prot · GO09118 · 2001-05-31 00:00:00 — 157 () re-plik:Herr talman! Till att börja med måste jag väl be-finna mig i rätt sinnesstämning, för om jag ska kunnasvara på de här frågorna måste jag göra det med ut-gångspunkt från det anförande som Per-RichardMolén höll och som jag gick i moll. Jag upple-ver inte situationen på riktigt samma sätt.SAS är, om man nu ska vända sig mot resonemang, trots sitt ägande medstatligt engagemang från tre olika länder ett mycketbra företag. SAS har en bra konkurrenskraft. Men detär en situation som förändras, vilket gör attvi måste anpassa oss till de nya spelregler som gällerpå marknaden, och det är det som vi försöker att görahär och som vi kommer att lyckas med. Det kommerSAS att ha nytta av.Jag skulle kunna nämna ett exempel där jag anser,av den erfarenhet som jag har av kontakter med andraländer, att det åtminstone inte är en nackdel att ha ettstatligt engagemang, och det är i mellanstatliga frå-gor. Det är många länder, i princip samtliga länder,som har någon form av industriell struktur där statenär engagerad i ett nationellt flygbolag. Den situationsom vi har i är inget undantag, snarare regel.Anf. 158 () re-plik:Herr talman! När man lyssnar på hör man att argumenten är precis desamma somde man kunde höra när den borgerliga regeringen ibörjan lade fram ett förslag om att Teliaskulle bolagiseras. Man var helt och hållet emot det.Jag är helt övertygad om att den anpassning somKrister Örnfjäder säger sig ha talat för i samband meden avreglering leder till att vi tyvärr kommer att vand-ra precis samma väg med SAS som vi gjorde medTelia.Socialdemokraterna kommer ständigt att bara bju-da motstånd. Vi förlorar i dynamik när det gäller SASmöjligheter att förändras i takt med sina konkurrenter.Det tycker jag är kolossalt tragiskt. Det är bara attkonstatera att den socialdemokratiska näringspoliti-ken har gått i väggen. Ni har kört fast. För er social-demokrater är det tragiskt, och ni är bara att beklaga.Men det är ändå verkligheten som på något sätt måstestyra den politiska opinionsbildningen. Man måste tatill sig verkligheten. Det är det som jag rekommende-rar att göra och att försöka påverkaregeringen att framöver betydligt snabbare ändrainställning och privatisera de statliga bolag som be-driver kommersiell verksamhet. Det är inte skattebe-talarna som ska stå risker när ni leker med pengarna,utan låt det vara det privata.Anf. 159 () re-plik:Herr talman! Det var inga nya tongångar precis.Det är samma argument som vi får höra ,inte minst från . Jag tycker nog attdet också kan vara dags för en så gammal högermansom att ändra lite grann av sinargumentering och anpassa den till dagens verklighet.När det gäller diskussionen om tycker jagtrots allt att har lyckats väldigt bra, åtminstoneom man ser det från den utgångspunkten att Sverigeär det land i världen som kanske har öppnat sig mestmot andra länder och släppt in nya konkurrenter påmarknaden. skulle kunnat ha en utmärkt situa-tion om vi hade fortsatt att ha ett statligt mono-pol. Men det har vi alltså släppt, och det har gjort attTelia har fått vara med om en stenhård konkurrens.Det är väl inte så speciellt konstigt. Det måste välockså ha varit det som var en av meningarna medförslaget från början.Om vi tar flyget t.ex. så har det inte precis rosatmarknaden. Det monopolet släppte man ju i början på90-talet. Och vad är resultatet av det? Ja, inte har att det har blivit speciellt mycket bättre för kun-derna, åtminstone inte billigare, så i det fallet kanskeman inte ska slå sig för bröstet lika mycket. Det finnsalltså både positiva och negativa exempel på markna-der som har släppts fria.När det gäller SAS, som vi diskuterar , är dettre länder som har varit inblandade. Bolaget startadespå 40-talet i då i princip alla bolag hade någonform av statlig inblandning, åtminstone i Europa.Sedan dess har det skett en utveckling, och vi anpas-sar oss till den utvecklingen. SAS har en bra verk-samhet och kommer att ha goda förutsättningar