prot · GO0970 · 2001-02-21 00:00:00 — ADL-träning och möjlighet tillkuratorssamtal är också sådant som bör ingå.Herr talman! ska propositionen om av-gifterna inom äldreomsorgen äntligen komma. Vi harväntat på det förslaget, men vi vet ju ännu inteom det kommer. Vi anser att det har tagit alltför långtid för regeringen att komma till skott i den här frå-gan. Kommunernas i vissa fall rena avgiftsterrormåste få ett slut.Vi har i vår reservation återupprepat krav på vadsom ska ingå och vilka avgifter man ska ha. Vi ser detinte alls som någon typ av okynnesreservation, somVänsterpartiet kritiserar de olika partiernas reserva-tioner för. Vi måste också tänka på den efterlevandemaken. Han eller hon måste också ha möjlighet att bokvar i den gamla bostaden.Herr talman! Vi får också ständigt rapporter omatt anhöriga får ta över mer och mer av omvårdnads-insatserna. Men stödet till de anhöriga, vare sig i formav avlastning, råd, stöd eller ekonomisk ersättning,har inte förbättrats. Det behövs bättre villkor för när-ståendevårdare. har därför föreslagit attregeringen bör ta initiativ till överläggningar medbåda se över hur ett utökatstöd till dem som vårdar närstående ska kunna utfor-mas.Det är också viktigt att det finns en uppföljningoch kvalitetskontroll av närståendevården. Folkpartietanser att det är angeläget att ägnarstor uppmärksamhet åt metodutveckling för hur ensådan uppföljning inom området sjukvård i hemmetkan ske med beaktande av de berörda personernasintegritet.Herr talman! Vi har ett antal reservationer tilldetta betänkande som jag naturligtvis står bakom,men jag yrkar här bifall bara till reservationerna nr 1och nr 2.Anf. 49 ():Herr talman! Egentligen borde vi inte ha någotsom kallades för äldrepolitik. När ska man räknassom äldre, och varför ska det vara en politik för äldreoch en för yngre?Alla, oavsett ålder, ska ha hjälp och stöd om debehöver det eller särskilt boende när det behövs.Ingen ska diskrimineras på grund av ålder eller avandra skäl. Alla ska få vård och tandvård på likavillkor. Grundtanken måste vara att vi inte ska ha ettsamhälle där människor delas i klasser - eller ska visäga kaster - med utgångspunkt från födelseår.Det är klart att ju äldre vi blir, desto mer ökar ris-ken att vi får krämpor. Trots det finns det mångafriska och vitala pensionärer. Det är många som är piggare än en del 50-60-åringar. Närska man då sätta etiketten äldre på en person? Detberor ju helt och hållet på i vilken åldersklass mansjälv befinner sig.Trots det som jag har sagt är ju verkligheten denatt många känner sig diskriminerade på grund av sinålder.Många upplever att de får sämre vård, att de intetas på allvar, att deras problem avfärdas med att det ärnormala problem beroende på åldern. Det kan t.ex.vara problem med synen eller med händerna, problemsom lätt hade avhjälpts på en person som hade varitkvar i arbetslivet. Men den som är äldre får väntaalldeles för länge eller blir utan hjälp och får finna sigi ett onödigt handikapp. Den äldre kan då känna atthan eller hon inte har tid att vänta. De vill ha kvalitetpå resten av sitt liv.Det finns också all anledning att oroa sig över allarapporter som kommer om personalbrist i vård ochomsorg. Det påverkar ju omhändertagandet. Det på-verkar också personalens möjlighet att göra ett braarbete utan att behöva stressa sig till sjukdom.Det kommer också rapporter om att många äldresvälter, att personer får minskad hemser-vice, att äldre i hög ålder som vill komma in i ettäldreboende nekas plats för att de anses vara för pig-ga. Jag tänker då på den 95-åriga kvinna som hadestarkt nedsatt syn men ändå ansågs vara för pigg fören plats i äldreboende. Jag tänker också på den rap-port som talar om att ca 5 000 äldre som beviljatssärskilt boende inte fått det. Det är svårt att få en platsoch alla får det inte. Det är inte acceptabelt.