prot · GP0936 · 2001-11-28 00:00:00 — Låt oss börja med industriforsk-ningsinstituten. Den kris som de utsattes för i ochmed den osäkerhet om situationen som blev vid myn-dighetsförändringarna borde ha kunnat undvikas. Vihamnade i ett läge där vi i NUR t.o.m. fick ta uppfrågan, för det var sådana signaler från Forskarsveri-ge. Det är min och vår borgerliga kritik att den härsituationen skulle aldrig ha behövt uppstå. Jag vetinte hur många forskningsprogram som led skada avdetta.Industriforskningsinstituten är viktiga, och de harnu fått en långsiktig grundfinansiering. Det är bra,och den måste vara långsiktig även i fortsättningen.När det gäller vårt utgångsläge håller jag medSylvia att på många punkter - jag räknadeupp dem själv - ligger i topp som forsk-ningsnation. Men det som borde bekymra SylviaLindgren och regeringen är att vi får så ytterligt lite utav det, särskilt när det gäller de små och mindre fö-retagens medverkan i forskning. Jämfört med övrigaländer forskar svenska småföretag i mindre grad. Härborde regeringen ta sig en riktig funderare och tittaigenom: Vad är orsaken, och vad kan vi göra åt det?Då går tanken lätt till den allmänna småföretagarpo-litik som vi från moderat sida som en följetong kriti-serar i denna kammare. Den har präglats av en småfö-retagarfientlighet som skadat och som skadatvår tillväxt. Det är på den punkten vår kritik är väl-digt stark. Varför forskar svenska mindre företagmindre än motsvarande företag i andra länder?Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag vill svara med attVinnova ska stimulera forsknings- och utvecklings-samverkan mellan företag, universitet och högskoloroch industriforskningsinstituten. Som framgår avpropositionen förväntas myndigheten inom ramen fördessa satsningar göra särskilda insatser riktade tillsmå och medelstora företag, insatser som även främ-jar dessa företags deltagande i projekt inom EU:sramprogram för forskning och utveckling.När det gäller det allmänna småföretagarklimatethar vi olika värderingar om saker och ting, där mode-raterna envisas med sina skattesänkningar, medan vihar en annan inriktning. Vi tar också ett socialt an-svar, det ska gå att leva i det här landet. Jag ser inteheller att det blir mera pengar till instituten genomsänkta skatter.Att man nu har antagit en långsiktig del är bra.Det är bra att NUR har behandlat det. Jag vill påpekaatt när vi behandlade forskning och utveckling i den-na kammare - det var ett utbildningsutskottets ärende- krävde jag att vi behövde en långsiktig stabil del föratt staten också skulle sätta ned fötterna på vad manegentligen vill med industriforskningsinstituten. I detläget lovade att återkomma med enproposition . Det har man nu gjort, och detär den vi nu behandlar. Jag är positiv till att manfaktiskt har fått in så mycket nya pengar. Sedan gällerdet alltid att göra en utvärdering, följa upp verksam-heten. Det åligger oss alla att göra.Anf. 133 () replik:Fru talman! Det är gott och väl, ,att nu har fått uppgiften att arbeta för att ökade mindre företagens forskningsintensitet, det är gottoch väl att det finns pengar till detta. Men det som ärgrundfrågan är: Varför ser de mindre företagen detinte som mödan värt att satsa på detta ?Varför är det så få nystartade företag i ? Var-för är svenska ungdomar mindre benägna att söka tillutbildningar som syftar mot tekniskt och naturveten-skapligt område? Hur ser incitamentsstrukturen ut?Då måste och regeringen titta överskattesänkningar för den här gruppen. De småföreta-garfientliga skatterna, som vi brukar diskutera i olikasammanhang här, hämmar ju. Om man får bort detproblemet får man tillväxt i småföretagen. Då får manin pengar till den välfärd som både jag vill ha kvar. Så det är orsak och verkan härsom ni måste ta er en ordentlig tankeställare omkring.Sverige låg på tredje plats i BNP-ligan fram till70-talet. dalade vi ned till17:e plats. Där ligger vi kvar och stampar, ungefärkring 17:e plats, . Vi måste ha enpolitik som får upp BNP och som får upposs i