prot · GP0942 · 2001-12-06 00:00:00 — Det finns inte på ett endaområde i detta fördrag ett enda förslag som innebäratt beslutsrätt förs närmare medborgarna. Det finnsinte ett enda område där man förstärker den mellan-statliga karaktären. Det har också utrikesministernvidimerat här i debatten i dag.Det sägs att federalisterna protesterat. Det må såvara. Det finns de som har velat gå längre och somvelat gå fram snabbare. Men det råder ingen tvekanom att innebär att den federalistiskakaraktären på unionen förstärks. Skälet till kritikenfrån de mest uttalade federalisterna är sannolikt attförväntningarna har varit högre än fördraget har mot-svarat. har man uttryckt missnöjet för attmarkera vart man vill gå . Och det är dettasom vi har att vänta vid nästa regeringskonferens somkommer att genomföras och som kommer att slutfö-ras 2004.Ett argument som ofta har framförts, också här idebatten, är att vi måste anta för attutvidgningen av unionen ska kunna komma till stånd.Fru talman! Detta är med förlov sagt ingenting annatän nonsens. Här har man försökt påvisa att besluts-reglerna kring 39 paragrafer som övergår från enhäl-lighet till kvalificerad majoritet skulle vara en förut-sättning för utvidgningen. Här har man försökt påvisaatt införandet av militära institutioner i den europeis-ka unionen skulle vara en förutsättning för utvidg-ningen. Här har man försökt påvisa att åtta ländersrätt att kidnappa EU:s institutioner för sina egna syf-ten skulle vara en förutsättning för utvidgningen. Såär det naturligtvis inte. Utvidgningen hänger inte påNicefördraget. Det som måste göras är att ändra endel regler när det gäller röstvikt och representation iEU-parlamentet. Det gjordes när , Österrikeoch gick med. Det gjordes i de anslutnings-fördrag som dessa länder förhandlade sig fram till. Vi hade en Europaministersom förhandlade fram ett avtal som innebar att Sveri-ge jämfört med andra länder av samma storlek fick ettmindre inflytande, både när det gäller antalet parla-mentsledamöter och när det gäller antalet röster iministerrådet. I detta fördrag kvarstår denna orättvisasamtidigt som nya länder missgynnas. Det gällerTjeckien och i fråga om antalet röster i mi-nisterrådet. Det gäller , och Maltai fråga om representation i parlamentet. Vi stadfästeralltså en diskriminering av vissa länder i förhållandetill andra länder genom att anta detta fördrag.Riksdagen har varit aktiv och försökt att påverka.Men det finns bara ett enda beslut från somhandlar om position inför förhandlingarna.Det beslutet rör just ställningen mellan de stora ochde små länderna. I utrikesutskottets betänkande 13från 1995/96 uttalades att det är av stor vikt för Sve-rige att vårt inflytande inte minskar och att balansenmellan stora och små medlemsländer inte får rubbas.Riksdagen har naturligtvis att utvärdera om för-handlingarna har lett fram till ett resultat som stäm-mer med denna uttalade ambition för räk-ning. Tyvärr är resultatet det motsatta. De stora län-dernas inflytande ökar från 10 röster i ministerrådettill 29, medan röstandel ökar från 4 till 10.Medan de stora länderna får så mångaröster får så många.Hur kan man då påstå att man har följt riksdagensintentioner i förhandlingarna om fördraget?Fru talman! Fördragsändringen innebär också enökad överföring av beslutsrätt. Det är alla överensom. Det är också möjligt för att fatta beslutom beslutsrätten enbart handlar om att överföras tillEG, dvs. det som kallas samarbetet inom den förstapelaren i unionen. Däremot är det med nuvarandegrundlag inte möjligt att överföra beslutsrätt till EU,som omfattar de s.k. andra och tredje pelarna.Riksdagens bedömning blir mycket intressant ochdet sammansatta utskottets bedömning extra intres-sant när man går på tvärs med Justitiekanslerns be-dömning. Justitiekanslern har bl.a. uttalat att den nyaartikeln 24 i unionsfördraget, som ger rådet möjlighetatt fatta beslut om internationella avtal med en ellerflera stater eller med internationella organisationermed kvalificerad majoritet, innebär en överlåtelse avregeringens befogenhet att ingå internationella avtal,s.k. Därmed handlar det om en överlåtel-se av beslutanderätt, inte bara till EG utan också tillEU.