prot · GP0934 · 2001-11-26 00:00:00 — Jag anser attdet är mycket angeläget att regeringen i arbetet förmänskliga rättigheter i såväl FN, EU som i andrasammanhang, exempelvis vid kontakter med repre-sentanter från , belyser hela Ilascu-gruppens situation och de brott mot mänskliga rättig-heter som begåtts och fortfarande begås mot gruppensmedlemmar.Ser utrikesministern någon möjlighet att ta uppden här frågan i dessa sammanhang? Utrikesministernträffar ju representanter från hela världen lite nu ochdå. Det måste då också finnas möjligheter att där detär lämpligt ta upp situationen för de tre ännu ej fri-givna medlemmarna i Ilascu-gruppen.Anf. 10 Utrikesminister ():Fru talman! Det är värdefullt, tycker jag, att vi harde här interpellationsdebatterna i , för det ärockså ett sätt att markera att vi inte glömmer bort dehär personerna och att vi återkommer ochockså offentligt uppmärksammar deras öde och krä-ver deras frigivande. Där är vi helt överens. Vi hop-pas att vi ska se att övriga igruppen friges.Skälet till att vi inte har valt att ta upp frågan iandra organ är att vi tror att det är som bäst kanhantera de här frågorna. Vi menar att det är OSSEsom har de största och bästa förutsättningarna attagera i de enskilda fallen. Här ser vi som dennaturliga organisationen. Hade vi trott att vi skulle nåbättre resultat genom att driva frågorna någon annan-stans, hade vi säkert gjort det. Alla länder vet ju omatt det här följs väldigt noga genom . Vi fårfortsätta att agera så starkt via som vi någonsinkan.Anf. 11 ():Fru talman! Jag minns att utrikesministern sadeungefär likadant förra gången jag tog upp den härfrågan, att det var bra att jag tog upp den i riksdagentill allmän debatt och visade att vi ville trycka på i dethär sammanhanget, inte bara olika organisationerutan hela riksdagen.Jag kan inte riktigt förstå att man inte skulle kun-na ta upp den här frågan också i FN och EU, därföratt ju fler som arbetar med en fråga desto större be-lysning kan den få och desto större påtryckningar kanman göra. Det där förstår jag inte, men jag kanskeinte riktigt förstår spelets gång.Jag tycker också att det vid utrikesministernssamtal med företrädare för den bor-de finnas både möjligheter och anledning att ta uppde tre, utan en rättvis och fri rättegång, hårt prövademännens situation.Jag kan inte låta bli att tala om att jag faktiskt harskrivit ett brev till president och bett honom attverka för att och hans kamrater skullesläppas fria. Jag har dessutom givit en kopia av brevettill ordföranden för parlament, ,som uppmanade mig att också personligen ge enkopia till ledaren för den ryska OSSE-gruppen, ochdet har jag gjort. Jag har också talat om för honomvarför vi i är engagerade i Ilascu-gruppenssituation.OSSE:s ordförande uttryckte glädje överatt vi var engagerade i Ilascu-gruppens situation. Hanhar, vad jag kan förstå, gjort stora insatser för att IlieIlascu skulle bli fri. Vad jag också kan förstå har hanarbetat hårt för att få de övriga fria, så hårt att hannästan känner sig tjatig och gärna önskar att ocksåandra ska trycka på.Det behövs kraftfulla påtryckningar från mångahåll för att få de här tre männen, som ännu inte är friaoch som tillhör Ilascu-gruppen, helt fria. Jag är heltövertygad om att det måste gå, men då fordras ettengagemang och kanske också aktivitet på en någothögre nivå än en riksdagsledamots.Det är bl.a. av den anledningen som jag har bettom den här interpellationsdebatten. Vi ska kämpaännu hårdare för att få dem fria och för att ocksåkunna säga att det lönar sig att arbeta för de mänskli-ga rättigheterna.Anf. 12 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tycker inte att någon ska behövakänna sig tjatig när han eller hon driver den här typenav viktiga frågor och kämpar för att enskilda personerska få sin rätt.OSSE är den organisation som oftast arbetar justmed de enskilda namnen och för de enskilda perso-nerna, medan de andra organen snarare brukar ta uppmer principiella diskussioner. specialitet ärjust att arbeta för de enskilda personerna. Vi trordärför fortfarande att är den organisation sombäst kan arbeta med de här fallen. Men jag ska gärnase vad vi i övrigt kan göra både inom andra organisa-tioner och med andra enskilda länder.Anf. 13 ():Fru talman! Det låter lovande. Jag är väldigt gladatt den här debatten fick äga rum här . Jag väntarpå att få se resultat. Det ska bli spännande att se.