prot · GP0938 · 2001-11-30 00:00:00 — Regeringen föreslog 15miljoner att fördelas till hela landet, bara som enjämförelse.Herr talman! Jag vill också slå ett slag för amatör-kulturen. Det är via amatörkulturen som de flestamänniskor själva är skapande. Det sjuder av liv ikörer, orkestrar, teater- och dansgrupper, målar- ochvävstugor och mycket annat över hela landet. Amatö-rerna kompletterar de professionella utövarna ochberikar hela kulturlivet. Kulturpolitiken ska självfalletstödja professionalitet och kulturellt yrkesengage-mang, men också amatörkultur och ideella insatsermåste få stöd och uppmuntran. Det handlar om attsynliggöra och uppskatta allt det ideella arbete somläggs ned, men också om att ge resurser. Vi har an-slagit till Amatörkulturens cent-ralorganisation utöver de 800 000 som får.Herr talman! vill jag fråga kulturministernvad som händer på sponsringsfronten. Det är en vik-tig framtidsfråga för kultursektorn. Sponsring kansjälvfallet inte och ska inte ersätta den offentligasatsningen på kulturen, men ansvaret för att bevaraoch främja en positiv kulturell utveckling i landet kaninte enbart vila på stat, kommun och landsting. Det ärohållbart att vi i fortsätter att ha en så restrik-tiv och föråldrad syn på kultursponsring. Det är dagsatt hjälpa i stället för att stjälpa den utveckling ochden vilja som finns att stödja det svenska kulturlivet.I de flesta andra länder finns en positiv grundin-ställning till kultursponsring. Företag som vill spons-ra kulturella evenemang eller institutioner uppmunt-ras, t.ex. genom skattelagstiftningens utformning.Lagtexter tolkas positivt för att underlätta en utveck-ling mot ökad kultursponsring. I går utveck-lingen snarare i motsatt riktning. I stället för att tolkaden gällande lagtexten positivt utnyttjas den för atthindra utvecklingen mot mer sponsring. Därför anserjag att det är dags att tydliggöra lagen på ett sätt somökar viljan till sponsring av kulturen i , ochmin fråga är helt enkelt om kulturministern hållermed om det.Anf. 20 ():Herr talman!Han sitter där grå på sitt tun mitt i bynOch täljer i trä sina minnenOch visst är han rynkig men rosig i hynNär han formar en oxe av pinnenAtt skapa med händerna skänker en lisaÅt en krokryggig byåldermanHan tänker på barnbarnen han brukar visaAllt det från som försvannI jåns när han skar ett med gloriaDe små ej förstod vad det varHan ofta har märkt att av folkets historiaEj mycket hos barnen finns kvarFörundrade lyssnar de på gubbens språkOch nyfiket skådar hans verkOch lär gamla ord såsom tjuga och båkLiksom koppsnäppa, gräddtjuv och särkHan märkt huru barnen nu vill veta merOch förrän hans grav sen väl grävesDe måtte ha lärt sig vad skapande gerSå har han ej levat förgävesDär inne i huset med virknål och garnOch med grytor vid hemmets härdFörmedlar hans gumma till barnbarn och barnSin del av de gamles världHon står där och tittar vid förstubronMot den käre där ute vid kubbenOch tänker med glädje på allt det som honHar skapat tillsammans med gubbenSnart finns de ej längre, men lämnar vi vetEtt arv av kultur till sin ättVäl måste vi vårda den erfarenhetSom hjälper dem att vandra rättHerr talman! Så där, i diktens form, kan man fak-tiskt få ett litet grepp om vad kultur är. Det är min-nen, det är skapande, det är gemensamhet över gene-rationsgränser, det är tankar, det är värderingar, ochdet är också vår uppgift att se till att både vårda ochbruka det rätt.Herr talman! Kultur kan inte skapas genom poli-tiska beslut, men en god allmän politik kan skapa ensådan samhällsatmosfär att kulturlivet både i dessprofessionella former och för amatörutövare främjasoch underlättas. Kultur är en del av vår livsluft. Kul-tur utgör skillnaden mellan att leva och att bara över-leva.Kulturen skapar sig själv. Kulturen förenar samti-digt som den utvecklar individen. Kultur utgör ettsamhälles fundament. Kultur är inte och får inte varabara grädde på moset. Kulturyttringar är ofta känsli-ga. Vi som är politiker måste se till att inte hanteradessa