att haen bra verksamhet med det förslag som vi nu ska taställning till.Anf. 160 ():Herr talman! Vi är i diskussion om ett statligtägande igen.I dag har vi haft besök av i riks-dagen. Det kanske hade varit lämpligt att ta tillbakadet här ärendet och göra som med , att omedel-bart begära att få sälja ut hela bolaget så att det blirmöjligt att agera på marknaden, som är ganska likaTeliamarknaden, men så blev inte fallet.I betänkandet behandlas regeringens förslag omatt aktiestrukturen för SAS ändras så att ett börsnote-rat holdingbolag bildas som i tur och ordning ägs avde tre SAS-företagen i , och Norge.Statens ägande av SAS kommer ju inte att förändrasgenom omstruktureringen.Folkpartiet liberalerna är tveksamt till statliga fö-retag. Det som staten äger ska styras demokratisktoch med full öppenhet och insyn från medborgarna.Det finns dessutom mycket som staten över huvudtaget inte ska ägna sig åt och som sker i statligabolag. Endast verksamhet som kan räknas till denabsoluta kärnverksamaheten eller som är motiveradav t.ex. socialpolitiska skäl bör få drivas som statligtbolag. SAS är ett bolag som det inte finns några mo-tiv för statligt ägande av. Vi föreslår därför att svens-ka statens andel i SAS säljs ut.Den avreglering av flygtrafiken som Folkpartietliberalerna har varit pådrivande för har ökat flygetsattraktionskraft. Dessvärre har inte konkurrensen ökati tillräcklig grad. SAS har fortfarande en alltför do-minerande ställning på många sträckor i inrikestrafi-ken och i utrikestrafiken till och från . Dettahar lett till att biljettpriserna är orimligt höga på desträckor där man inte har konkurrens jämfört med desträckor där konkurrens förekommer. Speciellt gällerdetta många destinationer till . På en delsträckor har även SAS använt sin dominerande ställ-ning till att konkurrera ut andra operatörer. Det voredärför bra om fler lågprisflygföretag etablerade sig iSverige och kunde sätta press på biljettpriserna. Detär också viktigt att inte agerar konkur-renshämmande genom att ge bättre start- och land-ningstider till SAS, s.k. slots.Med detta korta inlägg ber jag att få yrka bifall tillreservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Förlängd giltighetstid för vissa bestäm-melser om kommunala bostadsföretagFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2000/01:BoU10Förlängd giltighetstid för vissa bestämmelser omkommunala bostadsföretag (prop. 2000/01:116).Anf. 161 ():Herr talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillden reservation som finns i det här betänkandet,BoU10. Det är en fyrpartireservation.Det här ämnet har vi debatterat tidigare. Dethandlar alltså om en förlängning av nuvarande lag-stiftning som innebär att regeringen har beslutat attstraffa de kommuner som säljer delar av, eller hela,sina kommunala bostadsinnehav. Det här är principi-ellt helt förkastligt i en demokrati. Vi respekteraralltid människorna. Jag tycker att man ska respekteralokala väljare och lokala politiker. Det är endast desom känner till förhållandena i den enskilda kommu-nen, och deras åsikt i ett val borde fullt ut respekteras.Herr talman! För att slippa en debatt om inkon-sekvens kan jag med en gång säga - någon kommeratt tala om det för mig om jag inte gör det själv - attModeraterna en gång föreslog ett kommunalt skatte-stopp. Det förslaget gäller inte längre. Jag tyckte attdet var fel då och det är fel . Sådana frågor skakommunerna själva avgöra. Staten ska lägga sig ikommunal verksamhet så lite som möjligt. Regering-en får inte göra som man har gjort , alltså straffakommuner som har fört en politik som inte passarregeringen.Det står också i betänkandet att sådana försälj-ningar baseras på kortsiktiga ekonomisk-politiskabeslut. Jag ska bara svara för Moderata samlingspar-tiet. Vi har i alla partiprogramtalat om att vi ser klara fördelar med att kommunernasäljer sina kommunala bostadsbolag. Det är absolutinget kortsiktigt som vi kom på . Detfinns, herr talman, varken någon grundlag