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2001/02:80 om inter-nationella konferenserAnf. 14 Utrikesminister ():Fru talman! ställer frågan omjag avser att ta initiativ till ett toppmöte och en inter-nationell konferens för att ta fram och anta ett inter-nationellt handlingsprogram för bekämpande avgränsöverskridande organiserad brottslighet somhärrör från Balkan.Interpellationen tar upp ett svårt och angelägetproblem. Som påpekar utgör denorganiserade brottsligheten och korruptionen hinderför långsiktig stabilitet och ekonomisk utveckling isydöstra . Delar av den brottsliga verksamhe-ten är också så kränkande mot det grundläggandemänniskovärdet - framför allt handeln med männi-skor - att den måste bekämpas oavsett om den harnågra sekundära effekter eller inte.Om detta råder en bred internationell enig-het, och agerar tillsammans med andra aktö-rer i en rad forum för att finna effektiva sätt att be-kämpa den organiserade brottsligheten på ochandra platser. Bland dessa forum finns för sydöstra , där den s.k. Task Forceagainst Trafficking in Human Beings har utvecklat enhandlingsplan för de kommande tre åren. initiativ för bekämpande av organiseradbrottslighet har utvecklats av en grupp internationellaexperter och syftar till att utveckla både lagstiftningoch metoder för samarbete mellan olika länders har upprättat ett center i motgränsöverskridande brottslighet. Detta center hyserpoliser och tullare från hela sydöstra och hartill uppgift att utbyta och snabbt följa upp informationom brottslig verksamhet från ett land till ett for Drug Control and CrimePrevention har tagit fram ett globalt program motgränsöverskridande organiserad brottslighet i avsiktatt hjälpa enskilda länder att bekämpa denna typ avbrottslig verksamhet. Inom FN har man också för-handlat fram en ny konvention mot gränsöverskri-dande organiserad brottslighet, som undertecknades iPalermo . Arbetet med att ratificeradenna konvention pågår . Polisorgani-sationer som - och Europol när det gällersamarbetet inom EU - är naturligtvis också involve-rade i uppgiften att bekämpa den organiserade brotts-ligheten.Utöver denna typ av samarbetsprojekt pågår pro-jekt och initiativ som på också får konsek-venser för den organiserade brottslighetens möjlig-heter att verka i sydöstra . Av särskilt intresse idetta sammanhang är arbetet med att reformera deolika rättsväsendena, som flera aktörer deltar i. Blanddessa finns , och genom Stabiliserings- och asso-cieringsprocessen och CARDS-programmet.Som framgår av det jag nu sagt pågår ett omfat-tande internationellt samarbete - genom bl.a. FN, EUoch olika regionala organisationer - för att effektivi-sera den viktiga, och i vissa avseenden helt avgöran-de, kampen mot den organiserade brottsligheten, bådei sydöstra och annorstädes. Jag anser att vi iförsta hand bör arbeta inom de redan existerandestrukturerna och initiativen i denna viktiga fråga.Anf. 15 ():Fru talman! Först ber jag att få tacka för svaret påinterpellationen - den tredje . Utrikesministernpekar i sitt svar på ett helt spektrum av vidtagna åt-gärder för att hålla nere brottsligheten på Balkan.Flera organisationer nämns liksom pakter och andraöverenskommelser. Allt detta uppräknande av aktivi-teter som är på gång är naturligtvis bra som informa-tion, men frågan är vad arbetet har lett och leder till.Särskilt efter har vi fått en ökadkunskap om hur utsatt mänskligheten och hela vårvärld är av brottslighet av olika slag. Olika grenar avbrottslighet är nära förbundna med och mer ellermindre beroende av varandra. Den brottslighet