olika yttringar så att vi reglerar dem till dödseller kramar sönder dem genom att göra dem tillpolitiska redskap. Kulturen ska vi stödja, inte styra.Kulturen ska vi bry oss om, men inte lägga oss i -nota bene om vi inte själva är praktiska utövare.I reda pengar har mera gått till kultursektorn un-der senare år, säger regeringen, men dessvärre har viinte fått mera kultur. Löneavtal, ökade hyreskostna-der, nya pensionssystem osv. äter upp anslagen, ochmera pengar har dessvärre inte lett till mera av verk-samhet som finansiären allmänheten har kunnat dranytta av och njuta av. Det har blivit allt tydligare attde offentliga anslagen med av politiker bifogadebruksanvisningar allt mera kommit att styra, snarareän kulturens egen inneboende utvecklingskraft.Det är därför vi måste få en ändrad inriktning avpolitiken. Frihet är omistlig för skapande. Den måstefå råda. Kulturen själv, inte ansöknings-blanketter, måste ha avgörandet. Det stora beroendetav en eller ett fåtal samhällsstyrda finansieringskällormåste brytas. Detta var en av avsikterna med Framti-dens kultur, men med sin nära såväl personliga somorganisatoriska förbindelse med och detstörre inflytande över stiftelsens arbete som detta letttill, kan det bli som med Pepino, den lilla fräcka mu-sen i visan, som objuden äter upp det som hans värdhar. Vi måste se till att kulturens oberoende ökar.Herr talman! Vi har föreslagit att man idetta syfte ska skapa en fond. Den ger inte bara somvi föreslår till en bör-jan, utan den ska ju också dra till sig sponsorer, do-natorer och andra så att det fördubblas till 240 miljo-ner kronor. Det är ju också därför vi kallar den enkrona-för-krona- eller dubbleringsfond. Allteftersomden sedan kan byggas på blir denna från gängse bi-dragskällor fristående finansiär en mycket viktigfaktor i ett fritt kulturliv. Vi har också antytt att manbör överväga att lokalt och regionalt gå till väga påsamma sätt.Trots allt vad som har sagts efter diverse dom-stolsutslag är fortfarande skattemyndigheternas sättatt utan för hela landet gällande konsensus tolka reg-lerna kring sponsring till ett stort hinder för utveck-lingen av denna. Det finns de som tycker att sponsor-pengar är obetydliga. Inget kunde vara mer felaktigt!Det är ju till de rörliga medlen som de utgör ett till-skott, och då är det inte fråga om småpotatis. Man skasjälvfallet sätta insatserna i relation till det som insti-tutionerna annars skulle ha att röra sig med för pub-likinriktad verksamhet. Om ett museum för sin årligaverksamhet - när man betalat de höga hyreskostna-derna, personalkostnader m.m. som brukar betecknassom fasta kostnader, även om det också självfallet gåratt påverka dessa i viss mån - har kvar för attverka utåt mot allmänheten - och den siffran är inteovanlig, och vissa fall t.o.m. hög - och får sponsor-pengar som svarar mot av årsbudgeten så ger deti alla fall en chans att öka den utåtriktade verksam-heten med 50 %.Vi vet att utan sponsporpengar har det inte blivitnågra turnéer för . Många orkestrar ochteatrar skapar goodwill för i utlandet genomsina turnéer, och dessa är just ofta sponsorfinansiera-de.Sponsringen ger dessutom en möjlighet för olikakulturutövare och kulturinstitutioner att nå nya grup-per av besökare, att öka sin kontaktyta med allmän-heten. Dessutom blir de organisationer och företagsom sponsrar och deras anställda ofta genom detansvar de då känner mycket goda ambassadörer förkultursektorn.Herr talman! visar sin internationella so-lidaritet i kulturhänseende bl.a. genom organisationenKulturarv utan gränser. Arbete pågår med att åter-ställa det krig, avsiktligt förfall och terror har förstörti Bosnien, och . Säkerligenkommer mycket att det som av fanatikerna i Afghani-stan har förstörts att behöva stöd för att det ska kunnaåterskapas och stärka folkets kulturella identitet.Riksdagen har så sent som i förrgår besökts av re-presentanter för . Just dennafråga stod inte på agendan , och mongo-lerna strävar på efter kommunismens fall med attreparera och återskapa, men