prot · GO09107 · 2001-05-09 00:00:00 — Det är nu som skulle kunna göra en skillnad genom attvälkomna de baltiska länderna som medlemmar ochfördjupa samarbetet med nordvästra ochKaliningrad.Över huvud taget är jag orolig för vad som nuhåller på att hända med närområdessamarbetet i rådet.I de diskussioner som förs när det gäller att för-ändra rådets struktur känner jag att andra partigrupperinte riktigt prioriterar detta samarbete. I stället för attflytta fram positionerna är man nu på väg att ta flerasteg tillbaka. En sådan utveckling vore djupt olyckligoch skulle försämra våra möjligheter att bidra tillfrihet och fred, säkerhet och stabilitet i vår del avEuropa.Fru talman! Organisatoriska reformer kan inte er-sätta politisk drivkraft. Men ändå är det det som allt-för mycket kännetecknar arbetet i rådet . Medfrenesi läggs nu den ena organisatoriska utskottsmo-dellen fram efter den andra i den arbetsgrupp som harfått till uppgift att se över rådets organisation. Det görman, enligt min uppfattning, utan att man riktigt hargjort klart för sig vad man vill med det nordiska sam-arbetet framöver.Ska det nordiska samarbetet bli kraftfullt kan maninte göra allt. Man måste koncentrera sig och fokuse-ra på det som är viktigt. Det är då vi kan åstadkommanordisk måste bli mer mål- och resultatin-riktat och fokusera på utmaningar som påverkar män-niskors liv samt de nordiska ländernas möjlighet attgenom samverkan påverka EU. Till våra gemensam-ma intressen hör bl.a. att främja frihandel och den friarörligheten, att ta bort gränshinder i och Eu-ropa, att förstärka den politiska stabiliteten, speciellt iÖstersjöregionen, och utveckla EU:s säkerhetspolitis-ka roll.Fru talman! Banden mellan och denationella parlamenten måste stärkas. lever detnordiska samarbetet alltför mycket ett eget liv skiltfrån det vi gör och skulle kunna göra i de nationellaparlamenten. För att nordiskt samarbete ska bli merkraftfullt måste det omfatta fler än de 87 valda leda-möterna till . Precis som mina kollegeri utrikesutskottet anser jag att det vore värdefullt medett brett samarbete mellan de nationella parlamentensolika utskott.Ett starkt nordiskt samarbete stammar ur varda-gen. Det är bra att vissa av ländernas parlamentarikerhar särskilt ansvar för det nordiska samarbetet, mendet vore ännu bättre om de nordiska frågorna involve-rade alla parlamentsledamöter i deras dagliga gär-ning.Ett sätt att klara detta vore att varje nordiskt landsfackutskott samarbetar med varandra inom respektivefrågeområde.Politiska initiativ skulle kunna tas i varje natio-nellt utskott för att sedan beredas gemensamt. Beslu-ten skulle som fattas i Nordiska rådet.Fru talman! Som jag tidigare redovisat är det tyd-ligt att många gemensamma nordiska frågor ocksåhar stark koppling till de europeiska frågorna, ochomvänt gäller att många Europafrågor har stark in-verkan på de nordiska länderna och de nordiska frå-gorna. Såväl den politiska som den personella kopp-lingen till måste därför förstärkas.Vi vill att de nordiska ländernas EU-parlamentariker ska kunna ingå i respektive landsdelegation till tillsammans med natio-nella parlamentariker. De nordiska ländernas parla-ment måste därför ges rätt och möjlighet att nomineraledamöter till partipolitiskt proportio-nellt bland såväl nordiska parlamentsledamöter somnordiska EU-parlamentariker. Vi har också glädjandenog fått stöd från liberalerna när det gällerdenna viktiga fråga.Fru talman! Det nordiska samarbetet har spelat enmycket betydelsefull roll för att väva samman denordiska länderna. Det nordiska samarbetet har ochkommer att ha viktiga uppgifter också i framtiden.Men det förutsätter att vi är villiga att utveckla Nor-diska rådets uppgifter. Det är här vi ser medlemskapför de baltiska staterna som den stora utmaningen församarbetet.Fru talman! Vi står naturligtvis bakom alla vårareservationer som är fästade till detta betänkande,men för tids vinnande kommer jag att begränsa migtill att yrka bifall till reservation 3 under mom. 