tillväxtligan jämfört med andra länder. Då spelarden här diskussionen roll, även för detta. Att få flersom vill satsa på företagande och som ser det sommödan värt är oerhört viktigt.Anf. 134 () replik:Fru talman! När det gäller småföretag, medelstoraföretag och dess områden lär det komma andra till-fällen att diskutera det. Jag försöker nu att koncentre-ra mig på forskning och utveckling och industriforsk-ningsinstitutens verksamhet, som är det som vi be-handlar i det här betänkandet.Det är ingen tvekan om att har ett mycketFoU-intensivt näringsliv. är det framför alltvåra storföretag som har avsatt omfattande resurserför forskning. har dock en lång radnya forskningsintensiva företag vuxit fram, ofta ianslutning till våra lärosäten. Det finns ett heltnytt entreprenörskap ute på våra universitet och hög-skolor. Inte minst inom bioteknik är denna utvecklingmycket påtaglig. För att förstärka denna utvecklingges nu alla lärosäten möjlighet att efter regeringensgodkännande bilda s.k. holdingbolag, och det är enfråga som utbildningsutskottet nu tar upp. Förhopp-ningsvis kan även industriforskningsinstituten spelaen ännu större roll framöver som en länk mellanforskning och de stora, medelstora och små företagen.När vi sedan kommer in på budgetsaneringar ochdylikt tror jag ändå att i , liksom i mångaandra länder, svarar industrin och det privata närings-livet för en stor andel av de totala forsknings- ochutvecklingsutgifterna. Att näringslivet är FoU-intensivt kännetecknar en modern kunskapsnation.Det finns ett positivt samband mellan ett lands ut-vecklingsnivå och dess näringslivs vilja och förmågaatt investera i FoU. Och där får jag faktiskt hålla medKarin Falkmer, för jag tycker att det är oerhört viktigtatt vi också ser till och verkar för att det är fler somanvänder sig av de här utbildningarna. Men utbild-ning är också en färskvara, så kompetensutveckling ide här frågorna är ack så viktig.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! En professor ,verksam vid i , besökteSverige ungefär och deltog i ett semi-narium - jag tror att det var i samband med SNS -och uttalade därvid att det är märkligt att intekan dra nytta av de framstående forskarresultat manhar. Alltför mycket av det här, påpekade han, gårfaktiskt på export. Det är en röst.En annan jag hörde är på det helt lokala planet närdet gäller små företag och mikroföretag. , innovationskonsult i , säger att det finns eninnovationskraft hos anställda medarbetare i de småföretagen, men de bryr sig inte, därför att det lönar siginte. Vad kommer det sig av? Han var uppgiven i sitttonläge när han berättade detta.Vi har, som mycket riktigt påpe-kar, ett framväxande entreprenörskap i IT-sektorn ochinom bioteknik - javisst! är det knutet tillkluster och till högskolor och universitet. Men detfinns också en väldig innovationskraft i de gamlabasindustrierna, men där satsas det för lite . Denbrygga som också propositionen talar om mellanteknikbrostiftelserna som vi behöver bygga ut mellanlärosäten och näringslivet - det vanliga näringslivet,höll jag på att säga - är så oerhört viktig, och härfruktar jag att det ovanifrånperspektiv som proposi-tionen ger uttryck för missar lite av målet. Jag hadegärna sett ett underifrånperspektiv för att hjälpamånga små. Ofta räds dessa för den akademiska mil-jön, som jag nämnde i mitt anförande. Vad göra åtdetta, ?Anf. 136 () replik:Fru talman! När här talar ombasindustrierna och vikten av att också vidareutvecklaverksamheterna därigenom, inte bara biotekniken ochIT-tekniken, hänvisar jag till såväl proposition sombetänkande, för där är skrivet ganska ordentligt ombasindustrin och hur viktigt det är att vidareutveckladär.Industriforskningsinstituten spelar en oerhört vik-tig roll som länk mellan forskarvärlden och de storaoch små företagen. Denna roll kan nu förstärkas ge-nom en fortsatt utveckling av industriforskningsin-stituten, och det är lite grann det som är kärnan i dethär omstruktureringsarbetet också: Vi vill ha färremen större och