Ändå är det bra att de här rapporterna lyfter uppproblemen. Förhoppningsvis förbättras situationen,att kommunerna skärper sig och prioriterar om.Herr talman! Vi får inte heller glömma bort allaäldre som lever på marginalen och som inte har rådatt betala för sin tandvård. När det gäller tandvårdenvill se en förändring så att tandvårdeningår i hälso- och sjukvårdens avgiftssystem. Det skainte kosta mer att gå till tandläkaren än att gå till envanlig läkare. Det tycker vi är rimligt. Och jag tror attden tanken snart kommer att ha gehör hos en majo-ritet i riksdagen.Ett annat problem är t.ex. när man inte hjälper enäldre med en starroperation i ett tidigt skede. Då ska-par man en svår situation för den som behöver fåögonoperationen utförd samt åsamkar kommunenstora kostnader för hemtjänst. Den synskadade gör sigockså beroende av en hjälp som kvar-står för resten av livet.God vård, omsorg, tandvård och möjlighet attkomma ut måste alla ha rätt till.Herr talman! I det här betänkandet har jag ingenegen motion. Däremot står jag bakom ett antal reser-vationer tillsammans med andra partier.Det är reservation 4 tillsammans med Vänsterpar-tiet om konkurrensnedsättning, där vi önskar en ut-värdering av konkurrensutsättningen och dess kon-sekvenser för äldreomsorgen. Vad en sådan utvärde-ring skulle ge vet ingen i förväg, men den är nödvän-dig.Reservation 7 tillsammans med hand-lar om att det ska finnas kommunala och landstings-kommunala pensionärsråd.Reservation 8 tillsammans med kd handlar omsamhällsservice och begränsad tillgänglighet för vissagrupper.Reservation 10 tillsammans med Vänsterpartiethandlar om kvalitetsarbete. Där föreslås att möjlig-heten att införa en lag om minimikrav när det gällervård och omsorg utreds.I reservation 14 tillsammans med Vänsterpartietföreslås en översyn av hälso- och sjukvårdslagen ochsocialtjänstlagen när det gäller de regler som styräldreomsorgen.Slutligen föreslår vi i reservation 18 tillsammansmed och att en ut-redning tillsätts med uppdrag att belysa levnadsvill-koren för olika grupper inom pensionärskollektivet,pensionärers ekonomi och sociala situation.Anf. 50 () replik:Herr talman! inledde med att säganågonting om något som jag också brukar framföra italarstolen, nämligen svårigheten att inrätta ett politi-kområde när det gäller äldre, därför att det innefattarså många olika komponenter som har betydelse föräldre men som inte ligger på vårt utskottsbord. Dethandlar bl.a. om fastighetsskatt. Jag beklagar attThomas och inte gick med på vårtutskottsinitiativ att frysa taxeringsvärdena till dess attbegränsningsreglerna blev klara. Det är en väldigtviktig fråga för de äldre, som inte kan kompensera siggenom ökade inkomster utan får knapra på sin pen-sion eller på lån.Det finns andra problem när det gäller pensionä-rerna. Vi moderater vill t.ex. ge tillbaka och skrivaupp basbeloppet för de pensionärer som fick det ned-skrivet under 1993-1998. Vidare finns problemetmed tandvården, precis som säger.Andra frågor är subventionerad hemtjänst, änkepen-sioner m.fl. Jag håller med om att viverkligen kan diskutera ett politikområde när detgäller äldre, för som det är nu känns det inte rätt.Jag skulle också vilja komma tillbaka det somThomas var inne på, att om de äldre behöveromsorg är det inte säkert att det finns någonstans attta vägen. De kanske blir nekade. Men det är just därmöjligheten finns med en äldrepeng, har att göra med att om den äldre får makt, möj-lighet och en peng i handen för att köpa omsorg, blirhon en resurs och en möjlighet. Och jag är övertygadom att det kommer att finnas en mängd olika alterna-tiv som denna person har att välja på. Därför skullejag vilja fråga varför han inte kanstödja modellen med en äldrepeng.Anf. 51 () replik:Herr talman! Det är en modell som vi i vårt partihelt enkelt inte har ställt oss bakom. Vi ska granskaalla olika förslag och återkomma, men för närvarandestår vi inte bakom den idén.De andra frågorna som tar upp - fastighetsskatten, pensionerna,tandvården osv. - anser jag är budgetfrågor. Vi har jujust påbörjat diskussionen om budgeten, så det ärväldigt svårt att diskutera de här frågorna här i talar-stolen i