prot · GO0962 · 2001-02-07 00:00:00 — Det var väl något märkligt. Jag sadeatt marknadsekonomin bara kan fungera inom ramenför en rättsstat. Den bygger på en laglig ordning somska fastställas i demokratiska former. Det är ju självapoängen med globaliseringen. Demokratin, det folk-liga styrelsesättet, å ena sidan och marknadsekono-min å den andra hänger ihop. Man har ett lagligt givetsystem fastställt enligt demokratiska principer.Det är ju den alldeles centrala delen i marknadse-konomin. Att det i sig skulle innebära någon form avrovdrift för människor är fel. Det är tvärtom så att vibygger upp detta. Inom EU bygger vi t.ex. upp dettaför vår marknad. Vi vill bygga upp det inom WTOvad gäller handeln.Somliga motsätter sig att WTO bygger upp ett re-gelsystem. Men det är de antiglobala krafterna somtycker att man inte ska ha ett regelsystem för deninternationella handeln.Nej, , det är nog faktiskt så attdet är just marknadsekonomins företrädare som före-språkar rättsstaten. Gör ingen nidbild av marknadse-konomin.Anf. 31 vice talman ():Herr talman! En annan värld är möjlig, utropadetusentals fredliga demonstranter i i Bra-silien på ett alternativmöte som anordnades som enmotvikt till makthavarnas ekonomiska forum i Davos.En världsordning grundad på solidaritet och rättvisaär vad miljoner människor hävdar och kräver runt omi världen i organisationer som ATTAC, men också ikyrkor, i progressiva rörelser, inom forskningsvärldenoch senast uttryckt i en intressant intervju med SamirAmin, en inom forskning för tredje världen.Bakgrunden är naturligtvis att vi är många sominte accepterar att fattigdom råder för miljarder män-niskor i världen och att 30 000 barn dör i onödan pågrund av brist på mat och mediciner. Trots att värl-dens rikedomar ökar är inkomstklyftorna större i dagän vad de var på 70-talet.Det är därför också viktigt att notera att här i riks-dagen och i har viljan att hjälpa ökat. Bi-ståndsviljan mäts på olika sätt. Det har klart visats attmänniskor vill att ställer upp som nation,både när det gäller enskilda och organisationer.Här i är det sex partier av sju som aktivtoch starkt vill höja biståndet och biståndets anslag.Man kan väl säga som i reklamen: Kan sex av sjupartier ha fel? Mitt svar är nej. Jag tror att sex partierav sju har rätt. Biståndet måste öka - och öka snabbt.I betänkandet om budgeten har vi i utrikesutskot-tet sagt: "Utskottet menar att det svenska biståndetskall nå en procent av BNI och att i takt med ökatstatsfinansiellt utrymme bör stegen mot enprocents-målet påskyndas. Ambitionen är att målet skall nås såsnart som möjligt, helst . "Vi har också lagt upp en ram för de närmaste åren.Vi har fastslagit , 2003komma upp i . Och det är mycket bra. Efter-som den svenska budgeten och tillväxten är bättre gerdet mer i pengar. Men det räcker faktiskt inte. Vimåste nu fortsätta med den här planen och se till att viår 2005 faktiskt är uppe i den procenten. Det är inteen så väldigt hög nivå om man jämför med de behovsom finns ute i världen.Jag vill understryka att partierna hanterar den härsaken på olika sätt. I de tre partier som samarbetar ombudgeten har vi den här viljan. Från Vänsterpartietssida vill jag klart deklarera att vi har biståndsökning-en som ett prioriterat mål.Det krävs mycket pengar. Men det räcker inte.Det krävs också planering, framförhållning och ef-fektivitet med de här pengarna. Trots att ökningen ärstark får det inte komma i tvi-velsmål att vi kan hantera detta på ett bra sätt.Jag vet att det finns de som tror att Sida, densvenska biståndsorganisationen, inte kan göra enkraftfull utbyggnad . Men jag är överty-gad om att detta är möjligt. Den kapaciteten finns påSida, och det är inga förhastade förslag som kommeratt läggas fram.Jag vill bara peka på några områden som är vä-sentliga. Katastrofbiståndet är ett. har vi nästanglömt orkanen i eller cyklonenEline i . är det jordbävningarna i ElSalvador och framför allt i som det talas om.Det kommer med all sannolikhet att inträffa mer avden typen av katastrofer. Jag vill