prot · GO0956 · 2001-01-25 00:00:00 — Jag tackar näringsministern för svaret.Björn säger i sitt interpellationssvar inom arbetar på flera sätt föratt förbättra företagsklimatet så att fler stimuleras attstarta och driva företag eller att låta befintliga företagväxa. Som exempel på åtgärder för att åstadkommadetta nämner näringsministern för det första skapan-det av ett nytt verk, Verket för Näringslivsutveckling.För det andra nämner han skapandet av en enhet inomNäringsdepartementet, Simplexenheten. För det tredjenämner han skapandet av en referensgrupp.Att skapa nya grupper, kommittéer och byråkra-tiska institutioner är något av en specialitet inomNäringsdepartementet. Med detta tror man sig uppen-barligen visa handlingskraft. Men sådana projektimponerar inte på vare sig mig eller alla de företagareoch andra som efterlyser ett bättre näringsklimat iSverige. Det är inte en massa nya löften, kommittéer,grupper och fagra formuleringar som behövs. Sådanahar sannerligen inte saknats under senaste mandatpe-rioden.Den första Simplexenheten havererade och följdesav en omorganiserad variant som sytts in som endel av . Flera års Simplexfölje-tong har inte lett till att landets småföretagaremärkt av vare sig lättnader eller minskade regelkost-nader.När småföretagargruppen Nybyggarna inom Nä-ringsdepartementet startade gjordenäringsministern stort väsen av händelsen. harflera ledamöter hoppat av på grund av att det blivit såfå konkreta förslag. En av ledamöterna i så här i : "Mittengagemang har svalnat en del. Målsättningarna harvarit alldeles för otydliga, det tar . Det harsaknats tydliga delmål för arbetet, som man kunnatmäta mot och därefter komma vidare ifrån. Det [har]varit en mer politisk process än vad jag hoppades påfrån början. "Det är precis denna grupp, fast under nytt namn,som nu står här och talar om. Ettprojekt som visat sig vara misslyckat ges ett nyttnamn och lanseras av näringsminister somen av de huvudsakliga åtgärderna för att få till ståndett bättre företagsklimat.Det har ju dessutom visat sig att flera av ledamö-terna i den gamla gruppen inte ens vet om att de harblivit överflyttade till den nya. En av ledamöternablev informerad om att han var med i den nya grup-pen först när en journalist berättade det för honom.Det är alltså en ny grupp, nytt namn och lanseringunder sedvanligt buller och bång. -återvinning i all ära men när kommer resultaten? Närfår vi se konkreta förslag från regeringen som under-lättar för företagare och som förhindrar att småföreta-gare som sköter sig efter bästa förmåga misshandlasav lagar och myndigheter. Vilka förslag kommer attkomma från regeringen?Anf. 188 Näringsminister ():Fru talman! Om jag får börja med den här grup-pen, har jag nu arbetat som ansvarig för de här frå-gorna i ungefär . Jag har vidta-git vissa åtgärder där jag har omorganiserat detta,utan buller och bång.Det ligger en fara i att utgå från vad som står itidningarna och ta det som fakta. Det är 18 som ärutsedda, och 14 har alltid deltagit. De som har bekla-gat sig kraftigt i har aldrig deltagit iarbetet, har inte varit där. Då är det klart att man kanha synpunkter. Det är fakta.De som har deltagit har gjort ett fantastiskt arbeteunder , och de har kommit med förslag ochvarit med och sett hur de här förslagen har förverkli-gats. Jag ska ta upp några av dem. Där vill jag ocksånämna att de alla vet att förändringen har skett. Det ärsjälvklart att de som aldrig har varit där inte vet det.Det här arbetet är väldigt långsiktigt - det vill jagbetona. Man kan inte tro att man förändrar sådana härstrukturer, lagar och regler över , utan det tarsin tid. Men faktum är att nästan inget land i världenhar så bra näringsklimat som har. Så är det.Småföretagen utvecklas snabbare . Vi serockså hur alltfler småföretag växer och alltfler småfö-retag som andel av företagandet i Sverige.Därför kan man inte slänga ut handen och allmäntsäga att det är ett dåligt företagsklimat i . Detär ett