prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — Vi harstor förståelse för många människor från dessa länder.Kurderna har tvingats att fly och bosätta sig i länderdär de kanske egentligen inte skulle vilja bo, menomständigheterna gör att de tvingas leva på flykt.Därför är det oerhört angeläget, som jag ser det,att just kurdernas situation uppmärksammas mer ochtydligare. Vi skulle gärna se att drev fråganom att det behövs en särskild just omkurdernas situation för att lyfta den frågan internatio-nellt och för att, om möjligt, också komma fram tillnågon form av lösning som innebär att de får tillbakasina möjligheter till någon form av rättigheter i detområde som de faktiskt en gång blev födda in i.Men det finns naturligtvis fler länder som är med idet här. Armenierna, assyrierna, kaldéerna och derassituation har vi ju behandlat i utskottet. Jag tycker attdet är oerhört angeläget att de här frågorna tas upp.Man kan kanske tycka att historien inte alltid är såviktig utan att framtiden är viktigare. Men för attklara av de framtida frågorna måste man också analy-sera och komma till rätta med de historiska frågorna.Just när det gäller armeniernas historia borde de härfrågorna kunna tas upp och hanteras lite annorlundaockså i utskottet, som jag ser det.Det finns också fler närliggande folkmord som detfinns anledning att uppmärksamma. När det gällerÖsttimor träffade jag, liksom ,representanter från här i riksdagshu-set. Det är faktiskt mycket aktuellt att fundera övervad som händer där framöver. Jag förstår att männi-skorna där känner en stor oro över vad som kommeratt hända. Det är ju nu FN-styrt. Förhoppningsvis skade kunna ha ett demokratiskt val. Dekänner naturligtvis en stor oro över vad som kommeratt hända framöver. Men det finns också krav på faktiskt ska komma till rätta med ansvarsfrågannär det gäller dem som en gång begick övergreppen.En viktig del är väl att vi i kan vara med ochhjälpa till, med de kontakter vi har med Östti-mor, för att se till att nu kan gå in i en fun-gerande demokrati där människorna, som bor i landet,också har möjlighet att känna att de är delaktiga ochatt deras rättigheter tas till vara. De känner med allrätta en viss oro inför vad som kommer hända närvalrörelsen drar i gång och den internationella bevak-ningen drar sig tillbaka. Det är viktigtatt man också har en fortsatt öppen och aktiv rolltillsammans med Östtimor.I det här betänkandet har vi också med en motionsom egentligen kanske inte skulle behandlas i det härbetänkandet utan i betänkandet om FN:s roll ochframtid, men hamnade den här. Därför tänker jagändå nämna den. Det är en motion som vi har väcktom att det behövs en särskild om dju-rens rättigheter. Den senaste tidens debatt om djurenssituation och matfrågorna visar väl med all tydlighetatt det är nationella frågor. Det är interna-tionella frågor. Djuren har blivit en industriprodukt,och det tas inte längre hänsyn till deras naturligabeteenden och förhållanden. Liksom man har haft enFN-konferens om den biologiska mångfalden finnsdet all anledning att ha en om djurensrättigheter för att belysa den internationalisering somsker också på det området.Anf. 64 ():Fru talman! Vi lever i en värld där det fortfarandeår 2001 begås brott mot mänskligheten. Det är envärld där stater förtrycker medborgare, där de mänsk-liga rättigheterna kränks, där människor diskrimineraspå grund av åsikt, kön, etnicitet, funktionshinder,sexuell läggning eller av andra anledningar. Det är envärld där rättsövergrepp begås, där oskyldiga fängslasoch torteras för sin strävan och längtan efter demo-krati och frihet. Det är en värld där TV och radiokontrolleras av auktoritära regimer. Listan kan göraslång.Kampen för demokrati och mänskliga rättigheterär en kamp som måste föras på flera fronter genomolika former av bistånd från det internationella sam-fundet, från länder och organisationer. ser viinte alls eller inte förrän efter mycket fruktenav de insatser som gjorts. sker det överraskan-de och glädjande nog snabbt