prot · GO0992 · 2001-04-05 00:00:00 — Den måste anpas-sas till om företagen är helt konkurrensutsatta ellerom företagen har i uppgift att uppfylla särskilda sam-hällsintressen, om företagen har lagstadgade monopoleller har ensamställning på marknaden eller om före-tag är helt eller delvis ägda av staten. För vissa före-tag gäller dessutom flera av dessa förutsättningar,vilket innebär speciella avvägningar vad gäller styr-ningen och ägarpolitiken.Det övergripande målet, har regeringen fastslagit,är att skapa värde, dvs. uppnå acceptabel avkastningpå statens kapital, effektivt sköta företag och infriauttryckta samhällsintressen.För de konkurrensutsatta företagen gäller det attmaximera avkastningen. För företagen med särskildasamhällsuppgifter gäller det att utnyttja sina resursereffektivt samt att skapa värde för samhället genom attuppfylla de särskilda målen.Jag anser, herr talman, att det är viktigt med olikaaktörer: stora företag, små företag, statliga och pri-vata företag, liksom kooperativa företag. Då får vimångfald.Det som kan hänföras till våra naturtillgångar skavi självklart äga gemensamt. Vi ärver inte det av våraföräldrar, utan lånar det av våra barn.De borgerliga vill sälja ut av ideologiska skäl. Visocialdemokrater har en mer pragmatisk syn. Visst,kan vi tänka oss att sälja ut statliga företag, men vikan också tänka oss att behålla dem. Det beror helt påomständigheterna. Vi är också öppna för att köpa.Vad är bäst för företaget? Vad är bäst för branschen?Vad är bäst för ?Vi socialdemokrater vill vårda det staten äger,dvs. vara en aktiv långsiktig ägare och ge företagenmed statligt ägande möjligheter att skapa ett värdesom ökar välfärden i Sverige.Herr talman! Som påpekadekommer vi socialdemokrater att tillsammans medvåra samarbetspartier, och Miljöparti-et, intensifiera samarbetet inom det här området. Jagförutsätter att det kommer att ske i samma goda andasom på våra andra samarbetsområden, och att detkommer att innehålla den pragmatiska synen.Anf. 159 () replik:Herr talman! Detta var att sjunga det statligaägandets lov, tror jag vi alla tycker.Vad har sagt och argu-menterat för tyder inte på mer privatisering och mind-re statligt ägande, utan snarare tvärtom.Min fråga till är: Vad ärmotivet för att majoriteten i det här skedet av allmänliberalisering runtom i världen inte ansluter sig till enökad marknadsekonomi? Alltfler länder ansluter sigtill marknadsekonomi. Det gäller snart hela världen.Det är ju ett understatement. Det är väl baraKuba och som inte ansluter sig till mark-nadsekonomin som det främsta instrumentet när detgäller att bidra till välståndet.Nu säger : Vi vill ha merstatligt ägande. Det är pragmatism. Jag kan tänka migatt köpa, om ändamålet medlen.Svara på frågan varför det är bra.När det gäller , och detstatliga skogsägandet undrar jag: Är det ett nytt do-mänverk i vardande?Anf. 160 ()replik:Herr talman! Vi socialdemokrater har en pragma-tiskt syn på det statliga ägandet. Jag vidhåller att ettstatligt ägande är bra för mångfalden. Jag vill se stat-liga företag, privata företag, kooperativa företag,stora företag och små företag.Jag vill att vi ska vårda det som staten äger. Jagvill att vi ska vara en aktiv och långsiktig ägare ochnoga tänka igenom vad som är bra för , förbranschen, för företagandet och för hela landet.Anf. 161 () replik:Herr talman! kommerinte längre än så. Hon tycker att det är bra som det är.Om det handlar om mer eller mindre statligt ägande,fick jag inget svar på.Lämna den frågan.Svara på frågan om det är ett nytt domänverk somstatsministern talar om som Socialdemokraterna villha.Vi kan ta som exempel. Det avknoppa-des från . Man skulle kunna byta mark med pri-vata skogsägare osv., och man skulle kunna erbjudasågverk i inre råvara.Skogen står ju där den står. Framför allt när detgäller finns den i norra , där deflesta reservaten och avsättningarna skogsmässigtfinns. Det motivet måste ju falla, eftersom de avsätt-ningar vi vill ha framför allt finns i södra det gäller råvaran står skogen där den står.Om det var eller fanns den ialla fall tillgänglig för dessa sågverk. Den här bokfö-ringsmässiga åtgärden synes tämligen överflödig.Mot bakgrund av bl.a. de två sakerna är det ange-läget att majoriteten i det här sammanhanget kan föraett resonemang kring varför vi ska ha ett nytt domän-verk i Sverige.Anf. 162 ()replik:Herr talman! Ja, jag kan tänka mig att vi ökar detstatliga ägandet av skog.