21.Anf. 108 ():Fru talman! Lite grann i skuggan av debatten omEU:s framtid denna Europadag diskuterar vi nu detnordiska samarbetet. Jag vill påstå att det är lycko-samt och betydelsefullt på många områden. Den friarörligheten för människor och gemensamma sats-ningar inom viktiga områden som miljö och utbild-ning är några tydliga exempel.Det nordiska samarbetet vilar på en grundval avett gemensamt kulturarv och en gemensam historia.Det finns en värdegemenskap kring människosynenoch framför allt kring demokratin och den folkligaförankringen i politiken. Vi kristdemokrater vill där-för även i fortsättningen utveckla och fördjupa detnordiska samarbetet i av nya förutsättningaroch möjligheter.Fru talman! Det år som gått har till rätt stor delpräglats av den rapport som den s.k. vismanspanelenlade fram. Den handlar om framtid och detnordiska samarbetet och innehåller ett stort antalförslag till hur detta ska kunna förbättras. Inte minstgäller detta arbetet inom Nordiska rådet.En sak som det råder stor enighet om är att detgäller att bättre förankra i respektivelands parlament. Ett tänkbart sätt att göra det skullekunna vara att i våra parlament ha en nordisk dag,som skulle uppmärksammas i de nordiskaländerna. På denna nordiska dag skulle man i parla-menten kunna ha debatter, information och seminari-er i syfte att sprida information och kunskap om detnordiska samarbetet och om vad det ger, om problemsom behöver lösas men också om hur vi som nordiskagrannar ännu mer ska kunna utveckla vårt samarbete.Nästa år firar . Kanske skulledet vara möjligt att i samband med det firandet ha engemensam nordisk dag - en jubileumsdag för helaNorden.Fru talman! har en särställ-ning bland olika frivilligorganisationer när det gällerdet nordiska samarbetet. Det är positivt att den infor-mationsverksamhet som tidigare drevs av FöreningenNorden via Arena nu fått en god efterföljaregenom den informationsverksamhet som etablerat i Stockholm.På initiativ från mittengruppen i ,där bl.a. ingår, arbetar nu minister-rådet med frågan om en etablering av en informa-tionspunkt i . Det är ett uttryck för denökade vikt som den ryska enklaven har idet nordiska närområdet. har också ham-nat i ett speciellt läge nu när både och Polenförbereder sig för att bli medlemmar i . Kali-ningrad blir då helt omgivet av EU-länder förutomvad gäller kusten mot Östersjön.Vi förutsätter att frågan om en informationspunkti på grund av sin betydelse kommer attkunna lösas relativt snart.Fru talman! Det är angeläget att frågan om samer-nas representation i får en bra lösning.De representerar faktiskt en urbefolkning i frågan har diskuterats i bl.a. vårtutskott, och det som vi som arbetar med frågan fårböja oss för den här gången är att den tidigare avise-rade skrivelsen från regeringen enligt en ny uppgiftkommer att lämnas till under hösten 2001.Vi får alltså anledning att snart återkomma till denfrågan.Fru talman! I det nordiska samarbetet ingår ocksåett betydelsefullt miljösamarbete. För oss kristdemo-krater är det ett av de viktigaste områdena i det nor-diska samarbetet. Det måste ha hög prioritet ochutgöra en grund för allt övrigt samarbete. Utan strä-van och konkreta åtgärder för ett hållbart ekologisktsamhälle ter sig den framtida utvecklingen i viss månutan hopp. Miljöstrategier måste utarbetas och fram-för allt implementeras både generellt inom miljöpoli-tiken och specifikt inom ett antal tvärsektoriella om-råden. Miljöpolitiken måste implementeras i helapolitiken.Miljösamarbetet inom är inte bara viktigtför vårt närområde utan måste i högre utsträckningäven omfatta dessa länder - kanske allrahelst nord-västra och de baltiska länderna. I dennaregion finns oerhörda utmaningar ,och det är av yttersta vikt att miljöfrågorna kan lösasgemensamt av de nordiska länderna och ländernakring , och . Därför börmiljösamarbetet gentemot främst nordvästra , med bl.a. , ges en ännu högreprioritet.Därför, fru talman, vill jag avslutningsvis yrka bi-fall till reservation nr 1.Anf. 109 ():Fru