eller na-turlag som säger att kommuner ska äga bostäder.Kommuner ska ge förutsättningar för att det ska kun-na byggas bostäder, men de behöver inte äga. Privataeller andra aktörer sköter ägandet och förvaltandetprecis lika bra som, och bättre ,kommunerna.Vi fick faktiskt lite draghjälp under riksda-gens frågestund. Det var någon som ställde en frågatill näringsministern. Den gällde att nuskulle koncentrera sin verksamhet till tillväxtregio-nerna och sälja det som finns i övriga delar av Sveri-ge. Det motiverade med att säga att det ärfullt okej, för fastigheterna finns fortfarande kvar.Visst finns de det, men det är ju exakt samma saksom när vi pratar om att kunna sälja kommunalabostadsföretag. Lägenheterna finns fortfarande kvarom än under annan ägare. uttalande i dagi talarstol rimmar inte riktigt med det härbetänkandet.Nu är det så att även om man skapar en lag harmänniskor en förmåga att kringgå den. Det kan varapå gott och ont. Vad gäller den lagstiftning som vidiskuterar , och som fyra partier mycket skarptkritiserar, finns det mängder av olika kryphål. Om ettkommunalt bolag säljs och man låter den vinst somman gör stanna kvar i bolaget och betalar av lån sombolaget har finns det vad jag vet inget hinder för ensådan verksamhet. Om ett bolag säljer bort, låt säga,av sina fastigheter och använder pengarna tillatt renovera den del av beståndet som man har kvarmåste det också vara tillåtet. Men hur är det om manlåter pengarna ligga kvar i kassakistan i förhoppningom att fattar ett klokare beslut ochtillåter sådana här försäljningar?Tyvärr såg vi hur det gick när hade begärt att få använda vinstmedelfrån de kommunala bostadsföretagen till att förbättrastandarden på gator och torg i ytterområden i Stock-holm. De fick nobben av regeringen. Det tycker jagvar lite trist. Här fanns friska pengar som kunde an-vändas till att ge alla en tryggare tillvaro, men detnobbade . Det hade varit intressantatt höra hans försvar för det.Herr talman! Ingen kan väl säga annat än attkommuninvånare och lokala partier bäst känner vadmajoriteten vill i en viss komun. Vilken politik skaman bedriva? Så länge man inte i någon kommun fören politik som står i strid med FN:s mänskliga fri-och rättigheter tycker jag faktiskt att regeringen, ävenom de inte gillar kulören på majoriteten i en kommun,får acceptera att läget är som det är.Jag skulle vilja ställa två frågor , men då ser jagatt , som ska svara för majoriteten,inte har dykt upp. Han kanske lyssnar i alla fall, ellerså kan någon annan tala om för honom vad jag harfrågat så att han kan ta upp det när han håller sittanförande.Hur länge tänker man fortsätta med den härstopplagen? Kommer det ett nytt förslag meden ny förlängning eller har man något annat i kika-ren? Och allra sist, herr talman: det fler områ-den där regeringen kan tänka sig att gå in medsådana här pekpinnar och hot om vite och böter omett parti går till val och vinner på en politik som fårmedborgarnas förtroende i den enskilda kommunen?Det skulle vara mycket intressant att få veta om detfinns fler områden där regeringen tänker gå in ochtafsa i samband med demokratiska val.Anf. 162 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Herr talman! Jag vill yrka bifall till den gemen-samma reservationen i betänkandet BoU10.Att förlänga stopplagstiftningen är ingen heder-värd uppgift. Denna lagstiftning är ett oerhört märk-ligt fenomen. Den som inget har, alltså ingen allmän-nytta, går fri. Den som har mycket, alltså stor andelallmännytta, bestraffas. Ändå är denna lagstiftningefter vad jag förstår till för att kommunerna ska till-godose medborgarna med allmännyttiga lägenheter.Då borde man ju i stället utgå från att se vilket basbe-hovet är, att X andel av hyresrätterna i en kommunska vara allmännyttiga. Denna lagstiftning gör att fört.ex. kommun, som saknar allmännytta, skeröver huvud taget inga sanktioner, medan det förKristianstads kommun, där av hyresrätternatillhör det kommunala bostadsbolaget, blir