och helt utan-för vår kontroll.Många gånger handlar det också om ett långsiktigtförändringsarbete, ett arbete som inbegriper kontakteroch utbyte för en uppbyggnad av fred, demokrati ochmänskliga rättigheter. Det är också här barnen kom-mer in. debatterade vi här ikammaren barnens rättigheter. Här nämndes då inteminst utbildningens stora betydelse.Utbildningsväsendet är en viktig källa för demo-krati. Att tre fjärdedelar av barn i utvecklingsländernanumera skrivs in i är en utveckling ipositiv riktning. finns det dyster statistiksom säger att ett av fyra barn som börjar skolan intefullföljer fem klasser. I slutar mer än40 % av eleverna, och i , söder om ,slutar var tredje elev före femte klass. Det är uppgif-ter som tål att funderas på en stund.Om det inte är dagens barn och ungdomar som ut-gör framtidens normbildare, vilka är det då? Dagensbarn och ungdomar är framtidens samhällsbyggareoch makthavare, framtidens kunskapsingenjörer ivärlden.Fru talman! Inte minst därför är det viktigt medutbyte mellan unga och mellan grupper av ungdomari världen, mellan t.ex. studenter i olika länder.Sedan flera år tillbaka driver det socialdemokra-tiska studentförbundet ett demokratiprojekt i Burma.Projektet syftar till att sprida kunskap och demokra-tiska idéer hos de organisationer som verkar för poli-tisk förändring i . Som vi vet är , ochsom K-G Biörsmark också har tagit upp tidigare, ettland där övergreppen mot de mänskliga rättigheternaär omfattande. styrs landet av en militär-regim som vägrat att föra en dialog med dendemokratiska oppositionen, även om vissa framstegnu kan märkas.Det var således studenterna i som stod iförsta ledet för den demokratirörelse som så blodigtslogs ned . har mångastudenter tvingats fly till gränsområden och lever som flyktingar i exil. av aukto-ritärt militärstyre finns behov av att utbilda männi-skor som kan leda och aktivt delta i en demokratiskprocess när en sådan väl kommer till stånd. Kunska-per i t.ex. praktiskt utövande av demokratiarbete ärdärför viktiga.Burma är följaktligen ett land i behov av en de-mokratisk utveckling men också ett land där det kanfinnas utsikter för en utveckling i rätt riktning. Densenaste utvecklingen i ger mycket riktigt upp-hov till en försiktig optimism, som vi i utskottet ut-trycker det. frigav militärregimen denfrämste företrädaren för den demokratiska oppositio-nen. En trevande dialog har inletts mellan parterna,och oppositionen menar att det är det mest positivasom har hänt i Burma.Fru talman! I vårt betänkande finns en motion an-gående . Den handlar om personer somblivit fängslade utan rättegång, däribland en man vidnamn . Vid det tillfälle då motionen be-handlades fick utskottet information om att Ilascuhade släppts och invalts i det rumänska parlamentet. nåddes vi av uppgifter om att det tyvärr råderoklarhet om Ilascu verkligen har blivit frigiven.Mycket pekar på att så inte är fallet. Därför förutsätterjag att följer fallet och att vi snart får korrektauppgifter om Ilascus situation och om vad som verk-ligen har hänt.Till vårt betänkande har fogats tio reservationer.Jag tänker kommentera några.En reservation som redan blivit mycket omdebat-terad här är den som handlar om folkmordet påassyrier/syrianer och kaldéer. Denna reservation byg-ger på en motion som har väckt stort intresse ochstora förhoppningar hos dem som den berör. Jag harstor förståelse för betydelsen av det sätt på vilketassyrier/syrianers och kaldéers historia beskrivs. Jaghar också förståelse för att man vill bli rättfärdigadoch få en rättvis behandling. Jag motsäger inte pånågot sätt att detta folk har dödats, fördrivits ochförföljts på ett mycket brutalt sätt. Utskottet har i ettflertal betänkanden uttryckt starka fördömanden avhur framför allt assyrier/syrianer har behandlats iTurkiet. Vi har uttalat oss om det angelägna i attdessa folkgruppers mänskliga rättigheter blir respek-terade. Vi har beskrivit den svåra situation de levt ioch det förtryck de utsatts för såväl av turkisk rege-ring som av PKK