi diskuterade någonting helt annat änarbetskraftsbrist. ser man tydligt att det kommeratt bli stora pensionsavgångar 2005 och därefter -framför allt inom den offentliga sektor som byggdesupp - och att det finns problem inom vissaprivata sektorer där det ställs krav på spetskompetens.Då är det viktigt att man skapar de systemsom gör det möjligt att hitta de människorsom behövs.Om vi inte löser arbetskraftsinvandringsfrågorna kommer det att uppstå en brain drain, en förlust ide fattiga länderna av väl utbildade människor, demänniskor som har kompetens, därför att vi själva ivästvärlden inte har tid att utbilda dem. finns deten utredning av bl.a. som troligen ärklar eftersom är på måndag.Om den utredningen skulle visa på att det finns behovav att förändra den svenska lagstiftningen får maninte dra detta i långbänk. Då kommer det automatisktatt bli så att vi väljer vår egen välfärd framför välfär-den i de länder som skulle behöva den ännu bättre änvi.Man måste alltså agera , och manmåste dra upp de riktlinjer som ska gälla för att vi skaklara av att utbilda dem som kommer hit på ett sådantsätt att de passar väl in på den svenska arbetsmarkna-den.Sedan har jag en kort kommentar kring detta medturister och arbete. Jag tycker att det är väldigt positivatt unga människor från och Nya Zeelandkan få komma hit och arbeta även under turistsäsong-en. Men problemet är risken att man ser världen somen västinfluerad värld, dit och Nya Zee-land hör. Det måste vara mycket mera intressant attminska klyftorna mellan de länder och kulturer somstår längre ifrån varandra än mellan de europeisktbaserade kulturerna, exempelvis ochAustralien. Det skulle jag önska att regeringen vågadefundera över.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först kommentera några avde frågor som handlade om vad vi egentligen gör. Närdet gäller vad man gör på regeringsnivå är det fram-för allt två saker som jag vill peka på.Det ena är förstås det uppdrag som regeringen hargett till och att se efter vaddet finns för flexibilitet inom det nuvarande regelver-ket. Det är den rapporten som ska komma på måndag.Det andra gäller det mer långsiktiga perspektivet,nämligen inrättandet av den arbetsgrupp och styr-grupp som har tillsats av regeringen under ledning avNäringsdepartementet. Men det finns också tjänste-män från berörda departement med, bl.a. från Utri-kesdepartementet. Gruppen ska under det här åretbeskriva behovet och utbudet av arbetskraft i Sverigeoch naturligtvis lämna förslag. Detta kommer själv-fallet att bli ett viktigt inslag i det arbete som handlarom att se framåt och se vad det är för insatser som vibehöver göra för att klara det framtida behovet.På nytt när det gäller vilket läge vi kan hamna ioch risken för att vi tar hit människor från de fattigaländerna och därmed förorsakar förluster där, fick viförra året över 40 000 nya människor hit till ,de allra flesta förstås utomeuropéer. Majoriteten varanhöriga till redan boende med permanent uppehålls-tillstånd i men förstås också asylsökande somfick permanent uppehållstillstånd, och de är ju enviktig resurs.Jag tror att steg nummer ett är att vi verkligen serdem som en viktig resurs när det gäller att se till derasutbildningsbakgrund men också till deras yrkesmäs-siga bakgrund. Naturligtvis behöver vi satsa på att gedem kompetens i svenska språket men också se demsom en viktig resurs i samhället och på den svenskaarbetsmarknaden. Så vi får inte glömma bort demsom faktiskt kommer till oss redan nu.Anf. 6 ():Fru talman! Bara en kort sista replik. Jag skullevilja ge ett litet förslag på i vart fall en tankemodellsom man kan bygga vidare på. Frågan är ju vem somhar ansvar för vad. är det kommunen som harett stort ansvar för de flyktingar som kommer hit. Närasylprövningen har skett har kommunen ansvar förden utbildning som förhoppningsvis sker.I ett läge där hela landet kommer att vara i en si-tuation där arbetskraftsbristen troligtvis blir - vi kanju inte sia om framtiden - akut om fyra fem sex årkan man ju fundera över ansvarsfördelningen, vilketansvar som ligger på staten och vilket ansvar somligger på kommunerna. Är det så att kommunerna försig själva bara ska se på sin egen situation, se vilkalärartjänster och vilken vårdpersonal som fattas ellervilken högutbildad teknisk personal som man behö-ver? Eller finns det en möjlighet att staten och kom-munerna tillsammans jobbar med frågan, att staten tarett ansvar för att se vilka yrkesgrupper som verkligenbehöver finnas i och kanske också hartvå framförhållning? Det har inte kommunernaför det mesta, därför att de är fullt upptagna med attklara personalförsörjningen för i dag.Vad kan då staten och kommunerna göra tillsam-mans just för att lyfta blicken lite grann och se dettapå perspektivhorisont? Den frågan tror jagär väldigt viktig att lösa för att vi ska klara av dettautan att skapa ökade klyftor.