bredare också kunna syupp de små att kunna vara med i den verksamheten.Personligen känner jag väl mig mer orolig för - där-för är det också naturligtvis väldigt viktigt för mig attfölja den här utvecklingen - att de som inte har såmycket pengar och som har en liten verksamhet pånågot vis i de olika instituten skulle komma till korta.Det ska vi naturligtvis vara med och se till att så inteblir fallet. Men vi har också sagt i det här läget att viinte är med och detaljstyr.Sedan har det också tagits upp lite andra frågorkring det här som handlar om kommunikationsforsk-ning, o.d., men även här må vi väl hänvisa till attdet är viktigt att man låter myndigheten ha fördel-ningsansvaret. Sedan får man redovisa och återkom-ma till uppföljning i andra sammanhang.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Jag ägnade en rätt stor del av mitt an-förande åt att beskriva iVäxjö, ett litet institut som jag nämnde, men som harlyckats väl. Så väl, faktiskt, att man kanske däravblev av med den statliga finansieringen redan 1982.Det här institutet tenderar att bli en konsultverksam-het, och det finns fler som är i den situationen. Detdär är jag rädd för. Då får man jobba för mycket förbrödfödan, och man mister då fritänkandet som be-hövs så innerligt väl i de här verksamheterna.Färre och bredare institut, pratar . Jag är rädd för att det goda, som jag sade, kan blisin egen fiende i det här sammanhanget. Vi har ettannat exempel i , som jag tror att nämnde: Trätek har en avdelning där. För demdär har det svidit, faktiskt, under det här året. Jag ett flertal tillfällen mött dem, och de har haft storabekymmer att klara av det hela. De vet ännu inte hurde kommer att klara finansieringen . börjar en ny utbildningslinje viduniversitetet i om trä som konstruktionsmateri-al och designmaterial, t.ex. för att forma möbler osv.Det här är viktigt, och jag känner mig inte lugn in-för propositionen. Det är det som är problemet förmig, faktiskt. Jag är läskunnig och vet att det talasmycket om basindustrierna och basnäringarna i bådeproposition och betänkande, men jag känner mig intelugn, för jag för min del är mera hemma i det små-skaliga näringslivet och de småskaliga verksamheter-na, och där är det bryggor att bygga som jag knappastser att man med ovanifrånperspektivet klarar av.Anf. 138 () replik:Fru talman! Det är väldigt viktigt att de här bryg-gorna kommer till stånd, och det är också en anled-ning till att man nu så klart och tydligt vill satsa påindustriforskningsinstituten så att man också skakunna ha bredare men färre, för att också bli interna-tionellt slagkraftig på ett helt annat sätt än tidigare.Det framgår också klart av vad som står i såväl pro-position som betänkande när det gäller uppdrag tillVinnova: att se till att man i större utsträckning kananvända sig av EU:s medel och komma in i sjätteramprogrammet osv. Det ligger ju i hela den delen.Det jag blev väldigt fundersam över är hur Krist-demokraterna och kan skriva en gemen-sam reservation om det här. har ju såtydligt talat om att det är positivt att få större meneffektivare och kanske därmed färre industriforsk-ningsinstitut, medan tycks ha enhelt annan uppfattning.Fru talman, jag tror ändå att det är så att i det härbetänkandet är vi väldigt klara över inriktningen ochglada över den. Det har också näringslivet och deolika intresseorganisationerna förespeglat i det härsammanhanget. Men sedan ska man ändå försöka atthitta vägar i form av en reservation och hitta utgångs-punkter i denna.Låt oss nu enas om att vi har hamnat i ett bra av-stamp för industriforskningsinstitutens långsiktighetoch den oerhörda betydelse dessa har för kopplingenmellan näringsliv, högskolor och universitet ochdärmed också för tillväxten för framtiden.Anf. 139 ():Fru talman! Som kanske framgår är utskottet rela-tivt enigt om nödvändigheten av omstruktureringensom föreslås i betänkandet. Vi är också överens omatt det behövs starkare bl.a. klara deninternationella konkurrensen, även om kd tydligenhar vissa tvivel i