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.0017 § (forts. från 14 §) Vissa näringspolitiskafrågor (forts. NU7)Anf. 163 ():Fru talman! Mitt anförande här i kammaren berörfrämst motion N296 angående träanvändning i of-fentliga byggnader. Utskottet har gett motionen ettmycket positivt svar, och så långt är allt bra. Jag kon-staterar av skrivningarna att utskottet har förståttbetydelsen av ett ökat träanvändande i byggandet ochser det som en väg att hitta nya användningsområden.Men det handlar inte bara om byggande.Skogs- och tränäringen i omsätter i dag15 miljoner kubikmeter, och av detta exporteras 11miljoner kubikmeter. Det är bra att vårt land kanexportera, men vår träförädlande industri måste blibättre på att få råvarorna att stanna kvar, om vi lång-siktigt ska kunna behålla jobben och kompetensen ilandet.I dag sysselsätter sågverksindustrin 14 000 ochmöbelindustrin 12 000 personer. Till detta ska läggasde jobb som finns inom snickeribranschen, fönster-branschen osv. Det handlar om en sektor som svararför av BNP. Därtill kommer att de flesta avde berörda arbetstillfällena finns i glesbygd.Sverige måste bli bättre på att vidareförädla sinskogsråvara. Vi har den kunskap som krävs. Vi harsatsat massor med pengar på forskning och utveck-ling. måste det också komma till handling.Ett sätt är att skapa ett nationellt program för trä-byggande med tydliga mål, vilket vi har beskrivit imotionen. Här kan staten och den offentliga sektorn iövrigt vara drivande genom att skapa rutiner för upp-handling där trä finns med som ett alternativ. Dethandlar om byggande av badhus, förskolor och ser-vicehus. Det handlar också om och byggande. Man ska titta på alternativ och intealltid gå i gamla invanda fotspår.Fru talman! Det handlar om att alla vi som på oli-ka sätt är samhällsbyggare ska ändra vanor och tänkanytt. Man ska från statsmaktens sida visa att detta ären näring som är viktig för landet. Med den inställ-ningen höjer man statusen för dessa jobb, och forsk-ning och teknikutveckling blir mer intressant, någotsom i sin tur kommer hela landet till del.Jag ska inte yrka bifall till motionen, eftersom ut-skottet har behandlat den positivt, bl.a. med följandeskrivning:"Regeringen bör på de sätt som är möjliga främjaen ökad träanvändning i byggandet. Speciellt bördetta kunna ske i det offentliga byggandet. "Jag vill till slut säga att vi motionärer också i fort-sättningen kommer att följa denna fråga och rege-ringens behandling av den.Anf. 164 ():Fru talman! Också jag ska mycket kort berörasamma motion, N296, om att flera offentliga byggna-der bör uppföras i trä. Vi har när vi utformat motio-nen tittat på sättet att bygga i . Det byggsmycket lite i trä i offentliga byggnader, vilket vi mo-tionärer tycker är märkligt med tanke på det skogs-land som är, med gott om träråvara.Småhustraditionen håller i sig, och det byggs fort-farande ganska mycket med användande av inhemsktmaterial, men det är sämre ställt med större byggna-der, framför allt med offentliga byggnader. Vi tyckeratt den här frågan är viktig av många olika skäl, kan-ske framför allt för värnandet om inhemsk industrioch om inhemsk råvara, något som naturligtvis ocksåkan lägga en grund för ökad export av trä som bygg-nadsmaterial.I våra grannländer är man mycket bättre på det härområdet. Både i och i har man avtradition uppfört viktiga byggnader i trä. Så är falletmed i och med Gardermoensflygterminal, där man genomfört ett konstbygge i träoch visat att det går att göra väldigt mycket på denhär fronten.Jag vill rikta ett