dag.Anf. 52 () replik:Herr talman! Det är jag väl medveten om. Men vihade också äldrefrågorna uppe i budgetbehandlingeninnan jul.Jag ser nu fram emot att tänker påförslaget om en äldrepeng för den ger makt och möj-lighet.Jag skulle också vilja ställa en fråga till ThomasJulin, som har skrivit reservation 4 tillsammans medVänsterpartiet om faran med konkurrens och att detblir stora företag som äter upp marknaden så att säga.Vad vi vill med vår politik är inte att konkurrensut-sätta utan att i stället ge en etableringsfrihet understatlig tillsyn där den enskilde ges makt och möjlig-het. Det ger kvalitet. Det är ju så få som arbetarinom den privata sektorn, så jag tror inte att vi pånågot sätt behöver vara oroliga för att det ska blimonopol. Det blir det ju inte heller om vi får en eta-bleringsfrihet med en mångfald.Jag trodde att och varför personalkooperativ och mångfald. Därför tyckerjag att det är konstigt att har skrivit denhär reservationen tillsammans med Vänsterpartiet.Jag skulle vilja höra vad anser ommångfald inom äldreomsorgen.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag tycker visst att det finns utrym-me för mångfald i äldreomsorgen. Men jag ser fak-tiskt att det finns en fördel med den här reservationen- det tror jag också att hålla med om - och det är att vi vill ha en utvär-dering av konkurrensutsättningen och dess konsek-venser för äldreomsorgen. Vad en sådan utvärderingleder till är det ju ingen som vet förrän den är gjord.Den kan ju även peka på de positiva delarna, så jagser faktiskt ett värde i en sådan utvärdering.Anf. 54 ():Herr talman! Jag tillhör nog den generation somhar fascinerats av och med hela mitt hjärta slukatAstrid böcker och filmer om i Lön-neberga. Där finns många episoder som har etsat i min själ. Jag kan som exempel ta episoden omdet stora tabelraset i Katthult. Den episoden har fåtten alldeles särskild plats i mitt hjärta. Den vrede somEmil uttrycker inför de orättvisor och det armod somåldringar på fattighus utsattes för lämnar ingen obe-rörd.Som barn upplevde jag denna skildring som oer-hört avlägsen både i tiden och vad gäller själva före-teelsen. Det fanns ingen som helst anknytning till minegen vardag och verklighet. Men när jag blev äldreinsåg jag hur många i min närmaste omgivning somsjälva hade bitter erfarenhet och som bar på berättel-ser från den tidens Fattigsverige. De bar på erfaren-heter som gav näring åt det välfärdsbygge som komatt infria många behov och önskningar om ett gott livför de äldre.Frågan är då: Är det någon skillnad att leva i Sve-rige ? Ja, många rubriker får en nästan att tro attvi är tillbaka i den tidens Fattigsverige. Men iSverige är fattighusen borta. Att vara äldre är intesynonymt med att vara fattig. I finns omkringen och en halv miljon pensionärer. Och det handlarinte, som många har sagt, om en enhetlig grupp. De-ras gemensamma nämnare är just att de är pensionä-rer, men i likhet med vad som gäller för den övrigabefolkningen är skillnaden i levnadsförhållanden storinom gruppen av pensionärer. Flertalet pensionärerhar en trygg ekonomisk situation och en hyfsatgod materiell standard. finns det mångapensionärer som har betydligt sämre villkor. Gemen-samt för den gruppen är att de tillhör arbetarklassenoch att det i de flesta fall handlar om kvinnor.Under 90-talet ökade inkomsten för gruppen pen-sionärer både kollektivt och i ett individuellt per-spektiv. Men låg pension och kvinna är tyvärr synonymt. Det finns 300 000 personer medlåg pension, och av dem är kvinnor. Låg pen-sion betyder dock inte, skulle jag vilja säga, medautomatik att man är fattig och tvingas leva på social-bidrag. av pensionärerna får socialbidragi dag, och de flesta av dem är personer med utländskbakgrund som saknar pension helt och hållet. För attlyfta den gruppen, så att man ska slippa leva av soci-albidrag, vill vi socialdemokrater införa en statligförsörjningsersättning för den.Vi ser hur pensionärerna med de lägsta inkoms-terna drabbas särskilt hårt av stigande