prot · GO09105 · 2001-05-07 00:00:00 — Informa-tionsinsatserna är svaga. Trafiksäkerhetsfrämjandeprojekt är nedprioriterade. Dessutom är antalet poliseri aktiv trafiktjänst kraftigt reducerat. Det var en del iarbetet med att hävda trafiksäkerheten, som statsrådetnämnde.Vissa av alkoholens vapendragare verkar mena attlegalt inhandlad alkohol skulle vara mindre trafikfar-lig än billigare införskaffade och smugglade varor.Jag förutsätter att statsrådet inte hör till dem.Fru talman! Näringsministern talar om Sverigesaktivitet inom EU. Det är rätt som det står i svaret attSverige stödde en rekommendation om högsta gräns-värde om . Det kan säkerligen öka pres-sen på medlemsstater som har höga gränsvärden- , , , . Man kan und-ra varför ministerrådet sade nej till en bindande re-kommendation . Varför drev inte närings-ministern på hårdare då?Fru talman! Som väl är finns ett parlament, som ijanuari , efter ett i hög grad svenskinspirerat för-slag, drev på en rekommendation om 0,5 promillesom högsta gränsvärde inom EU. Min fråga till stats-rådet blir därför om han och regeringen, iministerrådet, kommer att stödja den slutsats somparlamentet kom fram till, dvs. driva på frågan om attEU bör ha en tvingande lag om högsta gränsvärde,såsom har rekommenderat.Anf. 33 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med frågan om alko-holkonsumtion. Enligt Alkoholinspektionen har detskett relativt kraftiga förändringar i svenskarnas kon-sumtionsmönster . Kon-sumtionen av vin har ökat kraftigt liksom konsumtio-nen av starköl. Ökningen är respektive 18 %.Däremot har konsumtionen av sprit och folköl mins-kat.Konsumtionen av den i kontrollerade för-säljningen har ökat med ,medan konsumtionen av alkohol från andra källor harminskat , en relativ ökning underperioden. av alkoholkonsumtionen harsitt ursprung i köp från Systembolaget, restaurangereller livsmedelsbutiker. Resten har sitt ursprung iprivatinförsel, hemtillverkning eller smuggling frånandra länder. Svartspriten uppgår nu till avden totala konsumtionen av alkoholdrycker, vilketska jämföras med under 1996.Enligt en annan studie uppgår konsumtionen avalkoholdrycker som smugglas in i landet till ungefär2 % av den totala alkoholkonsumtionen i Sverige.Detta är siffror. Självklart är varje människa somkör ett fordon berusad en risk för sig själv och inteminst för andra. Det är oacceptabelt. Vi måste få nedrattonykterheten med alla medel som står till vårtförfogande. Vi inför på försök alkolås i alltfler kom-muner och försöker därigenom få stopp på notoriskadrinkare som kör bil. har de projekten gåttbra, och vi kommer att utöka dem till fler ställen.Elver talar om gränsvärdet 0,5 promilleoch EU. beslut är en stor fram-gång. Frågan har blockerats, inte minst av de ländersom har gränsvärdet 0,9. Det gäller exempelvis . Det har också varit svårt att få med Lux-emburg. Vi har ett enigt beslut om en rekommen-dation på och lägre för transporter avfarligt gods. Det lägre värdet är , dvs. dennivå som vi har generellt i . Det är vad parla-mentet har uttalat sig för. Självklart har jag ingentingemot det. Det är en sak vi har drivit.Som vet finns det flera institutioner- parlamentet, kommissionen, ministerrådet. Detgäller att flytta frågan framåt. får vi en rekom-mendation som är stark. Den kommer med all säker-het att påverka de andra länderna. Om vi hade kunnatinföra gränsvärdet , som i , hadevi självklart gjort det. Vi har flyttat fram positionerna.Förut har frågan varit mer eller mindre blockerad. Vihar lyckats flytta fram positionerna, och det tyckerjag är bra.Anf. 34 ():Fru talman! Får jag säga att vi är överensom färdriktningen, och det är inte illa. Det finns endubbelhet som är intressant. Man säger att man möj-ligen kan gå med på gränsvärdet 0,5, men att man iutsatta situationer - unga förare, transporter somkräver stor yrkesskicklighet - måste ha lägre gränser,dvs. den svenska modellen. Jag lastar inte statsrådetRosengren för det. Fortsätt att