i . Dessa uttalanden harutskottet kunnat göra med stöd av rapportering frånmånga olika källor, bl.a. MR-organisationer och FN-organ.Motionärerna vill ha samma erkännande för assy-rier/syrianer och kaldéer som armenierna fått när detgäller folkmord. Detta fastslogs i en FN-resolution1985.Med vår skrivning i detta betänkande förnekar vinaturligtvis inte något som har hänt assyrier/syrianeroch kaldéer. Det skulle mycket väl kunna vara sant attdet var ett folkmord, det förnekar vi inte, som dessafolkgrupper utsattes för. Men det är enomöjlighet för oss att uttala oss om detta. Vi kan intesom ett utskott i riksdag ta på oss att göra ensådan folkrättslig prövning. Folkmord är ett väl defi-nierat folkrättsligt begrepp som inte kan användasutan att en omfattande opartisk bevisning föreligger.Sådan bevisning har vi inte haft tillgång till. Hade denfunnits hade FN tagit upp detta i en resolution.Jag måste fråga: Hur ska vi kunna kräva en nog-grann efterlevnad av folkrätten i om vi samti-digt själva är slarviga med begreppen?Detta har de flesta partiföreträdarna i utskottetförstått. Därför är det bara Vänstern och Miljöpartietsom står för reservationen. Det är viktigt att vi ställerkrav på att de historiska brott som begåtts tas fram iljuset. Jag anser precis som motionärerna att ju störreöppenhet visar i dessa frågor, desto mer bi-drar detta till att stärka demokratiska identi-tet och trovärdighet.Jag vill också kommentera reservation 5, somhandlar om bombningarna i . Jag ser att GöranLennmarker, som talade för i den härfrågan, inte finns kvar i kammaren, men jag riktarmig till honom och även till representant.I denna reservation försvarar ochFolkpartiet bombningarna över . Det är ett häp-nadsväckande ställningstagande. Det ni deklarerarbetyder att ni helt och hållet underminerar FN:s auk-toritet och att ni totalt saknar känsla för vad vi stårupp för. Det är inte rätt att partiföreträdare i kan underminera det goda stöd som FN fak-tiskt har i . Jag tror att ni drivs mer av atträttfärdiga handlande än av att visa omsorgom kurderna. Mig veterligt har aldrigskrivit en motion om kurderna. Enda gången ni reage-rar till förmån för kurderna är när agerandeifrågasätts.Ni skriver att bristen på mandat inte får vara etthinder för agerande. Menar verkligen moderater ochfolkpartister att det är fritt fram, att alla kan göraprecis som de vill och att det går bra att strunta i ? Hur ska vi kunna begära av han ska efterleva FN:s säkerhetsråds resolutionernär det gäller mänskliga rättigheter och folkrätt när visjälva anser oss befriade från , som USAgör i det här fallet?Jag vill också säga några ord om reservation 6. här reservationen beskrivs hur det irakiska folkethar drabbats av att sanktionerna inte haft avsedd ver-kan. Sanktioner är ofta trubbiga instrument. Trots attFN försökt mildra verkningarna för civilbefolkningengenom olja-mot-mat-programmet är situationenmycket svår. Vi kan konstatera och erkänna att försö-ken att tvinga regimen till samarbete har misslyckats.Det pågår ett arbete i FN med att förfina sanktionsin-strumenten, och vi måste snart se resultat av detta.Men det krävs någon form av handling av SaddamHussein. Han driver ett ohyggligt maktspel för att fåFN på knä. Han håller undan nödvändiga varor för attvända folket mot omvärlden och för att peka ut enfiende. Sanktionerna i sin nuvarande form måsteupphöra - men inte utan motprestation från SaddamHussein. hör till de största givarna av huma-nitärt bistånd till . Jag kan alltså konstatera att FNoch värnar mycket mer om det irakiska folketän vad gör.Jag vill avsluta med att yrka bifall till hemställani betänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Först vill jag fråga . Det är sant som det står i betänkandetatt har ett stort engagemang, satsar bistånds-medel och har gjort flera besök där. Vi var några somi dag träffade företrädare för , och det vi dåfick höra inger ändå oro. Det handlar om prostitutionmed internationella kunder. Det handlar om brist påsamordning mellan de 