kostnader förvård och omsorg. Kommunerna tvingades höja vår-davgifterna kraftigt ekonomiska kris,som vi inte får glömma. I synnerhet gäller det hem-tjänsten. Vi ser därför hur fler pensionärer med lågapensioner avstår från hemtjänst medan de med dehöga pensionerna oftare får sin service tillgodosedd.Det här är inte acceptabelt. är inte enrättighet för några eller för många utan för alla.För att undvika oskäliga avgifter vill vi socialde-mokrater införa maxtaxa. Det har varit uppe i dagensdebatt igen. Regeringen kommer att lägga fram för-slaget om detta i vår. Till det ska läggas att vi ocksåsatsar på sjuk- och hälsovård . I den satsningen ska vården föräldre prioriteras. Även i årets budget lyfts satsningarfram, satsningar som förbättrar villkoren för de pen-sionärer som har de lägsta inkomsterna. Dels höjsbostadstillägget, en höjning med mellan och6 , dels höjs det särskilda bostadstilläg-get. Tandvården tillförs mer pengar. En utredning omtandvården är tillsatt och kommer att leda till ökadeinsatser på området.När de här förbättringarna av pensionärernas eko-nomiska situation får genomslag tar vi ettsteg närmare de mål för den nationella äldrepolitikensom vi i den här kammaren slog fast sedan.Målen var att:· Äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha infly-tande i samhället och över sin vardag.· Äldre ska kunna åldras i trygghet och med bibe-hållet oberoende.· Äldre ska bemötas med respekt.· Äldre ska ha tillgång till god vård och omsorg.Herr talman! På de flesta av dessa punkter har vikommit långt ur ett historiskt perspektiv. Men det äringen tröst för de människor som är äldre ellersom kommer att lämna arbetsli-vet bakom sig. De kräver med all rätt att deras livsom äldre ska bli tryggt och stimulerande. Därför ärkraven och förväntningarna på oss som representerarfolkviljan stora när det gäller att äldrepolitiken prio-riteras både från statens och kommunernas sida.Bristerna i dagens äldrepolitik blottläggs myckettydligt, tycker jag, i den motionsskörd som vi be-handlar i det här betänkandet och i den debatt som vinu är mitt uppe i. Många av de frågor som tas upp imotionerna rör attityderna till och bemötandet aväldre samt kvaliteten på och avgifterna i äldreomsorgoch anhörigvård. Därför ville jag inledningsvis pekapå vilka insatser som redan är beslutade och vilkasom är på gång för att åtgärda de här bristerna. Tilldet ska kopplas att det är väldigt mycket utredningar,Äldreberedningen och också annat arbete, som är pågång. Vi får invänta vad de har att tillföra.Jag vill därför avslutningsvis, herr talman, uppe-hålla mig vid de utmaningar som äldrepolitikenkommer att möta . Det är framför allt trestora utmaningar som står för dörren, utmaningar somhänger samman med vår förmåga och vilja att betalaför välfärden men också med vad vill att välfärdenska innehålla och ge oss. Förmågan att betala välfär-den beror ju på om det kommer att finnas tillräckligtmed människor som kan arbeta och betala för välfär-den. har arbetslösheten varit det största hind-ret. Men tack vare en framgångsrik socialdemokratiskpolitik är statens finanser i balans och ekonominväxer.Vi har också genom en bred samverkan med deborgerliga partierna lagt fast ett reformerat pensions-system, ett pensionssystem som är betydligt merfinansiellt hållbart än det tidigare. står vi därförinför andra problem. I stället för massarbetslöshet kanvi se en begynnande arbetskraftsbrist. Andelen äldre ibefolkningen ökar som det föds allt färrebarn. Efterfrågan på arbetskraft ökar just inom vård-och omsorgsyrken. De ökar även inom andra områ-den, men i synnerhet inom äldreomsorgsområdet.Att man ska ha lust och ork att arbeta till pen-sionsåldern är därför utmaningen för oss socialdemo-krater att gripa oss an. Därför har vi inlett ett intensivtarbete med att förbättra hälsan i arbetslivet och re-formera våra trygghetssytem så att de främjar enutvecklingen av det goda arbetet. Ett särskilt viktigtområde i det här sammanhanget är den offentligasektorn, som