andra behov är stora. Detkommer att dröja länge innan man ens återställt enbråkdel av de 700 kloster och tempel som på orderfrån revs . Men i enalltmera globaliserad värld, och i ett land där vi satsarpå både världskulturcentrum och världskulturmuse-um, måste vi känna ett medansvar på det internatio-nella fältet.De nu nämnda kulturella övergreppen är ocksåexempel på de många illdåd som måste få en sakligbelysning och ges en framträdande plats i vår histo-riska medvetenhet. Bl.a. av det skälet finns vi medsom undertecknare av reservation 12 om Forum förlevande historia. Det är viktigt, herr talman, att manvid granskandet av historien håller båda ögonen heltöppna.Herr talman! Tidens tand, konsttjuvar, dåligabrandskydd och satanister går illa åt vårt kyrkligakulturarv. Det förslag som lades fram av en enhälligutredning om det kyrkliga kulturarvet visade på attdet finns ett såväl ackumulerat som årligt tillkom-mande behov av åtgärder för bevarande. I 1997 årspenningvärde låg det lågt räknat på en kostnadsnivåom . Det är mycket olyck-ligt att regeringen inte har beaktat det som utredning-en och därmed också dess egna representanter komfram till. Detta är ett arv som är vårt gemensamma,och viktiga delar därav är stadda i snabbt förfall. Vireserverar oss därför tillsammans med och kdi denna fråga.Herr talman! Staten ska göra det den är bra på. Påsamma sätt som i vår partimotion, där vi koncentreross på de stora inriktningsfrågorna, har jag avståttfrån att gå in i detaljer rörande anslag. Det är intebefrämjande ens för berörda instanser att vi i utskottetoch än i mindre i kammaren utövar en sifferexerciskring anslag som ligger på nivå av några tiotusentalskronor.Konstnärer och kulturskapare måste kunna leva påsitt arbete. Här finns mycket att göra från statens sida,och en del av det kommer attåterkomma till i sitt anförande.Herr talman! Vi moderater har i våra förslag förtfram krav på ökad tillgänglighet för handikappadesom en prioriterad uppgift på kulturområdet. Det ären viktig uppgift för staten. Det är t.ex. därför vi ivåra budgetförslag har velat ha mera pengar till syn-skadade och andra med läsproblem.Lokalanpassningar är en eftersatt fråga, medan vidäremot har kunnat läsa att många av des.k. bostadsanpassningarna - och det görs för 600miljoner kronor - enligt en utredning intepåtagligt har förbättrat livssituationen för funktions-hindrade beroende på att det saknas ett utvärderings-system. Kanske - jag säger kanske - borde man över-väga om inte en del av dessa medel skulle användasför att skapa en mer tillgänglig offentlig miljö, t.ex.vid våra kulturinstitutioner. Dessa frågor borde sesöver, och därför har vi ställt oss bakom en reservationfrån om en utredning.På litteratursidan är den största händelsen att vi nukommer närmare en gemensam momssats för kulturgenom att bokmomsen sänks. Alla vi som i de olikapartierna arbetat för den principen att staten inte ge-nom olika skattesatser ska styra inriktningen på indi-vidernas val av kulturaktiviteter - det som med ettgräsligt ord brukar kallas kulturkonsumtion - kan nukänna oss nöjda. Vi är från vårt håll också övertygadeom att man från bokbranschens sida kommer att låtasänkningen slå igenom, i synnerhet som man ocksåhar givit löften om det och kommer att vara påpassadfrån alla håll. kommer i sittinlägg att beröra litteraturen när det gäller författarnassituation.Herr talman! aviserades i budgetpropo-sitionen att resultatet av en översyn av museistruktu-ren skulle redovisas. Det har ännu inte setts till. JanBackman kommer att redovisa vår syn i den frågan.Herr talman! har vi från moderat hållkämpat för att de fria grupperna inom teaterområdetskulle få ett rejält lyft i anslagshänseende. Vårt för-slag till anslag har med 30 miljoner överstigitdet av regeringen föreslagna. Vi är glada - för att intenämna hur glada grupperna är - över att vi inte längreär en ropandes röst i öknen utan att även regeringen isitt budgetförslag nu närmat sig på den-na punkt, vilket man för övrigt