78 NGO:er, fick vi höra, somfinns där. Dessa tävlar mer om att synas själva än vadde jobbar för det östtimoresiska folket. Jag undrar omMarianne är beredd att arbeta för ett initiativför att få till stånd en bättre samordning där manstöder det östtimoresiska folkets väg till utveckling istället för att, som det nu verkar vara i stor utsträck-ning, låta detta komma uppifrån. Det var min enafråga.Sedan vill jag fråga om den defensiva hållningennär det gäller att få in frågan om sexuell läggning iFN:s deklaration om mänskliga rättigheter. När förut-sättningarna finns för att driva frågan framåt ska nigöra någonting, säger ni. Som jag ser det handlar detinte om att sitta still och vänta tills de förutsättningar-na finns. Det handlar faktiskt om att medverka till attskapa de förutsättningarna genom att ideligen ta uppden här svåra frågan - för vi vet att den är svår i detinternationella arbetet. Genom att göra det medverkarman till att skapa ett klimat som gör att detta kankomma framåt något fortare än om man bara sitteroch väntar. Jag skulle vilja ha en synpunkt på det.Jag skulle även vilja säga något om . Deflesta reservationer som finns här handlar om Sveri-ges representation, skattebefrielse och sådana saker.Det är inga svåra frågor. Detta borde kunnagå med på lite enklare.Anf. 66 () replik:Fru talman! Det var många frågor på en gång.Jag börjar med att kommentera er reservation närdet gäller diskriminering av homo- och bisexuella.Först vill jag säga att det inte råder någon motsättningmellan majoriteten och reservanterna när det gällerviljan att stärka skyddet för homo- och bisexuellabl.a. genom att få också deras rättigheter uttryckligenerkända av hela det internationella samfundet. Detvill vi också. Men vi menar att det måste finnas rättförutsättningar. Jag uppfattar att motionärerna villdriva frågan till en omröstning i FN. På goda grundervet vi att den omröstningen kommer vi att förlora,och då förlorar också de homosexuella på det.Vi tycker att man ska driva frågan, men kanskeinte till sin spets. Vilket ansvar tar , som menar att man ska framkalla en negativreaktion som i så fall blir väldigt svår? Och vilketresultat blir det för de grupper som är utsatta med ertförslag? Är det inte bättre att påtala problemen ochinrikta sina ansträngningar på att få en majoritet avmedlemsländerna att ändra sin syn? Är det inte bättreatt vi går den vägen? Först då tycker jag att man skadriva fram en omröstning i FN, och den situationenhar vi tyvärr inte i dag.När det gäller tror jag säkert att vi ärhelt överens om att uppbyggnaden bör ske med ensamordning och att det bör ske så friktionsfritt sommöjligt. Vi vet ju att en stor del av samhället varnedbränt och bara bestod av förkolnade rester. Jag fåråterkomma till detta senare.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! Beträffande det sistnämnda vill jagbara ställa en följdfråga. Är alltsåberedd att ta initiativ när det gäller samordning ochbättre förhållanden i ? Det är det jag villha ett ja eller nej på.Sedan till det här med sexuell läggning. Det är in-tressant att höra om detta. Hur tänker ni? Vad görsocialdemokraterna, vad gör regeringen, för att åstad-komma ändrade förutsättningar? Det är precis detsom vi också vill, vi reservanter, att det ska bli ändra-de förutsättningar. Vi menar att man måste jobbatydligt och visa att det här är en fråga som vi tycker ärviktig. Om vi driver den till omröstning eller inte ärkanske inte det väsentliga, men vi borde ändå ta uppfrågan i FN och jobba med den. Det är det som är detmest angelägna. Vad gör då regeringen, och hur tän-ker sig att detta rent konkret ska gåtill? Det fick jag inget svar på.Anf. 68 () replik:Fru talman! Det är väl känt att driver denhär linjen i alla internationella sammanhang, alltså attdiskriminering och bestraffning av personer på grundav sexuell läggning står i strid med den grundläggan-de principen om alla människors lika värde och rät-tigheter. Det här driver vi i kontakten med bi-ståndsländer och kandidatländer