prot · GO0988 · 2001-03-29 00:00:00 — Vi menar att dessa skador, precis som skador avt.ex. björn, måste ersättas av staten, som är ansvarigför rovdjurspolitiken.Jag noterar att man nu enligt utskottets tillkänna-givande avser att till en del lösa dessa frågor just närdet gäller personskador förorsakade av björn. Men detär en gåta att man inte inkluderar skador orsakade avvarg i detta.Fru talman! Jag vill instämma helt i anförande och hans tidigare yrkande. Men jagnoterar att det till det betänkande vi behandlar ocksåfogats reservationer till förmån för och mina yrkanden om ersättning för per-sonskador orsakade av varg och om möjligheten attdelegera till att besluta om skyddsjaktäven av varg.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Det var bedrövligt det vi fick lyssnatill . I motionen tar upp en delfall från där människor skulle ha dödats. Detär sant att det har förekommit, men vad berodde detpå? Jo, det exempel som tar upp isin motion handlar om den s.k. Gysingevargen, somhade hållits i fångenskap. Efter denna fångenskapskedde olyckor.När det nu har blivit tydligt går gränserna till . Vi har inte haft möjlig-het att kolla de uppgifterna.Att på det här sättet använda Gysingevargen föratt skrämma upp människor tycker jag är någontingoerhört. Blir konsekvensen av det här resonemangetatt kommer att skri-va en motion om att vi ska utrota getingen? Det ärnämligen så att getingen tar död på rätt många barnårligen, och vi behöver hitta sätt att skydda små barnfrån getingen. Men min slutsats blir inte att vi måsteutrota getingen.Jag vill fråga : Varför kan inteHedquist stanna kvar vid de här fallen i ?Varför gå över till , till förhållanden som viinte har haft någon möjlighet att följa upp i sambandmed den här debatten?Min fråga är också: Blir följden en motion om attutrota getingen?Anf. 146 () re-plik:Fru talman! Jag är lite beklämd över HaraldNordlunds argumentation. Jag har inte sagt ett ord omatt utrota varg. Det jag har talat om är att varg kanvara farlig även för människa, inte minst för barn. Jaghar då talat om att personskador med anledning avdetta bör kunna ersättas på samma sätt som per-sonskador som är förorsakade av björn. Jag tycker attHarald ska hålla sig till fakta.Det är riktigt att Gysingevargen har diskuterats enhel del och finns med i vår motion. Men det är en avde incidenter som finns med. Händelseförloppet därär inte så tydligt utrett som man kan tro av HaraldNordlunds anförande.Däremot är händelseförloppet i Åbo mycket välutrett. kan gå till de finländska arki-ven och där få en förteckning över de omkomna bar-nen. En sådan har jag framför mig.Sedan finns alla dokumenterade fall också iRyssland. De är inte nya. De har diskuterats en heldel under många år.Men dessutom har vi alla de incidenter som harbörjat komma, där människor hotats av varg. Dessafinns med på Jakthundgruppens hemsida, om HaraldNordlund vill läsa den. Där finns ganska många inci-denter, bl.a. en kvinnlig älgjägare som hade 20 årserfarenhet. Hon hotades av vargar. En av vargarna varmycket aggressiv och var inte mer än ifrånhenne. Hon skrek och en jaktkamrat kom till undsätt-ning och lyckades hejda angreppet genom att skjutaöver huvudet på vargarna, som dock inte ens då gavupp. Det skildras ytterligare.Jag vill inte skrämma någon, men jag tycker attHarald ska hålla sig för god för att tillhörade vargvänner som över huvud taget vill förneka attdet förekommer incidenter människa-varg.