tack till utskottsmajoriteten fördess positiva skrivning, som visar att man tar dennafråga på stort allvar. Man förväntar sig verkligen attregeringen ska överväga det här och göra någontingpå det här området. Man kan alltid fråga sig vad rege-ringen i sak kan göra. Det är bra med skarpa skriv-ningar. Jag skulle gärna se att regeringen eller rege-ringsföreträdare i lämpligt sammanhang uttryckte förväntar sig att få se mer av offentliga byggna-der i trä.Jag kan t.o.m. leka med tanken att statsministernvid lämpligt tillfälle skulle säga att det vore trevligtatt få se lite mer offentligt byggda röda hus. Jag tän-ker lite grann på hans tidigare uttalande om valet avlämpliga matvanor, vilket fick en fantastisk effekt.Kanske skulle ett motsvarande uttalande av honom fåfart på byggandet av offentliga byggnader i trä. Jagtycker i varje fall att han skulle försöka med det. Jagtror att det skulle gagna oss alla.Anf. 165 ():Fru talman! Jag var tidigare lite för sen i vänd-ningarna och hann inte begära replik på anförande.Barbro sade både isitt anförande och framför allt i replikskiftet med OlaSundell att socialdemokraterna är pragmatiska när detgäller ägande och när det gäller politik i bredare me-ning. De kan gott tänka sig att öka skogsinnehavet.Jag slogs då av en tanke. Om man är pragmatisk,varför då inte också börja titta lite grann på de arbets-rättliga reglerna? Det är visserligen arbetsmarknads-utskottets politikområde, men det berör också i högstagrad näringslivsklimatet.Strax före jul 1993 ändrades en del regler i denarbetsrättsliga lagstiftningen. Vi hade då redan sett enbegynnande konjunkturuppgång. Efter valet ochi början på 1995 kom de s.k. återställarna. Vi kan nu iBNP-kurvorna tydligt utläsa hur konjunkturen vändenedåt för att först vända uppåt igen. Är ni nu såpragmatiska, , varför då inteföreslå att rätta till och förenkla de arbetsrättsligareglerna till det läge vi hade , när konjunktu-ren vände ordentligt? Det skulle vara intressant att fåen kommentar till detta.Jag skulle önska att villebegära replik på detta, så att jag får ett svar.Anf. 166 () replik:Fru talman! Jag ska bara be att få korrigera migsjälv. Jag yrkar bifall till reservation 7 i stället för tillreservation 8, som jag tidigare felaktigt yrkade bifalltill.Anf. 167 () re-plik:Fru talman! Här berördes arbetsmarknadspolitiskafrågor, och jag kunde inte låta bli att begära replik pådetta. Det som här sägs om de arbetsmarknadspolitis-ka reglerna är intressant. Jag kan ändå inte låta bli atthänvisa till det som skrevs i för någradagar sedan. Den politiske reportern gjordeen summering.Alltifrån till borgerliga politiker sade attproblemet med den stora arbetslösheten faktiskt varatt vi hade en alltför sträng arbetsrättslig lagstiftning iSverige men säger man att vi trots det har haft enfantastisk utveckling på arbetsmarknaden. Man säger:Vi trodde fel i den delen.Jag tycker att det var ett mycket intressant inläggdär man också från sida alltså säger attt.o.m. hade fel, inte bara borgerliga politiker.Ni är alltså i gott sällskap.Anf. 168 () re-plik:Fru talman! Det är intressant att begärde replik. Jag vet ju att det här är arbets-marknadsutskottets fråga.Det är väl ganska märkligt, ,att som var så illa ute har rätt såliberala - om jag nu får använda den formuleringen -regler för arbetsmarknaden. Där har man haft enbetydligt bättre utveckling än vad vi har haft. Beträf-fande BNP-utvecklingen har de ju rört sig med två-siffriga tal, och inte bara under ett eller utan branära . Säger inte det också någonting?Vi var rejält på gång i och allde-les . Jag undrar om det inte skullelöna sig att återigen titta på de lättare och bättre reglersom vi hade arbetsmarknadsmässigt - det var femsmå förändringar som gjordes den gången.Anf. 169 () re-plik:Fru talman! är kanske ett ganska dåligt ex-empel att hänvisa till. Få länder i har väl haftstörre nytta än av och detstöd som varit. Det är väl det som till stor del bidragittill den höga tillväxt som varit i