talman! Efter en lång dags färd och med bakom oss kan det kännas litesmått att särbehandla det nordiska samarbetet. Betän-kandet ser till det yttre ganska oansenligt ut, men tillsitt innehåll har det en hel del att bjuda på. Inte mind-re än 24 hemställanspunkter har utrikesutskottet skri-vit med anledning av Nordiska ministerrådets verk-samhetsberättelse om nordiskt samarbete och Nordis-ka rådets svenska delegations berättelse angående sinverksamhet i fjol.Ett förhållandevis stort antal motioner kommente-ras högst sympatiskt med tanke på hur rått andrautskott brukar avstyrka yrkanden. Väldigt få får av-slag rätt upp och ned. Det tyder på att motionärernafrån nästan alla partierna har en hög grad av utskot-tets sympati för sina förslag. Det rör sig om ett fyr-tiotal olika yrkanden utöver regeringens skrivelse ochministerrådets redogörelse.Under året har en försöksperiod avslutats när detgäller servicetelefonen Hallå , och på svensktinitiativ har ministerrådet upprättat informationsverk-samheter i , och . Menvisst satt det hårt åt, och den svenska delegationenägnade flera möten åt att återkomma till det till synesenkla som plötsligt för ministerrådet var så stort ochsvårt. Dit hör t.ex. budgetfrågorna med drygt 700miljoner danska kronor där insats är drygtett par hundra miljoner, eller om man så vill ungefär1 % av det vi satsar på EU-samarbete.Det finns några saker som träder fram lite tydliga-re än annat. Det snart dussintalet år av nära samarbetemed har ytterligare stärkts. Nordiska rådetblev något av en dörröppnare, för att inte säga enmurbräcka, då rent fysiskt var förenordiska länders ambassader. Dessutom var det enviktig signal till den gamla sovjetledningen, nämligenatt det fanns ett nordiskt intresse om utvecklingen påBaltikum.Från den nordiska mittengruppen, där bl.a. libe-ralerna ingår, har vi gjort besök i , dettalilla landområde som har så mycket av gammal sov-jetisk prägel. Det gråa och fattiga är det som mestframträder, och den ungefär en miljon stora befolk-ningen drömmer också om att få en utvecklad demo-krati och ett liv i frihet och fred.För del har vi lagt tyngdpunkten påVästnorden, där de båda självstyrande områdenaFäröarna och tillsammans med det isländs-ka landet uppmärksammas i några yrkanden. Utöverdet allmänna samarbetet förespråkar vi en ökad sats-ning på förbättrade kommunikationer inom och medVästnorden. Frågor som rör IT och tele, medicin,distansundervisning och forskning i det nordiskasamarbetet med Västnorden vill vi driva på.Ingen fråga har nog samlat den svenska nordiskadelegationen som vårt engagemang för att lösa denflera decennier gamla frågan om TV:s public service-utbud, att kunna se programmen i hela . Borman i gränsområden är det en stor fråga. Därtillkommer att alla länderna skulle få glädje av den öka-de språkförståelsen, det kulturella utbudet och viljantill sammanhållning.Vi har ibland sagt: Du kan se all världens TV-kanaler här i men inte norska fjernsyn.När var på i var detinte norsk public service som sände här, utan vi ficktext och bilder via CNN över satellit från Washing-ton. Men visst kändes det lite snopet att våra närmastegrannar inte kunde nå oss trots modern teknik.För några veckor sedan var jag i österbottniskaVasa i . Där ser av stadens invånare påsvensk TV. Det bör vi i och för sig känna oss hedradeav. Men när nu digitala lösningar ska avlösa de ana-loga sändningsmetoderna och när dessutomsatt ut ett datum för att släcka ned den var man up-penbart oroad. Samma ängslan finns också på ,dvs. det område som vi brukar säga är det mestsvenska i Norden.Man brukar säga att och nordisktsamarbete är de många frågornas framgång, och detär få men stora bakslag. Till de senare hör att Nordsataldrig blev mer än ett förslag som inte fullföljdes, ochden industrisatellit som skulle kunna förmedla nor-diskt TV-utbud kom aldrig i luften. Därför har nor-diskt TV-samarbete blivit en lång lidandets historia.Många ministermöten, det må vara samarbetsminist-rar eller statsministrar, har