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! Jag ska läsa ur : "Om vi i som propositionen förut-sätter skall ha ett antal hundra friströvandevargar kan man räkna med att barn förr eller senarekommer att anfallas och dödas." Det kallar jag attskrämmas.De slutsatser drar av det reso-nemanget är ju ändå att vi ska ha ett minimalt antalvargar i . Det vet vi, och det är alla forskareeniga om, att skulle vi gå ned till ett så litet antalinnebär det ett hot mot vargen som art.Anf. 148 () re-plik:Fru talman! I vår motion diskuterar vi inte antaletvargar i . Av den euroasiatiska vargen finnsminst 100 000 troligtvis fler exemplar. Den är inga-lunda utrotningshotad. Några hundra vargar mer ellermindre i har ingen som helst betydelse förarten som sådan. Däremot är vi troligtvis alla ense omatt det i den svenska faunan även bör ingå vargar.Det vi har påtalat är att man med en ökande varg-stam också måste räkna med ökande risker för per-sonskador förorsakade av varg. Vi finner det anmärk-ningsvärt att man inte tar tag i det problemet innandet uppstår.Om vi får personskador förorsakade av varg ärsannolikheten högst att det är barn som råkar illa ut.Vargen är i det fallet ett ganska intelligent djur somger sig på de försvarslösa. Det gör den ofta när den ärpå jakt. Den försöker splittra t.ex. en stor älghona ochett mindre djur och ger sig på det mindre djuret. Detär ett vanligt beteende hos varg. Man bör vara upp-märksam på att vargen kan vara farlig.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Jag tror att det är sant att människorhar skadats och dödats av varg. Men det är lika santatt människor i många områden, i , i ochi andra delar av världen, samsas mycket väl med storavargstammar utan att det sker några konfrontationer.Självklart väljer man vilka sanningar man vill pre-sentera. säger att han inte villskrämma någon. Men det kan inte finnas något tvivelom att en sådan här motion bidrar till att underblåsaett varghat, en vargskräck som till stora delar är obe-fogad med tanke på det sätt som vargen finns i Sveri-ge. Det tycker jag är viktigt att påtala.På samma sätt har det förts en diskussion om hurhotade jägarnas hundar är när det gäller jakten i deområden som är vargtäta. Vi har fått och jag antar attflera har fått den undersökning som Viltskadecenterhar gjort. Man har intervjuat 411 jakthundägare somhar jagat just i de vargtätaste områdena i Värmland.Där visar det sig att det går på varjevargangrepp under det år mängden angrepp av vargpå hundar var som störst.Det är klart att man alltid har ett syfte när manpresenterar sina sanningar. Man vill uppnå någonting.För mig är det nästan cyniskt att slutsatserna av Len-nart motion och anförande blir att vi skabetala för de skador som han förutser.Anf. 150 () re-plik:Fru talman! Det är ju vad som föreslås beträffandet.ex. Jag har lite svårt att förstå varför man inteskulle inkludera varg i detta, att personskador föror-sakade av varg också ska ersättas.Jag tror att den viktigaste lärdomen man ska draav människans kontakter med varg är att man skagöra vargen skygg för människan. Det är erfarenheteni alla länder där man har ganska mycket varg, attvargen måste så att säga hållas under uppsikt. Detmåste vara tillräcklig jakt på den för att den ska bliskygg för människan. När det inte är någon jakt allsvänjer sig vargen vid att människan är ofarlig. Det ärdå vargen kan bli farlig. vill jag inte alls påstå attvargen normalt är farlig gentemot människan - det ärrelativt sällsynt även om det förekommer en del inci-denter - men man gör oss alla en otjänst om manförsöker beskriva verkligheten som att vargen i detavseendet skulle vara ett ofarligt djur. Så är det inte.Anf. 151 () re-plik:Fru talman! Jag har faktiskt inte hört någon i da-gens debatt som har sagt att vargen är ett ofarligt djur.Jag anförde i mitt anförande att det är viktigt att vihar respekt för de vilda djuren, oavsett om de är rov-djur eller icke rovdjur. Alla djur kan vara farliga i felsammanhang eller där människor uppträder olämp-ligt. Jag håller med - konstigt nogkanske många skulle tro - att det är viktigt att vi sertill att de rovdjur som finns behåller sin naturligaskygghet, rädsla och distans till människor - vilket deallra