den delen.Jag tycker faktiskt att både ochHarald nattsvarta pessimism om forsk-ningen i stämmer mycket dåligt med verklig-heten. Allting kan naturligtvis bli bättre, men det äringen bra utgångspunkt för diskussion när man intealls ser de stora fördelar som forskningen i Sverigeändå har haft och fortfarande har.Flera motioner och reservationen tar upp fråganom svårigheterna för små och medelstora företag atttillgodogöra sig forskningen samt nödvändigheten attredan nu förbereda sig inför EU:s sjätte ramprogram,och det är väl riktigt. Majoriteten håller med om dettaoch att dessa frågor är ytterst viktiga. Vi tror att justden föreslagna omstruktureringen svarar upp mot dehär behoven. Det är alldeles självklart att vi måste blibättre på att få med liten och medelstor industri, ochdet är alldeles självklart att vi i det nya sjätte rampro-grammet måste vara mycket aktiva.Utskottet har dessutom mycket hårt understrukitvikten av att och instituten utöver bioteknik,informationsteknik, elektronik och materialteknik skaarbeta med kunskapsfrämjande projekt som berörsvensk basindustri, som flera talare varit inne på.Utskottet vill särskilt understryka vikten av forsk-ningsinsatser i skogsindustrin.Samtliga dessa fyra prioriterade inriktningar är tillnytta också för skogsindustrin, vill jag påstå. Men förett skogsland som är det självklart viktigt attskogsindustrins starka ställning bibehålls. Det finnsmycket att göra vad gäller vidareförädling och ener-gieffektivisering. Däremot kan man väl tillägga attdet kanske inte alltid är just statliga insatser sombehövs för att få till stånd dessa åtgärder i svenskskogsindustri. Jag tror att skogsindustrin faktiskt fårta ganska stort eget ansvar och också är beredd attgöra detta.Fru talman! har vi fått en ny tidning somheter Magasin . Jag rekommenderar den förläsning. Den visar ytterligare hur viktigt det är medforskning och vilken avgörande roll forskningen kanspela i samhällsutvecklingen.Jag ska ta ett exempel från tidningen som är all-deles färsk, nämligen ett projekt om IT-system i ar-betslivet där är finansiär. Dessutom ingårKTH, LO och TCO. Man har funnit klara belägg föratt de IT-system som man oftast har i industrieroch andra verksamheter från början är anpassade tillframför allt företagsledning och till de som sitter påtoppen av en organisation. Man har också fått klartför sig att IT-satsningarna har blivit mycket dyrare änvad man från början trodde. Dessutom ger de mycketmindre effektivisering än vad man hade förväntat sig.Det är klart att vi lite till mans kanske har känt att viinte riktigt utnyttjar den teknik vi har.I Magasin skriver man så här som ensammanfattning av situationen: I en modern organi-sation förutsätts att alla anställda deltar i utvecklingenav verksamheten, att alla får vara med och bestämma.Men de nuvarande IT-systemen ger dåligt stöd förden tanken. I stället slösas miljardbelopp bort påsystem som är krångliga och dåligt anpassade tillanvändarna.Det är alldeles självklart att om vi nu får den härnya tekniken och för in den i industri och i näringslivöver huvud taget är själva vitsen med det hela att fåhela organisationen att vara med och nyttja tekniken.Den får inte bara vara ett instrument för att få in upp-gifter till företagsledningen. Det gäller ju att få tillstånd en ökad delaktighet. På vilket annat sätt ängenom just IT-satsningar skulle det vara möjligt att fåett ökat ansvarstagande i alla sorts verksamheter?Detta leder i sin tur till ökad demokratisering, ochsjälvklart blir det då effektivare produktionsprocesser.Det är naturligtvis något av en kamp mellan ka-pital och arbete på klassiskt vis. Men vi borde ändåha kommit så långt att vi inser fördelarna med att såmånga som möjligt är med och känner delaktighet ide olika processerna.Det här projektet har också kommit fram till, vil-ket naturligtvis är självklart, att om man nu ska kom-ma vidare gäller det att löntagare och konsumenterblir mycket aktivare. Det kräver naturligtvis att desom gör de här systemen ser