Även för polissamarbetet och det straffrättsligasamarbetet i den tredje pelaren finns det förändringari den nya artikeln 24. Och även där bedömer Justitie-kanslern att detta omfattar den tredje pelaren och attdetta därmed inte borde kunna ratifice-ras.Det finns ytterligare en punkt där partierna varöverens åtminstone i . Det gäller enmindre förändring men som är principiellt viktig. Dethandlar om att införa politiska partier på europeisknivå, att finansiera dem via EU-systemet och att be-stämma deras stadgar. Detta är ju en tydlig överstatligtendens. Det är ett sätt att bygga upp ett politisktsystem uppifrån, inte nedifrån från medborgarna ochinte på grund av att människor har gemensammavärderingar eller intressen och sammansluter sig ipolitiska organisationer för att förändra, utan här skadet byggas uppifrån och ned.Därför sade i förstone enigt att densvenska regeringen skulle avvisa detta. Jag har för-stått att det finns partier som har ändrat sig underresans gång. Men fortfarande tror jag att en majoritetav partierna har avvisat dessa förändringar. Regering-en misslyckades med att följa de uttalade ambitioner-na från riksdagspartierna. Det infördes nya skrivning-ar i en artikel som innebär att om antaskommer man att kunna använda den artikeln för attfinansiera politiska partier på europeisk nivå.Nu visar det sig att fördragsändringar inte alltidbehövs. EU:s ledning bryr sig inte så mycket om ifallman har stöd i fördragen eller inte. Redan nu är manpå väg att genomföra exakt samma förändringar trotsatt ännu inte har trätt i kraft. Det görman med en hänvisning till en artikel som reglerarden inre marknaden och i vilken det sägs att rådet harrätt att ta till nödvändiga åtgärder för att få den inremarknaden att fungera. Ingen har kunnat för-klara för mig hur politiska partier på europeisk nivåär en nödvändighet för att den inre marknaden skakunna fungera.Enhälligheten var viktig när gick med iden europeiska unionen. Det var garanten för att viinte skulle pressas på fördragsändringar mot vår vilja.Det var garanten för att EU inte skulle utvecklas i enriktning som sannolikt en majoritet av det svenskafolket redan då hade sagt nej till. som en-hälligheten är viktig har vi sett att den svenska rege-ringen sällan har använt sig av den makt man har närman har makten att säga nej. Det europeiska unions-samarbetet har en inre dynamik som leder till attmånga länder lägger sig platta i slutändan oavsett hurkritisk man har varit från början om man känner sigför ensam. Detta gäller den svenska regeringen.I stället bemöter man dem som ifrågasätter, deslavar på triumfvagnar som påminner om allas vårdödlighet, med att säga att de egentligen inte harförstått någonting. Det gäller det irländska folket,som här har nedvärderats från utrikesministern på ettsätt som jag måste säga är sensationellt. Hennes ka-rakteristik av den irländska folkomröstningen somsades ha för lågt valdeltagande för att vara legitim,där resultatet kunde tolkas på flera sätt är sensatio-nell. Man kan jämföra med valen till EU-parlamentet.I deltog vid senaste valet, Storbritanni-en , i vissa valkretsar i av deröstberättigade. Detta EU-parlament vill utrikesmi-nistern och majoriteten i denna kammare ge mer maktgenom ; detta EU-parlament vill man geen stark ställning i det konvent som ska arbeta framförslag till ett nytt fördrag; detta EU-parlament somenligt samma argumentation som den som utrikesmi-nistern använde om den irländska folkomröstningenrimligtvis inte skulle kunna betecknas som legitimt.Fru talman! Låt mig sluta med att instämma medPer i en fråga, och det gäller att den svenskaregeringen inte har följt beslut den 9 majom sammansättningen av det konvent som ska hand-ha framtidsfrågorna. Jag tycker att det är skrämman-de, och jag håller helt med den skarpa kritik som PerUnckel har framfört.Låt