för att så småningomkomma fram till målet att man känner att det inomFN finns en majoritet och att det på det sättet kanfattas ett beslut.Jag tyckte inte heller att jag fick något riktigt svarpå mina frågor. Det får väl anstå till nästa gång.Anf. 69 ()replik:Fru talman! Först vill jag kommentera den reser-vation som jag står bakom tillsammans med modera-terna om flygförbudszonen. Det är ju ofta så att manhör människor säga: Varför gör inte FN något? Detgäller t.ex. när det sker massmord på människor, somi det här fallet kurderna. Det är klart, skulle inte denhär skyddszonen finnas - vi har pratat mycket omfolkutrotning här - är det en folkutrotning pågång. Det är just detta som vi måste förhindra.Sedan begärde jag också ordet för att gå vidare påsamma tema som egentligen.Jag är inte riktigt nöjd med det svar som hon fick. Detär ju så att FN:s stadga om de mänskliga rättigheternatar upp sådant som ras, hudfärg, kön, språk, religion,politisk och annan uppfattning osv. Vad vi vill är ska förtydliga att det också gäller sexuell lägg-ning. Detta är ett jätteproblem i många länder. Det ärfängslanden och förföljelser. T.o.m. dödsstraff före-kommer på det här området.Jag förstår inte riktigt resonemanget att det inte ärläge att driva frågan . Då är frågan: När är det lägeatt göra det? När uppstår det läget?Anf. 70 () replik:Fru talman! Jo, det är läge att driva frågan, meninte till en omröstning som motionärerna vill. Det ärdet som vi har regerat på i det här sammanhanget.Sedan tyckte jag att K-G Biörsmark mycket enkeltslank undan ansvaret för att ni har ett ställningstagan-de där ni menar att man kan göra precis som man villoch att man bara kan strunta i . Är det såK-G Biörsmark ser på FN:s principer?Anf. 71 ()replik:Fru talman! Det är det naturligtvis inte. Vi harhaft den här diskussionen , och jag vetatt vi har olika uppfattningar även på det här området.Vi har ju från vår sida arbetat för att ändra så att man ska kunna gå in i interna konfliktermed ett FN-mandat. Det kan man inte göra . Dethar även gällt agerandet från EU:s sida, att man kanagera enligt FN:s principer. Här är det faktiskt frågaom folkmord.Sedan vill jag gå tillbaka till den fråga som jagegentligen inte fick svar på. sägeratt man inte ska driva det här till omröstning för manvet att man förlorar. Tänk om vi hade den attitydenhär i kammaren! Jag vet ofta att jag ska förlora om-röstningar här. Jag gör det i fråga om det här betän-kandet och jag gör det i andra sammanhang.Skulle det betyda att jag inte skulle driva frågorna?Det finns en opinionsbildande del i detta att ar-gumentera och votera. Eventuellt förlorar man sinvotering. Men det betyder inte att man har gjort ettfelaktigt eller dåligt arbete. Tvärtom är det kanske dådet blir tydligt, när man sätter sig i FN och voterar omdetta eller försöker driva fram det till en votering.Varför driver vissa länder frågor år ut och år in ochförlorar? Man vinner kanske det ena landet efter detandra. Det är ju så opinionsbildning och politisktarbete går till.Jag förstår inte resonemanget att det skulle varanågot konstigt att man driver det här för att man vetatt man ska förlora en votering. I en demokratiskprocess är det helt naturligt att man gör så.Anf. 72 () replik:Fru talman! Men K-G Biörsmark, vilka är det somblir förlorarna om man driver frågan till sin spets? Jo,det är just de homosexuella. Det är just dem som vivill värna. Det är för dem vi vill driva frågan om inte ska diskriminera och bestraffa. Vi har intesamma uppfattning, K-G Biörsmark.