prot · GO0976 · 2001-03-08 00:00:00 — Själv är jag av den uppfattningen attdet är direktvalda regionparlament som är den endalösningen, inte någon typ av kommunförbund.Jag yrkar alltså bifall till reservation 5.Reservation 6 handlar, som här har sagts, om enavveckling av landshövdingeämbetet i försökslänen.Bl.a. har på ett utmärkt sätt utvecklatskälen för den reservationen. har ingenegen motion i frågan, men jag delar helt Miljöpartietsoch Vänsterns uppfattning att det inte finns någonanledning att ha landshövdingeämbetet kvar i de ländär försök pågår med regional självstyrelse, försöksom förhoppningsvis ska permanentas.Jag yrkar alltså bifall också till reservation 6.Anf. 213 () replik:Fru talman! Jag ska egentligen bara ställa en frågamed tanke på bifallsyrkandet från reservationen som berör försöksverksamhet medregionalt självstyre.Under eftermiddagen hade vi en omröstning ikammaren som berörde just detta i samband medkonstitutionsutskottets betänkande 12, som handladeom ändrad regional ansvarsfördelning. Där fanns enreservation där det stod: "Samtliga regioner bör där-för ha direktvalda regionfullmäktigeförsamlingar somhögsta beslutande organ och försöken med direktval-da regionorgan bör permanentas ." Jag be-klagar bara att folkpartisterna och kristdemokraternainte ställde upp på den reservationen.Anf. 214 () re-plik:Fru talman! Jag ska gärna svara på det, . Jag hade inte hunnit gå igenom det betän-kandet före omröstningen. Jag gjorde själv den re-flexionen när vi kom hit, men då var det för sent attställa frågan till min partikamrat. Jag ville heller interösta mot partiet, vilket vi ju inte brukar göra. Annarskan jag säga att dessa tankar gick väldigt tydligt ge-nom mitt huvud.Anf. 215 ():Fru talman! Det här sista var så spännande att jagnästan kom av mig och glömde vad vi skulle prataom. Men det där är naturligtvis vår verklighet. Vi haren del att göra och kvällarna och hinnerinte ta ställning till alla våra övriga utskotts ärenden,särskilt inte vi i småpartierna som är ensamma. Cen-terns och representanter och jag skasvara för alla frågor i våra egna utskott. Men vi harändå haft en del intressanta frågor att ta ställning tillnär det gäller länsindelningar, kommundelningar ochlandshövdingeämbetet.Ewa har redogjort för utskottsmajo-ritetens uppfattning vad beträffar ochLjungskile kommun, så det behöver jag inte orda merom. Däremot tänker jag bemöta medanledning av detta och tala om att vi är oerhört kon-sekventa i . Vi tycker att när man genom-för folkomröstningar av det här slaget ska de följas,och det tycker vi även när det gäller kommun.Det är inte det som frågan gäller. Jag vet att det ärmånga som vill pådyvla oss den uppfattningen baraför att vi inte stöder den här motionen, men så är detinte. Vi inser helt och fullt att detta är någonting somhar lagts på regeringen att besluta om. Såsom harklargjorts är det så att om regeringen bestämmersig för ett ja i den här frågan kommer den upp tillriksdagen som ett tillkännagivande om vilken länsin-delning vi ska ha. Då kommer vi naturligtvis medglädje att bifalla den nya länsindelning som blir aktu-ell, nämligen att ska tillhöra Uppsalalän i stället för det län man tillhör nu i enlighet meddess eget önskemål.Torslanda och måste bedömas ur etthelt annat perspektiv. Detta kommer inte alls tillriksdagen på det sättet. Anledningen till att vi anseratt en omprövning bör göras när det gäller Torslandaär att det har tillskapats en kommundemokratikom-mitté med det klara direktivet att undersöka hur manska kunna underlätta kommundelningar. Det här är endemokratifråga av största vikt. har försöktoch visat, och fått Kammarkollegiet med sig åtmins-tone till en början i utredningen, att detta skulle kunnavara till gagn både för och för Göteborgskommun. Sedan blandade man in och fleraandra delar av och blandade på så sätt bortkorten lite grann, tycker jag.Om man säger att en kommun som inteskulle vara livsduglig, vad skulle man då säga omÖdeshög, som en gång i kommunsammanslagningenblev