mig avsluta med, även om justhar lämnat kammaren, att instämma i utrikesminis-terns uppskattande ord över gärning iriksdagen. Jag har diametralt motsatta uppfattningar ide allra flesta frågor jämfört med , menjag har blivit besvärad av att sannolikt vara mer över-ens och instämma oftare med än mednågon annan ledamot i . Jag antar atthan har varit lika besvärad av det som jag. Men dethar jag gjort därför att han ofta har haft sakliga ochmycket väl grundade argument.Anf. 61 ():Fru talman! Varje deltagare i en EU-debatt bordeegentligen börja med att deklarera sin principiellainställning till EU. Jag talar inte om medlemskap ellerej, utan mera om man anser EU i huvudsak ska varaett mellanstatligt samarbete eller om man anser attEU bör utvecklas i starkt och klart federalistisk rikt-ning. För egen del vill jag säga att jag står på dengrund som innebär att EU i allt väsentligt ska vara ettmellanstatligt samarbete.Det betänkande som det sammansatta utskottethär har presenterat visar på ett tydligt sätt att det finnsen bred uppslutning bakom en ratifikation av Nice-fördraget.När man lyssnar på en sådan här debatt underganska kan man sitta och fundera på olikainfallsvinklar. Till de partier och de företrädare i denfortsatta debatten som egentligen inte anser att Sveri-ge ska vara medlem i EU skulle det vara intressant attställa frågan på vilket sätt relation till deolika europeiska staterna och EU-medlemmarna imotsatt fall skulle vara ordnat. Det som i så fall na-turligtvis faller i tankarna i som alla, omjag inte minns fel, ganska starkt slöt upp omkring.Det skulle vara intressant att höra vilka fördelar iförhållande till nuvarande situation som ett fortsattEES-avtal skulle ha givit under de år som hargått och vilka möjligheter man ser framöver. Jag haruppfattat det som att bland svenska folket och blandmånga folk ute i är bl.a. brottsbekämpningen,som ju sker inom tredje pelaren, en mycket angelägenfråga där man har stora förväntningar på EU-samarbetet. Då tycker jag att det finns anledning attkonstatera att just tredje pelaren, där brottsbekämp-ningen hör hemma, inte ingick i detta EES-avtal.Frågan är då hur relation till olika brottsbe-kämpande insatser skulle ha varit om vihållit kvar vid EES-avtalet.Fru talman! Ett begrepp som ofta används i EU-debatterna är demokratiskt underskott. Det tillhöravdelningen väldigt bra begrepp och uttryck därför attvar och en som använder det kan bestämma vad haneller hon egentligen avser med detta och kan föradebatten från den utgångspunkten. Konstitutionsut-skottet kunde diskutera det vid ett besök vid i , där olika per-soner diskuterade frågan. Några anser att det demo-kratiska underskottet enbart kan avhjälpas genom ger parlamentet den ställning som man normalttänker på när man hör begreppet parlament. Ofta ärdet företrädare för de partier som egentligen intetycker att vi ska vara med i EU som talar om detdemokratiska underskottet och dessutom är emotöverstatlighet men anser att parlamentets makt börstärkas därför att man på det sättet ska klara det de-mokratiska underskottet.Jag ser det på ett annat sätt och menar - och det ärockså grundtonen i det betänkande vi behandlar - attdet är de nationella parlamenten som är den storademokratiska motorn även i EU-systemet. Sedan kandet finnas anledning att göra korrigeringar och för-ändra på olika sätt, men det är ingen tvekan om attjust de nationella parlamenten också fortsättningsvismåste spela en väsentlig roll i dessa sammanhang.Fru talman! antydde att jag skullenågot komma in på de framtidsfrågor som ska disku-teras i det konvent som är under vardande. Där harjag inte alldeles gett upp hoppet om att varje nationska få en hygglig och bra representation, även om jagmed den erfarenhet jag har av det tidigare konventetockså kan konstatera att det naturligtvis finns en övregräns hur stort ett sådant här konvent kan bli, underförutsättning att man också ska hålla en viss effekti-vitet.En av framtidsfrågorna är frågan om den EU-stadga om grundläggande rättigheter som det tidigarekonventet utarbetade och vilken ställning den stadganska ha i fortsättningen. Jag har arbetatstarkt för att EG eller EU, beroende på vilken rättsligskapnad som är användbar i det här sammanhanget,ansluter sig till den europeiska konventionen ommänskliga rättigheter.