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att under-stryka att det arbete som har inletts, där Närings-departementet är drivande, väldigt mycket handlarom att göra den typen av bedömningar som StaffanWerme efterlyser.Jag utgår från att det också i fortsättningen kom-mer att vara ett delat ansvar mellan stat och kommun,som det är när det gäller särskilda satsningar påde grupper som har kommit till vårt land. Jag kan intese någon annan lösning än att man får försöka att hittaett delat ansvar.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:325 om ho-mosexuella flyktingar från IranAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen är beredd att ompröva den svenska flykting-politiken när det gäller homosexuella flyktingar frånIran så att besluten i dessa ärenden i praktiken inteöverlåts till massmedierna.Tasso Stafilidis menar att homosexuella iraniersöde i praktiken avgörs av massmedierna. hävdar också att beslutsunderlaget för regering-ens och bedömningar när detgäller homosexuella asylsökande från är synner-ligen undermåligt.Självklart delar jag uppfattning attalla som känner en välgrundad fruktan för förföljelsepå grund av sin homosexualitet ska få stanna i Sveri-ge. Det skyddet ges också i vår lagstiftning.Begreppet flykting definieras i Genèvekonventio-nen och denna definition återges i den svenska utlän-ningslagen. Förutom det skydd som flyktingar fårgenom asyl finns en kompletterande skyddsbestäm-melse i den svenska utlänningslagen för den somkänner välgrundad fruktan för dödsstraff, kropps-straff, tortyr eller annan omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning, eller känner välgrundadfruktan för förföljelse på grund av sitt kön eller ho-mosexualitet. En homosexuell person från sombedömts vara flykting eller skyddsbehövande i övrigtbeviljas också uppehållstillstånd enligt samma förut-sättningar som gäller för alla asylsökande.En person som ansökt om asyl i behöverinte ha haft flyktingskäl när han eller hon lämnadehemlandet. Flyktingskapet kan uppkomma när perso-nen ifråga vistats i - personen blir dåflykting sur place. Regeln om flyktingskap sur placefinns i svensk rätt och i den internationella flyk-tingrätten. Orsaken till att en person blir flykting surplace kan vara händelser i hemlandet eller personensegna aktiviteter i . Är aktiviteterna av detslaget att han eller hon kan bli föremål för hemlandetsmyndigheters intresse, så kan detta skapa en farligsituation vid ett återvändande. Motsvarande gällernaturligtvis även de personer vars skäl inte bedömsutgöra grund för flyktingskap men som är skyddsbe-hövande i övrigt enligt svensk lag.Uppmärksamhet i massmedierna av enskildaasylsökande kan få effekter för bedömningen av asyl-skälen. Det gäller särskilt sådana fall som kan leda tillflyktingskap eller skyddsbehov sur place. Oavsett hurman vill se på detta förhållande måste vi fortsätta attvärna sur place-principen. Det måste finnas möjlighetatt ge skydd till en person som plötsligt befinner sig ien situation där ett återvändande innebär stora riskerför hans eller hennes liv och hälsa.Det är ett flertal faktorer som ligger till grund förbedömningen av asylskäl sur place. Ett skyddsbehovuppstår inte enbart genom att myndigheterna i ettannat land får kännedom om en asylsökandes aktivi-teter genom svenska massmedier. Enligt svenskpraxis är det avgörande för bedömningen vad just denenskilde asylsökande riskerar vid ett återvändande.Det är utlänningsmyndigheterna, dvs. Migrationsver-ket och , som genom självständi-ga bedömningar tillämpar utlänningslagen i varjeenskilt fall och avgör om en asylsökandes skäl - ävende skäl som uppstått i - utgör grund för flyk-tingskap eller skyddsbehov i övrigt. I regeringsbe-slutet från fick den asylsökandestanna av sur place-skäl.Förutom