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag har egentligen två frågor till Ma-rianne . Den ena handlar om och denandra handlar om . Jag tar först upp frågan omTurkiet. , riksdagsledamot för Väns-terpartiet, , EU-parlamentariker förVänsterpartiet, , riksdagsledamot förSocialdemokraterna och , likaså, harvarit i och bevakat rättegången mot den sy-risk-ortodoxa prästen . Jag hoppas attMarianne vet varför har an-klagats.Det har kommit flera brev just från den turkiskaambassadören. Jag har breven här. Jag har ocksåpropaganda som kommer från , som är frånden turkiska staten direkt till utskottsledamöterna.Också har fått det här. Där står detom folkmordet på assyrier/syrianer och kaldéer att viska rösta mot denna motion. Man uppmanar precisalla riksdagsledamöter som sitter i utrikesutskottet attrösta mot. Man säger att detta är en tragisk händelse,enligt de papper som finns här. Det står också att viska lämna detta åt historiker och att inte politiker skafatta beslut om detta.Det är precis det som också sä-ger. Just de orden står i betänkandet, att det är entragisk händelse, att detta inte har hänt. Samtidigtsäger att hon inte förnekar att detär ett folkmord. Men varför säger man inte detta ibetänkandet?Anf. 74 () replik:Fru talman! Det har jag ju förklarat för MuradArtin . Jag har sagt att folkmordär ett definierat folkrättsligt begrepp och att man intekan använda det hur som helst. Man måste ha enbevisning.Nu frågar jag : Vilka belägg har Mu-rad för att kunna konstatera detta? Denna mo-tion har ju väckt en känslostorm som ta ansvar för.Allt det som vi har sagt i tidigare betänkanden idenna fråga är ju inte utraderat. Den uppfattning somvi har i denna fråga finns ju med.Anf. 75 () replik:Fru talman! vill ha bevis. Yil-maz Kerimo som sitter här är ett bevis. Han är assyri-er, och hans farföräldrar blev utplånade av just detottomanska riket. Andra assyrier/syrianer och arme-nier som inte finns i är bevis på att dethar varit en utplåning av just dessa folkgrupper. Detvar flera miljoner som bodde i området. finnsdet bara 50 000. Detta är bevis.Marianne säger att hon inte förnekar det.Men när det gäller de ord som finns i propagandansom kommer från den turkiska staten så stod det ibetänkandet att det är en tragedi, precis samma ord.Min andra fråga handlar om . Det är bra attMarianne tar upp detta. Jag stöder till punktoch pricka det som hon har sagt när det gäller mode-rater och folkpartister, att de stöder bombningarna avIrak.Marianne säger också att hon tycker attsanktionerna som de är utformade inte är bra.Men varför är och socialdemokra-terna inte beredda att jobba aktivt för att sanktionernaska hävas och ersättas med andra sanktionsmetoder?De nuvarande sanktionerna är vidriga och drabbar detirakiska folket. En och en halv miljon människor hardött på grund av dessa sanktioner.Anf. 76 () replik:Fru talman! I detta sammanhang har vi ingen an-nan uppfattning. Men jag vill påstå att ärdrivande i frågan att förändra sanktionerna. Men vikan inte låta sanktionerna upphöra helt utan att vi fåren motprestation av . Vi får integlömma varför de infördes. Men vi arbetar aktivt medatt förändra och försöka specialisera sanktionerna såatt de verkligen drabbar regimen och inte folket. Detarbetet pågår, och jag sade också att jag hoppas att visnart får se ett resultat.Jag ska sedan återgå till frågan om assyri-er/syrianer. Jag tyckte inte att jag fick något tillfreds-ställande svar på min fråga, vilka belägg som MuradArtin har. I stället försöker att få det attse ut som om har påverkat min inställning.Sveriges inställning när det gäller är mycketväl känd. Det är också mycket väl känt att vår utri-kesminister har gjort flera besök i för att därpåtala de kränkningar av mänskliga rättigheter ochden diskriminering som förekommer mot minoriteter.Jag tycker att det var ett ganska fult påhopp.Jag vill också fråga hur vi ska kunna kräva ennoggrann efterlevnad av folkrätten från sidaom vi slarvar med de begrepp som handlarom det folkrättsliga.Anf. 77 ()replik:Fru talman! Jag vill också ta upp frågan om kur-dernas situation och regeringens agerande i Turkiet.Vi påpekar ju från utskottets sida att det är ett pro-blem fortsättningsvis i när det gäller mänskli-ga rättigheter. Då vill jag veta lite grann hur det soci-aldemokratiska partiet och regeringen tänker agerainom EU när det gäller som ansökarland. Detsom vi har sett är att man har varit ganska tystlåten iTurkietfrågan efter att antogs som ett tänkbartmedlemsland i EU.