Även om det inte föreligger någon oenighet i densvenska och också finns en ökande enighetbland EU:s medlemsstater om att EU borde tillträdadenna konvention vill jag starkt understryka att omEU utvecklar en egen rättighetsstadga finns det enutomordentligt stor risk för att vi återskapar nya skil-jelinjer på den europeiska kontinenten. Med nya me-nar jag en referens tillbaka till järnridån och det somskilde och från västra . Det har vi raserat. Vi har en god chans attutvidga EU och komma upp till 27 medlemsstater.Det som är väsentligt i det här sammanhanget ärden europeiska konventionen och den kontrollmeka-nism som domstolen i utgör. De har på ettutomordentligt sätt garanterat mänskliga rättigheteröver hela den europeiska kontinenten. Det är tackvare den konventionen och den domstolen som döds-straffet har kunnat avskaffas på hela den europeiskakontinenten.Det vore en utomordentligt skada för mänskligarättigheter om man skulle dela upp det i en stadga förmänskliga rättigheter som gäller inom EU och enannan som gäller inom det jag skulle kunna kalla förResteuropa. Det finns dessutom ett hot om att manskapar en egen rättighetsstadga i en del av de tidigarekommuniststaterna - , , möjligenockså , och andra. Det finns ensådan stadga. Skulle det uppstå har man helt plötsligttre olika stadgor för mänskliga rättigheter med olikadefinition och olika uttolkning där det i grunden äruniversella rättigheter som inte borde vara olika eu-ropéer emellan.Fru talman! Får jag till allra sist ta upp en frågasom berörde, nämligen artikel 24. LarsOhly stöder sig där på justitiekanslern och har lästjustitiekanslerns yttrande väldigt noga. Men han harinte läst resten av det som står i propositionen och iutskottets betänkande. Varje land kan göra undantagfrån beslut enligt 24 §. Det innebär att 24 § inte inne-bär någon överlåtelse av beslutsrätt.Man håller kvar möjligheten för eller förett annat land inom den europeiska gemenskapen atthelt enkelt säga att det förutsätts ett annat antagandeoch en annan ratifikationsprocess beroende på våranationella konstitutionella regler, och dem måste viiaktta. Därmed delar utskottsmajoriteten regeringensuppfattning om att det inte innebär någon suveräni-tetsöverlåtelse.Anf. 62 ()replik:Fru talman! tog upp frågan omEU-samarbetet i tredjepelarfrågorna. Han undrade hurman skulle klara det brottsbekämpande arbetet omman inte var med i EU.Jag skulle vilja höra med omhan menar att EU har lyckats i dessa frågor. Har vifått mindre brott när det gäller t.ex. narkotika, alkoholoch andra droger? Är det inte så att med medlemska-pet har en hel del av det som varit nationell politiktvingats att förändras till det sämre?De öppna gränserna och borttagandet av gräns-kontrollen har inneburit att vi har ett större inflöde avnarkotika. Vi har fått ändra vår aktiva alkohol- ochdrogpolitik för att anpassa den till EU:s. Jag vill höraGöran syn på detta.Anf. 63 () replik:Fru talman! Min tanke kring detta sammanhang äratt det är nödvändigt att kunna samarbeta i Europabåde inom EU och med andra stater i . Utvid-gas EU blir förutsättningarna bättre för att effektivtkunna bekämpa viss typ av brottslighet.Det är där som tredje pelaren finns. Det berorockså på att just kriminalpolitik, lagstiftning ochannat är genuint nationella. Därför ligger det inomden tredje pelaren, där man i första hand har konven-tionssamarbete.Kanske beroende på att det dessvärre är ett kon-ventionssamarbete har inte samarbetet präglatsav någon större effektivitet. hållerjustitieministern på att i diskuteraeffektivisering när det gäller viss brottsbekämpandeverksamhet, bl.a. genom den europeiska arresterings-ordern. ska ha ett sammanträde omungefär halvannan timme eller för