mycket bra företagsklimat i . Om en delriksdagsledamöter inte uppfattar det kan de vända sigtill och till de stora, ledande bankerna som görbedömningar, och även till småföretagare. Min öd-mjukhet ger mig ändock den känslan att det finnsmycket mer man kan göra. Man kan inte bara allmäntslänga ut handen och svartmåla. Det är inte sant. Detär inte jag som säger detta, utan det är de som kanske,sett i interpellantens ögon, är mer trovärdiga än jag.Då kan man vända sig till dem.När det gäller den kritik som har förevarit vill jagnämna något om regelsystemet.Riksskatteverket har ökat öppettiderna på sin ser-vicejour per telefon och har öppet mellan kl. 18och 22. har även utvecklat sinatjänster på har kallat till heldagsmöte för att se hurman kan skapa förenklingar för småföretagen i utri-keshandeln. Vidare erbjuds företag egna kontaktper-soner för tullfrågor i sin region och förbättrad telefon-service. Tullinformatörer i varje region arbetar medinformation riktad mot företagen.Kemikalieinspektionen har bildat en informellgrupp med företagare för att öka dialogen och disku-tera förbättringsfrågor. Myndigheten ska satsa mer påstudiebesök och arbete med ett effektiviseringsprojektpå bekämpningsområdet som ska ge bättre besked omhandläggningstider, kontaktpersoner m.m.Patent- och registreringsverket, , rapporterarlöpande till departementet om sitt arbete. PRV Bolagi har haft en temadag om kundorienteringför sin personal. PRV och RSV, , harvidare arbetat med Kontakt-N, som är en bra gemen-sam Internetpool. Det innebär att man kan få uppgif-ter bara från Kontakt-N.Jag kan fortsätta med den här listan, men mintalartid har gått ut. Jag ber att få återkomma i nästainlägg.Anf. 189 ():Fru talman! Näringsministern påstår att inget landhar så bra näringsklimat som vi. Men snälla närings-ministern! Alla de drabbade företagare som kontaktarmig och andra, när och hur ska deras verklighet blibättre?Företagaren i är inte alls ensamom att känna sig misshandlad. Ett annat exempel frånmitt län är en åkeriägare som har ålagtsatt betala i straffavgift för en överlast,trots att hans chaufför som körde och lastade blev heltfrikänd i tingsrätten och åklagaren inte fann något fogför att klandra åkeriägaren. Det här är en företagaresom har drivit sitt företag klanderfritt i mer än 30 år.På skatteområdet finns det en massa småföretaga-re som råkar illa ut. Ett företag betalade in till företa-gets skattekonto mellan jul och nyår, men myndighe-ten kunde av någon konstig anledning inte ta emotinbetalningar mellan och den 10januari. Företaget hamnade på grund av myndighe-tens slarv i en karusell med betalningsanmärkningar,som offentliggjordes i , vilket gjorde att före-tagets kundrelationer skadades.Skattetilläggen används närmast som en inkomst-källa för staten. Massor av småföretagare har be-kymmer med den frågan.Företagare i befinner sig alltid i underlägei de här frågorna. Även om nu skattefrågorna inte ärnäringsministerns bord, är bemötandet av och attity-derna till företagare det i allra högsta grad. Det låterså bra när näringsministern pratar vackert och sägeratt han vill framhålla hur viktigt det är att företagarebemöts med en positiv attityd i sina kontakter medmyndigheterna och att reglerna är rättvisa och tilläm-pas med förståelse för företagarens villkor.Men vad ska jag säga till de företagare som kän-ner sig misshandlade och som hör av sig till mig? Skajag säga att det löser sig säkert, att att vi har världens bästa näringsklimat ochtycker att det är viktigt med positiva attityder och atthan har döpt om nybyggargruppen? Tror näringsmi-nistern att en utsatt företagare känner sig lugnare efterdet beskedet? Vad konkret kommer regeringen attgöra för att öka rättssäkerheten för företagarna?Vad kommer regeringen att göra för att gottgöraden skada som åsamkats företagaren ochhans företag genom den djupt upprörandebehandlingen av det företaget? Utan sakliga skälsaboterade och förstörde hela verk-samheten