driva den svenskamodellen! Den är ingen dålig exportvara. Tänk om viskulle få en svensk modell med mycket sträng lag-stiftning på trafiknykterhetsområdet i hela Europa.Det skulle höja trafiksäkerheten oerhört mycket. Vifår inte glömma att 30 000-40 000 människor om-kommer i trafiken i . Förmodligen äromkring en tredjedel av olyckorna alkoholbetingade.Vägverkets ansvariga säger att ungdomar är över-representerade. Detta är också en allmänpolitisk al-koholfråga, i den meningen att det har betydelse närman får inhandla och inmundiga alkoholdrycker. Därär vårt samhälle alltför slappt, både på den statligaoch kommunala sidan och för övrigt också vi politi-ker. Därför behöver vi höja intensiteten. Det går intehelt utan pengar. Därför har jag varit kritisk och sagtatt det är olyckligt att man nedprioriterar.Jag uppfattar det som att statsrådet nu gläntar pådörren. Jag hoppas att de som står redo med seriösaoch tunga projekt kan få en välvillig behandling. Detgäller att ständigt återkomma. Det är frågor som ald-rig blir färdiga. Därför är det viktigt att de drivs medfull kraft.Anf. 35 Näringsminister ():Fru talman! Vi är överens. De förstärkningar somregeringen har gjort ur resurssynpunkt är att vi tidiga-re gav mycket pengar generellt till NTF. har NTFen basfinansiering. Vi har också öppnat för att olikaorganisationer kan söka projektpengar. Projekten skaprövas kvalitetsmässigt och sättas in i sitt samman-hang.Ingen ska framföra ett fordon på våra vägar medalkohol i kroppen. Det är utomordentligt allvarligt,och det måste vi stävja på alla sätt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:401 omvindkraftenAnf. 36 Näringsminister ():Fru talman! har ställt ett antal frå-gor om vindkraften till miljöministern. Frågornagäller bl.a. minskade fastighetsvärden, beslut ombygglov, behov av reservkraft, vindkraftsfredadeområden och det framtida stödsystemet. Interpellatio-nen har överlämnats till mig.Låt mig börja med frågan om minskade fastig-hetsvärden. har tidigare ställt en mot-svarande fråga (2000/01:1047) till miljöministern. Isvaret redogjordes kort för regler omskadeståndsansvar för vissa miljöskador och om inlö-sen av fastigheter. När det gäller skadeståndsansvaretvar svaret i korthet att miljödomstolarna prövar frågorom miljöskador och att skadeståndsskyldighet före-ligger för bl.a. buller, skakningar och andra liknandestörningar. Genom detta skadeståndsansvar kan alltsåden som driver en verksamhet på en fastighet bliskyldig att ersätta minskningar i värdet på grannfas-tigheter. Jag anser, liksom miljöministern, att ansva-ret för ekonomisk kompensation för förlust eller ska-da till följd av vindkraftsanläggningar ärtillfredsställande reglerat.Så till frågan om inflytande över beslut om bygg-lov. Innan bygglov lämnas ska i princip de fastighets-ägare som berörs av den aktuella byggnadsåtgärdenfå tillfälle att yttra sig. De har också möjlighet attöverklaga beslutet. Vilka fastighetsägare som skaanses berörda av en åtgärd regleras inte i författ-ningstext, utan bedöms med hänsyn till omständig-heterna i varje enskilt fall. Berörda fastighetsägaressynpunkter ska alltid beaktas vid beslut om bygglov,men närboendes samtycke krävs varken för bygglovför vindkraftverk eller för andra bygglov. Det finnsknappast skäl för några särregler som ger fastighets-ägarna större inflytande när det gäller vindkraftverkän vid annan utbyggnad.Inga Berggren har också tagit upp frågan om be-hovet av reservkraft för vindkraften. En kraftig ut-byggnad av vindkraften kan leda till ett behov avreservkraft. Var gränsen för effektbehov går beror påvindkraftens lokalisering, dess tillgänglighet ochvattenkraftens reglerbarhet. Var den exakta gränsengår för hur mycket vindkraftssystemet klarar av utaneffektreserv beror alltså på många faktorer. avser att påbörja en utredning omvindkraftens reglerbarhet och effektbalans.Vad gäller frågan om att det ska finnas vindkrafts-fredade områden vid unika kustområden