upprepade gånger gett sinförsäkran och lugnande besked att frågan arbetar vimed, frågan kommer att lösas.Nu börjar det bli bråttom. Otåligheten är i stigan-de. Saken blir inte bättre av att kulturministrarna somhade lovar rapporter till vårt möte i för en må-nad sedan helt sonika uteblev. Den nonchalansen illa vid sig av, och det känns just nusom en inre påfrestning. förväntar vi oss beskedvid sommarmötet i . Jag skulle vilja vädja tillsamarbetsminister att engagera sig iärendet och driva frågan fram till en lösning. Skulledet ske skulle den svenske samarbetsministern gå tillhistorien. Därför kommer vi med intresse att redanhär i den här debatten lyssna in samarbetsministern.Att människor ska kunna röra sig fritt mellan län-derna utan att behöva pass är en av grundstenarna iEU-bygget. är passkon-trollen i 13 av EU:s länder jämte och Islandinne i det s.k. . Av EU och är det bara och som håller sigutanför. är inte den yttre gränsen i dettasammanhang, utan det är vårt broderland ,som tillsammans med har världenslängsta EU-gräns som går från i Bohusläntill norska Kirkenäs, nästan borta vid Murmansk.Delvis motsägelsefulla saker ska åstadkommas. Åena sidan en stor öppenhet för de deltagande länder-nas medborgare, å andra sidan ska det vara en tydligyttre gräns. När de fem nordiska statsministrarna i med flödande välvilja för-band sig att inte splittra med ett sådant häravtal utan lösa det i god broderlig anda var det ingetfel på retoriken. Men , fru talman, är vi framme vidpraktiken.För medborgare är passfriheten inte nå-got nytt. Den har vi haft . Vad som nuhänder är att vi kan drabbas av alternativa kontrollersom bygger upp för att kompense-ra bortfallet av passkontroll mellan länderna. Vi stårinför paradoxen att när passfriheten inträder kommervi i det korta perspektivet att rentav behöva ha passettill hands. Att röra sig mellan är attbetrakta som inrikesresa som inte kräver pass. Ändåska man kunna styrka sitt medborgarskap. Detta harvi i och historia funnit rela-tivt lätthanterligt tidigare.Men den inrikes rörligheten i Schengenområdetmed samordning av visumregler och en bärighet påflykting- och asylpolitik är inte lika enkel med dekraftigt skilda kulturerna och ambitionerna t.ex. närdet gäller nordligare delen av EU och de södra konti-nentalländernas hållning i flykting- och invandrarfrå-gor. En kommentar från statsrådet hur deinledande veckorna har förflutit kommer vi med in-tresse att lyssna till.Vi lever i då nationsgränserna självfalletexisterar men får en allt mindre betydelse. Såväl ute iEuropa som i har vi framväxande regionalaområden som bygger på handels- och arbetsmark-nadsområden eller kulturella ekonomiska band somförenar. Bara för del är vi berörda av etttiotal nog så fasta samarbetsområden över landsgrän-sen, det senaste i som är en avlandets verkligt heta regioner. Men vi har det ocksåpå många andra håll, mellan och ,mellan och och ett etablerat samar-bete på . Ett gott exempel inorr är samarbetet över älv mellan Haparandaoch Torneå.Frågan infinner sig: Leder inte allt detta till natio-nalstatens upplösning? Förmodligen inte, dessutom ärdet inte önskvärt. Men värdet av mer samordnaderegelsystem pockar på allt större uppmärksamhet.Gränshindren kommer snarare att bli färre när nu vårfria arbetsmarknad har utvidgats till hela EU-området. Men vår erfarenhet är att vi inte ens i Nor-den har helt klarat av gränsproblemen. har nusom ordförande i också den fria rörligheten pådagordningen. innehade Sverigeordförandeskapet i . Då varinomnordisk rörlighet, avveckling av gränshinder enprofilfråga. Gränshinder för boende, arbetspendlingoch företagande över och runt gränserna i Nordenskulle undanröjas.När det gäller den fria rörligheten i ochEuropa kan man konstatera att under sinnordiska ordförandeperiod har valt huvudtematNordbo 2001. Ambitionen är att se alla de här aktivi-teterna på alla sektorer ur den enskilde nordiska med-borgarens synvinkel. Delvis följer man upp detsvenska och det danska ordförandeskapets