prot · GP0944 · 2001-12-10 00:00:00 — När det gäller tillsyn, djurskydd ochden typen av frågor har vi från slagitsintensivt - och vi fortsätter att göra det - för att nivånpå den verksamheten ska vara hög. Så den kan vi intespara på.Angående spara in på en byråkrati är det omöjligtatt i opposition ange annat än inriktningen på dettasparande. Vi får återkomma till exakt hur det ska ske.Men att spara på djurskyddet och de frågor som jord-bruksministern pekade på kan det inte bli tal om.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag måste fråga ensak som jag inte riktigt förstod logiken i. HaraldNordlund sade klokt att bonden inte kör ett extra varvmed traktorn bara för att dieselskatten sänks, och detär förmodligen riktigt.Men borde inte samma sak i så fall gälla skattenpå handelsgödsel? Vi vet att grödorna tar upp en vissmängd handelsgödsel och en viss mängd näring. Vadär det som säger att det skulle användas mer handels-gödsel bara för att den skatten sänks?Anf. 95 () re-plik:Fru talman! Samma princip måste gälla för allamiljöskatter. Beträffande skatten på handelsgödselanser vi att det borde gå att hitta ett system där manrelaterar skatten till överdosering. På det sättet kanman nedbringa användningen av handelsgödsel. Detär inte användningen totalt sett som vi vill komma åt,utan det är övergödningen. Då får man hitta ett sys-tem som är relaterat till denna. Dessutom ska återbe-talningen vara miljöstyrande. Då används dessa me-del i miljösyfte.Anf. 96 ():Fru talman! När vi debatteradebudgeten för utgiftsområde 23 Jord-och skogsbruk,fiske och anslutande näringar fick jag frågan om jagtrodde att samarbetet mellan oss socialdemokrater,de gröna skulle hållahela mandatperioden ut. Mitt svar var att vi hade allaförutsättningar att hålla ihop. Skälet var att vi hadeliknande åsikter om djurskydd, miljö, livsmedelskva-litet, livsmedelssäkerhet, landsbygdsutveckling ochkonsumentperspektivet. Vi hade alltså samma upp-fattning om den här näringen och trodde - och tror -på den.Min motfråga till oppositionen var: Varför talar nialdrig med varandra om hur ni vill forma den svenskajordbrukspolitiken? Jag fick inget svar. Ni såg baraförvånade på varandra.Under de gångna åren har ni anslutit er mer ochmer till regeringens politik, och det är klokt. Menfortfarande är ni väldigt splittrade inbördes. Det är pånågot sätt som man sjunger i en sång: Än slank hanhit, än slank han dit och än slank han ned i diket.Skillnaden är att ni alla befinner er i diket. Jag skadärför informera lite kort om den verklighet som jagoch andra möter.Sveriges ekonomi är stark, och det har den varitunder . Det har inneburit att vi har haft lågaräntor och låg inflation. När det går bra för ,då går det också bra för lantbruket. Lönsamheten harförbättrats för alla lantbruksföretag , enligtden undersökning som har gjort hos denärmare 10 000 lantbrukskunder som man har.Variationen inom produktionsgrenarna är dockstora och störst är den bland mjölkföretagen. Denstörsta skillnaden i lönsamhetsspridningen beror,enligt , på hur duktiga och aktiva lant-brukare är som företagare, om de är skickliga på attutnyttja sina resurser, förhandla om priser och an-ställa rätt personer. Det kan sammanfattas med att dethandlar om att göra rätt saker i rätt tid och på rätt sätt.För mjölkföretagen har driftresultatet kraftigt för-bättrats jämfört med . Driftöver-skottet för hela jordbruksnäringen blev nära 4,5 mil-jarder kronor.En iakttagelse som vi socialdemokrater har gjortär att de yngre lantbruksföretagarna har en helt annanframtidstro och optimism än vad många av de äldrebrukarna har. De yngre brukarna går tillsammans. De har inves-terat i nya maskiner. Jag vill hävda att vi har en avvärldens modernaste maskinparker. De yngre byggerut och bygger nytt i en takt som aldrig förr.Alltfler tänker på sin gård ur ett miljöperspektivsom innebär att alltfler odlar ekologiskt. Det är natur-ligtvis med omtanke om konsumenternas