kommun med ungefär 6 000 invånare?Det skulle inte vara tillåtet enligt den här kartan somtalar om vid vilken storlek kommuner skulle kunnabildas över huvud taget.Vi kan inte smeta ut en jämn invånarindelning ilandet och säga: Så här stor måste en kommun varamed så här stor skattekraft. Jag kan meddela attÖdeshög ligger långt under medelskattekraften i riket,men vi envisas med att vara en egen kommun. Jagtycker att andra skulle få chansen. bröt sigur kommun en gång. Det vara bara 8 000invånare. Där ställer jag helt upp på utskottsmajori-tetens förslag och yrkar avslag på reservation 2.Detsamma gäller kommun. Den harinte ens bevärdigats en utredning. Det är samma sakdär. Regeringen bör få chansen att ta upp de här frå-gorna - både en omprövning av Torslandafrågan ochatt Kammarkollegiet verkligen gör en utredning åtLjungskile i den anda som Kommundemokratikom-mittén ska verka. kommer de att lägga fram ettförslag , om de inte får tiden förlängd. Dåkan det vara möjligt för regeringen att ompröva dehär frågorna.När det gäller länsindelningen lär regeringen fåavgöra de frågorna. Vi har hört förut säga att vi ska återremittera ärendet, men jagtycker att det bara fördröjer handläggningen av fråganom och , och det förändrar ing-enting vad gäller . Det är regeringen som avgör.De kan visserligen få en vink om att vi med glädjekommer att tillstyrka ett ja. Där blir det anledning förregeringen att ta ställning till flera sådana här frågor isamband med regionindelningar och annat, så att detkan inte vara någonting en gång för alla givet hur ettlän eller ett landsting ska se ut.Jag hoppar över till försöksverksamheten med re-gional självstyrelse. Där är det ett mycket egendom-ligt förbiseende. Efter påpekande sågjag att motion K401 yrkande 12 harbakats in i en reservation som jag inte ställt mig bak-om. Det ser väldigt egendomligt ut, så jag sällar migtill mycket välvilliga inställning tillvår motion och yrkar alltså bifall till K401 yrkande12 liksom K401 yrkande 13, där vi har fått sällskapav Vänstern och i att försöka avvecklalandshövdingeämbetet i försökslänen. Jag yrkar alltsåbifall till reservation 6.Anf. 216 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är beklagligt attMiljöpartiet inte vill hålla sin linje om att invånarnasåsikter väger tyngst när det gäller delning eller vadman vill tillhöra som kommun.Jag tycker att det är bra att ni är med vad gällerTorslanda och . Det hade varit klädsamtom ni även hade varit med när det gäller . Skill-naden är inte så stor. av hebyborna vill tillhö-ra län. Även alla politiska partier i Hebykommun har sagt ja till att tillhöra län. Vida-re säger att de positiva konsek-venserna av ändrad länstillhörighet överväger. Detfinns alltså väldigt många skäl som talar för att Hebykommun ska få tillhöra län. Vi hade ett ly-sande tillfälle här i kammaren att få en majoritet äveni detta stycke. Jag beklagar att inte ärkonsekvent igenom hela betänkandet och stöder ossfyra andra i detta.Anf. 217 () replik:Fru talman! Då får jag åter påpeka att det är villfa-relser igen. Det förhåller sig absolut inte på det viset.De här tre sakerna är inte jämförbara, utan nu är detregeringen som bestämmer i den här frågan. Detspelar ingen roll om vi sitter här och säger att nu skaregeringen bestämma si och så. Regeringen beslutar,och sedan lär väl frågan komma till oss. Jag hållermed om att det är hemskt mycket som talar för attregeringen borde tillstyrka en sådan här förfrågan omlänstillhörighet. Men kom inte och pådyvla mig upp-fattningar som jag inte har, det betackar jag mig för.Anf. 218 () re-plik:Fru talman! är det så att regeringen bestämmeräven i frågan om kommunindelning. Där har ni ställter bakom. Indelningslagen är betydligt starkare änvad gäller länstillhörigheten. Där har vi faktiskt gjortett tillkännagivande till regeringen att vi tycker attregeringen ska ompröva det. Därför är det väldigttveksamt att kan tycka att länstillhörighetinte har samma tyngd. Det är mycket underligt, tyckerjag.Anf. 219 () replik:Fru