som vii dag kan se i och på andra håll kan vara di-rekt förödande för vår framtida existens. Så ser vikristdemokrater på situationen.Sverige är ett land som har högt internationellt an-seende inom områdena demokrati och mänskligarättigheter. Detta anseende innebär också ett ansvaratt på olika sätt gå före när det gäller olika vägar attbåde bevara och bygga upp demokrati och mänskligarättigheter.Visst är det bra och visst anser vi kristdemokrateratt ska vara med i olika internationella sam-manhang för att påverka och ge av våra kunskaperoch erfarenheter. Men det hindrar ju inte att vi tarinitiativ och låter människor som finns i t.ex. de sam-arbetsprojekt som utrikesministern har nämnt kommatill tals för att diskutera hur vi gemensamt ska kunnabygga upp, i detta fall, Balkan.Samarbete med och i olika organisationer innebärväl inte att man är fråntagen initiativ och handlings-förmåga? Jag vet att många engagerade människorfrån nästan hela världen arbetar på föratt hjälpa till att försöka göra det oroliga hörnet iEuropa lugnt igen. Jag har mött en hel del av dem.Jag har också mött många engagerade svenskar somarbetar inom olika organisationer, framför allt offici-ella och som faktiskt klagat över att de har så lite stödhemifrån i det arbete som de utför på Balkan.Detta tycker jag också är exempel på att vi i Sve-rige på något sätt lämnar över till andra, både männi-skor och organisationer, att göra olika uppdrag utanatt följa upp vad som händer och hur det går att lösauppgifter av olika slag. Hur följer vi upp verksamhe-ten i de organ dit vi mer eller mindre överlämnat vårteget ansvar? Och vad är egentligen resultatet av den-na aktivitet?Liksom utrikesministern anser jag att vi ska arbetagenom olika organ. Men det hindrar inte att vi taregna initiativ för att dels samla information, delshjälpa till att föra utvecklingen framåt. Det kan ocksågå slentrian i samarbete, så att det läggs en förlaman-de hand över initiativ och handlingsförmåga.Jag förstår inte vad utrikesministern har emot attSverige med stöd av EU tar initiativ till ett toppmöte ivårt land med fokus på transnationell brottslighet somutgår från Balkan.Utan att peka ut något enskilt land anser vi krist-demokrater att situationen är så allvarlig att mötet iförsta hand bör vända sig till stats- och regeringsche-fer och företrädare för internationella organisationersom EU, och FN med det uttalade syftet attpresentera ett relativt detaljerat gemensamt åt-gärdsprogram för bekämpning av transnationell orga-niserad brottslighet som härrör från Balkan.Anf. 16 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tycker självklart att det är väldigtbåde bra och viktigt med svenska initiativ. Och vi skadefinitivt inte undanhålla oss från det därför att visamverkar i olika internationella forum. Det är därförsom har varit väldigt aktivt. Men vi har fram-för allt varit aktiva för att få resultat. Det har handlatt.ex. Det har i stor utsträckninghandlat om stöd till rättsväsendet, stöd till domarut-bildning och stöd till samverkan mellan poliser ochdomare. har varit ett av de länder som hararbetat allra mest med att stötta de olika länderna påBalkan i deras arbete med deras egna rättssystem ochrättsliga utveckling. Vi har också varit med att sam-arbeta med t.ex. när man där nu har tagitfram ett eget program mot trafficking.På olika områden har vi alltså bidragit och tagitinitiativ till att förstärka arbetet mot den organiseradebrottsligheten. Däremot tror jag alltså inte att en in-ternationell konferens och ett nytt initiativ om ensådan konferens i är det mest effektiva vapnetmot den internationella brottsligheten. Vi bör snarareinrikta vårt arbete på det högnivåmöte som ska ägarum i FN:s regi efter det att konventionen motden organiserade brottsligheten har ratificerats av 40länder, den som undertecknades i och somjag tog upp i min inledning. Vid detta högnivåmöteska man ha en internationell konferens där man dis-kuterar fortsatta och ytterligare