efterfrågan.Näringen är på rätt väg. Men det finns mycket kvaratt göra, inte minst när det gäller marknadsföring.Konsumenternas förtroende för maten är en förut-sättning för en framgångsrik livsmedelsindustri. Denoro för maten som svept fram över i spåren avBSE-krisen - nu finns den även i - har åter-igen påtagligt satt fokus på vår livsmedelssäkerhet.Det har också mycket klart belyst behovet av att allasom är involverade i livsmedelskedjan har sin del avansvaret för att högsta standard upprätthålls. Detgäller såväl råvaruproducenter, tillverkare och distri-butörer som de myndigheter och kommuner som haransvaret för tillsynsfrågorna.Dagens problem med tillsynsfrågor hänger natur-lig samman med dagens organisation av tillsynenmed många olika självständiga myndigheter. Dettaleder bl.a. till att vissa kommunala tillsynsmyndighe-ter inte avsätter tillräckligt med resurser för tillsyneneller inte har tillräcklig kompetens. Dessutom kankommunikationen mellan olika myndigheter givetvisaldrig bli lika bra som inom en gemensam organisa-tion. Det innebär att djurskyddstillsynen inte äreffektiv och likvärdig i hela landet och därmed intehelt trovärdig, och det är viktigt att ändra på detta.Därför anför regeringen i propositionen att denhar för avsikt att föreslå att en särskild djurskydds-myndighet inrättas för att djurskyddet ska förstärkas.För att finansiera denna djurskyddsmyndighet före-slås ett nytt anslag, 42:7 Djurskyddsmyndigheten.Med anledning av en socialdemokratisk motionföreslår utskottet att regeringen ser över statens an-svar för skördeskador i samband med naturkatastro-fer. Övriga motioner avstyrks.Fru talman! sätter punkt verk-samhet. Här i talar vi inte ofta om detgamla anrika förbundet som harsatt många frågor under luppen. Dit hör statsystemet,bostadsfrågan, strejkrätten, vräkningar m.m. har fostrat många aktiva, fram-synta och socialt engagerade ledare som bidrog tillden svenska samhällsomdaningen när föränd-rades från ett jordbrukssamhälle till en industrination.Vem minns inte eller GöstaNetzén? De blev statsråd i olika soci-aldemokratiska regeringar.År 1932 var situationen bl.a. den att arbetsgivarnai sitt avtal med lantarbetarna krävde att lantarbetarnaskulle godta en lönesänkning från till iårslön. Så var situationen. På anställdessom ombudsman efter kongressvalet den unge träd-gårdsarbetaren från . Överallt i landet, i vägskäl, påkyrkbackar, på lastbryggor till magasin eller vid sta-tioner höll han möten, och avdelning efter avdelningbildades.Lantarbetarna låg inte bara efter i fråga om löner,utan de hade också alltid ställts utanför den socialalagstiftningen i det borgerligt styrda . verksamma tid har lantarbetet förändratsfrån att vara ett tungt kroppsarbete i fält och ladugårdtill att bli ett tekniskt avancerat arbete. Men trots dentekniska utvecklingen utgör lantarbetarnas arbetsin-satser av alla arbetade timmar i svenskt lant-bruk. Detta framgår tyvärr inte i debatten eller medi-erna. Där är lantarbetaren osynlig.Men lantarbetaren är en kompetent nyckel-person och medarbetare i företag, och han har godabiologiska och tekniska kunskaper. Det är en medar-betare som vill ta ansvar och som är engagerad, nog-grann och flexibel. Det är också viktigt att arbetslivetoch arbetsgivarna blir mer lyhörda och höjer blickenom man ska kunna erhålla den kompetenta arbetskraftsom man så ofta säger sig behöva. Löner, arbetsvill-kor och övriga anställningsförmåner är viktiga i dettasammanhang. Det går inte att tro att jordbruk ochträdgårdsnäring ska attrahera ung kvalificerad arbets-kraft om man erbjuder säsongsanställningar eller lågalöner. Det ger fel signaler om branschen. Det är där-emot angeläget att jordbruksföretagaren utvecklar sittföretag och breddar sin verksamhet så att man står påflera ben och erbjuder ett intressant, omväxlande ochtryggt arbete för företagaren och personalen.Lantarbetareförbundet satte tidigt fokus på jord-brukets negativa