flesta gör. I de fall djur uppträder fel, börjar rörasig för nära människor, björnar börjar rota i soptunnorosv. ska det gå att få tillstånd att avlägsna de djuren.Det tillåter propositionen. Det tillåter betänkandet.Det är alldeles självklart.Det viktiga är att den här sortens ytterlighetsupp-fattningar, som motion ger uttryckför, inte bidrar till att få en sansad och bra diskussionom de problem som finns när det gäller rovdjuren iSverige.Anf. 152 () re-plik:Fru talman! Det förefaller som att vi i mycket äröverens. Jag kan därför fundera över varför motionensom sådan skulle väcka sådana känslor. Vad vi sägerär att det har förekommit att varg har gett sig på män-niska. Det kan förvisso vara mycket speciella episo-der, men det förekommer fortfarande mycket regel-bundet i . Man bör vara på det klara med attmed en ökande vargstam kan den typen av händelserinträffa även i vårt land. Då kan man fråga sig varförutskottets majoritet inte har kunnat inkludera per-sonskador förorsakade av varg i sin hemställan, påsamma sätt som man har inkluderat personskadorförorsakade av björn. Det kan leda till tron att varginte kan förorsaka personskador, men inser tydligen att det är fel.Anf. 153 ():Fru talman! Vi har haft en lång diskussion i dagom rovdjur i allmänhet och vargar i synnerhet. Vi hardiskuterat teknikaliteter, miniminivåer för björn, looch kungsörn, och vi har diskuterat etappmål för vargoch järv. Men vi har framför allt - om man har följtdiskussionen - diskuterat förutsättningarna förskyddsjakt.När är det befogat att avliva ett rovdjur? 28 § i jaktförordningen är intenågot under av klarhet i det fallet. Man har sagt attdet finns risk för att det kan uppstå misstag i tolk-ningen av paragrafen, där djurägaren tolkar ett rov-djursangrepp på ett annat sätt än ansvariga myndig-heter - med rättsprocesser som följd.Det vi nu tar ställning till anses förmodligen välbalanserat utifrån givna förutsättningar och kommersäkert att om bli antaget av en majoritet avriksdagens ledamöter. Jag vill ändå beskriva någrasynpunkter som kommer från landsbygdsbor i minomgivning, eftersom jag själv bor på landet, i gles-bygd, där rovdjuren finns och förmodligen kommeratt finnas i större antal . Jag vill försökabalansera diskussionen.Det är inte så att landsbygdsbor eller samer i all-mänhet hatar rovdjur, men det finns en glasklar upp-fattning om att rovdjuren måste finnas där på befolk-ningens villkor. Det innebär att om ett rovdjur uppförsig på ett avvikande sätt, måste det finnas en lagligrätt att skydda sin egendom utan att riskera böter ellerfängelse. Det handlar oftast om att skydda husdjuroch boskap. Det är vad jag förstår en fullt normalreaktion hos alla människor att skydda det man ägeroch har runtomkring sig.De människor som lever i områden där rovdjurockså finns är mycket medvetna om de omständig-heter som råder, men man tycker att det låter konstigtatt fastställa antal rovdjur av olika sorter. Man tyckeratt antalet måste vara det som är möjligt utifrån allaandra omständigheter i omgivningarna.Landsbygds- och glesbygdsbor går inte ut på rov-djursjakt för nöjes skull - om det skulle vara någonsom tror det. Tvärtom välkomnar man straffskärp-ningen för tjuvjakt och jakthäleri av olika slag. Detanses vara en kriminell handling som ogillas starkt avskogs- och fjällbefolkningen. Man vill uppnå en na-turlig balans mellan det vilda och det tama i bygdenoch att det sker under kontrollerade former.Det är min förhoppning att vi ska klara av att levaupp till det beslut vi ska fatta om . Jag är gladöver att man har tagit särskild hänsyn till samernasverksamhet. Jag är också glad över att man har sagtnej till den 25-procentiga reduktion som föreslogs förrovdjursskador i vinterbetesområden. Min förhopp-ning är att det ska finnas en bra balans i den rättsligabedömningen när olyckor inträffar, vilket