prot · GP0937 · 2001-11-29 00:00:00 — Om vi socialdemokra-ter tycker att mer till den här sek-torn ger möjlighet att anställa fler lärare och sjukskö-terskor har jag svårt att se att det skulle vara bättre attta bort de pengarna, eller t.o.m. - som Moderaternahar föreslagit - minska statsbidragen till kommuneroch landsting. Det stärker ju inte vården, skolan ochomsorgen.Jag är helt övertygad om att regeringen tillsam-mans med kommunerna och landstingsförbunden kanhitta en teknisk lösning som gör att den här typen avneutralitetsproblem inte uppstår. Jag litar i sista handpå att kommuner och landsting har allt intresse av attockså upprätthålla mångfald när det gäller vård, skolaoch omsorg i fortsättningen.Jag känner stort förtroende för att kommuner ochlandsting inte kommer att medverka till någon sned-vridning av konkurrensen.Skatten på alkoholdryckerAnf. 154 ():Herr talman! höll finansminister ett engagerat socialpolitisk anförande där hansade att det är viktigt för att behålla sin posi-tion i EU och som ett land som har en medinternationella mått låg dödlighet på grund av alko-holskador.Jag vill därför till socialministern ställa frågan:Vilka instruktioner ges nu till medarbetarna i Brys-sel? Vilka råd får de när det gäller att verka för att fåen bra anslutning av övriga länder när det gäller attlåta prisinstrumentet bli en vital del när vi bekämparalkoholskadorna?Anf. 155 Socialminister ():Herr talman! Det förs en mycket långtgående dis-kussion i EU när det gäller möjligheten att upprättaen gemensam alkoholpolitik. Den handlar också omatt diskutera de olika medlemsstaternas skattesatser.Sverige har den förmodligen högsta skattesatsenpå alkohol. Det är knappast troligt att vi på lång siktkan behålla denna skattesats. Vi riskerar nämligen atten stor del av den alkohol som inhandlas i Sverigei stället köps utanför landet gränser. Därmed förlorarvi kontrollen.Däremot försöker vi se till att övriga medlems-stater höjer sina skattesatser så att vi får en utjämningpå en högre nivå. Vi drömmer om ett där vikan föra en gemensam alkoholpolitik, där vi inte blir ihänderna på ett system som innebär att man inhandlaröl, vin och starksprit i andra länder, och där vi intevet vilka konsumtionsströmmar som finns.Uppdraget är helt enkelt att försöka samordnaskattesatserna uppåt för övriga länder.Anf. 156 ():Herr talman! Jag är glad att socialministern ändåavslutar offensivt. Först sade han att vi inte kan hållaemot, men det blev lite bättre på slutet.Jag tycker att socialministern med lite större en-gagemang skulle driva de här frågorna. En utjämningoch harmonisering är ju inte bara att vi sänker. Detkan innebära att andra höjer.Någon gång har jag sagt till socialministern att jagtycker att det är viktigt att vi i den inhemska debatteninför påtalar vikten av att bekämpa de drogersom nu slår så hårt mot ungdomsgenerationen.Kan vi få be om ett sådant stort tal inför ?Anf. 157 Socialminister ():Herr talman! Jag kan på stående fot säga att desom inbjuder mig att vara stjärngosse på auto-matiskt kommer att få en liten föreläsning om hurviktigt det är att vi har en bra alkoholpolitik. Vi harnämligen här i antagit en alkoholpolitiskhandlingsplan, där vi satsar väldigt mycket pengar påatt stärka Folkrörelsesverige, kommunerna och sam-hällsengagemanget när det gäller att förebygga alko-holskador. Det betyder att det i varje kommun ge-nomförs en rad projekt för att förebygga att ungamänniskor missbrukar alkohol på , på ny-årskvällar eller vid andra festliga tillfällen.Här finns alltså ett uppslag. Jag är inte säker på attdet skulle hjälpa att just jag säger särskilt mycket,men det utförs ett arbete runtom i landet som ärmycket angeläget.Elver ursprungliga fråga handlade omskatteharmonisering, där vi, som har förklarats mångagånger här i , befinner oss i ett läge där viska se till att det inte är vi som anpassar oss till denlägsta nivån. Vi ska i stället arbeta för att övriga län-der sänker sina alkoholskador. Siktet är inställt