miljöpåverkan. skrevsde första debattinläggen som kom att förändra synenpå användningen av bekämpningsmedel och handels-gödsel. Lantarbetarna har lyft uppfrågor i sina program. Det första enskilda miljöpro-grammet tog upp frågor i ett vidare sammanhang ochutifrån en helhet där man fokuserade på luften viandas, vattnet vi dricker och jorden vi odlar. Be-kämpningsmedelsfrågorna är mer aktuella ännågonsin i och med . De innebär attSverige kan tvingas att godta användandet av be-kämpningsmedel som har varit förbjudna i imellan 20 och . Denna fråga är en konsument-och livsmedelsfråga som naturligtvis berör långt flermänniskor än medlemmar.I samband med att förbundet går samman medSvenska den 1 januarinästa år vill förbundet lyfta upp livsmedelsproduktio-nen ur ett folkhälsoperspektiv där konsument, miljö,livsmedelssäkerhet, djuretik och omsorg sätts i cent-rum. När de nu går samman med tystnarnorra sista renodlade lantarbetarorganisation.Det är en epok som försvinner. Men frågorna somLantarbetareförbundet har drivit kommer att fortsättaatt drivas i den nya organisationen som blir i den gröna sektorn. Det gertyngd och kraft i det fortsatta arbetet. Naturligtviskommer vi socialdemokrater att fortsätta att ha brarelationer med lantarbetarna.Fru talman! Jag vill kommentera några reserva-tioner i det här betänkandet. I reservationen Åtgärderför skog som drabbas av svampangrepp kräver reser-vanterna forskning och ekonomiskt stöd till återplan-tering av skog. Forskning om svampen bedrivs på skogsvetenskapliga fakulteten vidSLU. Projektet syftar till ökade kunskaper om bl.a.samspel mellan miljö och sjukdomsutveckling, trä-dens försvarssystem mot svampangrepp, insekterm.m. samt val av plantmaterial.När det gäller resurser till viss forskning vill jagerinra om att enligt förordning 1993:221 för Sverigeslantbruksuniversitet ankommer den interna fördel-ningen av forskningspengar, resurser m.m. på univer-sitetets styrelse. Det är också en fråga för för miljö, areella näringar och samhällsbyggan-de att inom ramen för forskningsprogram fördelamedel till olika forskningsprojekt.När det gäller statsbidrag till skogsbruket vill jagerinra om att merparten av dessa, inklusive bidragenvid omfattande insektsskador på skog, avskaffadesgenom skogspolitiska beslut, proposition1992/93:226. Jag vill också påpeka att det var enborgerliga regering som fick igenom detta. Beslutetvar ju ett led i den ökade friheten för företagandetsom genomfördes genom minskade regleringar,sänkta skatter och slopade avgifter.Jag förstår inte att nu hävdar atthan vill ha tillbaka subventionerna i skogsbruket. Detär för mig väldigt knepigt. Ni är ju med på den härreservationen.Reservation nr 2 gäller konkurrensförhållandenainom veterinärväsendet. Detta är en fråga som tidiga-re har tagits upp av . är ävenModeraterna med på reservationen. Under ett par årstid har man haft en arbetsgrupp som har läm-nat över en rapport. finns det flera grupper somjobbar för att försöka komma till rätta med de pro-blem som finns mellan distriktsveterinärerna och deprivatanställda. Jag tror att vi får avvakta detta innanvi kan ta ställning till den reservationen.I reservation 3 om principerna för utbetalning avarealersättningar är de fyra borgerliga partierna över-ens. Det är den enda punkten där ni håller ihop, ochsamtidigt tycker jag att ni har fel. Det är nämligen såatt med anledning av ett förslag i Agenda harEU beslutat om nya gränser för are-alersättningar till jordbrukare måste betalas ut. Lik-som övriga EU-länder följer naturligtvis dettabeslut. Det är alltså enligt lika korrektatt betala ut stöden som . Jagtycker att ni förlorar lite i trovärdighet när ni försökeratt hålla fast vid att den här regeln inte finns.Det är samma historia i reservation 4 om statliglånegaranti. Där påstår att likviditets-problem och ekonomiska förluster uppstår beroendepå utbetalningsveckan. beräknas arealersättning-arna bli utbetalda . Alternativet tilldetta