sanktionervid försäljning av lägenheter.Ytterst, även om dispenser ges, kan det också bliså att inte ens tomma lägenheter får säljas till någonsom skulle kunna fylla dem, utan de står outhyrda ochtickar pengar. Det brukar finnas någon form av logikbakom en lagstiftning, men denna saknar enligt minmening all logik. visade sig vid lagensinförande stolta över att ha förkortat stopplagstift-ningen med . förlänger också Miljöparti-et stopplagstiftningen. Det är ytterst ologiskt.Herr talman! I den gemensamma reservationenfrån , ochFolkpartiet har vi pekat på den lokala självstyrelsen.Den kommunala självstyrelsen är en av de tvågrundläggande beståndsdelarna i den lokala demo-kratin. Denna vill regeringen gång på gång kringskä-ra, när det inte går som regeringen vill. Det är med-borgarna i kommunerna som tillsätter våra kommun-politiker. Också en kommunpolitiker är alltså förtro-endevald, något som vi riksdagsledamöter måstekomma ihåg. I kommunen är det också lättare attfortlöpande hålla kontakt mellan beslutsfattare ochenskilda. Jag kan inte fatta varför Socialdemokraternaoch Vänstern vill hindra sina egna kommunpolitikeratt fatta beslut. Jag kan heller inte förstå att sammapartier tror att det är fel på den lokala befolkningenom den väljer en annan majoritet för kommunen änden som regeringen lyckats trissa ihop.Den lokala självstyrelsen i de skandinaviska län-derna har en lång tradition. Här samlades man i forn-tiden till ting för att bestämma i gemensamma ange-lägenheter. förlorade den lokalanivån i större delen av . verkar det somregeringen vill återvända till medeltiden. I Sverigestärktes statsmakten främst under ochGustaf II och tid. Man kanundra om statsminister är på väg attbli den moderna tidens , eller Lars-ErikLövdén är på väg att bli den moderna tidens AxelOxenstierna. Tydligen har man missat upplysningsti-den, då kravet på lokal självstyrelse pånyttföddes medbl.a. den engelske liberalen J. som baseradesina samhällsstudier på den unga amerikanska demo-kratin. Där framkom också uppfattningen att denlokala självstyrelsen har en fostrande och folkbildan-de funktion. Kommunalisering visade sig också varaen ekonomisk och effektiv lösning på samhälletsproblem.Den lokala självstyrelsen har en central ställning iSverige. Den fick sin moderna reglering i 1862 årskommunalförordningar. Den har också skrivits in igrundlagen i 1 kap. 1 § i regeringsformen, där detheter att den svenska folkstyrelsen förverkligas ge-nom ett representativt och parlamentariskt statsskickoch genom självstyrelse. Denna ordningkonfirmerades också vid grundlagsändringen 1974.Sverige ratificerade 1989 den europeiska konventio-nen om kommunalt självstyrelse.Vid införandet av stopplagstiftningen 1999 hadeflera remissinstanser invändningar mot förslaget ochmenade att förslaget skulle strida mot den kommu-nala självstyrelsen. Regeringen gav sig inte heller tidatt invänta Lagrådets yttrande, så Bostadsutskottetfick ingripa för att inhämta yttrandet som visade kri-tik på flera punkter.Herr talman! Lagen tillämpas på avyttringar ochbeslut om frivillig likvidation, på utdelningar ochaktieägartillskott. Regeringen har t.o.m. fastställt denskäliga avkastningen till . Hela bakgrunden tillstopplagstiftningen är en kamp hos regeringen attbevara allmännyttan som hyresledande, detta ävenom hyresrätterna skulle kunna ha lägre hyror om manslapp den hyresledande rollen, vilket är fallet i minhemkommun. förslag i delbe-tänkandet blev ännu mer hårresande. Här skulle manändra på hela kommunala beslutsordningen, så att tvåtredjedelars majoritet skulle krävas för att fatta beslutom försäljning av kommunala bostadsbolag. Som välär har alla remissinstanser utom möjligtvis en sagt nejtill detta förslag.Vi kristdemokrater har givetvis en positiv syn påallmännyttan. Den behövs och ska stimuleras, menden ska konkurrera på lika villkor. Stockholmspro-blematiken får inte styra hela landets bostadspolitik.Också i har kristdemokratiska kommun-politiker skött sitt uppdrag