på attfå till stånd en harmonisering så att vi inte kommer ihänderna på system som vi inte kan kontrollera.Anf. 158 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Vi tackar för denna inbjudan, och vi tackar ocksåregeringens ledamöter för att de har velat komma utoch svara på kammarledamöternas frågor. Ytterligare15 ledamöter har bett att få ställa frågor, men vi harbara på oss. Jag beklagar att inte alla fåttmöjlighet att komma till tals.Frågestunden är därmed avslutad.6 § (forts. från 4 §) Samhällsplanering, bostads-försörjning och byggande (forts. BoU1)Anf. 159 () re-plik:Herr talman! Jag har två frågor om bostadsbidra-get. Min första fråga gäller ett barn som mister en avsina föräldrar och som då får en förmögenhet somlåses fram till dess att barnet blir t.ex. . Pengarnafår inte röras utan förvaltas av en förmyndare. Räntanpå dessa pengar kommer faktiskt att belasta familjensom inkomst av kapital. En familj som har låstaarvspengar kan därigenom komma att förvägras bo-stadsbidrag, och det är en orättvisa som jag tycker attvi måste göra någonting åt.Min andra fråga är om socialdemokraterna kantänka sig att inte se på makarna individuellt, vilketinnebär per person, utan se till familjensom helhet, dvs. till familjens samlade inkomst, och istället ha som gräns. Nuvarande regel slårväldigt orättvist mot familjer där kanske bara en ar-betar.Anf. 160 () replik:Herr talman! Barns förmögenhet är en fråga somvi har haft uppe i bostadsutskottet. Vi harsagt att vi borde göra någonting åt den. Frågan liggernu hos regeringen, och jag väntar mig att regeringenrätt snart kommer att ge ett besked om hur man skalösa detta. Vår inriktning var att man borde kunnalösa detta på samma sätt som när det gäller socialbi-drag. Man bör ha en likartad tillämpning.Vad gäller familjens samlade inkomster finns detolika meningar om hur det egentligen ska vara ordnat.Om man ändrar reglerna och ser till familjens samla-de inkomst, innebär det att t.ex. en kvinna som ärhemma utan förvärvsarbete skulle få en väldig margi-naleffekt om hon gick ut i arbete.I en debatt med socialförsäkringsministern ikammaren för någon vecka sedan var den här fråganuppe, och jag tycker att hon då lämnade ett klart be-sked.Anf. 161 () re-plik:Herr talman! Man kan också säga att det kan varaen fördel, för då kan fler få möjlighet att vara hemma.Man är alltså inte så beroende av att bägge arbetar.Om man ser till familjens samlade inkomst kommerbostadsbidraget hela familjen till godo. Vi föreslåräven höjning av barnens del med . Vi tycker attdet är oerhört viktigt att man ser familjen som enhelhet. Man kan vända på det och säga att fler fårmöjlighet att vara hemma.Anf. 162 () replik:Herr talman! Jag kan konstatera att vi ser helt oli-ka på dessa frågor. I utredningsarbetet inför föränd-ringarna 1997 såg man att de familjer där en av för-äldrarna är hemma i regel har lägre kostnader förbarnomsorg o.d. Därför ansågs det rimligt att manskulle dela på inkomsten. Vi vill se saken så att bo-stadsbidraget är inriktat på att man ska kunna efter-fråga en bostad, inte på att kompensera för ett in-komstbortfall.Anf. 163 () re-plik:Herr talman! Jag är lite förvånad över att social-demokrater och kristdemokrater på ett sätt har sammainriktning när det gäller bostadsbidrag. Det ser ut somom de är fast i ett bidragstänkande. Jag undrar ominte har tänkt på att lyfta blicken och havisioner för framtiden. I stället för att låta människorsitta fast i bidragsberoende kunde hon se möjligheter-na att öka människors inkomster eller minska derasutgifter, så att de får större valfrihet. Vi från Center-partiet säger: Bort ifrån bostadsbidraget!Anf. 164 () replik:Herr talman! Som jag sade i mitt anförande är viberedda att se över bostadsbidraget, men jag tror intepå den modell som föreslår, dvs. att man t.ex.ska höja ersättningen i föräldraförsäkringen ellerminska skatterna. Föräldraförsäkringen träffar bara enviss grupp, men bostadsbidraget träffar en störregrupp som har behov att