därför återkommatill förslag om en katastroffond, för-utom den allmänna höjningen.Men jag vill också peka på det långsiktiga ut-vecklingsarbetet och vidare på hiv och aids, somkräver allt större resurser. Vi ser enskilda byar ochsamhällen som helt töms på människor på grund avhiv- och aidssmittan.Jag vill också peka på enskilda organisationer,som spelar en mycket viktig roll i det svenska bistån-det. De kan verka där avtal mellan stater inte funge-rar. Vi avslutar nu ett programsamarbete med Zim-babwe på grund av den politiska situationen. I dentypen av situationer kan enskilda organisationer fun-gera mer effektivt och åstadkomma mer.Det är möjligt att man måste börja diskutera i lik-nande termer vad gäller efter händelsernapå Zanzibar.Som utrikesministern påpekade i deklarationenhar EU:s bistånd en väldigt stor betydelse. Från Sve-rige satsar vi omkring 1 miljard. Vi har möj-ligheter, men vi måste öka möjligheten att påverkaEU:s bistånd, eftersom det är så centralt, som värl-dens största biståndsgivare. Där måste reformarbetetinom EU fortsätta. Man måste se till att livsmedelsbi-ståndet dras ned till förmån för långsiktig utveckling,se till att ett ensidigt gynnande av råvaruexport frånfattiga länder upphör till förmån för andra typer avåtgärder.Bistånd är mycket viktigt. Det är centralt förVänsterpartiet och för många partier här i riksdagen.Men jag vill också understryka att det inte räcker,därför att vi alla vet att det är andra frågor som i väl-digt stor utsträckning avgör hur fattigdomen i världendrastiskt kan minskas.Den globala utredningen har ett mycket bra anslagoch pekar på den här bredare samlingen, där ävenhandelsfrågor och en rad andra frågor finns med. Menjag vill ändå peka på hur en hel del i mina ögon vä-sentliga delar fattas, exempelvis fattigdomen i Sveri-ge. Hur utrotades den? Och hur möter nu forskningenom ökad fattigdom i vissa sektorer i och ivästvärlden forskningen om fattigdomen i resten avvärlden? Finns det inte paralleller, saker att lära var-andra?Dessutom har vi krigsmaterielexporten. Den lysersom vanligt med sin frånvaro. Vem vill hävda attkrigsmaterielexporten till länder med fattiga männi-skor inte påverkar deras situation? Den bidrar natur-ligtvis till fattigdom, massflykt osv.Talar vi om utvecklingen och fattigdomen i värl-den måste vi ha ett könsperspektiv. Vi måste se hurde stora orättvisorna i världen i hög utsträckning ärpräglade av förtryck av kvinnor och hur barn kommeri skymundan. Slavhandel med kvinnor och barn,könsstympning, barnarbete, hedersmord, utestängningfrån utbildning och hälsa är sådana faktorer som i höggrad präglar kvinnors tillvaro. Därför är det bra medbarntoppmötet som kommer att anordnas av FN ihöst. Men det är också bra med jämställdhetspers-pektiv, som måste finnas i biståndet och inom en radandra frågor.Mänskliga rättigheter och demokrati har diskute-rats här. Det är av stor vikt att vi gör det. Det finnsexempel i utrikesministerns deklaration, men detfinns betydligt fler som vi alla känner till och sommåste nämnas.Colombia nämns i deklarationen. Det är bra, där-för att kan ha och borde ha en central roll.Men varför kommenterade inte ens utrikesministernPlan , som man ändå har ställt sig kritisktill? Där måste ordförandelandet visa vägen.Västsahara har redan nämnts, och det är direktsorgligt att inte utrikesministern tar tillfället i akt attvisa att man som ordförande måste ha en aktiv roll,inte bara följa med.Jag vill till slut bara säga att det finns möjligheteratt påverka. Vi har sett förändringar i och iGuatemala. I är det på gång. De av oss som stårför internationell solidaritet och rättvisa och strävarmot att halvera fattigdomen måste visa atten annan värld är möjlig.Anf. 32 ()replik:Herr talman! kom i slutet av sittanförande in på demokrati och mänskliga rättighetersamt vikten av detta. Det är en av anledningarna tillatt kommittén GLOBKOM nu utreder det svenskabiståndet och bl.a. en motion från . I mo-tionen och i andra texter i biståndssammanhang har vijust pekat på att