uppvisar oroande brister i just arbets-miljön. Vården och omsorgen måste bli föredömligainom arbetsmiljöområdet.Herr talman! Vår vilja att betala för välfärden av-görs ju av vårt förtroende för våra trygghetssystem.Under 90-talet drabbades trygghetssystemen av enförtroendekris som ännu inte är helt återställd. Det ärett faktum som också tas som intäkt av de krafter isamhället som av politiska eller ekonomiska skäl villrasera grunden för den generella välfärden.Dagligen kan vi se hur försäkringsbolagen bliralltmer aggressiva i sin marknadsföring av sina s.k.välfärdsprodukter. Privata vårdföretag skaffar sig enallt större marknadsandel.De här strömningarna får flitigt stöd av bl.a. Mo-derata samlingspartiet. tar varje tillfälle iakt att understödja de här strömningarna i samhälletgenom att helt ogenerat driva en politik som kommeratt slå undan grundvalen för den generella välfärds-politiken. Stridsropet är: Valfrihet!Ta en titt på sjukvårdspolitik somgår ut på att sälja ut vår gemensamma sjukvård tillmultinationella företag och införa privata vårdförsäk-ringar! Detta kommer ofrånkomligen att drabba deäldre som har de sämsta ekonomiska villkoren. Val-frihet leder då till en situation som i många styckenskulle innebära en återgång till de värderingar somgav legitimitet för Fattigsverige och fattigstugorna iLönneberga.Herr talman! Vad vill vi att välfärden ska ge oss iframtiden? Här har vi kanske den mest spännandeutmaningen som är helt utslagsgivande för hur vikommer att utveckla välfärden . Vi social-demokrater vill att välfärden ska ge oss möjlighet tillett oberoende och självständigt liv, både ekonomisktoch socialt. I det läget frigörs vi människor från denotrygghet som ständigt hotar att krossa drömmar omett gott liv både som ung och gammal. Vi får då kraftatt forma ett samhälle där vi delar med oss av detgoda till varandra och mellan generationerna. Det ärhär som tanken om frihet får växa sig stark och fro-das.Herr talman! Vi har kommit en bra bit på vägeninom äldrepolitiken. är vi nära målet. Men detfinns fortfarande en hel del att göra.Herr talman! Med det vill jag yrka avslag på re-servationerna och bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 55 () re-plik:Herr talman! Jag skulle vilja koncentrera mig påtvå mycket konkreta frågor. Jag förutsätter att är lika mån som jag och andra om att vi skaklara att säkra den framtida personalförsörjningeninom vården och omsorgen. Min fråga är: KännerLars U sig lugn för att vi klarar detta? Harvi enligt regeringspartiets uppfattning en strategi föratt klara den framtida personalförsörjningen?Den andra frågan handlar om den diskrimineringsom jag tog upp i mitt anförande. finns det ettförslag om en målsättningsparagraf i regeringsfor-men. Men jag, och säkert också , harfått rapporter om att patienter ställs åt sidan i vårdenpå grund av ålder, att det på grund av ålder är svårt attlåna i bank och att det på grund av ålder är svårt attteckna de försäkringar som man önskar. Då vill jagfråga: Vilka åtgärder vill och rege-ringspartiet vidta ytterligare för att komma åt en heltoacceptabel diskriminering av de gamla?Anf. 56 () replik:Herr talman! Jag tror att vi har en bra förutsätt-ning att klara personalförsörjningen om inriktningenär arbetsmiljön, som jag sade i mitt anförande. Dettabör kopplas till ett gemensamt förståndigt arbetemellan parterna, den fackliga sidan och arbetsgivarsi-dan. Då tror jag att vi har en möjlighet att lösa det härproblemet.Jag tror att vi kommer att få återkomma till dis-krimineringsfrågan längre fram. Äldrefrågorna kom-mer att diskuteras här i kammaren längre fram. Jagavvaktar med att svara på detta till ett senare tillfälle.Anf. 57 () re-plik:Herr talman! Jag hoppas också och tror att vi skalösa personalförsörjningen. Men jag känner en oro föratt det är mycket kvar att göra innan vi ser att strate-gin är utlagd, innan vi har de resurser som krävs ochinnan vi har de instrument som behövs för att vi skakunna uppvärdera vårdyrkena, höja statusen på