det kommeratt göra i ökad utsträckning i och med att rovdjursan-greppen kommer att öka när det blir fler rovdjur. Detär trots allt något annat att fatta ett snabbt beslut vidangrepp på boskap eller husdjur än att i efterhandsätta sig till doms över det som skedde.Jag hoppas att jaktförordningen kommer att sesöver när det gäller skyddsjakt, attdet sker på ett sätt som gör att man vågar lita på attinte betraktas som en brottsling när man tvingas vidtaåtgärder mot rovdjursangrepp.Jag förstår att det inte går att komma längre nu.Utskottet har säkert gjort vad man har kunnat utifrångivna förutsättningar, men jag hoppas att det snarastkommer initiativ som undanröjer den oro som finnskvar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.7 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 28 marsLU15 Vissa frågor rörande föräldrabalkenMom. 1 (talerätt vid hävande av faderskap)1. utskottet2. 1 (kd, m, c, fp)Votering:159 för utskottet131 för res. 159 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 12 mpFör res. 1: 68 m, 35 kd, 17 c, 11 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpMom. 3 (allmän översyn av adoptionslagstiftningen)1. utskottet2. 2 (kd, m, c)Votering:168 för utskottet120 för res. 261 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 1 c, 8 fp, 12 mpFör res. 2: 68 m, 34 kd, 16 c, 2 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 8 kd, 1 c, 7 fp, 4 mpMom. 11 (talerätt om umgänge)1. utskottet2. 3 (m, fp)Votering:200 för utskottet88 för res. 31 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 34 kd, 17 c, 1 fp, 1 mpFör res. 3: 68 m, 1 kd, 10 fp, 9 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 5 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU8 Vissa elmarknadsfrågorPunkt 1 (Tillsyn av nätverksamhet)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:159 för utskottet131 för res. 159 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 12 mpFör res. 1: 68 m, 35 kd, 17 c, 11 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpPunkt 2 (Fasta nätavgifter)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:243 för utskottet47 för res. 259 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 68 m, 1 v, 35 kd, 17 c, 11 fpFör res. 2: 35 v, 12 mpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpKarin () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Punkt 8 (Strålningsrisker från kraftledningar)1. utskottet2. 3 (s, v)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamation.Punkt 9 (Fjärrvärme)1. utskottet2. 4 (m, kd, fp)Votering:176 för utskottet114 för res. 459 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 17 c, 12 mpFör res. 4: 68 m, 35 kd, 11 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.TU10 Ändringar i telelagen avseende nummerpor-tabilitetKammaren biföll utskottets förslag.UbU12 Elever med funktionshinderPunkt 1 (Specialskolan som skolform för elever medsynskada respektive grav språkstörning)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, kd, c, fp)Votering:160 för utskottet129 för res. 160 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 1 m, 36 v, 12 mpFör res. 1: 66 m, 35 kd, 17 c, 11 fpFrånvarande: 20 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpPunkt 2 (Omprövning av beslutet att avveckla defasta skoldelarna vid och )1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet130 för res. 11 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 1 m, 35 v, 11 mpFör res. 1: 67 m, 35 kd, 17 c, 11 fpAvstod: 1 vFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 5 mpPunkt 5 (Utredning om riksgymnasium för blinda ochsynskadade ungdomar med flerfunktionshinder)1. utskottet2. 