talman! Det kan bero på att jag är skolkuratoroch inte lärare och inte lyckas utveckla detta pedago-giskt så att jag kan få folk att fatta att det är skillnadpå dessa. Det är en principiell skillnad. Jag förstår attÅsa är glad att utskottsmajoriteten harföreslagit att Torslandafrågan ska omprövas. Det ärmycket vällovligt, men påpekar mycket riktigt att det inte är något löfte omatt det kommer att bli så, eftersom det fortfarande ärregeringen som beslutar. Vill vi ändra på det ska vi tatillbaka delegationen. Då är det som skabesluta i de här frågorna, och då får vi arbeta på det.Anf. 220 ():Fru talman! Till att börja med yrkar jag bifall tillreservationerna 2 och 3 och i övrigt bifall till utskot-tets hemställan och avslag på det förslag om återre-miss som här har framförts.Jag ska börja med att säga att rent principiellt harnaturligtvis inte socialdemokratin något motstånd motatt kommunerna inte kommer att se ut precis påsamma sätt , lika lite som i fråga om olikalän. En stor del av de här frågorna tillhör inte bo-stadsutskottets bord, utan det ankommer mer på kon-stitutionsutskottet där en av debattörerna hardeltagit i en debatt tidigare och där fattadebeslut . Man kan fundera på vem det ärsom tillhör överheten i den här debatten. Jag ska läsain vad reservanterna ville ha för skrivningar somförlorade vid omröstningen . Det är en reserva-tion av och representanter för Mode-raterna, och . Mansäger: "Kommunernas förutsättningar att själva be-sluta i kommunala angelägenheter bör därför reglerasi grundlag på ett sätt som garanterar kommunernamöjligheter att sörja för sina invånares intressen utanopåkallade ingrepp från statens sida. Enligt utskottetsuppfattning är det en avgörande demokratifråga attden offentliga makten utövas så nära medborgarnasom möjligt. Lokala beslutsfattare har en närmarerelation till sina väljare och kan lättare uppmärksam-ma deras önskemål. "Fru talman! Logik och politik i vissa sammanhanghänger inte ihop. De motioner som vi här har att be-handla kan man se som en opinionsyttring. Det ärbara att konstatera. Vad är egentligen demokrati?Möjligtvis är det så att avväljarkåren vill bestämma över de övriga 95 procen-ten i . Det är möjligt att det är så. Det är välmöjligt att ska vara en egen kommun, ochAskim och . Men jag vill bara konstateraatt det var av kommuninvånarna i ,för att vända lite på diskussion, som röstade för skulle få bilda en egen kommun i Torslanda.När det gäller frågan om så har man iUddevalla sagt att den här frågan inte behöver utre-das. Men och andra vill påtvingaregeringen att det ska utredas trots att man har fogaten reservation till KU:s betänkande där man skriverprecis tvärtom. Man säger där att det är kommunernasom ska avgöra detta och att det inte ska kommanågra fingervisningar från , från staten. Detresonemang som ni här för stämmer alltså inte över-ens med detta.Många av dessa frågor är föremål för en debatt.Demokratiutredningen är ute på remiss. En stor del avdet som hänger ihop med försöksverksamheten dis-kuteras också. Det finns därför anledning att åter-komma till dessa frågor. Eftersom det är en socialde-mokratisk regering som har lagt fram förslag om enförsöksverksamhet ska man naturligtvis dra nytta ochlärdom av detta. Och man kommer att återkomma iandra sammanhang.Jag kan konstatera att dessa motioner egentligeninte hör hemma i . Det hade naturligtvisvarit mer klädsamt om man hade föreslagit en ändringav indelningslagen. Det har i och för sig Centerpartietgjort. Men såvitt jag förstår handlar deras reservationinte om något annat än att man vill avskaffa en delinstanser som ser över detta. Och i slutändan är detändå regeringen som ska avgöra det. Någon måste juse över detta och komma med ett förslag som ettunderlag till dessa frågor. Detta är väl därför kanskeatt slå in öppna dörrar.Man funderar ibland på hur det skulle vara omriksdagsledamöter från olika delar av landet skullemotionera om den kommundel som de kommer fråneller där de vill bilda en opinion. Skulle dåta ställning