insatser.Jag tror alltså att det är bättre att vi använder deresurser som vi har till konkreta initiativ och projektdirekt riktade till länder som vi kan bistå och hjälpaoch att vi sedan också lägger ned arbete på att se tillatt denna konvention mot organiserad brottslighet såsnabbt som möjligt ratificeras av så pass många ochatt vi sedan genomför ett riktigt bra högnivåmöte föratt följa upp den.Anf. 17 ():Fru talman! Vi har väl lite olika uppfattningar omdetta. Jag tycker ändå att en konferens som är initie-rad av inte hindrar det fortsatta samarbetet.Vi har ju också utifrån vår plats i FN och som enföreträdare för mänskliga rättigheter och annat ocksåett stort ansvar som vi kan ta på oss som en enskildnation. Jag tror att det skulle kunna ses med blida ochpositiva ögon av väldigt många om vi tog på ossuppgiften att kalla till en konferens på hög nivå, na-turligtvis inte för konfererandets skull utan för attdiskutera och för att det skulle leda till ett handlings-program på nära håll och där vi också skulle kunnalägga fram våra synpunkter. Och med våra synpunk-ter så menar jag och den svenska regering-ens synpunkter.Parallellt med detta toppmöte bör ocksåstå som värd för en internationell konferens om tran-snationell brottslighet till vilken företrädare för po-lisväsende, åklagar- och domstolsväsende, underrät-telse- och säkerhetsorganisationer, företrädare frånden akademiska världen och journalister bjuds in. Ettviktigt syfte med en sådan konferens bör, med ut-gångspunkt i den toppmötesdeklaration som jag hop-pas på, vara att utarbeta konkreta riktlinjer för hur detpraktiska arbetet ska genomföras och samordnas.Balkan ligger ganska nära oss, och många har ettnära och personligt engagemang i frågor som gällerframför allt Balkan.Denna internationella konferens anser vi ska före-gås av genomförandet av en brett upplagd studie somsyftar till att kartlägga den organiserade brottslighetenpå med dess förgreningar i och i värl-den och komma med förslag till konkreta åtgärder förbrottsbekämpning och samordning av den. En sådanstudie kan lämpligen genomföras under huvudmanna-skap av någon av de svenska underrättelse- och sä-kerhetsorganisationerna och med deltagande av mot-svarande organisationer från övriga länder.Ibland tycker jag att vi på något sätt är lite blyga iSverige och att vi inte lyfter fram vår egen kunskapoch vår egen förmåga utan sitter och väntar lite förmycket ibland på vad andra ska säga och vad andraska göra. Jag tycker att det finns anledning att ta egnainitiativ också. Jag tror säkert att man gör det i deinternationella sammanhangen. Men jag tycker skulle göra ett påtagligt initiativ just när detgäller denna fråga och bjuda in dessa människor tillSverige och säga att man nu ska göra något. Dettycker jag skulle vara positivt.Anf. 18 Utrikesminister ():Fru talman! Vi är alltså överens om att det är vik-tiga frågor och att vi måste bekämpa detta på alla sätt.Det som vi kanske inte är helt överens om är hur vigör det. Jag tror att vi bäst gör det genom att stöttaprojekt i de enskilda länderna och att stötta det sam-arbete som finns för att komma åt den organiseradebrottsligheten. Jag tror uppriktigt sagt inte att en kon-ferens i om brottslighet i en helt annan del avEuropa får särskilt bra resultat. Det är skälet till att viockså stöder det regionala samarbetsforum på Balkandär ministrarna i de berörda länderna träffas, därAlbanien just nu är ordförande, och där man just harbekämpandet av organiserad brottslighet som sinhuvudfråga. Jag tror att det är bättre att vi stöttar detarbetet än att vi bjuder in dem till att diskutera sammafrågor och att de absolut måste sitta just i ochgöra det.När det gäller det internationella arbetet och deninternationella studien så tycker jag inte heller att vi idetta sammanhang ska konkurrera med FN, därför attFN nu gör en studie som ska vara klar medprecis det syfte som för fram.Jag tycker alltså att allt detta är väldigt bra. Mendet handlar inte om blyghet, utan