för företaget . Den närmast an-svariga tjänstemannen fick lämna sin tjänst, men meden rundhänt fallskärm.Så länge inte har fått upprättelse är detföga trovärdigt, näringsministern, med uttalanden omett gott näringsklimat i och med uttalandenom positiva attityder till företagare.Björn ! På vilket sätt kommer regering-en att kompensera för den katastrof som hans företag utsatts för?Anf. 190 Näringsminister ():Fru talman! Denna svartmålning gör mig lite be-tänksam. Det är klart att det finns exempel på attföretagare inte har fått rätt och exempel på att enskil-da löntagare och andra inte har fått rätt. Men när manur detta, lite populistiskt, målar upp så svarta färgergör det mig betänksam.Jag kan börja med frågan om skatter och skatte-avgiften. Som jag sade kan jag inte ta upp ett enskiltfall.Om en deklaration kommer in för sent till myn-digheten ska förseningsavgift påföras. Det gäller intebara företagare, utan det gäller alla. Det saknas bety-delse om förseningen uppgår till eller envecka. För att vara säker på att deklarationen kommerin inom föreskriven tid bör man skicka in den minstnågra dagar i förväg. Brev som sänds med post utanatt vara rekommenderat skickas på avsändarens risk.Det är en regel som gäller oss alla.Under särskilda omständigheter kan man bli be-friad från förseningsavgift trots att deklarationeninkommer , t.ex. om förseningen kan antas hasamband med den skattskyldiges ålder, sjukdom,bristande erfarenhet eller liknande. Det är en regelsom gäller, och ingen är undantagen.Att med detta som utgångspunkt säga att Sverigeär en bitter, mörk organisation för företagande tyckerjag är att ta i.Vissa förenklingar har genomförts på skatteområ-det, och vi fortsätter med den processen. Näringsidka-re får göra schablonavdrag för ökade levnadskostna-der och resor i näringsverksamheten. Det gäller frånvåren 2000. Det är generösare avdragsregler för ut-gifter vid ombyggnad av lokaler i samband med byteav hyresgäst fr.o.m. . Kapitalför-luster på marknadsnoterade delägarrätter får kvittasmot vinster på onoterade aktier fr.o.m den 1 januari2001. Kravet på avsättning av egenavgifter i räken-skaperna för enskilda näringsidkare som måste lämnaårsbokslut slopas fr.o.m. den 1 januari 2001.Jag har också en agenda på 12, 13 punkter somhandlar både om skatter och regler som vi tillsam-mans går igenom med dessa företagare. De kallas liteföraktfullt för en grupp. I denna grupp sitter hederligaduktiga företagare och ger mig råd om vad som ärviktigast och gör en prioritering. Efter den listanarbetar jag. Jag tycker att det är ett bra sätt att arbetapå som minister. Jag lyssnar på företagarna.Allmänt vill jag ändå uttrycka att vi har ett före-tagsklimat som är avsevärt bättre än vad det varunder den tid då interpellantens parti satt i regeringen.Men det kan självklart bli bättre, och det är någontingsom jag arbetar för och som jag hoppas att jag ocksåska få ett starkt stöd för här i kammaren.Anf. 191 ():Fru talman! När jag lyfter fram problem som en-skilda företagare råkat ut för kallar näringsministerndet för svartmålning. Den okänslighet som närings-ministern visar inför enskilda som inte får rätt - närman lyfter fram det kallar näringsministern det förpopulism - tycker jag är djupt oroande. En närings-minister i borde se till den enskilde företaga-rens rättssituation och försöka underlätta för denne.Näringsministern framhärdar i att har ettgott företagsklimat och tycker att mycket är positivt.Jag förstår att en näringsminister vill framstå i sköndager. Medveten om hur verkligheten ser ut förmånga småföretagare beskriver jag en del av de kon-kreta problem och företeelser som jag har uppmärk-sammats på av olika företagare.När jag gick hit gick jag förbi un-derbara stridstuppar som står i början av rännarbanan.Denna situation påminner något om den situation somdessa två tuppar är i, näringsministern. Dessa tvåtuppar står i sin position, oföränderligt.Näringsministern nämnde själv . Det finnsen möjlighet att lösa upp knutarna oss emellan ochlåta , vilket vi moderater har föreslagit, göra enobjektiv granskning av det svenska regelförenklings-arbetet. Jag har förståelse för att regeringen inte hartid att ta emot alla tjänstemän , men det finns inga hinder för attOECD direkt kommer och granskar Sverige.