hade varit en utbetalning någon av de förstadagarna . Att hävda att denna skillnad om envecka skulle medföra sådana likviditetsproblem somCentern försöker göra gällande är inte trovärdigt.I reservation 5 om djurskydd m.m. yrkar kristde-mokraterna att resurserna för djurhälsoprogrammetska säkerställas, vilket bör ske inom Jordbruksverketsanslag. Som vi hörde från jordbruksministerntänker ni föreslå en minskning för Jordbruksverketmed . Ni är i och för sig inte värst,för vill dra ned Jordbruksverketsanslag med . Man kan då undraom ni anser att inte ska följa de reg-ler och förordningar som övriga medlemsländermåste följa och om ni vill uppmana till fusk och un-dermålig kontroll av EU-stöden.Vad gäller bekämpningsprogrammet för djursjuk-domar finns det inga fastlagda riktlinjer för hur högsubventionsnivån ska vara för näringens egna pro-gram. Det är emellertid ett primärt intresse för nä-ringen själv att skapa ett förtroende hos konsumen-terna och allmänheten för dennas egen produktion.Staten har emellertid insett programmets värde ochhar därför bidragit med mycket storabelopp. Det statliga engagemanget inom den härsektorn kommer även fortsättningsvis att vara stort.Reservationen 7 från , gäller finansie-ring av ekologisk forskning och utbildning vid . Jag vill omden bara säga följande.Det finns inget som hindrar att icke universitet-sanknuten forskning också konkurrerar om den forsk-ning som står till förfogande, bl.a. hos Formas, fört.ex. Det finns alltså ingen an-ledning för regeringen eller att styra dessaväsentligt ökade forskningsresurser i detalj. Dennaprioritering måste göras på vetenskaplig grund, ochden sakkunskapen besitter inte vi riksdagsledamöter.Jag yrkar bifall till miljö- och jordbruksutskottetsförslag till beslut och avslag på samtliga reservatio-ner.Fru talman! Jag vill önska er alla en god jul ochett gott nytt år.Anf. 97 () replik:Fru talman! uttalar sig väldigt posi-tivt om att unga jordbrukare satsar, investerar, etable-rar sig och visar att de verkligen tror på det svenskajordbruket och . Det är ju bra. Det finnsmånga som gör detta, och jag nämnde själv ett antalexempel på att man även långt uppe i ärberedd att satsa i vissa avseenden.Jag undrar ändå över några frågor, har i omarronderingsproblem. Som situa-tionen ser ut på många ställen, kanske främst i Dalar-na men t.ex. också i sydvästra , är en sats-ning fullständigt omöjlig, om man intefår skapa rationella enheter som gör det möjligt attleva på jordbruket. Viljan finns, men här drar man inde pengar som har funnits under . närman på frivillighetens väg verkligen vill satsa där ärregeringen inte beredd att hjälpa till, trots att dettaskulle skapa nya pengar och nya skatteintäkter, medelsom hamnar i Jordfonden osv. Trots tillkännagivan-den från drar man ned. Vad tycker IngeCarlsson egentligen om det?Likadant är det vid . Bönderna vid ,som vill skapa rationella enheter för framtiden, har attdras med de jobbiga översvämningsfrågorna. Man behövde 1 miljon . talade vackert för detta i utskottet och me-nade att 1 miljon väl inte var mycket pengar. Dettamåste vi kunna lösa. Men inte ens det lyssnar rege-ringen på. Den miljonen föreslås inte för 2002.När det gäller utbetalningen av arealersättningarnavill jag erinra om att det handlade om november må-nad. Ersättningarna bör väl rimligen utbetalas det årdå pengarna har lagts ut. Ju längre man väntar in pådet nya året - och det handlade ju ändå om två mån-ders fördröjning - desto större blir naturligtvis likvi-ditetsbekymren för de bönder som ska hantera detta.Det gäller inte bara de få dagarna tilljanuari, utan det handlar om två månader.Anf. 98 () replik:Fru talman! Det var inte i utskottet som jag taladevackert om , utan det var faktiskt på en tillställ-ning på Bondtolvan. Jag var väldigt förvånad över i detta projekt, som startade eller 1979,ännu inte hade gjort så mycket. Under det här åretoch måste miljöprövningen komma till stånd.Det finns ingen