få bidrag till bostadskostna-den. Att sänka skatterna innebär att man fördelarkostnaderna på flera, men det blir antingen ett väldigtlitet bidrag eller en väldigt stor kostnad.Anf. 165 () re-plik:Herr talman! Vi har från sagt att vivill sänka skatterna för låginkomst- och mellanin-komsttagare, så att de får mera pengar kvar i plånbo-ken. På det viset får de också större möjligheter attsjälva bestämma hur de vill ha det i olika samman-hang.Just nu är vi fast i ett bidragstänkande, och vi har iutfrågningen bl.a. sett att det tyvärr inte slår väl ut.40 % får felaktigt bidrag, och många ensamståendemammor med barn får vänta på rättelse , så attde får de pengar som de ska ha. Hur snabbt kommerLilian Virgin att se till att det här rättas till?Anf. 166 () replik:Herr talman! Det som säger omatt sänka skatterna är intressant. Skulle det innebäraatt vill sänka skatterna så mycket att detmotsvarar de bostadsbidrag som betalas ut tillfamiljerna? Hur skulle man då träffa rätt familjer?Den här frågan övervägs ju nu i , och vi kommer längre fram att ta ställ-ning till den. Vi har sagt att det behövs ett bostadsbi-drag också i fortsättningen.Den sista delen som tar upphandlar om hur länge man ska vänta på sitt bidrag.Det är inte alls bra att man ska behöva vänta. Mål-sättningen är ju att man har ett så precis avvägt bidragsom möjligt så att det stämmer med den taxeradeinkomsten. Det är genom information och upplys-ningar som vi kan förbättra den delen.Anf. 167 () re-plik:Herr talman! Vi moderater tycker inte att manmed statliga pekpinnar ska kräva vissa konsum-tionsmönster för att man ska få ett bidrag som manbehöver. Vi menar att man ska kunna leva på sininkomst, och kan man inte leva på sin inkomst så skaden som behöver bidrag inte behöva betala skatt. Vitycker att man ska öka de generella grundavdragenoch på det viset ersätta bostadsbidraget med sådanagrundavdrag.Det här är möjligen en frihet för de enskilda män-niskorna som socialdemokraterna inte vågar sig på,men vi tror att det är bättre att människan får be-stämma själv, även om vi menar att det finns anled-ning att beakta en grupp, som vi kanske inte når pådet här sättet, och det är vissa ensamstående föräldrar.Vi menar att man ska överväga att öka underhållsstö-det.Som sagt: Detta är väl kanske för stor frihet för deenskilda människorna för att socialdemokraterna skaacceptera det.Anf. 168 () replik:Herr talman! Vi tycker att de enskilda människor-na ska ha en stor frihet, och en stor frihet är att kunnaefterfråga en bostad som man vill kunna hyra. Manska inte peka ut de här människorna på något vis föratt de är beroende av något bidrag.Men jag undrar, : Om ni skulleha generella bidrag i stället, hur mycket är ni bereddaatt öka på utgifterna för det här?Anf. 169 () re-plik:Herr talman! Det var som jag misstänkte, att soci-aldemokraterna inte törs lämna så mycket frihet till deenskilda människorna.Vi menar alltså att ett ökat grundavdrag ska varahuvudvägen för att ersätta bostadsbidragen. Låt osssedan diskutera summor när socialdemokraterna haraccepterat tankegången i vår reservation, som jagrekommenderar till läsning.Anf. 170 () replik:Herr talman! Vi har tittat på det där. Om manskulle ta alla pengar vi har för bostadsbidragen, delaut dem till barnfamiljerna och ge dem som ett gene-rellt bidrag skulle det innebära i stort sett perbarn, och vi vet ju att bostadsbidragen är långt därut-över till vissa familjer , så vi skulle inte allsträffa rätt med generella avdrag eller bidrag.Anf. 171 ():Herr talman! Den ensamstående mamman med trebarn, 17, , bor i ett 40-talshus i litentätort. Hennes intäkt av deltidsjobbet på skolan äromkring . För henne betyderbostadsbidraget att hon klarar ekonomin om än medsmå marginaler. Året är 1996.De nya reglerna för bostadsbidrag införs året där-efter och drabbar familjens ekonomi mycket hårt.Bostaden, det enkla husets bostadsyta, ärca för stor. Därför minskas bostads-bidraget med ca i ett slag. Famil-jen blir en av de många som på