också gjort i fråga omkulturminnesvården - en annan av våra mångårigakäpphästar.Vår positiva syn på utvecklingen av Göteborgso-peran, som också delas av de flesta, har dessvärre intelett till att frågan om den långsiktighet och stablilitetsom de måste ha i sina planer och finansieringar harfått en lösning. Den enhälliga markeringen i utskottettolkar vi som en lovande signal.Just kortsiktighet, osäkerhet i ensektor där man måste ha en extra lång framförhåll-ning för att kunna städsla de bästa regissörerna, diri-genterna och solisterna, präglar i alltför hög gradfortfarande orkestrars och teatrars situation. Vi villpåminna om att i första hand de, men även andrainstitutioner, skulle få en mycket mindre pressadsituation om det förslag om fleråriga avtal som ladesfram av första enhälligt och sedanäven av , kunde genomföras. däri-genom skulle institutionerna få såväl ett större ansvarsom en möjlighet till längre planeringsperioder ochen klar signal om att man heller inte kan knacka påpolitikerdörren för plötsliga extra anslagsbehov. För-modligen skulle det heller inte behövas, då mångatillfälliga pengabekymmer hos kulturinstitutioner harsin upprinnelse i politikers ingripanden och städsenäraliggande horisont beroende på årliga budgetför-ändringar. Genom avtal får politikersidan och kul-turinsitutionerna klarare och entydigare roller.Filmavtalet, som vi ställde oss bakom och somträffades , har inte riktigt lett till det som allahoppats på. Oavsett var orsakerna ligger kan vi kon-statera att pengarna till det publikrelaterade stödet togslut , och då återstår flera årav avtalet. Frågan debatterades så sent som i i denna kammare, och beskedet om att detpågår diskussioner mellan berörda vid en pågåendeavstämning av avtalet hoppas vi ska leda till att pro-blemen får en rimlig lösning.Formgivning och design tas upp i andra anföran-den. Jag vill för den moderata gruppen bara göra detförtydligandet om - eftersom det iden debatten förekommit ovidkommande, ska vi kalladem, geografisk-politiska synpunkter - att vi i våramotiner och yttranden inte vänt oss mot satsningar påandra orter utan i stället markerat och lyft fram denresurs som utgör.Samma sak accentueras i en enskild motion omdetta museum som inlämnats av och migoch som vi anser förtjänar att ingående beaktas i detfortsatta arbetet med formgivnings- och konsthant-verksfrågor, vilket jag i ett eget yttrande, nr 8 i betän-kandet, påpekar.Herr talman! Vi i Moderata samlingspartiet ställeross självklart bakom samtliga de yttranden och dereservationer som vi ensamma eller tillsammans medandra partier har lagt i detta betänkande, men för tidsvinnande vid voteringen inskränker sig vårt yrkandetill bifall till reservation nr 4.Anf. 21 ():Fru talman! Det var länge sedan kulturbudgetensutgiftsområde 17 fick en så stor ramökning som sketti budgeten . 120 plus 40 miljoner samt ytter-ligare några engångsvisa miljoner har satsats.I det här perspektivet tycker jag att vi ska se påmoderaternas budgetförslag. De vill minska ramenmed dryga , och de vill höja ut-bildningsutskottets anslag med 1,2 miljarder ochöverföra folkbildningen dit. Den reella minskningenblir dryga 400 miljoner kronor.Det är mycket pengar. Det skulle innebära, vill jagpåstå, en avsevärd inskränkning av människors möj-lighet att använda sig av den lagstadgade yttrandefri-heten. Människor skulle också bli sjukare, olyckligareoch mer främlingsfientliga.Rent historiskt är vår svenska demokrati byggd påfyra kanaler för diskussion och kunskapsbildning isamhällsfrågor: erfarenhet, folkrörelser, massmedieroch litteratur.I dag finns en kulturell infrastruktur bestående avlänsbibliotek och länsteatrar, länsmuseer och länsmu-sik. Det finns nationella scener och institutioner somNationalmuseum, , Operan och Rikskon-serter - för att nämna några. Det finns fria musik-,teater- och dansgrupper såväl som kommunala ochlandstingsstödda verksamheter. Det finns studieför-bund, folkhögskolor, olika ideella föreningar ochdessutom fria medier och