till att de blir användar-vänliga.Likaså är det naturligtvis viktigt att få de stora le-verantörerna att förstå att det här är krav som kom-mer, inte bara i utan också i , Frank-rike osv., och att efterfrågan blir så stark attdet blir intressant att ställa in sig i ledet.Det finns en annan intressant bit i magasinet,nämligen om hur man på transportsidan forskar frambränsleceller och hybridbilar. Likadant är det här,miljökraven ökar. Det vet vi. Miljökraven kommer attbli en allt större konkurrensfråga. De företag som intehänger med på miljösidan kommer inte att klaraframtiden.Båda dessa exempel tycker jag visar alldeles ut-märkt på forskningens nödvändighet. När man läserhär får man också klart för sig att forskningen inte ärprecis den fråga som vi kommer att diskutera i valrö-relsen. Men det skulle vara väldigt bra om vi kunde fåen bredare diskussion ute i samhället över huvudtaget om forskningens betydelse. Jag tror att manskulle vinna mycket på detta. Det är för lätt att inomforskningen använda en massa svåra uttryck, en mas-sa saker som egentligen är för tekniska för vanligamänniskor att förstå, och naturligtvis också för riks-dagsledamöter.Avslutningsvis, fru talman, vill jag kommenterareservationen med några ord ytterligare. Man skrivernämligen, och jag tror att också harsagt det muntligen, att den industrirelevanta forsk-ningen måste garanteras en långsiktig statlig grundfi-nansiering.Det intressanta här är att både moderater och öv-riga borgerliga partier så hårt markerar att endaststaten kan garantera uthållighet och långsiktighet idenna viktiga verksamhet. Tanken slår mig då, frutalman: det månne finnas fler områden där dettaaxiom passar?Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag började mitt anförande med atttala om att ligger bland de främsta somforskningsnation. Sedan tog jag fram akilleshälarna,bekymren. Av vår forskningssatsning är det fem storaföretag som står för . Resten står andra storföre-tag nästan helt för. Problemet är att det är så få mind-re företag som forskar. Då kallar dettaför nattsvart pessimism. Jag vill ha förändring på denhär punkten där det inte fungerar väl. Jag tycker inteatt vi tar vara på våra fördelar.Sverige är en bra forskningsnation. Och vi har endel faktorer som spelar in, förutom att storföretagenhar tagit ett enormt ansvar för sin del av detta. Bl.a.har vi de stiftelser som bildades av de gamla löntagar-fondsmedlen, , och . Vi har också teknikbrostiftel-serna som den borgerliga regeringen startade. Alltdetta är ju verktyg som har lett fram till våra fram-gångar. Vi har kluster kring högskolorna, Medevi ochIdeon, vid och vid andra högskolor, som ärviktiga faktorer.När nu raljerar om att vi faktiskttycker att industriforskningsinstituten ska ha en tryggstatlig grundfinansiering beror det på att de har en rollfrämst gentemot de mindre företagen, de som vi ännuinte har fått med på vagnen i tillräckligt stor utsträck-ning. Och de små och medelstora företagen, i synner-het med den skattepolitik som förs i detta land, harinte råd att ha egna teknikavdelningar. Där är indust-riforskningsinstituten och statens ansvar för demviktiga.Anf. 141 () replik:Fru talman! Jag hörde att i sin in-ledning förut berömde och talade om de goda förut-sättningarna i . Men sedan hamnade hon ändåi att trots att hade så dåliga förutsättningar såvar det ändå en viss intensitet i forskningen och låg ganska bra till. Det är helheten där somibland gör att man undrar hur vi som finns här klaraross ganska bra . Skulle man lyssna bara påKarin Falkmer så skulle man tro att det nog inte varnågot särskilt roligt land att komma till.Jag håller med om att det verkligen gäller att setill att små och medelstora företag får större forsk-ningsintensitet. Och här behövs säkerligen starkareinstitut och att staten på något sätt tar ansvar för detta.Det är vi nog ganska överens om.Detta har ju pågått . Det är på något sätt entradition i att vi har väldigt starka stora före-tag och väldigt många små företag. Men vi har