på ett positivt sätt och sagtifrån att nu är gränsen nådd för utförsäljning av all-männyttan, eftersom den har varit så stor. Men märkväl att det är två tredjedelar som är privata fastighets-ägare och som har gjort denna ombildning. Kristde-mokraterna har sagt att för nya intresseanmälning-ar, som alltså ännu inte har kommit in, vill man avslåombildning för att få en balans. Det är så det ska gåtill.Vi kristdemokrater betonar att kommunerna självainte behöver äga och förvalta bostadsföretag för attkunna tillgodose sociala behov, men vi anser inteheller att en allmän utförsäljning av de kommunalahyresfastigheterna är ett mål i sig. Vi understrykervikten av valfrihet i boendet. Det måste finnas ettallsidigt utbud av olika upplåtelseformer - äganderätt,bostadsrätt, hyresrätt. En väl fungerande rörlig bo-stadsmarknad förutsätter att det finns ett tillräckligtinslag av hyresrätter.Herr talman! I många kommuner är bostadsföre-tagen kraftigt underkapitaliserade. Det blev därförnödvändigt för staten att tillskapa såväl en"kommunakut" som en "bostadsakut". För drygt tvåår sedan beräknade fastighetsekonomer vid KTH att200 kommuner skulle behöva tillskjuta 40 à 50 mil-jarder kronor för att full ut rekonstruera sina bostads-bolag. offentliggjorde för sedan en rap-port där man uppskattade allmännyttans kostnaderbara för tomma lägenheter till ca 29 miljarder kronorunder . För många kommunerär det alltså en tvingande nödvändighet att minskariskexponeringen. De kommunala skattebetalarnaspengar behöver styras till reguljär verk-samhet i stället för att riskeras på bostadsmarknaden.Vad säger statsministern, eller den socialdemokratis-ke företrädaren i den här debatten, till en kommunsom skulle klara vård, omsorg och skola bättre omman inte hotades av sanktioner i en kreativ kommunalverksamhet?Det finns också tecken på att regeringen försökerrikta aktioner mot kommuner med annan politiskrepresentation än den regeringen representerar. Rege-ringen har inte ens vett att hålla hemligt att stoppla-gen har sin grund i att vissa kommuner för en avregeringen oönskad politik, alltså något som vi inteens i skolan får utföra - jag har själv varit lärare -nämligen kollektiv bestraffning.Slutligen, herr talman: borde i ställetkoncentrera sig på skattelättnader för nybyggnationav hyresrätter och på skattelättnader för fastigheter,på att öka hyregästernas möjligheter till självförvalt-ning, på att se över allmännyttigas hyresledande roll,på att se över hyreslagstiftningen med flexibilitetsamtidigt som besittningsskyddet bibehålls, osv. Detbehövs en lång rad åtgärder och mera av positiv bo-stadspolitik i stället för att göra allt förbjudet så behöver begära undantag för tillstånd. Det bordevara som i andra länder, där det är tillåtet och förbuduppstår när det ger olägenheter för medborgarna.Regeringens klåfingrighet med stopplagstiftningengynnar inte ytterst den enskilde.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.18 § (forts.) Förlängd giltighetstid för vissabestämmelser om kommunala bostadsföretag(forts. BoU10)Anf. 163 ():Fru talman! Släpp fångarne loss, det är vår!Ibland undrar jag om man inte skulle göra någotöverraskande här i talarstolen för att få t.ex. bostads-ministern att rusa hit och lyssna på våra diskussionernär det gäller bostadsfrågorna. Nyss såg det ut somom jag hade behövt sjunga även för mina kolleger,men de kommer . Det är jag glad för.Att vara fånge, att vara bakbunden, är inte bra.Det ger knappast någon framtidstro och inte hellernågon framtidskraft.Många kommuner känner sig faktiskt bak-bundna av den socialdemokratiska regeringen ochdess stödpartier. Det tycks inte nå fram till er berörda.Inte ens om det är socialdemokratiska kommunalrådsom påtalar att de inte är i behov av några uppifrånstyrda lagregleringar. Det hindrar valfrihet och ny-tänkande. Men ni lyssnar inte.Regeringen tar visserligen emot uppvaktningaroch ger sken av att lyssna, men så snart man stängtdörren bakom sig i och kommunal-råden åkt hem så är allt vid det gamla igen.Detta betänkande visar med all tydlighet att så ärfallet. Jag hade en förhoppning att socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister efter den debattsom varit angående kommunernas självstyre och efterall den kritik som har kommit sedan slutfört sitt arbete, skulle ha kommit tillinsikt om att det inte är genom statliga pekpinnar,regleringsiver och sanktionsåtgärder som man får nyahyresbostäder där de behövs i Sverige.