Är regeringen intresserad av detta, vilket man harsagt sig vara, finns det inga skäl att förhala frågan.När kommer regeringen att lämna in ansökan omgranskning från ?Anf. 192 Näringsminister ():Fru talman! Jag undrar vem som är tupp här efterdenna debatt - om det är interpellanten eller jag.Jag tycker att det är väldigt viktigt att se till de en-skilda företagen och deras problem, och det är precisvad vi gör. Vi har bl.a. gjort en studie och därmedförsökt få en samlad bild av hur företag upplevermyndigheternas information, service och tillgänglig-het. Detta gjorde vi , och vi tänkergöra en sådan varje år.Jag kan konstatera att knappt sex av tio tillfrågadeföretagare uppger att de har förtroende för den myn-dighet de intervjuas om. Då har vi vidtagit åtgärder. Iregleringsbrev och på annat sätt uppmärksammar vimyndigheterna på att de inte kan behandla företagenså. Jag gjorde också en lista på hur de olika myndig-heterna - jag tog ,och Tullen som exempel - numeraförsöker hantera den enskilde företagaren. Det är ettinitiativ från . Vi tänker göra ensådan studie . Sedan tänker vi påpeka olikasaker. Vad har ni gjort här? Varför gör ni så? Varförupplever företagen detta? Därmed menar jag att viändå har tagit de initiativ som kan förväntas av oss.Regelförenklingsarbetet har vi självklart ingentingemot att studerar. Vi gör själva sådana studieroch försöker jämföra oss med andra länder. Sverigeär med de förändringar som har skett ett av de främstaländerna på detta område. Det är ,, och . Vi har också införtSimplex med erfarenhet från . Om viser på andra europeiska länder ska vi finna att Sverigeäven här är ett framstående land.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 2000/01:201 omBotniabananAnf. 193 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att garantera rätts-säkerhet och offentlig insyn i projektet ,så att inte bakvägen tar över myn-dighetsutövning från Banverket.Bakgrunden till frågan är uppgifterna om att vd:nför uppmanat anställda inom att sänka de miljömässiga ambitionerna samtatt inte föra vidare uppgifter om projektet.Botniabanan är ett projekt för byggande av nyjärnväg mellan och . Enligt det hu-vudavtal som tecknades mellan staten ochberörda kommuner och landsting har ett gemensamtaktiebolag bildats, , för att ansvaraför att järnvägen byggs och finansieras.I huvudavtalet regleras arbetsfördel-ningen mellan och . Närdet gäller planeringen är det som ansvararför att erforderliga förstudier och järnvägsutredningargörs. upprättar och fastställer järnvägspla-ner samt upprättar handlingar och ansöker om övrigatillstånd som kan behövas, t.ex. vattendomar.Byggande av en ny järnväg regleras bl.a. i miljö-balken, lagen om byggande av järnväg samt plan- ochbygglagen. Det är framför allt i processen med sam-råd och offentlig utställning som rätten till insyntillgodoses. Beslut avseende den fysiska planeringenav fattas både av demokratiskt utseddaorgan, som t.ex. när berörda kommuner antar detalj-planer, och av myndigheter. Dessa beslut kan över-klagas.I lagen om byggande av järnväg föreskrivs att densom avser att bygga en järnväg ska upprätta en järn-vägsplan. Arbetsfördelningen i det aktuella projektetom - nämligen att och intedet gemensamma byggbolaget an-svarar för att upprätta planerna - bidrar ytterligare tilloffentlig insyn i projektet.Regeringen handlägger Banverketsansökan om tillåtlighet enligt 17 kapitlet miljöbalkenavseende delar av . Regeringen ska prövaom det planerade projektet är förenligt med miljöbal-kens bestämmelser. Ett tillåtlighetsbeslut kan förenasmed villkor för att tillgodose allmänna intressen, t.ex.för att skydda miljön