dentypen av jobb och få de insatser som ger en säkradpersonalförsörjning. Jag är övertygad om att det be-hövs ett hårt och slitigt jobb för att vi ska nå dit. Detär viktigt att vi har en strategi och ett samspel mellanstat, landsting och kommun och att vi drar åt sammahåll.Jag respekterar att vill återkom-ma när det gäller diskrimineringen. Det är dock bråt-tom med tanke på de rapporter som kommer om flag-ranta brott mot lagstiftningen där äldre sätts åt sidan ivårdköer etc. Regeringen borde med skärpa ta diskus-sioner med berörda huvudmän och även vidta andraåtgärder så att vi får stopp på en diskriminering somfår anses som fullständigt oacceptabel.Anf. 58 () replik:Herr talman! Vi har en strategi för hur vi ska klarapersonalförsörjningen. Den politik som förts från dentid när jag kom in i 1994 och fram till dagsdato - där har spelat en stor och avgöranderoll i saneringen av ekonomin - är ju en del av strate-gin för att klara vård, omsorg, skola osv. Det arbetasför fullt med en strategi.Men till det ska självfallet också arbetsmiljöfrå-gorna kopplas. Hur löser man dem? Det handlar ombemötande av personalen, att personalen känner sigefterfrågad och att deras kunskap är efterfrågad. Defrågorna måste lösas i ett samarbete mellan regering,riksdag, landsting, kommun och den fackliga rörel-sen.Anf. 59 () replik:Herr talman! inledde med att talaom låga pensioner, och speciellt när det gällde kvin-nor. Då kan jag inte förstå att Socialdemokraternainte vill vara med tillsammans med oss och höja denskäliga levnadsnivån ännu mer för dem som har detsämst eller återställa änkepensionen.Lars talade om Fattigsverige och gav enhistorisk exposé. Han frågade sig om vi kanske fort-farande är kvar där . Det får i så fall och den socialdemokratiska regeringen stå försom har regerat mest under den här tiden.Vi vill gå ett steg längre. Vi vill inte ha den fattig-dom som finns . Därför föreslår vi en äldrepengsom ger makt och möjlighet till alla, oavsett plånbok,att välja och få valfrihet. För att garantera detta ocksåi framtiden har vi en plan. Vi vill utreda hur finansie-ringen av äldreomsorgen ska se ut i framtiden.Statsministern sade i den 9 novemberatt det låga barnafödandet är vårt största samhälls-problem. Sedan sade han också att om utvecklingenfortsätter är välfärden hotad. Vi står inför en framtidabrist på arbetskraft som kan slå sönder ekonomin omingenting görs.Lars talar om en moderat förtroendekrisför er välfärdspolitik, men detta säger statsministernsjälv.Däremot säger socialministern i en interpella-tionsdebatt med undertecknad att det inteskulle vara något att bekymra sig för. Ändå framhål-ler , f.d. generaldirektören , Pensionsforum och f.d. socialförsäkrings-minister att någonting måste göras.Min fråga till är: Vem håller LarsGranberg på - statsministern eller socialministern?Anf. 60 () replik:Herr talman! Ja, vem håller jag på? Jag tror attbägge har ett budskap som de vill framföra. Jag skainte ställa mig bakom någon av de två och säga att jaghåller på den eller på den.Jag skulle vilja återvända till det som CristinaHusmark började med. Det gäller låga pen-sioner. Jag försökte vara realist i mitt anförande ochbeskriva hur verkligheten ser ut. Och visst, vi har grupp med låga pensioner. Hur ska man lyftadem? Ett enkelt svar från är: Höj pen-sionen!Jag skulle vilja säga att den överenskommelse vihar som rör pensionerna, och som vi har över ett brettpolitiskt fält, är viktig för långsiktigheten. Jag tror attdet blir svårt att samla en lika stor gruppering förlångsiktighet vad gäller ekonomiskapolitik. Då kommer jag just till detta att bara gå utoch säga: Höj pensionerna för dem, följ med på detoch det. har ni ju ändå stora hål att fyllamed era skattesänkningsförslag.Jag tror också att det har en avgörande betydelseför hur reaktionen ska bli därute, hos folk, för ommina kamrater ska våga skaffa barn. Vilken tilltro skade ha till en ekonomi som byggs med enorma skatte-sänkningar och utförsäljning av sjukvård och vårdoch omsorg?