en public service-TV och -radio som når hela landet. Det här är den analy-serande struktur som har utvecklat de fyra kanaler fördiskussion och kunskapsbildning i samhällsfrågorsom tillsammans med partierna och parlamentarismenbär upp demokratin. Om vi skär här vill jag påstå attdemokratin allvarligt kommer att försvagas.Kultur kan inte skapas av politiska beslut, sägermoderaterna. Nej, det är sant. Men vi måste ge kultu-ren möjligheter. Om vi inte hade gjort så hade vi intehaft allt detta. Sponsring och reklam är inga garanterför att det här ska fortgå. Därför behövs ett starktoffentligt stöd.När jag sedan reflekterar över oppositionens olikabudgetförslag ser jag att de spretar. vill,som jag har sagt, föra över folkbildningen tillutbildningsutskottet. Det är det ingen annan som vill.Moderaterna vill minska Statens kulturråds anslagmed . villminska anslaget med , och Folkpartietvill minska med . villatt det ska vara oförändrat.Moderaterna vill sänka bidraget till allmän kultur-verksamhet med . Kristdemokra-terna vill plussa på med . ochFolkpartiet vill ha det oförändrat.Så fortsätter det: Det spretar. De som mest villminska utgiftsområdet är . Kristdemo-kraterna, och vill höja an-slaget. Jag tror helt enkelt att borgerligheten skulle fåsvårt att samverka kring kulturpolitiken om de skullesitta i regeringsställning.När jag tittar på de olika förslag som de borgerligapartierna har lagt fram ser jag att det är Centerpartietsom skiljer ut sig. är det parti som läg-ger fram förslag som mest liknar de förslag som rege-ringen och samarbetspartierna har lagt fram. Möjligenslår den breda folkrörelsetraditionen igenom här.För är kulturen en befriande kraftsom ger människor möjligheter att må bra, att ut-trycka sina tankar och känslor och i förlängningen attutnyttja sina demokratiska fri- och rättigheter. Kultu-ren ger oss upplevelser av sådant som vi annars intekan känna till och möjlighet att känna igen oss själva,att förstå vår bakgrund och bejaka vår identitet. Utankultur skulle livet bli så mycket fattigare.I årets budget går det att hitta en rad satsningar. Vihar till kulturmiljövård, 20 miljo-ner kronor till de fria grupperna, en filmvårdscentral iGrängesberg, satsningar på de regionala kulturinsti-tutionerna, ökat stöd till Operabaletten och ökat an-slag för visningsersättning till konstnärer. Här finnsockså satsningar på Konstfrämjandet, Skådebanan,, mångkulturkonsulenteroch inte minst en satsning på till denationella minoriteterna. Det här är vi mycket gladaför. Det är ett nytt anslag som ska ses som ett förstasteg.I betänkandet finns det även några tillkännagivan-den, vilket inte är så vanligt i riksdagen.Kulturrådet får ansvar för finsk teater. Det fram-går i betänkandet att det är ett ansvar som inte fårinkräkta på de övriga minoritetsspråken. Det ska blimer pengar till Svenskt visarkiv och till hemslöjd.Bidraget till allmänna samlingslokaler ökas med 10miljoner kronor . får 1 miljonkronor mer än vad regeringen har föreslagit.Alla dessa saker är väldigt positiva. Det har möj-liggjorts genom ett samarbete mellan partierna i kul-turutskottet.Men utskottet har också ett tillkännagivande an-gående en motion väckt av v och c om en film-vårdscentral i . Utskottet föreslår attriksdagen tillkännager för regeringen att frågan omfilmvårdscentralens framtida huvudmannaskap skaanalyseras ytterligare och att regeringen senast i nästabudgetproposition ska återkomma beträffande film-vårdscentralens framtida organisationsmodell.Vi i utskottet är helt enkelt inte säkra på att detsom regeringen föreslår, nämligen att Filminstitutetska ha huvudmannaskapet, är det allra bästa. Fråganär om det är särskilt lämpligt att en verksamhet somär knuten till ett filmavtal med branschen är den sombäst har att ansvara för en så viktig nationell angelä-genhet som vårt filmkulturella arv. Jag skulle gärnavilja veta hur regeringen tänker i frågan och hur rege-ringen ser på att utveckla filmarkivet till ett nationa-larkiv för den rörliga bilden, vilket jag