priorite-ringar, men har fokuserat väldigt tydligt den enskildeindividen. Det tycker jag, fru talman, är bra. En sär-skild utredning har också tillsatts under ledning avambassadör , som varFinlands nordiske samarbetsminister. Uppgiften är attkartlägga de medborgerliga rättigheterna i Nordenoch komma med ett förbättringsförslag. Det arbetetska relativt snart vara avslutat.Ministerrådets då sammanställda inre katalog gavkonkreta exempel på företeelser som försvårar sam-arbetet i framför allt våra gränsområden. Därför är detviktigt att det arbetet kan fullföljas och att ministerrå-det fortsätter att med kraft driva på den frågan, för detär viktigt att vi klarar vardagsfrågorna. Det är viktigtatt kunna köra sin utlandsregistrerade bil över grän-sen, att tillfälligt övernatta på arbetsplatsen utan attbilen blir beslagtagen eller rätten att passera nordisklandsgräns med sin tjänstebil.Frågan är inte enkel, men för nordiskt samarbeteär det en trovärdighetsfråga att den klokt kan hanterasoch lösas. Medlemsstaterna ska hindra t.ex. illegalinvandring, och s.k. transportöransvar införs. Enpublik fråga blir då hur kontrollen ska gälla vid ho-tell- och pensionatrörelser inklusive campingplatser.Dessa regler avskaffade vi i för drygt tioår sedan. Som liberal känner jagmig naturligtvis starkt oroad över det s.k. transportö-ravtalet, som leder till att flygbolag och rederier ris-kerar att få ta rollen som gränsmyndighet. Det äruppenbart att det på flera håll kommer att bli en hår-dare kontroll vid de yttre gränserna. Men jag trorockså att det är viktigt att vi inte inom , och framför allt inte i , blir en del av enfästning mot tredje världen.Under senare år har det funnits en ambition attknyta parlamentariker som inte tillhör ,men som har tunga positioner i sitt hemland, till nor-diskt samarbete. Det har skett vid temakonferenseroch vid möten där man på olika sakområden har haftöverläggningar i avsikt att ge en starkare knytning avnationella och nordiska frågor. Den tanken är ocksålevande i den reservation som avgetts i anledning avmotioner om att få ett starkare samband med våraEU-parlamentariker. Det känns angeläget att hitta enbra form för att få ett liknande samarbete. Formernaför det kan övervägas, men det centrala är att vi hittaren god och lätthanterlig modell i ett läge då nordisktsamarbete så ofta berörs av skeenden inom EU:s ram.Fru talman! Jag har ett önskemål som jag harframfört . Det gäller den årliga sessionensplacering i tiden. Det är olyckligt att den ska klämmasin under höstdagar då varje nordiskt parlament ärstarkt engagerat i sitt eget budgetarbete. Jag hoppasatt vi relativt snart kan återgå till en ordning då tidiga-re veckolånga möten fick det utrymme som nordisktsamarbete behöver. Därför kan vi erinra oss om attNordens samtliga talmän önskar detta och att utrikes-utskottet i sak har instämt i denna min önskan. Må detsnart bli en förändring!Till sist, fru talman: Det finns inget så disparat ivärlden som . Men det finns inte heller någotsom är mer sammanhållet mellan olika länder med såskilda förutsättningar som nordiskt samarbete. Vi kantycka att det åstadkoms alltför lite. Självfallet bör viuppriktigt sträva efter att få fart på en del praktiskasamarbetsfrågor. Men vi får inte bortse från det värdesom ligger i att vi ute i eller i Förenta natio-nerna ofta med en röst kan tala för de fem ländernaoch också för de tre självstyrande områdena. Detta,om något, är ett kvitto på att det råder en samstäm-mighet som man inte hittar någon annanstans i värl-den. Låt oss både värna och vårda en sådan situation!Men detta ger oss också som nordbor ett särskiltansvar mot våra systrar och bröder i och ute ivärlden. En globalisering för nordisk del är inte baraett talesätt - det är en realitet. Plötsligt har hela värl-den kommit nära oss i Norden.Anf. 110 ():Fru talman! Med anledning av skrivelsen har detkommit in många motioner. Det är inte alltid detkommer in så många motioner med anledning avskrivelser, och vi är glada att