Åter blir vi som önskar valfrihet och mångfald be-svikna på regeringen och dess stödpartier. Jag bekla-gar det.Fru talman! Vi i anser att det är ge-nom att skapa bra förutsättningar för allmännyttanoch för hyresvärdar, även på den privata marknaden,som man ger möjligheter att såväl bygga nytt som attbehålla hyreshus.Allmännyttan har enligt syn enviktig roll i dagens samhälle. Frågan är om det intebehövs en modernisering och en harmonisering medövriga EU-länders agerande för att se till att vi även iframtiden har bra bostäder för medborgarna att hyra.Behovet av hyresbostäder kommer med stor san-nolikhet t.o.m. att öka . Den ökade rörlig-heten mellan länderna visar att det finns ett klartintresse av att i livets olika skeden ha denna möjlig-het. Alla kan inte eller vill inte äga sin bostad.Fru talman! Från sida anser vi att idagens läge är en allmän utförsäljning av de kommu-nala bostadsbolagen inget mål i sig. Det måste varade enskilda kommunerna som beslutar om bostadsfö-retagens framtid och uppgifter, inte vi här i riksdagen.De hinder som riksdagsmajoriteten beslutat ommåste undanröjas. Det gäller såväl stopplagstiftningensom den tokiga bestämmelsen om två tredjedels ma-joritet av lokala kommunfullmäktigeförsamlingar.Det får inte ens komma upp på bordet, och gör detnog inte heller.Majoriteten envisas tyvärr med att konfirmeragamla beslut och förlänger nu stopplagstiftningen.Man tycks inte lita på kommunpolitikerna. Detta trotsatt flera ledamöter här i sitter på båda sto-larna; de är representerade både i kommunfullmäktigeoch i . Det borde borga för att man har för-ståelse.Det är ett mycket märkligt agerande från bostads-utskottets majoritet att föreslå den här förlängningen.Kan det vara så att man inte litar på sin förda bo-stadspolitik, utan gör det här för att få rådrum ochtänka efter och kanske t.o.m. tänka lite nytt?Sten ställde ju en fråga till Socialde-mokraterna i sitt anförande. Eftersom ingen var härkan jag väl upprepa frågan: Vad kommer att händaefter det datum då den här stopplagstiftningen är slut?Jag har ännu inte sett några tecken på att det skaske något nytt. Däremot vet vi att , Fastighetsägare och harträffat en överenskommelse om att föra diskussionersom ska möjliggöra en utveckling av hyresrätten ochsom också ska ge möjlighet för byggande av nyahyreslägenheter. De har samma tankar som vi i Cen-terpartiet och övriga borgerliga partier, nämligen t.ex. bör se över bruksvärdessystemets tillämp-ning.Om nu inte regeringen och stödpartierna har viljanatt ta till sig av politiska motståndares åsikter, bordeman väl ändå lyssna på vad intresseorganisationernasäger och vara tillmötesgående och ändra lagstift-ningen på ett positivt sätt - man har ju chansen - ochinte ta till ett sanktionsförfarande som det föreslås ibetänkandet.Fru talman! kan jag berätta att jag underden förra plenifria veckan reste runt i ochstuderade hur människor lever och bor. Jag gjordejämförelser med speciell tonvikt på hyresbostädereftersom jag tycker att det är intressant. Jag fann snartatt det råder en helt annan frikoppling från det all-männa och en större frihet för hyresgästerna att självaforma sitt boende i än här i Sverige.Det var mycket intressant, och det finns anledningatt återkomma till det. Det ska jag inte göra nu.Fru talman! Med detta yrkar jag avslag på försla-get i betänkandet och bifall till reservationen från deborgerliga partierna.Anf. 164 ():Fru talman! I det här ärendet har alltså de fyraborgerliga partierna en gemensam reservation.