Irland.Felet med den borgerliga politiken i början av1990-talet var väl att man trodde att hela politikenskulle lösas genom försämrad arbetsrätt och sänktaskatter. Men det visade sig ju att det också fordras ennäringspolitik samt en ekonomisk balans. Vidaremåste det finnas människor som har råd att köpa ochmänniskor som tror på politiken framåt. Detta är jugrunden i sammanhanget.Vad reporter i antydde var välatt det var just det som man hade stirrat sig blind påoch som man trodde var åtgärderna. När de andrasakerna kommit på plats kan man se att arbetsmark-naden växer. Arbetsrättsliga regler, som ger trygghetåt arbetare, tjänstemän osv., inte någon hindrandeeffekt om de andra faktorerna är på plats, utan dåfungerar arbetsmarknaden. Det har vi i visat.Irland tycker jag alltså är ett dåligt exempel eftersomman där mycket lever på , somvarit till hjälp. Det vet alla som varit där och sett hurde här delarna fungerar.Anf. 170 () re-plik:Fru talman! Jag har också varit där och sett hurdet är, och jag är medveten om att irländarna har haftgod nytta av . Men det är ocksåett obestridligt faktum att utöver strukturfonderna harregelverket varit till hjälp.Sven-Erik , man kan bara spekulera ivilken utveckling vi skulle ha haft om inte klåfingrig-heten från Socialdemokraternas och Vänsterpartietssida den gången, alltså , hade varit så stor ochom ni i stället hade varit mer pragmatiska och låtitmarknaden få sköta sig själv så som den kom i gång.Vi har ju ett rejält hack i BNP-kurvan och där har vinätt och jämt kommit i fatt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Icke joniserande strålning m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU20Icke joniserande strålning m.m.Anf. 171 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas sakersom berör många människor i landet. Vad vi be-handlar är frågan om icke joniserande strålning. Den-na kan vi inte se men det finns vissa som kan för-nimma den. Den strålning som här behandlas går detatt mäta. Jag tänker då på de högfrekventa fält somalstras vid användning av mobiltelefoner och även påstrålningsförhållandena kring basstationer och anten-ner som med hög hastighet växer upp i städer ochpå landet.Exempel på icke joniserande strålning är radiovå-gor, mikrovågsstrålning, infraröd strålning, synligtljus och ultraviolett strålning.Exponering för lågfrekventa elektriska och mag-netiska fält som uppstår vid överföring och använd-ning av elektrisk energi behandlas också delvis i dethär betänkandet.I betänkandet behandlas en motion av Vänster-partiet där vi bl.a. tar upp frågan om elöverkänslighetsamt forskningen kring denna.Själv har jag växt upp på en liten bondgård pålandet. Vad jag fick höra från de gamla på gårdarnaruntomkring där jag växte upp var rådet till min pap-pa att aldrig ha djuren tjudrade ellerbetande under de kraftledningar som gick över våramarker. Skälet till det rådet var att deras erfarenhetvar att kvigor som var dräktiga och även kor ofta fickmissfall eller kastade, som det uttrycktes, om djurenofta befann sig under eller i närheten av högspän-ningsledningarna. Det är inte alltid som man skakasta bort goda råd från erfarna äldre verklighetsan-knutna människor. Dessa signaler från de gamla harjag tagit till mig.Häromveckan konstaterade även näringsutskottet iett betänkande, som då behandlades och som detfattades beslut om här i kammaren, att forskningsre-sultaten vad gäller kraftledningar är motstridiga.Eftersom ett samband mellan kraftledningars magnet-fält och bl.a. leukemi inte kan uteslutas har Arbe-tarskyddsstyrelsen, , ,och i sam-råd utarbetat en s.k. försiktighetsprincip.Som ni säkert vet upplever alltfler människor elö-verkänslighet i varierande grad. Frågan om orsakentill symtomen och besvären har länge debatteratslivligt men det har ännu inte kunnat ges någon enhet-lig eller samstämmig förklaring till orsakerna när detgäller de här besvären. Snarare har det framkommitatt den s.k. vetenskapliga expertisen är mycket splitt-rad i