vill jag erin-ra om att landets kustområden och skärgårdar ges ettsärskilt skydd i regler om hushållningmed mark- och vattenområden. I (4 kap.3 §) uppräknas flera större sammanhängande kustom-råden och skärgårdar som i sin helhet är av riksintres-se med hänsyn till områdenas natur- och kulturvär-den. Dessa områden har ett starkt skyddmot olika slags exploatering. stora gruppstationer för vindkraft, får enligtbestämmelserna i inte alls komma tillstånd i dessa områden. Även andra kustområden ochskärgårdar som enligt (3 kap.) är av rik-sintresse med hänsyn till områdenas natur- och kul-turvärden ska skyddas mot åtgärder som kan påtagligtskada värdena. Sammanfattningsvis kan konstaterasatt våra kust- och skärgårdsområden har ett starktskydd i lagstiftningen.De två sista frågorna ställer handlarom vindkraftens fortsatta utbyggnad och det statligaekonomiska stödet för detta. Jag kan då säga att Sta-tens energimyndighet har fått i uppdrag att ta fram ettförslag till ett lämpligt planeringsmål, göra en kon-sekvensanalys och föreslå åtgärder för att möjliggöraatt målet uppfylls. Uppdraget kommer att rapporterasi slutet av . Regeringen avser att åter-komma till i denna fråga.Så till frågan om eldistributionsföretagen skaåläggas att köpa certifikat som motsvarar en viss kvotav deras eldistribution. Frågan grundas på pågåendeutredning om att tekniskt utforma ett system för han-del med certifikat som baseras på kvoter för använd-ningen av el från förnybara energikällor (dir.2000:56). Utredaren ska redovisa sina övervägandenoch förslag . I uppdragetingår också att föreslå vilka aktörer på marknadensom bör omfattas av skyldigheten att inkludera enviss andel förnybar el i elleveranser eller elinköp, dvs.bör åläggas kvoter. Jag vill avvakta utredningensförslag innan jag svarar på denna fråga.Anf. 37 INGA ():Fru talman! Tack för svaret. Jag ställde frågan tillmiljöminister och förväntade att svaretskulle komma från honom. I vanliga fall brukar stats-råden ange hur ansvaret är fördelat inom regeringen,men här anges inte skälet till att näringsministern tarsig an min fråga till miljöministern. Jag får återkom-ma till miljöministern.Det finns väldigt många frågor som kan ställas omredan existerande vindkraftsetableringar, där männi-skor har kommit i kläm och har enohållbar situation, och de tänkta framtida. Både BjörnRosengren och har ju planer på attbygga ut vindkraften till på 5-10års sikt.Då frågar jag mig: Till vilket pris för människornaoch deras hälsa ska en så storskalig utbyggnad ske?Vilka blir miljö- och naturkonsekvenserna? Det finnsmånga fler frågor, speciellt mot bakgrund av att vind-kraften endast står för elek-tricitet.Människor som ställs inför hotet att bli grannemed miljöstörande vindkraftsindustrianläggningar hari regel inte egen kunskap i ämnet eller ekonomiskaresurser för att kunna anlita konsulter och juridiskaombud. Möjligheten att kunna påverka i god demo-kratisk ordning kräver gott om tid och stöd från an-svariga myndigheter såväl inför miljöprövningar somi bygglovsärenden.Jag ifrågasätter starkt att vind-kraftverk med rotorblad på 80 meters diameter skakallas vanlig byggnad. Det är de knappast. Det låg-frekventa svischandet och de blinkande skuggfeno-menen är väl ändå något som gör vindkraften speci-ell?Det är inte bara ägare till fastigheter gränsande tänkt etablering utan också närboende, landskaps-bild och trafikanter på vägar i området som starktpåverkas. En från början positiv inställning till vind-kraft hos lokalbefolkningen har när etableringen välgenomförts förbytts i sin motsats.Jag menar att regeringen måste ordentligt övervä-ga vilka regler som bör gälla för minsta avstånd mel-lan bostäder och vindkraftverk, gränsvärden för bulleroch regler för beräkningar av skuggor. Värdefullakultur- och markvärden måste bevaras, och manmåste respektera grannars och närboendes legitimakrav på en fortsatt god boendemiljö.Regeringen kan inte längre hålla en låt-gå-profiloch