vi får motionera medanledning av denna.Ministerrådet har tagit på sig en samordnande rollför samefrågor när det gäller de årliga ministermöte-na. Det är bra, men samer har ju levt och bott i norraSkandinavien så länge som det har funnits människorhär. Därför ska de precis som andra folk i Nordendelta på samma villkor, och inte vara utanför. De skaalltså ha fullvärdigt medlemskap i rådet.Man kan inte säga att skälet till att samerna intehar fullvärdigt medlemskap är att reglerna säger attdet inte kan vara på det sättet. Det är nämligen vi somtillsammans bestämmer om reglerna, och är detdags för oss att ändra på dem!När det gäller Nordiska ministerrådets arbete mednärområdesfrågor; de baltiska länderna, nordvästraRyssland, och så kommertonvikten efterhand att öka vad gäller insatserna i detryska närområdet. Och det är bra! Situationen i Kali-ningrad har uppmärksammats, och insatser planeras.Här finns redan en väl etablerad miljöorganisation,Ecodefence, att samarbeta med.De sociala frågorna, som handel med kvinnor,knark och en dramatisk ökning av hiv/aids kan angri-pas först om själva attityden mot dem som utsättsförändras. Handel med flickors och kvinnors kropparkan endast förekomma om det finns en efterfrågan påprostitution.Här krävs insatser på statsministernivå om resultatska kunna nås.Det finns även förslag till att koncentrera insatserför större projekt. Jag vill fokusera på den mycketalarmerande situationen på med läckandeatomavfall från de kärnvapenbestyckade ubåtarna ochde nedlagda kärnkraftverken.Varför inte tala klartext, fru talman? om ingentinggörs åt radioaktiviteten, och den läcker ut i havet, såsmittas hela Atlanten.Bellona, som erhållit rådets miljöpris, har mångagoda förslag till åtgärder. Bl.a. diskuterar man om detverkligen är slutförvaring, och inte i stället mellanlag-ring som ska prioriteras. Det kanske är bättre att inteta de stora fighterna om var avfallet ska slutförvaras,utan i stället koncentrera sig på den mellanlagringsom faktiskt behövs.Norge har alltför länge lämnats ensamt med attbygga kontaktnät och satsa pengar. Det är hög tid förministerrådet att göra en kraftsamling.Jag yrkar bifall till reservation 2 under mom. 5.Det som är oroande just nu är den situation somuppstår när ändrar sin lagstiftning så att detblir möjligt att ta emot kärnkraftsavfall från andraländer. När gör det har både ochSchweiz annonserat att de är intresserade av att fåupparbetning i . Det finns starka misstankarom att denna trafik då kommer att gå i påbåtar till . Med den tyska inrikespolitiksom man för med järnvägstrafiken och de pro-blem som finns när man ska slutförvara så ser manförstås detta som en möjlighet från sida.För oss är det snarare en rysare.I det danska ordförandeprogrammet på kulturom-rådet har uppmärksamhet fästs vid de nya formernaför konstnärssamarbete. Museum kunna vara ett konkret projekt. Museet harambitioner att vara ett nordiskt centrum för kvinnorskonstnärliga skapande. Det vill arbeta med jämställd-hetsfrågor genom att sätta kvinnliga konstnärer ochderas skapande i fokus. Museum äri dag, tillsammans med Frauen Museum i , detenda i som arbetar med och förkvinnliga konstutövare. I finns två kvin-nomuseer: kvinnomuseet i och kvinnomuseetRolighed i Kongsvinger. Museum iSkellefteå skulle bli ett bra nordiskt tillskott för kvin-nokonst.Ministerrådets kultursamarbete på barn- och ung-domsområdet har som huvudmål att stärka den nor-diska identiteten. I det medielandskap där de nordiskaungdomarna lever dominerar dock det amerikanskautbudet . Barn i mellan treoch umgås i och varjedag med någon form av medier.De gemensamma satsningar som görs på barn-kulturforskning är bra, men vi vill gärna att satsning-arna på nordisk barnfilm ökar. Vi är ganska ensammai om att satsa speciellt på barnfilm. Det be-hövs mer stöd, bl.a. till ökad marknadsföring menäven till produktion.Nordicom stöds bl.a. av . Derasforskning inom medieområdet är erkänd världenöver. Deras forskning om barn och medier är världs-unik.