som kan tala om hur mycket dethär kommer att kosta. Till själva miljöprövningenfinns det pengar inom , länsstyrelsenosv., men därefter ska man tala om vilka som blirgodkända och vad som ska göras. Först därefter kanvi se om det behövs medelsförstärkningar. Så upp-fattar jag situationen.Vad gäller trovärdigheten vill jag säga att ni vill tabort från ochdessutom från SLU:s forskning.Jag och , som sitter i SLU:s styrel-se, skulle ha väldigt svårt att förklara detta, om eraförslag hade gått igenom. Jag skulle inte i SLU:sstyrelse kunna argumentera för en minskning med 50miljoner, och jag förstår inte varför ni vill göra dennaminskning. Jag skulle gärna vilja ha ett svar på denfrågan.Anf. 99 () replik:Fru talman! Vad först gäller pengarna till omar-ronderingsverksamheten vid klarar majoriteteni utskottet inte av att plocka fram ien budget om , där man ändå ärberedd att gå med på två tillkännagivanden. Trots erkänner svårigheterna för bönderna vid Emånkan man inte ta fram 3 miljoner kronor.I SLU-frågan gäller det i vilken takt vi ska byggaut antalet platser i utbildningen. Det är trots allt färresom examineras, och regeringen vill utöka antaletplatser med kanske 1 200-1 300. Att minska takten iutvecklingen och inte ta in lika många elever tror viinte skulle innebära någon katastrofal besparing.Även om det vore önskvärt att ha pengarna tycker viändå att det är realistiskt att tro att man kan klaradetta. Man kan inte utöver övriga högskolesatsningarskjuta till hur mycket som helst och räkna med att fåelever till detta.Anf. 100 () replik:Fru talman! Det är självklart att vi i en budgetsom omsluter skulle kunna tafram , men miljöprövningen måstegöras, och den blir klar . Kommerman fram till att det ska vidtas ytterligare åtgärder vidEmån, vilket jag tror måste ske, ska den frågan prö-vas då. Så enkelt ser jag på detta.En neddragning med är ganskamycket pengar för SLU. Ännu hårdare skulle ned-dragningen slå mot , som har en ännumindre budget. Det är där inte fråga om allmännamedel utan om pengar till anställda. Jag tror att enneddragning med skulle innebäraatt man fick ta bort hundratalet tjänster. Som jag sadetidigare blir det då risk för att inte längre fårhögsta beröm från EU:s revisorer, som vi förut harfått. Det blir en risk för att man tappar kontrollen, ochjag tycker att det vore olyckligt. Det förekommer såmycket fusk nere i att administrationen i stäl-let borde förstärkas på många håll. Det skulle alla vikonsumenter kunna tjäna på, och då skulle 3 miljonerkronor kunna hittas väldigt lätt.Anf. 101 () replik:Fru talman! Först skulle jag gärna vilja instämmai den hyllning till somInge gav uttryck för här. Det förbundet harbetytt mycket för småfolket på svensk landsbygd,svensk landsbygd över huvud taget och för demokra-tiseringen i , och det tycker jag vi ska upp-skatta och känna aktning för.Jag skulle också vilja kommentera några av de sa-ker som sade i sitt anförande. Först villjag ta upp det här med arealersättningarna.Ersättningarna i form av olika former av EU-stödär ju en stor del av inkomsten i ett lantbruksföretag.Rimligen påverkar ju denna stora del möjligheten attinvestera och att planera sin likviditet. Jag tycker attInge negligerar detta likviditetsproblem somuppstår eftersom det är en så stor andel av den samla-de inkomsten i ett lantbruksföretag som utgörs av denhär typen av ersättningar . Jag undrar vad IngeCarlsson skulle säga som gammal fackföreningskäm-pe om lönen till f.d. medlemmar ihans fackförbund skulle komma ett par månadersenare. Skulle inte som fackföre-ningskämpe då kämpa för att löntagaren fick lön vidrätt tid och inte än vad som äravsikten från början?Man kan konstatera, vilket jag vet att vi har dis-kuterat tidigare, att många lantbruksfö-retag bedrivs i aktiebolagsform som ska görabokslut. Där har man att ta upp tillgångar och skulderi sitt bokslut. Har man inte fått något besked om hurstor arealersättningen är kan man ju rimligen inte