säga att det är tillfyllest med den lagstiftning somfinns för närboende att påverka vid bygglov. Minska-de fastighetsvärden är en realitet för väldigt mångahushåll då vindkraftverk etableras i närområdet. Detborde stämma regeringen till eftertanke. Regeringenborde verkligen fundera över om lagregleringen imiljöbalken är tillfyllest i det avseendet.Jag menar att det politiska intresset att främja al-ternativa energikällor inte får sättas före medborgar-nas välfärd och möjlighet att påverka. Jag har tvåfrågor mot bakgrund av vad jag nu har sagt. Blir detskärpningar eller lättnader för riktvärden och gräns-värden? Kommer medborgarna eller vindkraftsindust-rin att sättas i främsta rummet?Anf. 38 Näringsminister ():Fru talman! konstaterade isitt slutbetänkande att det är till havs som den avgjortstörsta potentialen för vindkraftsutbyggnad finns ilandet. Man kan anta att havsområdena är mindrekänsliga för de lokaliseringsproblem som Inga Berg-gren tar upp i sin interpellation.10 terawattimmar motsvarar med den teknik somfinns - dvs. den senaste, där man har högreverkningsgrad än i de vindkraftverk som är mestuppsatta - 1 000-2 000 vindkraftverk.Det är självklart att innan man sätter upp dessamåste det ske en prövning enligt , ochmiljöbalken är väldigt tuff. Jag har stått här och fåttväldigt hård kritik, inte minst från moderat håll, föratt är för tuff och därför borde ändras. Idet här fallet uttrycker man att den borde ändras ochbli tuffare. Men självklart måste det ske en prövning.När det gäller lokalbefolkningen kan jag ta ett braexempel, nämligen Utgrunden på södra . Därställde befolkningen upp på detta och tyckte att detvar bra. Utgrunden ligger till havs, och det är denvägen man måste välja. Med de här vindkraftverkenmåste man utgå från var det blåser mest, var det ärmest effektivt. Självklart måste vi balansera dettamed de miljöproblem som kan uppstå, som vi gör iandra bedömningar.Den stora diskussionen när vi ska sätta upp vind-kraftverk utefter Sveriges kuster tror jag nog kommeratt handla om att man tycker att miljöprövningen ärför hård. Jag tycker inte det. Jag tycker att det ska skeen hård prövning. Jag delar den uppfattningen. Mendet innebär inte att jag delar uppfattningen att vi be-höver ändra och annan lagstiftning somvi har. När det gäller det sätt på vilket vi harhanterat den här frågan tycker jag ändå att vi har gjorträtt.Nu kommer ju attredovisa sina synpunkter, och vi kommer att få inandra synpunkter och redovisningar.Vindkraften kan aldrig ersätta kärnkraften, menden kan ändå uppnå ungefär , och10 terawattimmar motsvarar ungefär ett relativt stortmodernt kärnkraftverk, och det är inte dåligt.Anf. 39 INGA ():Fru talman! Näringsministern säger att vind-kraftsutbyggnaden ska ske, om jag uppfattade det rätt,till havs. Innebär det att det inte kommer att bli någrafler på land eller till fjälls?Jag återgår till att resonera kring svaret, där dethänvisas till flera utredningar, bl.a. att Energimyn-digheten ska påbörja en utredning om vindkraftensreglerbarhet och effektbalans. Näringsministernnämnde själv en utredning som ska komma nästavecka om lämpligt planeringsmål för vindkraftensfortsatta utbyggnad. Sedan är det ytterligare en utred-ning som handlar om certifikat som baseras på kvoterför användning av el från förnybara energikällor.Så länge som regeringen inte har den här frågan isin hand och inte gjort analyser och konsekvensbe-skrivningar på olika sätt tycker jag att det borde fin-nas ett moratorium för etablering av vindkraftverk.Det är en komplex fråga. Även forskning behöverkomma fram för att kunna ge en hel del kunskap,exempelvis beträffande hälsoeffekter. Det menar jagbehöver komma fram ordentligt innan en storskaligutbyggnad sker.Det är trist att konstatera att det är som vanligt, hänvisar till utredningar och till att regeringenåterkommer . Jag hade i det här fallet väntatnågra veckor, så att statsrådet och jag hade kunnatdiskutera utifrån förslag