hoppas attarkivet ska utvecklas till . Även Center-partiet är med i denna motion.Till betänkandet har även fogat endel reservationer. Det är bl.a. reservation 33, som juströr filmvårdscentralen i . Reservationenär gemensam med . Vi säger att det ärviktigt att uppspelning av gammal film möjliggörssamt att kompetensen inom laboratorietekniken beva-ras. Det borde vara ett uppdrag som också åläggsfilmarkivet.Det skulle vara värdefullt om kulturministernkunde kommentera hur regeringen tänker i dennafråga om hur den tekniska kompetensen ska bevaras ien framtid om det inte åläggs någon att ansvara fördetta.Vänsterpartiet har också en reservation somhandlar om kulturpolitiska satsningar inom alla poli-tikområden, nämligen reservation nr 5. Vi anser att dekulturpolitiska satsningarna ska nå ut till alla invånarei landet, att kulturen ingår i alla politikområden. Detgäller att kulturen ska in i förskolan, skolan och vår-den, men även in i samhällsplaneringen, i bostadspo-litiken, i integrationspolitiken, i socialpolitiken, kri-minalpolitiken och den brottsförebyggande verksam-heten osv. Vi anser att de kulturpolitiska målen måstegenomsyra alla olika typer av politiska beslut.För att kunna åstadkomma en sådan förändring,en integrering av kulturen i övriga politikområden,krävs det att vi tänker på ett nytt sätt och att vi läggerupp budgetarbetet på ett nytt sätt. Jag tror att det härkrävs om vi ska kunna förändra och utveckla kultur-politiken ytterligare.Jag skulle vilja fråga: När, , har vikommit så långt att de kulturpolitiska målen genom-syrar alla politikområden och alla politiska beslut?Jag vore tacksam för ett svar på det.Jag yrkar bifall till reservation nr 5. Det är denenda reservation som jag yrkar bifall till, men givet-vis står jag bakom även våra övriga reservationer.Tasso Stafilidis och kommer i de-batten att vidare redovisa för våra reservationer.Avslutningsvis, fru talman, vill jag tacka Kultur-departementet och utskottskamraterna för ett gottsamarbete i budgetarbetet. Inte minst vill jag ocksåtacka vår kanslipersonal i kulturutskottet. Ni har gjortett fantastiskt jobb.Anf. 22 () replik:Fru talman! På låter det un-gefär som om det var hon som var kulturminister.Hon talar om ni där ute i oppositionen. Hon kör ocksåmed det gamla splittringsförsöket att måla ut dengode och den onde, dvs. att den onde är Moderaternaoch den gode är . Jag tror inte att det därkommer att lyckas särskilt bra.Charlotta Bjälkebring talar om att det spretar där-för att vi har så många olika förslag. Då kan manfråga sig vad som menas med att spreta. Ja, det är välatt ha många reservationer, som själv sägerom . Ni har nio egna reservationer, ärmed på ytterligare tre, och ett särskilt yttrande. Miljö-partiet har 11 egna reservationer och är dessutom medpå ytterligare två. Då kan man ju diskutera var spre-tandet ligger någonstans egentligen.Charlotta har visserligen läst siffrorna rätt, vilketgladde mig. Men bilden av vilka anslag som vi harändrat på, vilka nysatsningar vi gör och vad det är vivill stryka ger ju inte alls den effekt som Charlottavill måla upp.Vi kan jämföra vårt förslag, då undantagande de1,2 miljarder som vi flyttar från vårt budgetförslag,med majoritetens. Regeringens kulturanslag ger alltså6 och vårt, med tillskottet i vårkrona-för-krona-fond, 6 . Detinnebär en minskning med något . Då kanman fråga sig: Är skillnaden på skillnaden ocksåmellan den totala katastrof som och den bästa tänkbara politiken? Jag trorinte att någon går på detta.Anf. 23 () replik:Fru talman! Ja, alla är vi onda. Alla är vi ocksågoda någon gång.Det jag försöker göra är att synliggöra och ocksåöka kunskapen om de ideologiska skillnaderna somfaktiskt finns i kulturpolitiken. De ideologiska skill-naderna ligger just i hur vi ser på ansvaret för hurkulturpolitiken ska genomföras, hur den ska kunna blitillgänglig för alla medborgare, även för dem sominte har en fet plånbok.Vänsterpartiet vill och anser att det offentliga skata ett ökat ansvar för kulturpolitiken.