attdiskutera detta.När det gäller frågan om narkotika och alkoholhar vi sett ur min synpunkt dessvärre fattat en delbeslut om alkoholpolitiken som är mindre lyckade. Vihar större svårigheter att utnyttja prisinstrumentet.Narkotikafrågan har något annan karaktär. Men det ärklart att det finns problem på tullsidan.Frågan om alkohol, , harinte med tredje pelaren att göra. Det är en vanligprodukt på marknaden. Det är alltså en inremarknads-fråga, och det reglerades av . Jag är räddför att inte alls skulle ha und-gått narkotikaproblematiken och framför allt intealkoholproblematiken vid ett fasthållande av EES-avtalet.Anf. 64 ()replik:Fru talman! svarar egentligeninte på min konkreta fråga om att det hade blivit bättre och mindre brott ochdrogproblematik sedan vi gick med i EU. Min upp-fattning är att vi har fått en ökad problembild.Göran inledde med att säga att det varviktigt att vi var med i tredjepelararbetet när det justgällde brottsbekämpningen. Man kunde inom EUbekämpa detta. Vi har varit med i ,som är ett viktigt internationellt organ för just brotts-bekämpning på internationell nivå. Det finns alltsåmöjligheter att kämpa även utanför ett EU-medlemskap.Det skulle vara intressant om nämna hur det ser ut i - som inte är medi EU, men är med i EES - när det gäller narkotika-och alkoholproblematiken. Min uppfattning är att detinte i lika hög grad har drabbats av den internationellaEU-våg av narkotika som vi har drabbats av.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag vill klart konstatera att ären organisation av ett helt annat slag än det samarbetesom är möjligt och som skulle kunna vara möjligtinom ramen för tredje pelaren. är enorganisation för att klara efterlysningar och en delgemensam analys medan det inom ramen för EU-samarbetet ryms betydligt bättre möjligheter bl.a.genom Europol och på annat sätt.Jag har inte några aktuella uppgifter från Norge.Jag vill bara konstatera att när det gäller in- och utre-sebestämmelser, dvs. , som har kriti-serats utifrån narkotikaaspekten, har sammabestämmelser som . En förutsättning för attSverige skulle kunna gå med i Schengen var att maninte skulle spräcka den nordiska passfriheten ochmöjligheten att resa fritt inom Norden.Jag tror inte att man på det sättet kan hävda attEES-avtalet skulle ha skyddat oss från utvecklingen.Jag tror dessutom att man även om man är EU-skeptiker eller mycket EU-kritisk något ska funderaöver vad som är orsak och verkan. Är det verkligenmedlemskapet i EU som har gjort att vi har fått ettökat tryck på narkotikaområdet, eller är det andratendenser av mer allmän karaktär? Det kan vara ettallmänt sett ökat resande, ökande kontakter och lik-nande. Det har verkligen påverkat attityder och in-tresse både när det gäller alkohol och framför allt närdet gäller narkotika.Anf. 66 () replik:Fru talman! Låt mig börja med att instämma i detsom säger om de nationella parla-mentens ställning. Jag förstår inte var hittar någon EU-kritiker eller EU-motståndaresom vill öka makt. Om jag förstodde rätt hade sett någon sådan. Denskvadern finns, såvitt jag vet, i varje fall inte i Sveri-ge.Jag håller helt med om att de nationella parla-mentens makt måste öka. En av våra huvudsakligagrunder för kritiken mot är just att denationella parlamentens ställning försvagas. Inte påett enda område återförs beslut från EU:s institutionertill och andra nationella parlament. Detsker en överföring av makt, men det är tvärtom fram-för allt ställning som stärks.Låt mig också instämma i att stadgan om grund-läggande rättigheter inte ska fördragsfästas. Jag ärdäremot mer pessimistisk än närdet gäller möjligheterna att hävda den linjen i läng-den, med tanke på att de federalistiska krafterna är såstarka när de pratar om en konstitution.Göran hade en fråga som bygger påett resonemang som jag tycker är lite märkligt. Hantalade om att respekt för folkomröstningen 1994måste innebära att vi som var emot EU-medlemskapdå ska ändra uppfattning. Vi ska inte bara respekteraatt en majoritet inte tyckte som