omplaneringsmål och konsekvensanalyser för en fortsattutbyggnad av vindkraften. Det hade varit mer frukt-bart.Exempelvis vill jag ta upp den mycket stora sub-vention som ges till vindkraften, perkilowattimme. Nog hade det varit bättre om vind-kraften hade fått leva på sina egna premisser. Jagmenar att det inte är försvarbart på lång sikt att göraen kraftigt subventionerad produktionsmetod till enallt större del av den totala elkraftsproduktionen.En annan intressant fråga som uppkommer i dis-kussionerna är: Vilken är regeringens definition avhavsbaserad vindkraft? Är vindkraftsetablering iskärgårdar eller i exempelvis till havs,som nu sade? Men är tillhavs? Är Öregrundsgrepen till havs? Jag anser att dehär etableringarna är kustnära och inte havsbaserade,en uppfattning som för övrigt delas av Föreningensvenskt landskapsskydd. Även Miljöministerietslandplanavdelning i anser att vindmölloregentligen inte ska placeras i utan i områdenute till havs. Men tyvärr gör man ett undantag påMiddelgrund på den danska sidan av . Detbeklagar jag, likaväl som jag beklagar att Lillgrund-setableringen på den svenska sidan blir verklighet.Vilken uppfattning har statsrådet om havsbase-rad kontra kustnära vindkraft? Är exempelvis Lill-grund havsbaserad?Anf. 40 TALMANNEN:Jag erinrar för säkerhets skull om att riksdageninte bör diskutera enskilda ärenden där det ankommerpå myndigheter att fatta beslut.Anf. 41 Näringsminister ():Fru talman! Jag hade varit väldigt glad om jag ha-de fått den här interpellationen . Jag styr inteinterpellationerna. Det gör ju i första hand interpel-lanten.Sedan vill jag säga att vi följer det energipolitiskaprogram som är fastställt av både när detgäller vår satsning på väldigt mycket forskning pådet här området och vår förmåga att bygga ut vind-kraften och andra förnybara energikällor. Vi satsarmycket pengar på forskning och stimulerar självadriften av vindkraftverken.Självklart kan inte vindkraften i ett längre per-spektiv subventioneras som den görs . Men vianser att det är viktigt att göra det , och vi ser redannu tekniska genombrott med avsevärt högre verk-ningsgrad än tidigare och ett kraftfullt deltagande idetta från industrin.När det sedan gäller detta med havsbaserat kanman ju självklart ha uppfattningar om när havet börjarrespektive slutar och hur nära stranden det ligger. Iförsta hand menar jag att det ska vara havsbaserat.Med det vill jag uttrycka att man ska lägga det sålångt ut man kan. T.ex. Utgrundet ligger inte direktlångt ut till havs, men det ligger ändå relativt långt ut.Befolkningen som bor där uppskattar detta, och detger rätt mycket tillskott till energin.Sammanfattningsvis vill jag säga att vi ska fort-sätta det energipolitiska programmet. Vi kommer attlägga fram en proposition. Propositionen kommer attföreläggas . Där kommer vi att taupp hela spektrat om energipolitiken och även vind-kraften kommer att vara med.Vindkraften är någonting som har kommit ochsom jag tror också kommer att stanna. Den är en delav förnybar energi. När vi kommer in på kvoterna ochcertifikaten är det ju ett sätt att stimulera förnybarenergi. Den förnybara energin behöver inte varavindkraft, utan det kan vara mycket annat. Och detska också stimuleras enligt det energipolitiska pro-grammet. Det är det som vi ska kunna finansiera påen marknad där man köper den här typen av certifi-kat. Det tycker vi är en bra lösning. Vi har också enutredare, som jag nämnde, som kommer med förslagom hur det här ska gå till.Avslutningsvis vill jag säga att är ett landsom har till förnybar energi, och det är framförallt vattenkraften. Vi behöver inte bygga ut vatten-kraften men däremot förstärka de vattenkraftverk somvi har och få ut större effektivitet. Vi behöver tillse attvi får mer förnybar energi för att klara av det somriksdagen också har beslutat på grundval av en folk-omröstning, att vi successivt ska byta ut kärnkraftenmot förnybar energi.Anf. 42 INGA ():Fru talman! Många frågor återstår