haftväldigt svårt att få dessa små företag att växa. Detmåste vi naturligtvis få en ändring på. Därför är detviktigt att småföretagen är med i forskningsutveck-lingen.När det gäller den statliga grundfinansieringen ärjag och naturligtvis helt överens. Menjag undrade: Finns det andra områden där det ocksåkan vara viktigt med en statlig uthållighet och lång-siktighet?Anf. 142 () replik:Fru talman! kom också fram tillmin huvudpoäng här, att det är viktigt att vi får desmå företagen att växa. Det är själva huvudproblemetsom ligger bakom den låga forskningsintensiteten.Dessa företag ser det inte som lönsamt att växa, deorkar inte. Och ser de det inte som lönsamt attforska heller. Det är ju det som vi måste ändra på ipolitiken. Och där är de småföretagarhämmandereglerna och den småföretagarfientliga skattepolitikengrundbultarna.När det gäller forskningsinstituten och deras om-daning är det som jag sade i min inledning, att forsk-ningsinstituten också är konkurrensutsatta. Om deinte är effektiva och bra vill näringslivet inte satsa,och då är det ju ingen mening att ha dem. HaraldBergström känner varmt för Glasforskningsinstitutetsom är ett väldigt kompetent institut. Det är ingetproblem i den här diskussionen, därför att om manhar kvalitet och klarar konkurrensen, då klarar mansig. har redan flera institut slagits i ,och bioteknik i ,provnings- och forskningsanstalt i ochSvenska miljöinstitutet i och harslagits samman för att bli mer slagkraftiga. Dennaförändring är alltså på gång. Jag tycker att det är okej.Men det som jag tycker är viktigt är att det inte skastyras från staten. Detta klarar instituten och närings-livet att göra själva av ren självbevarelsedrift.Anf. 143 () replik:Fru talman! Att i detta sammanhang dra i gångden diskussion som vi brukar ha om företagsutveck-ling och småföretag tror jag blir lite fel. Det finns såmånga olika förklaringar till att vi i har ettantal mycket stora företag och väldigt många småföretag. Det finns säkert både skattefrågor och andrabyråkratiska hinder som har orsakat detta. Men detkan också vara så att i ett land som har en tyngdpunktpå stor industri så hämmas utvecklingen av de småföretagen lite grann. Men det är en fråga som vi fårdiskutera vidare. Hur som helst så är vi alla intresse-rade av att de små och medelstora företagen ska fåbättre möjligheter att utvecklas över huvud taget. Ochför att klara detta måste de få del av den forskningoch utveckling som sker på samma sätt som de störreföretagen.Jag håller med om att det är viktigtatt dessa institut står fria. Det är viktigt att vi verkli-gen ser till att de kan agera med kraft i fråga om detsom händer internationellt. Och jag tycker att det ärsjälvklart att staten ska garantera att detta fortskrider.Men är skyldig mig svaretpå om det eventuellt finns något mer område i dettaland där det kan vara bra med uthållighet och lång-siktighet.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Jag vill kommentera det som LennartBeijer sade om EU:s ramprogram. Han talade om attdet var en självklarhet att regeringen ska vara mycketaktiv i det sammanhanget. Det är då lite märkligt,, att det inte finns något skrivet omdetta i propositionen. Jag skulle gärna vilja be Len-nart Beijer att trycka på regeringen så länge som detär möjligt, så länge ni är en samarbetspartner, så attdet händer något. Detta är nämligen väldigt viktigt försvensk forskning och utveckling.En annan sak som jag vill ta upp är teknikbrostif-telserna. Åtminstone den i som jag har följtnärmast har utfört ett väldigt bra arbete. Och ett stortantal företag har startats och kommit i gång med desshjälp. har man bekymmer, bl.a. på grund av be-skedet att man ska förvalta det kapital som man fickså att man så att säga kunde yngla av sig. Sedan harbörsen sjunkit väldigt kraftigt vilket har påverkatstiftelsen.Nu sägs det i propositionen att denna verksamhet igod tid ska utvärderas. Och man ska fattabeslut om hur det ska bli . Se till att detverkligen blir , , så att manslipper sväva i ovisshet.