frågan om elöverkänslighet. upplevermånga elöverkänsliga människor sig missförståddaoch utsatta.Det finns faktiskt elöverkänsliga personer somibland måste lämna sina arbeten på grund av omfat-tande besvär till följd av sin överkänslighet. Fråganom elöverkänslighet ska kunna klassas som arbets-skada eller ej ligger inte inom området för detta be-tänkande och detta utskott, utan den delen - som viockså har med i vår motion - behandlas i socialför-säkringsutskottet.Vi i anser att forskningen om elö-verkänslighet måste breddas och fördjupas. Det krävsen allsidig forskning där tekniker, medicinsk kompe-tens av alla slag och människor som upplever dessaproblem samarbetar. Forskningen måste också inrik-tas mot att man dokumenterar och utvärderar åtgärderför rehabilitering och symtomlindring. Det behövsalltså fortsatt forskning för att vetenskapligt fastställaelöverkänslighet.Erfarenheten från andra områden har tyvärr visatatt det är först när det är för sent som samhället reage-rar och förstår konsekvenserna av exponeringen av ettnytt ämne eller en ny substans. Vi kommer väl allaihåg hur t.ex. tobaksbolagen förr hävdade att rökningvar helt ofarligt för hälsan. De lyckades även få vissforskning att stödja deras påståenden.Forskare inom området elektromagnetism är nu-mera överens om att extremt lågfrekventa elektriskaoch magnetiska fält påverkar biologiska system. Denuppfattningen rådde inte , utan härhar vi ett exempel på ny kunskap. Reglerna var intetillräckligt hårda . För att integöra om samma misstag är det befogat med en skärp-ning av reglerna och med en breddning av forskning-en.Vi anser därför att utifrån en samlad bild av män-niskors vittnesmål och den forskning som harbedrivits måste dessa frågor om elöverkänslighet taspå allvar - och vi tar de här frågorna på allvar!Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till reserva-tion 7.När det gäller miljöeffekterna av utbyggnaden avmobiltelenäten har fått i upp-drag att belysa vilken inverkan den nu planeradeutbyggnaden av mobiltelenäten kan få för främstnatur- och kulturvärden. Det uppdraget ska genomfö-ras tillsammans med , , , . Uppdraget ska redovisasnågon gång i år.Den snabba utvecklingen av mobiltelenätet väckernaturligtvis frågor om hur en utbyggnad ska hanteras.Många basstationer placeras på höga , somäven kan kräva tillstånd enligt både ochplan- och bygglagen. Masterna kan ha effekter påhälsa och på natur- och kulturvärden beroende på hurde placeras. Här ska gällande lagar användas. Det ärviktigt att begränsa miljöpåverkan och få en enhetligoch genomtänkt hantering av ansökningarna. Bover-ket ska tillsammans med de andra myndigheternabelysa tänkbara miljökonsekvenser och metoder föratt hantera konflikter mellan utbyggnadsintresset ochandra intressen.Det är enligt vår syn viktigt att man inte glömmerbort att hänsynsregler kan och ska an-vändas. Vi avvaktar med intresse slutredovisningenav det uppdrag som har fått.Jag vill avsluta med att liksom tidigare yrka bifalltill reservation 7.Anf. 172 ():Fru talman! Betänkandet handlar om hur vi ser påhälsoriskerna med den ökande användningen av mo-biltelefoner, om exponering för radiofrekventa fält,radiovågor, mikrovågsstrålning och infraröd strålningetc. I betänkandet behandlas också frågor om de ris-ker som exponeringen för lågfrekventa elektriska ochmagnetiska fält kan medföra liksom riskerna medUV-strålning.Det är känt att radiofrekventa fält, s.k. RF-fält,tränger in i vävnad och ger upphov till värme. Gräns-värdet som finns , det s.k. SAR-värdet, SpecificAbsorption Rate, motsvarar per kilo kropp-svävnad. Detta av en vanlig GSM-telefon, som ligger på mellan 0,2 och perkilo.Men - och det är det som är det viktiga i sam-manhanget - det finns en stor och växande oro hosmånga människor inte minst över de samlade effek-terna av all utrustning och alla apparater som vi om-ger oss med. De avger alla olika typer av strålning,radiovågor och elektriska och magnetiska fält.Det vetenskapliga underlaget för