naturligtvisomkring det här specifika området, vindkraft ochförnybar energi. När jag i bl.a. bostadsutskottet harhaft tillfälle att diskutera de här frågorna har det föttflera frågor. Också bland människor som tar kontaktmed mig, människor boende i , är den här dis-kussionen mycket levande. Det är av det skälet somjag tar upp de här specifika frågorna. Det är viktigt attverkligen fundera över det som jag här har tagit framsom exempel på att människor har kommit i kläm ochuppfattat sin situation som ganska ohållbar.Det är därför jag är övertygad om att det behövsett par saker. Dels behövs det enhetliga regler förrespektavstånd mellan vindkraftverk - och inte minstvindkraftsparker - och människors bostäder och re-kreationsområden. Dels ställs det krav på kunskapoch kompetens hos dem som bedömer tillståndsan-sökningar i kommuner och länsstyrelser. Mångagånger har det gått för fort, och tillstånd har givits tillvindkraftsindustrin på bekostnad av medborgarna, denärboende, som har kommit i kläm såväl hälso- ochmiljömässigt som ekonomiskt.Så vill inte jag att det ska vara. Jag vill gärna fort-sätta den här diskussionen. Jag kommer säkert attkomma tillbaka med interpellationer både till nä-ringsministern och till miljöminister ,som i första hand kommer att få en del skriftligafrågor av mig.Anf. 43 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig bara säga att de frågor somtogs upp här om avstånd till bostäder osv. prövas avbåde kommuner och länsstyrelser. Sedan har vi mil-jöbalken som faktiskt också - eller framför allt -väldigt kritiskt prövar frågor som har med miljön attgöra.Jag har ingen annan uppfattning och regeringenhar ingen annan uppfattning - inte heller - än att man måste balansera vindkraften mot enmängd olika intressen. Det är allt från fågelstråk tillfrågan om hur nära det ligger bostäder, hur det förstörkulturlandskapet osv. Det finns ingen annan uppfatt-ning.Jag vill ändå säga att vindkraften har en betydelseför att förbättra vår energiförsörjning och att den ärförnyelsebar. Den har också en annan poäng jämförtmed exempelvis kärnkraften. Om man ska lägga nedett kärnkraftverk är det oerhört stora kostnader. Det ärväldigt stora risker. Ett vindkraftverk skruvar manned från dess fundament. Möjligtvis slår man ocksåsönder fundamentet, så har man återställt naturen. Detär en viss skillnad.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2000/01:405 om re-gelförenklingarAnf. 44 Näringsminister ():Fru talman! har ställt ett antal frå-gor till mig rörande regelförenklingar för företag.Jag vill inleda med att säga att regelförenklingsar-betet är ett i allra högsta grad prioriterat område.Regeringen arbetar på flera sätt med att förbättraföretagsklimatet så att fler stimuleras att starta ochdriva företag eller låta befintliga företag växa. Vårtarbete är till stor del inriktat på insatser som ska ledatill förenklingar för företagen och förbättringar avmyndigheternas service och information till företaga-re.Simplex vid ger stöd ochråd i regelförenklingsarbetet inom ,myndigheterna och utredningsväsendet. När det inomRegeringskansliet, myndigheterna och kommittéernaläggs fram regelförslag som har effekter på små fö-retags villkor, ska förslagen föregås av en särskildkonsekvensanalys där effekterna redovisas.Konsekvensanalyserna är ett viktigt instrument påsåväl kort som lång sikt. På kort sikt kan konstaterasatt förekomsten av konsekvensanalyser inom Rege-ringskansliet lett till att ett antal förslag i ökad ut-sträckning anpassats till små företags villkor. På långsikt är jag övertygad om att arbetet leder till en atti-tydförändring hos regelgivare inom såväl Regerings-kansliet som myndigheterna och att det gagnar småföretag. Konsekvensanalysen redovisas som en del avförslaget till Lagrådet och och är därför enviktig del av beslutsunderlaget då en lag eller förord-ning övervägs.I mars i år startade ett ut-bildningsprogram som riktar sig till kommittéer,myndigheter och .