frågeställning om mass-mediernas roll i vissa asylärenden så kallar han i sininterpellation beslutsunderlaget i ärenden som rörhomosexuella iranier för synnerligen undermåligt. Jaghar tidigare besvarat en riksdagsfråga med liknandeinnehåll, 1999/2000:1333, från . Jagkan bara upprepa att och som självständiga myndigheter samlarinformation från många olika håll för att kunna görakällkritiska överväganden och få en så bra och allsi-dig bild som möjligt av förhållandena för homosexu-ella i , t.ex. genom egna utredningsresor, under-sökningar på plats samt rapporter från andra länderoch organisationer som är insatta i situationen för demänskliga rättigheterna i . Muntlig handläggningingår alltid hos och ska även ägarum hos under vissa förutsätt-ningar. Regeringsbeslutet föregicksockså av omfattande utredningar och bedömningar avde homosexuellas situation i Iran.I samband med detta kan jag också nämna att bå-de och som ettled i kompetensutvecklande åtgärder genomför ut-bildningsinsatser och arbetar även i övrigt med frågorsom berör förföljelse på grund av homosexualitet.Jag har tidigare i ett interpellationssvar nr2000/01:299 om kvinnor som sökerasyl sagt att det finns anledning att se närmare pågällande skyddsregler och deras tillämpning. Dettagäller även homosexuella asylsökande. Som ett led iarbetet med att skapa ett gemensamt europeiskt asyl-system kommer även flyktingbegreppet att harmoni-seras bland EU:s medlemsstater. Jag vill i detta sam-manhang åter understryka att jag i fortsättningenkommer att verka såväl inom EU som FN för attpersoner som utsätts för förföljelse på grund av köneller homosexualitet ges ett starkt skydd.Anf. 9 ():Fru talman! Interpellationen gäller om regeringenär beredd att ompröva den svenska flyktingpolitikenså att besluten när det gäller homosexuella flyktingarfrån i praktiken inte överlåts till massmedierna.Statsrådet konstaterar endast att det måste finnasmöjlighet att ge skydd till en person som plötsligtbefinner sig i en situation där ett återvändande inne-bär stora risker för hans eller hennes liv och hälsa.Detta är i sak den enda kommentaren som statsrå-det lämnar när det gäller interpellationen. Resten ären uppräkning av allmänna principer för svensk flyk-tingpolitik. Jag tycker att det är upprörande att stats-rådet inte har någon annan kommentar till den ställdainterpellationen. T.o.m. i är statsrå-det mer utförlig i sina kommentarer.Utlänningsnämndens beslut i enskilda ärendenbygger på regeringens praxisbeslut , ettpraxisbeslut som har kritiserats från många håll, bl.a.från HomO och Amnesty. Regeringen försvarar sigmed att man inte kan styrka att det förekommer för-följelse av homosexuella i . Vad finns det då förunderlag för påståendet? Jo, fru talman, en massa lösarykten, förmedlade av svenska ambassaden i Teheran.Nyligen har underlag för si-na bedömningar blivit offentliga - de har tidigarevarit hemligstämplade. Det kan sammanfattas påföljande sätt.Ambassaden har samtalat med andra diplomater.Ambassaden har samtalat med officiella företrädareför det iranska samhället. Ambassaden har samtalatmed en kvinnlig advokat för mänskliga rättigheter.Detta kallar ambassaden att man från vanligtvis väl-underrättade källor har erfarit hur läget är för homo-sexuella.Men om det nu är så att läget är så positivt förhomosexuella i , varför har man då inte kunnathänvisa till en lång rad samtal med enskilda? Varförhar man inte brytt sig om att undersöka de uppgifterom avrättningar av homosexuella i som bådeAmnesty och har rappor-terat om både 1995 och 1996?Ambassaden fortsätter att upprepa att det inte ärkänt att avrättningar skulle ha inträffat efter 1992.Detta är uppenbarligen osant, statsrådet som kanske känns mest stötande är att am-bassaden med exakt samma formule-ringar, vilket inte tyder på något större intresse ellerengagemang, upprepar att det finns starka beviskravför att någon ska dömas för homosexualitet. Därvidnämner man enbart en av de tre möjligheterna, näm-ligen att det krävs fyra vittnen till den homosexuellaakten. Man bortser alltså från att den iranska straffla-gen också godtar bekännelse från den anklagade, ellerockså, om varken vittnen eller erkännanden finns, attdomaren dömer efter sitt sunda förnuft.Jag vill fråga statsrådet : När blev Iranden demokrati som verkligen bryr sig om vad somstår i lagen?