och säga att det nu väckts en motion ochatt man måste se till att regeringen utreder och tittarpå om det ska vara en tudelning av en kommun, trotsatt kommunen kanske inte vill det?Men om man ska vara logisk och fullfölja det re-sonemang som och andra har förtnär det gäller KU:s diskussioner här och det beslutsom vi har fattat så har inte med detta attgöra.Anf. 221 () replik:Fru talman! Jag börjar med det sista. Om det intevar meningen att skulle behandla dessamotioner så ska de väl rensas bort, eller också ska viåläggas något slags restriktioner när det gäller vad vifår väcka motioner om. Det vore bra, bl.a. för migsom är relativt ny, att få veta vad vi får motionera omoch inte. När motionerna väl är väckta måste manändå på något sätt ta ställning till dem. Jag trodde attdet var så det gick till. Hade det varit en annan ting-ens ordning hade jag rättat mig efter den.Jag vill säga något om den lilla kommundelen motden stora kommunen. Om den stora kommunen alltidskulle få något slags veto skulle det ju inte händanågonting, om man alltid bara skulle lyssna till denstora kommunen. Vare sig en kommundel är för dåligeller för stark så tenderar man tydligen att vilja be-hålla de stora kommunsammanslagningarna somskedde en gång. Och hur detta hänger ihop medkommunal demokrati förstår inte jag, hur det skullekunna motsäga demokrati. Om vi får flerakommuner så är det väl flera invånare som får möj-lighet att vara förtroendevalda och på väldigt närahåll lägga sig i den kommunala demokratin. Jag talarav egen erfarenhet.Anf. 222 () replik:Fru talman! Det är egentligen min grunduppfatt-ning att det väcks en mängd motioner i somegentligen borde vara föremål för något slags inter-pellationsdiskussion eller frågestund. Det är ju ganskaklarlagt när det gäller dessa frågor att riksdagenegentligen inte har med indelningsfrågan att göra,utan då blir det möjligtvis en opinionsyttring. Och detär väl på det sättet som man kan se utskottsmajorite-tens skrivning när det gäller och Ljungski-le. Det är en opinionsyttring där man har en uppfatt-ning. Men i sak handlar det ju om att vi har stiftat enlag om hur dessa frågor ska hanteras. Och intill dessatt man inte ändrar på den lagstiftningen så är det juden som gäller.Anf. 223 () replik:Fru talman! Det verkar väl uppenbarligen som omman är beredd att ändra på detta eftersom man hartillsatt denna kommundemokratikommitté. Det är juen anledning till att man kanske skaompröva sådana beslut som man har fattat,och det rör Torslanda.Annars kan jag hålla med om kanske ska se över detta motionsförfarande ochframför allt i vilken utsträckning som vi ska behandlamotioner om samma saker . Jag har suttit medi referensgrupp om utskottsar-betet. T.ex. sådana utskott som utrikesutskottet ochmiljö- och jordbruksutskottet har sagt att de tar uppolika motioner olika år och planerar därefter. Detkanske skulle vara någonting för bostadsutskottetockså.Anf. 224 () replik:Fru talman! Man kan ta som exempel.Man borde inte väcka en motion om detta i . En motion borde i stället ha väckts i där man diskuterar om manvill ha en utredning om delning av kommunen.Vi är alltså inga principiella motståndare till delar kommuner eller gör förändringar. Menfrågan bör ju tas upp där den hör hemma, nämligen iUddevalla fullmäktige i stället för i riksdag.Anf. 225 () re-plik:Fru talman! Jag ska ställa en fråga till LennartNilsson. I er reservation 2 om bildandet av Torslandakommun skriver ni:"För att värna den kommunala självstyrelsen ärdock en förutsättning för delning att det finns ett stödför delningen i berörd kommun och kommundel. "Finns det då inte ett stort stöd för kommundelningi kommundel? Det är av be-folkningen, om jag minns rätt, som vill bilda en egenkommun.När det handlar om en kommundelning i en stor-stad där kommundelen bara är en liten del så kommerden ju aldrig att få majoritet i den stora staden. Menborde man inte känna en sådan respekt för torslanda-borna att man tycker att det är befogat att frågan om-prövas?Anf. 226 () replik:Fru talman! Jo, det är väldigt viktigt att man är ly-hörd och funderar över hur den kommunala demo-kratin ska utvecklas, oavsett om det gäller Torslandaeller någon annan kommun. Men faktum kvarstårändå, att den här frågan har diskuterats i Göteborg.Och man kan konstatera att i Göteborgskommun har förespråkat detta. Och vår inställning äratt frågan utifrån demokratiutgångspunkter måstediskuteras framför allt i . Det gäller natur-ligtvis för torslandaborna att övertala majoriteten iGöteborg som är motståndare till en delning att dettaär bra både för och för Torslanda.Anf. 227 () re-plik:Fru talman! Man skulle ju kunna tycka att det vo-re upp till att övertalapolitikerna inne i . Frågan är jubara hur mycket tid de är villiga att avsätta. Jag tyck-er att den demokratiska principen är viktig i dettasammanhang, att en liten del av en stor kommun haren jättemajoritet för en delning, och ändå är man intelyhörd. Kammarkollegiet tycker att det vore bra förbägge parter. Men ändå är man inte lyhörd. Man gårpå den stora bjässen kommunen som de facto harveto, och man tar inte tillbörlig hänsyn till den lillakommundelen. Jag tycker att det är olyckligt, och jagtycker att det skadar demokratin i Sverige.Anf. 228 () replik:Fru talman! Återigen: Det är en fråga som bordebehandlas i och bland de politiker somfinns där. Det är ju det som logiskt inte stämmer medmoderaternas inställning. Man skriver - och jag upp-repar det: Kommunernas förutsättningar att självabesluta i kommunala angelägenheter bör regleras igrundlag.Om det här hade vunnit gehör hade riksdagenöver huvud taget inte haft med frågan att göra. Manhade fått lösa det här i . Då hade vi sluppitden här debatten, kanske.Anf. 229 () replik:Fru talman! Det är nog uppenbart, , att vi har vitt skilda synsätt på hur människor skabli delaktiga och hur demokratin ska stärkas.Jag ställer min fråga med anledning av att LennartNilssons partikamrat, demokratiministern, själv hartalat om vikten av att skapa möjligheter för nya för-troendevalda att ta sitt ansvar i samhällsbyggandetoch att man måste nå ett mål på 10 000. Är det då interimligt att med sådär 100-150 förtroende-valda får ta sin del av detta ansvar, av samhällsbyg-get?Lennart vidhåller att kommunsjälv ska fatta beslut. Men har juegen erfarenhet av verksamhet och kanGöteborg. Tror att det är rimligt att96 % av en befolkning som inte är engagerad i enfråga aktivt stöttar och engagerar sig för de 3½ % avTorslanda kommundels invånare som har ett engage-mang och ett brinnande intresse för att själva ta egetansvar? Tror på det han själv argu-menterar för här?Frågan om det kommunala självstyret har ju attgöra med att förespråkar kommundel-ningar genomgående och lägger fram förslag. Vitycker att man i den kommundel det berör ska avgöraom man vill dela sig och starta eget.Det finns ett mycket tydligt och genomgåendeförhållningssätt till hur demokratin ska stärkas iCenterpartiets förslag.Anf. 230 () replik:Fru talman! måste ju bestämmasig. Antingen är det staten, riksdag, sombestämmer hur det ska se ut, eller också utgår manfrån en folklig förankring.Om man ska tyda den reservation som har pläderat för tidigare skariksdagen inte lägga sig i den här verksamheten. Såmåste man läsa den reservation som hänger ihop medatt kommunerna själva kan avgöra hur det ska se ut.Då måste det föras en debatt i den kommunen.Det är möjligt att det är dåligt på sina håll. Det ärmöjligtvis så att det finns dåliga både socialdemo-krater och centerpartister som inte tillräckligt kan föraen dialog med medborgarna för att utveckla demo-kratin. Så är det naturligtvis.Men det kan ju inte vara riksdags uppgiftatt styra över hur det ska se ut i eller i Ud-devalla. Det måste växa fram underifrån genom enfolklig förankring, genom en debatt i kommunfull-mäktige och i andra organ som finns.Anf. 231 () replik:Fru talman! Menar att det intefinns en folklig förankring i för att starta enegen kommun?I så fall skulle jag föreslå att be-söker . Jag skulle föreslå att han för