3 (m, c, fp)Votering:194 för utskottet96 för res. 359 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 34 kd, 1 fp, 12 mpFör res. 3: 68 m, 1 kd, 17 c, 10 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpKarl- () anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Punkt 6 (Stöd för elever med funktionshinder i denkommunala skolan)1. utskottet2. 5 (fp)Kammaren biföll utskottets förslag med acklamationPunkt 17 (Översyn av skolornas yrkesförberedandeinsatser för funktionshindrade elever m.m.)1. utskottet2. 9 (v)Votering:254 för utskottet36 för res. 959 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 68 m, 35 kd, 17 c, 11 fp, 12 mpFör res. 9: 36 vFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.TU9 Fordonsfrågor m.m.Kammaren biföll utskottets förslag.8 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats vid dagens sammanträdeMJU9 Sammanhållen rovdjurspolitikPunkt 1 (Det övergripande målet för en sammanhål-len rovdjurspolitik)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)Förberedande votering:68 för res. 117 för res. 2204 avstod60 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:203 för utskottet68 för res. 119 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 35 kd, 9 fp, 12 mpFör res. 1: 68 mAvstod: 17 c, 2 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpPunkt 6 (Etappmål för vargstammen och mål förvargstammens utbredning m.m.)Yrkanden:1. utskottet2. 6 (c)3. utskottets förslag med den ändring som följde avbifall till mot. MJ25 yrk 3 (fp)4. utskottets förslag med den ändring som följde avbifall till mot. 1 och 2 (fp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 6 med acklamation.Huvudvotering:200 för utskottet17 för res. 672 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 36 v, 33 kd, 9 fp, 12 mpFör res. 6 17 cAvstod: 1 s, 68 m, 1 kd, 2 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 8 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpPunkt 10 (Allmänna villkor för skyddsjakt enligt 28 §jaktförordningen (1987:905))1. utskottet2. 11 (m, kd, c)Votering:167 för utskottet121 för res. 112 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 36 v, 9 fp, 12 mpFör res. 11 68 m, 35 kd, 17 c, 1 fpAvstod: 1 s, 1 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpKarl-Göran Biörsmark (fp) anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Punkt 11 (Skyddsjakt efter varg enligt 28 § jaktför-ordningen [1987:905])Punkt 11 (Skyddsjakt efter varg enligt 28 § jaktförordningen/1987:905/)Yrkanden:1. utskottet2. 12 (v, mp)3. utskottets förslag med den ändring som följde av bifall tillmot. 4 och 5 (fp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 12 med acklamation.Huvudvotering:164 för utskottet47 för res. 1279 avstod59 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 3 v, 34 kd, 17 cFör res. 12 2 m, 32 v, 1 fp, 12 mpAvstod: 1 s, 66 m, 1 v, 1 kd, 10 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpPunkt 15 (Bidrag och ersättning för skada på renar)1. utskottet2. 15 (kd)Votering:251 för utskottet37 för res. 152 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 66 m, 36 v, 17 c, 10 fp, 11 mpFör res. 15: 2 m, 35 kdAvstod: 1 fp, 1 mpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpFredrik () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Punkt 17 (Ersättning för personskador)1. utskottet2. 19 (m, kd, c, fp)Votering:159 för utskottet131 för res. 1959 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 12 mpFör res. 19: 68 m, 35 kd, 17 c, 11 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpPunkt 23 (Höjda anslag för viltskadeersättning)1. utskottet2. 