mot skador.Anf. 194 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret, som jag faktiskt är ganska nöjd med. Det är enbra beskrivning av hur hanteringen av järnvägsfrå-gorna går till och innehåller egentligen inga nyheter.Skälet till min interpellation var, som sägs i sva-ret, att vd:n för enligt uppgifter imedierna hade uppmanat anställda inom Banverketatt lägga locket på beträffande vissa uppgifter. Efterden redogörelse som näringsministern har lämnat härutgår jag ifrån att det inte kommer att upprepas.Botniabanan är ju av mycket stor betydelse förhela Norrlandstrafiken. Som näringsministern vet harbl.a. den regionalpolitiska utredningen framhållitvikten av att förstora de lokala arbetsmarknadernaoch minska pendlingstiderna för människorna. I detsammanhanget spelar en snabb järnvägsförbindelsegivetvis en väldigt stor roll. Jag hoppas därför attregeringens miljöprövning sker så skyndsamt sommöjligt så att ingen onödig fördröjning uppstår.När det gäller miljön vill jag också passa på attknyta an till tågens betydelse för att minska person-trafik och transporter på vägarna. Det är ju en frågasom har varit uppe ett flertal gånger tidigare underdagens debatter med miljöministern.Margot redogjorde för sin målsättningi ett TV-inslag , nämligen att vi ska minskakoldioxidutsläppen fram . Omdet målet ska uppnås måste vi minska biltrafiken såmycket som möjligt. Ju fortare blir klaratt användas, desto bättre är det också ur den syn-punkten.Jag vill avsluta med att fråga näringsministern:När kan vi räkna med att miljöprövningen ska kunnavara klar?Anf. 195 Näringsminister ():Fru talman! Kompletteringar och sådant är nu påväg in. Regeringen ska nu behandla detta. Jag kaninte svara exakt när. Det hanteras rent planmässigt.Tanken var att banan skulle vara klar enligthuvudavtalets tidsplan, men troligen kommer det attta ett eller längre. Det beror på att den äldredelen planerades efter den äldrelagstiftningen. Där pågår också bygget för fullt. Mennu när har kommit ska det prövas enligtdet regelverket, och då tar det längre tid.En sådan här järnväg gör ju ingrepp i naturen. Detfinns självfallet synpunkter på hur man ska dra denetc. Då tycker jag att det är bra att man gör en mil-jöprövning som tar lite . skaantagligen vara där - både 50 och 100 årfår vi hoppas. Då tycker jag att vi får ta detta.Jag vill också säga att järnvägen har en väldigtstor betydelse, inte minst i , när det gällermiljö, trafiksäkerhet och effektivitet. Det handlar ommycket tungt gods. Transporterna på järnväg minskarkraftigt i och övriga och transporterpå lastbilar tar över mer och mer. Om vi ska lyckasatt föra över alltfler transporter från lastbilar måste videls bygga ut järnvägen, dels göra den mer effektivoch dels tillse att vi öppnar järnvägsmarknaden förkonkurrens så att svenska tågsätt kan gå igenomTyskland och . Det ska inte finnas någrahinder på grund av banavgifter och inte heller någratekniska eller t.o.m. politiska hinder när det gällermöjligheterna att köra på järnväg.Jag delar helt den uppfattningen. Jag tycker attBotniabanan är ett exempel på hur vi kan tillse att vifår en bättre miljö.Anf. 196 ():Fru talman! Jag kan bara stryka under mycket avdet som näringsministern har sagt här. Jag tror att viär väldigt överens inom alla partier att vi vill ha bättrejärnvägar och fler järnvägar. Även om vi nu har en nylagstiftning, som jag har full förståelse för att vi gi-vetvis ska följa, hoppas jag att det inte drar ut alltförlångt i tiden.Sedan vill jag också understryka det sista som nä-ringsministern var inne på, nämligen att vi ska försö-ka att så fort som möjligt göra det möjligt att bedrivatågtrafik enklare nere i . Jag har fått en före-dragning av bl.a. skogsnäringen att det är ett storthinder ute i att man inte har gemen-samma regler, och ibland inte ens gemensammabredder på spåren. Det hör egentligen inte riktigt tillden här interpellationen, men jag tycker att det varbra att näringsministern