ettresonemang med invånarna i om den folk-liga förankringen - om att ta ansvar för barnomsorg,för skola, för det man upplever beslutas så långt bortautan delaktighet för dem det berör.Anf. 232 () replik:Fru talman! Jag vill bara konstatera att det i Göte-borg i samband med folkomröstningen är 17½ % somförespråkar en delning. Det är liksom inte någonmajoritet av befolkningen.Anf. 233 ():Fru talman! Demokrati är inte lätt. Den måste helatiden försvaras. Det visar ärendena i det här betän-kandet och den diskussion som jag under en lång tidhar lyssnat på.Jag måste säga att det är intressant att se det age-rande som har lyckats med när detgäller att få en omprövning av . En ledamotav 349 ledamöter i den här kammaren har alltså lyck-ats att få majoritet i för att man ska se överdet här igen. Det är en direkt fingervisning till rege-ringen och till demokratiministern: , prövaom frågan!Det tycker jag känns glädjande, även om ÅsaTorstensson nu råkar vara min partikamrat och jagskulle kunna hylla henne bara för det. Men jag gördet bara för att jag tycker att det här är ett gott före-döme för oss när vi ska skriva enskilda motioner. Dåbrukar det oftast vara så att man avslår de enskildamotionerna, hur bra de än är. Men i bostadsutskottethar vi faktiskt inte gjort så, utan vi har tittat på sak-frågan.Det är mycket märkligt att inte inteföljer samma lyssnande när det gäller kommun.Jag måste säga att jag nästan trodde att jag hörde fel.Visst, fru talman, sade : Närmotionen nu ligger här i måste jag välbehandla den.Det är faktiskt så att den motion som handlar omlänstillhörighet för finns här i riksda-gen, och den ska behandlas här. Då förstår inte jagannat än att har valt att behandla denmotionen med ett avslag. Så enkelt är det, HelenaHillar.Helena kan inte heller kommaoch säga att hon är positiv till att skafå tillhöra län. Om i riksdagentycker att det är viktigt att man lyssnar till den uttala-de folkviljan när det gäller länstillhörigheten för He-by, så varsågod: Ställ upp på vår reservation och visaen klar linje!Kammarkollegiet har också föreslagit att länsin-delningen från ändras så att Hebykommun överförs från till Uppsalalän.Det finns enligt vår mening i ingetsom helst skäl för inte ändra länstillhörigheten. Somuppsalabo och länsbo i län hälsar jag medtillfredsställelse hebyborna och välkomnar dem. Detfinns ett helt naturligt samband mellan ochövriga kommuner i län. Jag förstår absolutingenting.Sedan förstår jag inte heller när att vi inte skulle behandla de här ärendena här iriksdagen, utan de skulle behandlas någon annan-stans. Javisst, om vi hade haft en demokratiminister,om vi hade haft en regering, som verkligen tog sittansvar och lyssnade på det och gjorde som folkviljansade, hade vi inte behövt ha den här diskussionen. Såenkelt är det. Men är det inte så.Jag tänker inte förlänga debatten, fru talman, medatt argumentera. Det har vi gjort tillräckligt. Jag vetmed tillfredsställelse att även Per från Modera-terna kommer att tala om vad vill närdet gäller län.Anf. 234 PER ():Fru talman! nuhar jag lagt en motion i som handlar omHeby kommuns länstillhörighet.I början handlade motionen om att när vi får re-sultatet från folkomröstningen så ska vi följa resulta-tet, dvs. vi ska lyssna på folkviljan.Sedan resultatet så tydligt visade att folkviljan villbyta län har jag anpassat motionen, och skriver nu attvi ska följa folkomröstningsresultatet.Bostadsutskottets ofta mycket spännande demo-kratiska diskussioner har en tendens att hamna sent påkvällarna. År har vi under ofta sena timmarhaft ganska tråkiga betänkanden eftersom det harhandlat om att man kör över folkviljan.Den här gången, fru talman, tycker jag att det ärett roligare betänkande. Det vill jag tacka Miljöpartietför. Den här gången har man lyssnat till folkviljan närdet gäller och kommun ochderas möjlighet att bilda egen kommun. Det är bra.Här känner jag igen engagemang, attvara nära folket, att lyssna, subsidiaritet m.m. Mennär det gäller blir jag lite förvånad närjag lyssnar på .