demokrati och mänskliga rättigheterär basen för utveckling. Det är någonting som den härkommittén diskuterar , såvitt jag förstår.Jag skulle vilja höra syn på detta.Delar syn att det är de-mokrati och mänskliga rättigheter som är det övergri-pande målet bland biståndsmålen för att få en bra ochlångsiktig utveckling i de länder vi samarbetar medoch att det så att säga skulle vara riktlinjen försvenskt bistånd?Anf. 33 vice talman () replik:Herr talman! Ja, och jag själv delarhelt K-G Biörsmarks uppfattning om hur väsentligademokrati och mänskliga rättigheter är både i bistån-det och över huvud taget i vår utrikespolitik. Mendärifrån till att säga att det är det enda övergripandemålet kan jag inte ställa mig bakom.Jag anser att jämställdhetsmålet, där också kam-pen mot att utrota fattigdomen ingår, och en rad andrafrågor är lika väsentliga. Det är därför det är bra medden här utredningen, för att undersöka hur de härolika biståndsmålen fungerar var för sig, men framförallt för att få en sammanhållen politik på det området.Anf. 34 ()replik:Herr talman! Det är idén bakom vårt resonemang.Om man har demokrati och mänskliga rättigheter somledstjärna i biståndsarbetet faller allting annat påplats, i alla fall faller mycket på plats i arbetet. Detsom har nämnt om jämställdhet osv.ingår i hela konceptet om demokrati och mänskligarättigheter. Om man inte fokuserar på det sätt somFolkpartiet förordar finns risken att det blir en splitt-rad bild och inte den koncentration på det allra vikti-gaste för utvecklingen, nämligen demokrati ochmänskliga rättigheter.På andra sidan det myntet finns också frihandeln ikombination med detta.Anf. 35 vice talman () replik:Herr talman! Ja, demokrati och mänskliga rättig-heter är av oerhört stor betydelse. Jag delar uppfatt-ningen att det generellt också leder till utveckling ochär en förutsättning för utveckling.Men jag vill också peka på andra sidan av myntet,det den politik som förespråkar i vissa fallleder till, nämligen att länder som styrs av diktaturerlämnas å sido, att man där inte går in med annan typav stöd, inte engagerar sig. Där har vi vid andra till-fällen diskuterat exemplet , där vi från Vänster-partiet ser hur viktigt det är att ha kontakter, att påolika sätt vara aktiv och få att delta i reformar-bete osv., medan man från sida helt av-står från kontakt och menar att det är bättre att överhuvud taget inte lägga sig i, att över huvud taget inteförsöka befrämja relationerna mellan ochKuba. Det tycker jag är ett felaktigt synsätt, som fårdirekt motsatt effekt.Anf. 36 ():Herr talman! Inrikes- och utrikespolitiken hör meroch mer ihop i dagens globaliserade samhälle. Det äribland svårt att göra en klar uppdelning mellan dem.Det finns en mängd olika samhällsfrågor som omfat-tar en internationell dimension. Speciellt tydligt blirdetta i EU-samarbetet, där många traditionella inri-kespolitiska frågor numera har blivit utrikespolitik.Herr talman! Jag tänker ägna mitt anförandeåt några av de viktigaste och mest avgörande frågornaför vår framtid, nämligen miljöfrågorna. Om vi intepå allvar tar tag i dessa frågor och låter miljöstyr-ningen genomsyra hela vår politik står vi inför oanadekonsekvenser. Det är konsekvenser som våra barnoch kommande generationer kommer att få betala för.Priset kan bli mycket högt.En hållbar utveckling definieras ofta som "en ut-veckling som tillgodoser dagens behov utan attäventyra kommande generationers möjligheter atttillgodose sina behov". Det är detta som vi kristde-mokrater menar med förvaltarskapet, en av degrundläggande principerna i vår ideologi.Förvaltarskapet innebär inte något passivt förhåll-ningssätt utan är utvecklande och förädlande till sinkaraktär. Människan kan ingripa i och påverka natu-ren, men ska göra det på ett sätt som är långsiktigthållbart och varsamt. Människan, näringslivet ochstatliga förvaltningar m.fl. måste tillsammans arbeta isamma riktning.Herr talman! Jag är övertygad om att det finns ettsamband mellan det ökade antalet miljökatastroferrunt om i världen och hur