taupp det här som en tillgång i sitt bokslut, och då kanman ju bli likvidationspliktig i sitt bolag.Jag vill också fråga : Har IngeCarlsson och socialdemokraterna något annat att sägatill de bönder som drabbas av det beslut som ni ärpå väg att ta vad gäller ? Kommer ni med någotannat besked till dem än det negativa som ni har i denhär budgeten?Anf. 102 () replik:Fru talman! När det gäller har vi haft endiskussion här, och måste vi avvakta miljöpröv-ningen. Det är väl helt uppenbart.Man har alltså hållit på här , och ärfortfarande inte färdig. Man tycker nog både frånregeringen och från vårt håll att det är lite märkligt inte har kunnat påskynda det här projektet. Dethar funnits pengar vartenda år, och man kan ju undravart pengarna har tagit vägen eftersom projektet inteens är halvvägs färdigt, vad jag förstår.Men så kommer jag till det som ni i Centerpartietanser är allvarligt, dvs. att EU i Agenda harbeslutat om att man kan ha utbetalningar både i de-cember och . Att ha det tidigare än decembertror jag är en omöjlighet faktiskt med tanke på hurbudgetprocessen är upplagd i det här landet. Denmåste ju ändå upp och godkännas i här.Den lilla skillnad som det handlar om nu och somman kommer att bli van vid i det här landet, dvs. attfå det här eller i början av janua-ri, kan ju ändå inte ha någon stor inverkan. Möjligtvisfår man då bokföringsmässigt sätta upp det här somskulder och tillgångar på något sätt, men det reglerasju och sedan blir det samma procedur igen.Så jag ser inga stora bekymmer med det här.Anf. 103 () replik:Fru talman! När det gäller arealstödet är det ju ba-ra att konstatera att jag inte tror att vi förstår varandrariktigt. Hade det varit fråga om löntagare, som ärvana vid att få lön vid ett bestämt datum ,så hade och hans parti reagerat på ettsätt som jag tror att den här kammaren inte har upp-levt på mången lång dag.Så till en helt annan sak. Vi har ju ,och jag, debatterat det här med diesel-skatten och dess reducering. har vid detillfällena sagt att det kommer någonting och detkommer någonting. önskade ossalla en trevlig jul- och nyårshelg. Jag skulle önska attInge kunde meddela, som en liten julklapptill bönder, ett datum för en gångs skull: Närkommer besked om hur det blir med dieselskatterna?Anf. 104 () replik:Fru talman! Vad gäller att betrakta mig som enfackföreningsledare och förhandla för mina medlem-mar så har jag en viss vana vid det. Då skriver avtal, och det avtalet brukar de flesta arbetsgivarehålla. Ska man ha ut lön den 25 så brukar man få det.I det här avtalet med 2000, som EU har,finns det alltså inget beslut på precis exakt vilkentidpunkt man ska betala ut det här. Det kan vara likarätt att betala ut det . Men försö-ker vi betala ut det här så att alla bönder förhopp-ningsvis har fått den här arealersättningen till den27 december. Då blir de nog glada, och de kommeratt bli glada den dagen då de får dieselskatten med,men jag kan ju inte lova när! Jag kan bara än en gångönska alla god jul och hoppas att alla bönder bliruppvaktade av en liten tomte!Anf. 105 () replik:Fru talman! Tyvärr är det ju inte av omsorg omSveriges bönder som den här utbetalningen görs dettaår, utan det här är ju en budgetmanipulation somkommer att ställa till stora bekymmer även framöverom inte motsvarande utbetalning görs också 2002.Låt mig först instämma i kritiken angående hurregeringen har skött frågan om . Jag tycker attden kritiken är i allra högsta grad berättigad, och vihar ju också skrivit om detta i vårt särskilda yttrande.Låt mig också instämma med självom hans beskrivning och hans historieberättande omLantarbetarförbundet och dess roll i utvecklingen avsvenskt jordbruk. Jag hade förmånen att själv växaupp på en gård bland lantarbetarnas barn och seder-mera också jobba ihop med duktiga lantarbetare, såjag vet vad jag talar om, och beskriv-ning är riktig, liksom att dagens jobbare på de moder-na gårdarna är en garant för en bra livsmedelspro-duktion.