vi; vi ska också plöts-ligt börja omfamna EU och tycka att det är bra.Jag förbehåller mig rätten att tycka att vi hade enmycket välgrundad kritik då och att den är minst likavälgrundad . Jag förbehåller mig rätten att anse attdet hade varit bättre om hade stått utanför.Men det vi diskuterar just är om vi ska antaNicefördraget med dess federalistiska inriktning ellerinte. Där står jag definitivt på den sida där man före-språkar att det inte ska ske.Anf. 67 () replik:Fru talman! Får jag börja med frågan om folkom-röstningen. Jag har lite svårt att referera mitt egetresonemang. Jag skulle hävda att de som var emotEU-anslutningen i folkomröstningen måsteslänga sig platt på backen och anamma hela systemet.Man måste i och för sig respektera folkomröstningensresultat, men man har all rätt i världen att förfäkta deåsikter man förfäktade om man anser att de fortfaran-de är värda att förfäkta. Man ska också mötas medrespekt i det avseendet. Jag vill säga det mycket tyd-ligt, så att det inte blir något problem på den punkten.När det sedan gäller deklarationen om grundläg-gande mänskliga rättigheter kan det naturligtvis fin-nas anledning att vara pessimistisk. Jag upplevdemycket starkt, när konventet startade, hur framför alltEU-parlamentsledamöter synbarligen kom medgrundstenen för federationen - deklarationen ommänskliga rättigheter.Det lyckades vi faktiskt avvärja den gången. Desom ska representera får försöka avvärja detäven i fortsättningen, så att man löser problemet ge-nom anslutning till europeiska konventionen ommänskliga rättigheter.Fru talman! Jag vill skicka tillbaka resonemangetom återförande av makt. Det är i och för sig en re-spektabel synpunkt. Jag skulle bara vilja höra någraexempel på områden dit makt borde återföras.Anf. 68 () replik:Fru talman! Med det förtydligande som GöranMagnusson gjorde om hur han anser att debatten skakunna föras med respekt kan jag instämma även där.Vi har precis som EU-förespråkarna rätten att hävdaen uppfattning, oavsett om folkmajoriteten delar deneller inte. Jag tror att den debatt som förs mellanmotståndare och anhängare av den europeiska unio-nens utveckling är till gagn för demokratin och attden är bra i grunden.En fråga som jag inte hann beröra i min förra re-plik handlade om Justitiekanslerns yttrande och arti-kel 24. Det är klart att regeringen och majoriteten iriksdagen måste avvisa JK:s bedömning om man mednågon heder i behåll ska kunna stå för att Nicefördra-get ska antas. Det är självklart. Man kan inte säga attJK har rätt och säga att ska antaNicefördraget, eftersom JK anser att äroförenligt med regeringsformens 10 kap. 5 §.Men är inte JK:s yttrande åtminstone lite besvä-rande för ? Finns det inte anledningatt ifrågasätta hur artikel 24 är konstruerad, framförallt vad det gäller frågan om överlåtelse av traktaträtt?Finns det inte anledning att ta JK:s kritik på allvar?Anf. 69 () replik:Fru talman! Får jag först konstatera att vi inte ficknågon lista på maktområden eller politikområden somskulle kunna återföras.Det är bra att och jag är överens om attrespektive åsikter ska respekteras.Därtill vill jag om artikel 24 säga att jag med in-tresse har läst Justitiekanslerns argumentering ochockså den argumentering som visar att det är möjligtatt anta fördraget.Lars har ingen replikrätt, men min fråga ärom den tolkning som regeringen och utskottsmajori-teten gör av punkt 5, som ger nationerna rätt att ställasig utanför en internationell överenskommelse medhänvisning till de konstitutionella förhållandena, är enfelaktig tolkning. Den springande punkten är inte vadJustitiekanslern säger utan vad det faktiskt står i tex-terna. Jag kan inte förstå annat än att Justitiekanslerninte har nått ända fram där. Man har inte sett vilkamöjligheter som finns på det området.Anf. 70 TALMANNEN:Jag konstaterar att inte har rätt till yt-terligare repliker i detta replikskifte.Anf. 71 ():Fru talman! Först vill jag säga att det är viktigt attriksdagen godkänner . Det är ett stortoch viktigt steg i historia.