lyfte fram det.Anf. 197 Näringsminister ():Fru talman! Jag ska väldigt kort gå igenom hurplaneringsprocessen för järnvägar ser ut. Det är fak-tiskt ganska komplicerat, men det finns en bakgrundtill detta.Först ska man göra en förstudie, och den svarar påfrågan om vad som behöver göras.Sedan ska man göra en järnvägsutredning, ochden svarar på frågan om hur man kan lösa problemet.Sedan ska man göra en järnvägsplan. Den svararpå frågorna om var och vilken mark som behövs.Sedan ska man göra en bygghandling, och densvarar på frågan om hur man bygger i detalj.Vilka beslut som sedan fattas formellt i den härplaneringsprocessen är beslut om betydande miljöpå-verkan. Det är som fattar det på grund-val av den här förstudien.Det är en tillåtlighetsprövning som regeringen görpå grundval av järnvägsutredningen.Det är fastställelsebeslut som fattar pågrundval av järnvägsplanen.Det är övriga tillstånd för byggstart, bygglov,vattendomar etc.Det tar tid. Det är rimligt att det tar tid också, ef-tersom man gör stora sår i naturen. Man måste vägakostnader och effektivitet mot miljön. Men det äringenting som är så miljöeffektivt som tåg och järn-vägar om man jämför med de alternativ vi har, somoftast är tunga lastbilar.Anf. 198 ():Fru talman! Det var säkert bra för oss som är häratt få den här redogörelsen. Dessvärre är vi ganska få,men jag hoppas att det är några som läser protokollet.Jag kan bara instämma och säga att jag förstår attdet här är nödvändigt. Men är det väldigtangeläget att man inte fördröjer processen onödigtvis.Det finns vissa grupper som tycker att det vore väl-digt bra om det här projektet stoppas och inte blir av.Bland dem finns faktiskt vissa "miljövänner". Jagtycker att det vore väldigt synd om de, som har väl-digt specifika intressen när det gäller fågelområdenoch annat, skulle fördröja eller försvåra detta på ettonödigt sätt. Förhoppningsvis kan vi se fram emot attfå prova den här banan år 2006.Anf. 199 Näringsminister ():Fru talman! I den diskussion och den överens-kommelse vi har med som exklu-sivt handlägger miljöfrågorna är vi överens om att deska arbeta med förtur i denna fråga.Här handlar det återigen om balans mellan fåglaroch andra djur och järnvägens framkomlighet. Vikommer att lyckas bygga ut banan, och vi kommer atthålla oss ungefär till den tid som är planerad.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på interpellation 2000/01:111 omprogramverksamheten inom kriminalvårdenAnf. 200 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att tiden i fängelse bättreska kunna användas till rehabilitering så att den döm-de inte återfaller i brott eller missbruk.Ett fängelsestraff utgör först och främst samhäl-lets reaktion på ett begånget brott. Men det är själv-klart att tiden i anstalt också ska användas för attpåverka de intagna att upphöra med kriminalitet ochdroger.Jeppe tar särskilt upp kriminalvårdensverksamhet med brotts- och missbruksrelateradeprogram. Detta är en mycket viktig del i kriminalvår-dens bekämpning av narkotikamissbruket och därmedockså av brottsligheten. Det stämmer att programmenminskat i omfattning . Det har fleraförklaringar. Arbetet med att höja kvaliteten i pro-gramverksamheten har inneburit att en del programsom inte hållit måttet har lagts ned. Ekonomiskaöverväganden har också påverkat situationen. Menman måste komma ihåg att det är kvaliteten och intekvantiteten som är det viktiga i sammanhanget. Inomkriminalvården pågår just nu ett omfattande arbete föratt utveckla programverksamheten. Bl.a. arbetar manmed att ta fram nationella program som är vetenskap-ligt förankrade och utvärderade. kommer detatt leda till en mycket bättre och effektivare program-verksamhet på våra anstalter.Jeppe fråga är emellertid bredare än så.Den gäller åtgärder inom kriminalvården för att för-hindra att de dömda återfaller i brott och missbruk. Idet sammanhanget är det viktigt med ett bra stöd tillde intagna som själva vill förändra sin situation.