jag tror snarare attresurserna används bättre genom att vi stöttar detorganiserade arbetet där det pågår och själva är medoch stöder det och initierar projekt i de enskilda län-derna.Anf. 19 ():Fru talman! Jag blev lite konfunderad över att ut-rikesministern talade om att en konferens i Sverigeinte skulle få acceptans i . Jag vet inte om jagmissuppfattade detta. Men jag kan inte riktigt förstådet tänkesättet, därför att min uppfattning av iEuropa och i världen är väldigt positiv, att vi har ettväldigt stort, bra och positivt anseende och att manlyssnar på vad vi har att säga i olika sammanhang.Jag har inte sagt att vi skulle anordna en sådan konfe-rens med enbart svenskar, utan vi skulle naturligtvis,hoppas jag, ha EU som stöd bakom ryggen. Detskulle alltså ske med EU:s stöd.Utrikesministern har säkert stött många olika ak-tiviteter, och det tror jag att vi gör i olika politiskaoch utrikespolitiska sammanhang. Men på något sättkommer vi, tycker jag, lite grann i skymundan av detdirekta arbetet, så på något sätt skulle vi kunna ta tagi det mer direkt och konkret och gå före. Jag förstårinte varför utrikesministern är negativ till det förslagsom vi kristdemokrater bjuder på - varsågod alltså!Vi anser att situationen är så allvarlig att någotmåste göras snabbt. Det är ju utrikesministern som ärvår främsta röst ute på den utrikespolitiska arenan.Därför vänder jag mig dit.Anf. 20 Utrikesminister ():Fru talman! Tack, jag ska ta med mig det generö-sa erbjudandet. tillhör, som jag sagt, de dri-vande när det gäller de här projekten i , så denenda skillnaden mellan oss är just att jag tror att vibäst bidrar genom att se till att det handlar om, att vikoncentrerar arbetet till, de länder som vi nu diskute-rar.Jag har inte sagt att vi inte får acceptans för att iSverige genomföra en konferens om brottsligheten påBalkan, utan jag har sagt att jag inte är säker på att vipåverkar brottsligheten på genom att ha eninternationell konferens i . Däremot kan jaggarantera att vi, på alla övriga sätt vi kan, ska bidratill fortsatt arbete med brottsligheten i den aktuellaregionen, precis som vi självklart fortsätter att arbetamed det i vår egen region.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2001/02:81 om Tur-kiet och de mänskliga rättigheternaAnf. 21 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder för att få ett stopp på använ-dandet av tortyr i samt för att förmå Turkietatt uppfylla Köpenhamnskriterierna. Han har dess-utom frågat mig om jag avser att vidta några åtgärderför att förmå den turkiska regeringen att uppfylla sinalöften gentemot assyrier/syrianers och kaldéers möj-ligheter att besöka sina hembyar för att söka sinarötter.Jag håller med om att situationen förmänskliga rättigheter i inte har förändrats ipraktiken . Detta framhållsockså i , sompresenterades . Kommissionen slårfast att inte uppnår de politiska Köpen-hamnskriterierna, som avser demokrati, respekt för demänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter,och uppmanar därför att öka reformtakten. Vi- inom både och EU - ställer tydliga krav påatt kriterierna för demokrati och iakttagande av demänskliga rättigheterna tillämpas i praktiken, intebara i konstitutionen och lagar, för att ska fåinleda förhandlingar om medlemskap. Vi delar kom-missionens uppfattning att screening, som är en delav medlemsförhandlingarna, ej kan inledas. Jag ett flertal tillfällen betonat att kampen mot terro-rism inte får utgöra en förevändning för något land attbryta mot mänskliga rättigheter. Vi stöder också förslag om att fördjupa den politiskadialog mellan och som ger möjligheter attta upp frågor som rör mänskliga rättigheter.Samtidigt anser jag att status som kandi-datland skapat en grund och ger oss bättre möjligheteratt ställa krav på förändringar i . De framstegsom skett är en konsekvens av de krav EUhar ställt på . I rapportvälkomnas dessa framsteg, särskilt de konstitutionellareformerna, men konstaterar att deinte är tillräckliga. I