vi människor behandlar vårmiljö. Vi kan inte avfärda forskarnas varnande rap-porter med att de enbart är ovetenskapliga eller sak-nar fullständig bevisföring. Vi måste ta miljökatastro-ferna som varningssignaler, lyssna på forskarna ochmiljöorganisationerna och våga lära av våra misstag.Vårt konsumtions- och produktionssamhälle är intehållbart i längden. Vi måste ändra vårt sätt att leva,vår livsstil.De allvarligaste miljöhoten är globala ochregionala. Det gäller bl.a. växthuseffekten, ozonför-tunning, övergödning, spridning av miljögifter, för-surningen, skogsbränningen och regional vattenbrist.Det krävs ett bättre globalt och internationellt samar-bete. Vilken status har t.ex. idagens världspolitik? Ja, inte är det någon ledandeorganisation, men det borde den vara. Den svenskaregeringen borde driva att förstärks och kan-ske t.o.m. utrustas med ett miljösäkerhetsråd, ett rådsom t.ex. kan besluta om snabbinsatser vid olikamiljökatastrofer och som kan verka preventivt ochtidigt varna om potentiella hot- och riskområden.Faran för allvarliga klimatförändringar är kanskeden största miljöutmaningen världen har stått inför.När det gäller växthusgaser är forskarna allmäntöverens om att utsläppen måsteminska , annars riskerar den senaste tidensextrema väder att bli regel snarare än undantag. Re-dan nu hotas små öar i av de stigandehavsnivåerna. Arbetet med att implementera förplik-telserna i Kyotoprotokollet måste inledas omgående,liksom arbetet med att förhandla internationella målför klimatpolitiken även efter år 2012.Ozonlagrets uttunning och klimatförändringar tillföljd av växthuseffekten får särskilda konsekvenserför oss här i . Vi påverkas speciellt av tempe-raturerna på och av fram-tid. Eftersom vi här i har en relativt god erfa-renhet av ett aktivt miljöarbete, borde vi kunna bliföregångare i att minska våra utsläpp av farliga växt-husgaser. Låt och utvecklassom ett provområde för att uppfylla åtagandena ienlighet med Kyotoprotokollet.Herr talman! Förutom växthuseffekten och kli-matfrågorna finns det en lång rad andra viktiga miljö-frågor. Det är allas vårt ansvar att åstadkomma enmer hållbar utveckling . De interna-tionella miljökonventionerna måste följas och imple-menteras i världens alla hörn. Häri ingår arbetet medatt i praktiken uppfylla , konventionen ombiologisk mångfald, konventionen mot ökenspridningoch hade onekligen stor betydel-se och har bidragit till att miljömedvetandet i världenpåtagligt har ökat. Däremot är länderna i den s.k.G77-gruppen oerhört besvikna över att de rika län-derna har svikit sina åtaganden. G77-länderna hävdarmed rätta att konsekvenserna av de rika ländernasuteblivna bistånd och resurstillskott bl.a. har inneburiten försämrad miljö.Här finns miljöproblemens kärnpunkt inför fram-tiden. Handel och tillväxt ställs ofta felaktigt motmiljö och hållbar utveckling. Miljöregler sägs hämmaekonomisk tillväxt och utveckling, likaså sägs handeloch ekonomiska intressen ske utan miljöhänsyn. Detsägs också att om uppnår en lika hög kon-sumtionsnivå som vi i västvärlden så hotar en ekolo-gisk kollaps.Det är en självklarhet att den fattiga världen fårmöjligheter att höja sitt ekonomiska välstånd. Enökad internationell handel och investeringar hjälpertill att få hjulen i rullning i fattiga länder. Problemetär att de livsstilar som sprids från västvärlden inte ärlångsiktigt hållbara. Tillväxten måste i stället skegenom ett mycket intelligentare sätt att använda bl.a.energi och material. Vi bör ge ett ökat miljörelateratbistånd i enlighet med löftena från Riokonferensen.Vi måste inse och sprida insikten i samhället ochbland företag att miljösatsningar inte är tillväxthäm-mande. Marknadsekonomin måste utgå från sinaekologiska och sociala ramar. Den renodlade mark-nadsekonomin fungerar inte och inte heller denkommunistiska planekonomin. Av historisk erfaren-het vet vi att båda dessa modeller utgör ett hot motvårt ekologiska samhälle. Låt oss i stället arbeta förden kristdemokratiska modellen, dvs. en ekologiskoch social marknadsekonomi.Herr talman! Låt mig få avsluta med ytterligarenågra ord om miljösituationen i och i vårtnärområde.