risker och gräns-värden behandlas av bl.a. internationella exper-torgan. s.k. EMF-projekthanterar t.ex. detta. Av dem får vi ofta lugnande be-sked. Detta håller sig inom gränsvärdena, det är ingenfara på taket osv., säger de. Men finns detkunskapsluckor, vilket också framhålls i betänkandet.Man säger också att det behövs tre till ytterli-gare forskning för att man ska bli lite säkrare när detgäller underlaget.Läget är att så sent som den 30 novemberredovisade , , somnumera heter FAS, för arbetsliv ochsocialvetenskap, en forskningsöversikt och en utvär-dering av såväl svenska som internationella forsk-ningsresultat. Resultatet visar att man kan hamna inärheten av gällande gränsvärden vid ogynnsammaförhållanden.Statens strålskyddsinstitut, , har också redovi-sat att högfrekventa fält kan ge akuta värmeeffekteroch brännskador.Fru talman! När det gäller lågfrekventa elektriskaoch magnetiska fält, som berörs i flera motioner ibetänkandet, säger att det kan finnas skäl för enviss försiktighet när det gäller exponering för dessa.Denna uppfattning delas av , som förordartillämpning av en försiktighetsstrategi, dvs. att efter-sträva att begränsa exponeringen för magnetfält ochelektriska fält där det är möjligt.I motion MJ844 av ochGunnel framhålls bl.a. behovet av en bredoberoende forskning avseende elektromagnetiska fältoch mikrovågsstrålning samt den komplexa bakgrun-den till ökningen av vissa sjukdomar . Utskottetsmajoritet föreslår avslag på detta yrkande, främst medhänvisning till att detta är en fråga för berörda forsk-ningsråd samt att inte bör göra uttalandenom enstaka forskningsområden fristående från be-handlingen av regeringens forskningspropositionervart tredje år.För del anser vi dock att det nufinns skäl att lyfta fram behovet av en intensifieradforskning på området. Det gäller inte minst med tankepå den växande oro som har kunnat noterats blandalltfler människor över risken för negativa hälsoef-fekter av mobiltelefonstrålning samt av elektriska ochmagnetiska fält.I vår reservation nr 8 framhålls vikten av attforskningen bedrivs och utvecklas utan minsta miss-tanke om att något intresse från ett enskilt företagskulle kunna påverka forskningsverksamheten ochdess inriktning.Vi anser därför att en bred forskning med statligfinansiering bör därför vara den inriktning som forsk-ningsverksamheten ska ha på detta område.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion nr 8 i betänkandet.Anf. 173 ():Fru talman! På nyheterna i går kunde vi höra hurden nya generationens mobiltelefoner behöver ettunderlag på ca 60 000 basstationer eller . Des-sa behöver alltså byggas och sättas upp i . Detnya UMTS-systemet kräver fyra gånger så mångabasstationer som det nuvarande. På erfordras800 basstationer.Det ligger en motsats i att vi behöver ha en fram-förhållning för att mota i grind när det gällerförsiktighetsprincipen för den elektromagnetiskastrålning som kommer från masterna och det ökadeantalet mobiltelefoner, som ökar sin strålning om detfinns för få basstationer.Jag är glad, fru talman, att miljö- och jord-bruksutskottet har behandlat mina motioner så nog-grant, även om jag inte håller med om bedömningenav avslagsyrkandena.Under de år som jag har skrivit motioner om mo-biltelefoner har användningen ökat explosionsartat.När jag skrev , , såldes det 23 000 abonnemangunder av året. Det var likamycket som . Denna utveckling avantalet abonnemang tyckte jag var anmärkningsvärdpå grund av den strålning som mobiltelefoner utsönd-rar och på grund av att de s.k. SAR-värdena skulleöka i samhället.Jag har arbetat som strålskyddsingenjör innan jaginledde mitt riksdagsarbete, och jag har då arbetatmed lågdosstrålning. Jag reagerade därför på de öka-de antal abonnemang som såldes. Ökningen har varitexponentiell och kraftig. ligger försäljningen pånära sex miljoner. Telefonbolagen räknar med att niopersoner av tio har mobiltelefon i Sverige.Gränsvärdena är satta för en användning under entill . Knappast någon pratar .