vilken utsträckning skyddet förde mänskliga rättigheterna i verkligen kom-mer att stärkas kommer att bero på tolkningen av dekonstitutionella tilläggen, detaljerna i genomföran-delagstiftningen och den praktiska tillämpningen avlagarna av myndigheterna.Den turkiska regeringen har gjort vissa ansträng-ningar för att komma till rätta med förekomsten avtortyr och av förnedrande och omänsklig behandlingunder året. Regeringen har t.ex. skickat cirkulär tillregionala myndigheter där det uttalat sägs att tortyr ärförbjudet i lag och uppmanar dem att öka ansträng-ningarna för att förebygga brott mot mänskliga rättig-heter. Återigen konstateras i kommissionens rapportatt situationen i praktiken inte förbättrats, och detta ärdjupt oroande. Vi fortsätter därför att driva på för attTurkiet ska uppfylla de krav som finns i EU:s part-nerskapsdokument som fastställer vilka prioriteringarden turkiska regeringen bör göra för att uppfylla Kö-penhamnskriterierna, där bekämpandet av tortyr är enviktig fråga.Genom bistånd från Sida har också undermånga år stött turkiska frivilligorganisationer i deraskamp mot tortyr. Regeringen har beslutat attge Sida i uppdrag att utarbeta en landstrategi för sam-arbete med där uppfyllandet av Köpen-hamnskriterierna, framför allt ökad respekt förmänskliga rättigheter, utgör en prioriterad del.Jag instämmer i bedömning att situa-tionen för assyrier/syrianer och kaldéer alltjämt ärotillfredsställande. Kommissionen uppmärksammardessa brister i sin rapport, liksom de framsteg som hargjorts. Ett positivt steg var premiärministerns cirkulärtill lokala myndigheter , som bekräftade deemigrerade syriansk-ortodoxa turkiska medborgarnasrättigheter att återvända till sina byar. Regeringenkommer att fortsätta, såväl inom EU som vid bilate-rala kontakter och genom direkt stöd till organisatio-ner som arbetar för mänskliga rättigheter, att verkaför att ska leva upp till sina löften och vidtakraftfulla åtgärder för att förbättra minoriteternasställning i enlighet med internationella åtaganden.Hittills har det funnits en diskrepans mellan vadden turkiska regeringens företrädare sagt och vad somsker i praktiken. kommer både bilateralt ochinom EU att fortsatt verka för att ord och handlingstämmer överens.Anf. 22 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret. Som framgår av svaret instämmer utrikesmi-nistern i många av de farhågor som jag uttrycker försituationen i . Men finns det skillna-der - kanske i nyans, men ändå skillnader - i sättet attse på nuvarande status som kandidatland ochpå uppfyllande av Köpenhamnskriterierna.Först och främst säger utrikesministern att deframsteg som skett är en konsekvens av dekrav som EU ställt på och att statussom kandidatland skapat en grund för att ställa kravpå förändringar i . Å andra sidan instämmerutrikesministern med mig när jag säger att situationenför mänskliga rättigheter i praktiken inte har föränd-rats och att de förändringar som gjorts i den turkiskalagstiftningen egentligen mest är kosmetika.Utrikesministern säger också att har detfunnits en diskrepans mellan vad den turkiska rege-ringens företrädare sagt och vad som sker i praktiken.Ja, den diskrepansen har funnits . Dåundertecknade ett interna-tionellt avtal som man sedan ignorerade.Vad som skett är att Tur-kiet har avskaffat vissa förbud. Köpenhamnskriterier-na går mycket längre än så. De handlar inte om attavskaffa förbud, utan de handlar om att införa likvär-diga rättigheter för minoriteter när det gäller att ut-veckla sin etnicitet språkligt, socialt, kulturellt ochekonomiskt.Ett tydligt exempel på att inte är intresse-rat av att uppfylla de här kraven är att man såsommedlemsstat i ännu inte har ratificeratkonventionen om skydd för minoriteter.Turkiet har haft oerhört stora förmåner i förhål-lande till EU, och Nato - sannolikt pågrund av sitt strategiskt viktiga geografiska läge,vilket medfört att västmakterna traditionellt har varit ibehov av på olika sätt. är det behovetkanske större .