21 (fp)Votering:277 för utskottet12 för res. 211 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 68 m, 36 v, 34 kd, 16 c, 12 mpFör res. 21: 1 kd, 11 fpAvstod: 1 cFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 7 kd, 1 c, 6 fp, 4 mpUlla-Britt () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.9 § Behandling av personuppgifter och betänkande 2000/01:KU19Behandling av personuppgifter och IT.Anf. 154 ():Fru talman! I föreliggande betänkande, KU19,behandlas ett antal motioner från allmänna motionsti-den som rör frågor om behandling av personuppgifteroch vissa frågor med beröring på IT-området. Det ärinte precis första gången vi här i kammaren ska be-sluta om ett betänkande i dessa frågor. Alldeles säkertär det inte heller sista gången. Det kan synas varatekniska frågor som vi diskuterar här, men underlagparagraferna, eller kanske över dem ska jag säga,ligger värden som är djupt människonära och oerhörtviktiga för ett lands demokratiska utveckling ochdärmed för landets och medborgarnas frihet.PUL, personuppgiftslagen, fyller . Jagtror inte att det är många som tycker att det är enfödelsedag värd att fira. Redan under de utredningarsom föregick PUL var vi några stycken som var tvek-samma till om den modell för lagstiftning som valdesvar den rätta. Tveksamma var rättare sagt alla i , som skrev att modellen var dömd attmisslyckas och skulle komma att dra ett löjets skim-mer över lagstiftningen.Det är trist att se, tycker jag, att spådomen gick iuppfyllelse. Men det var ännu sorgligare när de begavsig, då endast tre partier, nämligen kd, ochModeraterna, förelog att man borde ha gjort en djupa-re analys av förutsättningarna för att implementera enannan modell för lagstiftning, det som vi kallarför missbruksdmodellen.Dessvärre avfärdade alltså utredningen det försla-get till förmån för hanteringsmodellen. De flesta äröverens om att det är en byråkratisk, otidsenlig ochsnudd på omöjlig lagstiftningsmodell i det här sam-manhanget. förordade åtskilligaremissinstanser en missbruksmodell. Tyvärr neglige-rade regeringen dessa önskningar. Där hade manannars kunnat utnyttja tiden till att arbeta fram enannan modell för lagstiftning.Fru talman! Att vi behöver en ny lag på detta om-råde tror jag att de flesta är överens om. Lagstift-ningsmodellen är som sagt inte den ideala, och dendrar nu ett löjets skimmer över PUL. Det kan mankanske skämta om emellanåt. Men skämtet bör ha enallvarlig underton, dels av generella lagskäl, dels föratt området, eller ämnet, som jag började med attsäga, är värt att tas på yttersta allvar.En lag ska vara robust och räcka . Det är viöverens om i utskottet. Därför uttalade vi sedan i enighet att regeringen med kraft börverka inom EU för att en revidering sker av EG-direktivet. I väntan på denna revidering föreslog viockså att regeringen inom det nuvarande direktivetsram skulle se över lagen för att åstadkomma en för-ändring av lagstiftningen mot ett regelverk som tarsikte på missbruk av personuppgifter.Vad har då hänt? Jo, regeringen har uttryckt sigom det här. De har sagt att de såväl nationellt sominom EU-samarbetet vill verka och avser att verka föratt det ska bli möjligt att gå ifrån denna hanterings-modell. Det är väl bra att man vill. Men om manverkligen ska uppnå förändring fordras det mer avhandling.Vad har man då faktiskt åstadkommit? Vad harman faktiskt gjort , eller om jag nuska säga , dvs. sedan KU:s senaste betänkandepå det här området?Jo, under de här två åren har regeringen haft någotsom man kallar en seminarieserie med de övriga EU-länderna. Om man skrapar lite grann på ytan och tittarefter vad det här innebär är det så att man har träffatstre gånger och pratat om sina erfarenheter av EG-direktivet. Endast ungefär en tredjedel av EU-länderna har deltagit. Det kallar inte jag en seminarie-serie - tre möten där en tredjedel av de länder somborde ha varit med närvarade. Inte minst under Sveri-ges ordförandeskap hade åtminstone jag större för-hoppningar än så.Enligt § 33 i EG-direktivet ska kommissionen se-nast avge en rapport om genomfö-randet med eventuella förslag till ändringar av lagen.Det är alltså hög tid nu om man vill påverka.Det var det ena som regeringen säger sig ha gjort,alltså denna seminarieserie.