ett oförskyllt ochfelaktigt sätt tvingas delta i den statliga ekonominssanering.I detta läge bestämmer sig familjen för att försökasälja huset och flytta till hyresrätt. Men huset visar sigsvårsålt, bl.a. till följd av de nya bidragsreglerna.Dessutom skulle inte familjens disponibla inkomstnetto för konsumtion öka efter att hyran betalats,eftersom boendekostnaden i lägenheten blir högre äni huset trots att man är berättigad till och får fulltbostadsbidrag. Familjen har hamnat i en fälla maninte kommer ur och tvingas för sin existens att lånapengar månad för månad.Ovanstående är ett exempel ur verkligheten, en-dast ett av många, som visar hur den hårdhänta halve-ringen av statens kostnad för bostadsbidragen slagitblint. Det visar också orättvisan och orimligheten iregelverket.Herr talman! års regelförändringar innebärett trendbrott i den bemärkelsen att bostadsbidrageninte längre svarar mot de uppställda målen. Med dekraftiga bidragsminskningar som många barnfamiljernu får vidkännas torde målet vara avlägset att dessafamiljer ska kunna efterfråga en bostad där varje barnhar eget rum.Hela det system som regeringen byggt upp harflera anmärkningsvärda brister ur fördelningspolitisksynvinkel. Barnomsorgssubventionerna har i storutsträckning tillfallit redan resursstarka hushåll. För-äldrapenningen är lägre ju lägre inkomst kvinnan harinnan hon får barn, och omvänt högre för redan hög-avlönade kvinnor. Barnbidraget utbetalas lika för alla.Endast och allenast bostadsbidraget kan sägas hagynnat resurssvaga hushåll på ett särskilt sätt.De nya bidragsreglerna är ytterligare ett steg iriktning mot en familjefientlig politik. Med individu-ella inkomstgränser som grund för bidraget markerastydligt ett ideologiskt inslag som vi mött tidigare frånsocialdemokratiskt håll, och det kommer att förstär-kas ytterligare då maxtaxa för barnomsorginförs i nästan alla kommuner.Den sista möjligheten för normalfamiljens föräld-rar som under några viktiga år under småbarnstidenskulle vilja stanna hemma med barnen med drägligaekonomiska villkor är nu definitivt borta.Det kristdemokratiska budgetförslaget skulle, omdet hade vunnit gehör, gett ytterligare730 miljoner kr att fördela som bostadsbidrag.Herr talman! Att det ska vara så svårt att återgåtill den samlade familjeinkomsten som grund förbidragsberäkningen är för oss kristdemokrater mycketsvårt att förstå. Och det är minst sagt lika svårbegrip-ligt, ja rentav obegripligt, att det går bra att ha halv-årsvisa avstämningsperioder för studiemedelssystem-et, men för bostadsbidragen är det totalt omöjligt förmajoriteten.Ett annat krav vi har är att ytnormen borde öka.Som framgår av exemplet jag inledningsvis berättadeom var det just ytnormen som avgjorde att den lillafamiljen blev utan bostadsbidrag.I motion tar vi upp och begärändring på ytterligare ett par underligheter som jagockså vill nämna här i kammaren. Det gäller nä-ringsidkares inkomstbegrepp där också s.k. expan-sionsmedel ska räknas in. Jag må få lov att ställafrågan till majoritetens företrädare: ska detvara skillnad på inkomstbegreppet mellan transfere-ringssystemen? Det borde väl ändå vara samma be-räkningsgrund oavsett om den sökande behöver sjuk-penning, föräldrapenning, pension eller bostadsbi-drag?Jag vill också påpeka den orimlighet vi anser detvara att s.k. förmyndarspärrade medel på t.ex. hem-mavarande barns konto också till vissa delar ska räk-nas in i vårdnadshavarens bidragsgrundande inkomst.Medel som dessa är vad jag vill kalla fiktiva och börinte räknas in i inkomstunderlaget.Till sist, herr talman: Det har träffats en överens-kommelse om att vi ska begränsa antalet yrkanden, såjag ska inte yrka på något. Jag vill däremot peka påatt vi kristdemokrater står bakom de reservationer viär antecknade för i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 8 §. )7 § Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrareoch flyktingarFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2001/02:SfU2Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyk-tingar (prop. 2001/02:1 delvis).Anf. 172 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 1. Dessutom kan jag rekommenderakammarens ledamöter att läsa vårt särskilda yttrandesom finns fogat till betänkandet.Jag inledde förra årets debatt med att konstateraatt precis som året innan fanns det inget ansvarigtstatsråd närvarande. Även om det är trevligt att de-battera med utskottskamraterna börjar det att bli litetjatigt att år efterlysa ansvarigt statsråd. Attingen migrationsminister finns här har sin naturligaförklaring, men integrationsministern har tydligenvalt att inte heller prioritera debatt. "Den nuvarande integrationspolitikens praktiskautformning lägger hinder för arbetsmarknadsintegra-tionen redan i budgetprocessen. Där segregerar stats-budgeten på förhand den invandrade populationenoch definierar dem som potentiella socialbidragstaga-re vars existens ska finansieras av utgiftspost 8 i bud-geten, konstruerad som en permanent kostnad församhället i form av ett socialbidragskonto. "Det här var ett citat ur en nästan exakt gam-mal artikel. Den är fortfarande mycket aktuell. Arti-keln skrevs av , som arbetadepå , tillsammans med - inte okänd här i huset - och landshövding-en . Debattörerna ansåg vidare i arti-keln att integrationspolitiken ska avvecklas och att enny tillväxtproposition med bäring på mångfaldseko-nomi ska läggas fram. För egen del kan jag bara in-stämma i en sådan önskan.Även regeringen förefaller ha kommit till insikt ibudgetpropositionen. Det hade regeringen gjort ävenförra året. Där framgår att utvecklingen inom detintegrationspolitiska området är långt ifrån tillfreds-ställande i förhållande till de mål som be-slutat om. Det är en återkommande formule-ring. Jag undrar varför socialdemokraterna inte drarkonsekvenserna av ett uselt utfall av politiken närman faktiskt ändå insett att utfallet är uselt. Det ärfaktiskt hög tid för nytänkande.Redan visade vartåt utveck-lingen var på väg. Trots det trampar socialdemokra-terna vidare på den katastrofala stigen ivrigt påhejadeav sina socialistiska stödpartier. Det är en stig somenbart leder till ökat utanförskap, främlingsfientlighetoch tilltagande segregation.Herr talman! Det är med nuvarande politik osäkertvem som ska integreras och till vad. I själva verkethar den förda, misslyckade politiken skapat ett utan-förskap. Detta utanförskap innebär att människor,såväl invandrare som svenskfödda, inte har möjlighetatt påverka sin egna liv. Det är inte möjligt att genomeget arbete påverka situationen. Även de fattiga män-niskor som har ett arbete sitter fast i utanförskapet.Genom tröskeleffekter i socialförsäkringssystemenförhindras människor att genom eget arbete förbättrasina levnadsförhållanden. Det måste nu bli ett slut påden förda socialistiska politiken där politiker beskäf-tigt fixar människors liv. Varför är majoriteten inteberedd att ompröva politiken med den stora elän-desindustri som faktiskt håller människor i ett utan-förskap?Herr talman! Vi har i parti- och kommittémotionerförordat en helt annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken än vad det socialistiskablocket gör. Det krävs såväl en moderniserad arbets-marknad och avregleringar som sänkta skatter ochlägre offentliga utgifter.Våra förslag syftar till att skapa förutsättningar förett ekonomiskt, kulturellt och socialt växande Sveri-ge. Vi vill satsa på en utbildning som ger större möj-ligheter till ett rikare liv. Genom en större enskildsektor och ett starkare civilt samhälle kan både före-tag och människor växa. Ännu fler kan komma in påden ordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghe-ten ökar också i andra bemärkelser. Friheten att väljabidrar till mångfald, bättre kvalitet och större trygg-het. De enskilda människorna får ett större inflytandeöver sina liv. Som vanligt är det ytterst en fråga ommakt.Herr talman! Vi har föreslagit en långtgåendeväxling från subventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar framför allt för låg- och medelin-komsttagare. Alla människor ska kunna leva på sinlön utan att vara beroende av det offentliga för sinförsörjning. Då kan vi faktiskt koncentrera resursernatill de människor som är i störst behov av gemen-samma insatser och som behöver stöd och hjälp.Herr talman! Vi har från början ifrågasatt syftetmed att inrätta . Vi har inte haftnågon anledning att ompröva den åsikten, varför vinu anser att ska läggas ned och isamband därmed anslaget till integrationsåtgärderavvecklas.I samband med avvecklandebör också frågan om stöd till antirasistiska organisa-tioner föras upp till diskussion. Det är förfärande attIntegrationsverket har betalat ut medel till organisa-tioner som har deltagit i Göteborgskravallerna. Stat-ligt stöd bör inte kunna ges till organisationer somförespråkar våldshandlingar. Reglerna bör därför,enligt vår mening, ändras på sådant sätt att det klartframgår att endast organisationer som respekterardemokratiska arbetsformer kan ges statligt stöd.Enligt vår mening är det fel av regeringen att fort-sätta att anslå budgetmedel till storstadssatsningen.Alla de miljarder som har plöjts ned i förvisso kanskegodhjärtade projekt har inte gett särskilt många på-visbara resultat. De står inte i någon som helst rela-tion till satsningens storlek. De miljarderna har san-nolikt bidragit till att förstärka utanförskap och bero-ende. Anslaget bör avvecklas. Andra vägar ska prö-vas.Vi menar att de viktigaste uppgifterna är att skapasocial och geografisk rörlighet. Det kan uppnås bl.a.genom att bostadsmarknaden och arbetsmarknadenavregleras.Herr talman! Svensk flyktingpolitik måste svaramot högt ställda humanitära krav. Enligt vår meningär rättsstatens principer om att myndighetsutövningska ske med respekt för den enskilde av fundamentalvikt. Jag hälsar därför med stor tillfredsställelse deteniga utskottsinitiativet som uppmanar regeringen attfort lägga fram en proposition med förslag om attavveckla och att föra över asyl-prövningen till förvaltningsdomstolarna. Det härbeslutet, som var omöjligt, blev plötsligt såmöjligt att utskottets ordförande faktiskt oblygt häv-dade att socialdemokraterna i alltid harvarit för en modell med förvaltningsdomstolar.Herr talman! tycker jag att vi struntar i detsom har varit och vem som tyckte vad tidigare. Istället är det nu viktigt att vi med kraft hjälps åt att såfort som möjligt få fram ett riksdagsbeslut om enprocessordning som fungerar bra.Rättssäkerhet och värdighet bör ge-nomsyra den svenska migrationspolitiken. Det ärdärför utomordentligt angeläget att regeringen nogaföljer utvecklingen när det gäller tillströmningen avasylsökande. Tillräckliga medel måste anslås så attlånga väntetider elimineras.Bo Lundgren uttalade i en intervju tidigt i höstasföljande:"Regeringen har som mål att asylsökande skall fåsvar på sina ansökningar . Om manmenar allvar med detta är det från humanitär ut-gångspunkt rimligt att den asylsökande får stanna, omansvarig myndighet inte klarar av att uppfylla mål-sättningen. En parallell kan dras till vårt förslag omvårdgaranti: om det egna inte klarar av attge vård , skall man som patient harätt att vända sig till en annan vårdgivare. En förut-sättning vad avser asylsökande är dock att denasylsökande samarbetat fullt ut med myndigheten,lämnat korrekta uppgifter och att inte särskilda ochgodtagbara skäl för fortsatt utredning faktiskt förelig-ger. Likaledes är det rimligt att, om skälen som talarför respektive emot väger lika, tolka till den asylsö-kandes fördel. I ett anständigt rättssamhälle måste isådana fall individens rätt gå före statens. "Herr talman! Den här typen av rättssäkerhetsga-ranti som utgår från den enskilda människan bordekunna tillämpas inom en rad områden där enskilda ärutlämnade till kommunala och statliga myndigheter.Herr talman! Utvecklingen i vårt södra grannlandinger oro vad gäller de klart icke-liberala inslagen ivad som hade kunnat bli en bra liberal regeringsför-klaring.