Östersjöns ekosystem är allvarligt hotat. Storaområden är drabbade av bottendöd. Utsläpp av oljagenom olyckor och medvetna handlingar hotar djur-och fågellivet till havs och i kustområdena. Det äralldeles nödvändigt att de nordiska länderna ochgrannländerna i närområdet fortsätter att utvecklasamarbetet kring miljötillstånd. Nordenhar även ett starkt intresse av att säkerheten förbättrasvid kärnkraftverken och i kärnavfallshanteringen i f.d.Sovjetunionen. Vi behöver bidra med mer stöd ochtekniskt kunnande för att utveckla lagringsmetoderoch nya energiförsörjningssystem. I Barentsregionenoch nordvästra måste vi prioritera arbetetmed att hindra utsläpp av föroreningar samt att främjaen renare produktion, system för miljöstyrning ochinvesteringar i miljöteknik. Delar av ärsom en tickande bomb.Anf. 37 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det var ett mycket in-tressant anförande höll. Jag kanstämma in i mycket av det. För mig lät det sommycket av det som driver. Det var därförjag tänkte att jag ändå måste ställa en fråga.När det gäller den nationella politiken och de åt-gärder som vi har krävt här på hemmaplan för attklara t.ex. klimatfrågorna, har just kristdemokraternakritiserat de åtgärderna. Därför blev jag väldigt för-vånad när höll ett anförande sombyggde på att vi måste vidta kraftfulla miljöåtgärder.Är det så att för en egen linje eller harkristdemokraterna ändrat uppfattning?Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag har alltid varit intresserad avmiljöfrågor. Partiet kallades en gång för Vatten- ochluftpartiet därför att vi jobbade såmycket med miljöfrågor. Det är inte något nytt föross. Det som är nytt är att vi har fått ett miljöparti. Enav de frågor som det partiet har drivit äratt t.ex. höja dieselskatten. Vad jag vet har vi världensrenaste diesel. Den höjningen innebär sannolikt attmånga innan de ger sig in i tankar diesel ihemlandet, och den är inte miljövänlig. Hur kan detkomma sig att bidrar till att få en sämremiljö just genom detta?Anf. 39 ()replik:Herr talman! har ett starkt enga-gemang i miljöfrågorna. Det är kul och positivt. Frånkristdemokraterna i övrigt har jag hört den ständigakritiken mot att höja dieselskatten, att det inte går attvidta åtgärder inom jordbruket för att jordbrukarnadrabbas.Man vill över huvud taget inte vidta de åtgärdersom behövs på hemmaplan, som man enligtJan kan driva frågorna om globala sats-ningar. Vi kan inte komma till tredjevärldenländeroch kräva åtgärder för att de ska bevara regnskogenför vår livskvalitets skull, t.ex., som vi intevill vidta någon politisk åtgärd som kostar någonenda människa i någonting.Anf. 40 () replik:Herr talman! Det är klart att vi måste ställa kravpå hemmaplan också, och det är det jag gör och hargjort.När det gäller att minska påfrestningarna på mil-jön är den satsning på tågtrafik som vi har legat bak-om länge ett bra exempel. Tyvärr tycker inte allapartier att det är bra, men vi kan och vi ska vidtaåtgärder för att förbättra miljön. Vi kan också vidtaåtgärder för att spara energi, och det är också någon-ting som är bra för miljön.När det gäller partiet är det klart att det står bak-om det jag säger här. Vi driver olika frågor. I tidigaredebatter har jag företrädesvis pratat om biståndsfrågorsom är oerhört viktiga och om frågor om mänskligarättigheter, t.ex. valde jag att lyfta fram miljö-frågorna därför att jag tycker att det är ett viktigt ochibland försummat område i internationella samman-hang.Anf. 41 ():Herr talman! Hållbar utveckling och rättvis för-delning behövs inom samhällen och mellan länder,regionalt och globalt, men också över tiden mellangenerationer. Därför behövs ett ökat medvetande omnödvändigheten av ett kraftfullt globalt samarbete föratt lösa gemensamma och överhängande problem.I av snabba och påtagliga förändringar tillföljd av globaliseringen är det en viktig politisk upp-gift att utrusta människor, länder, grupper av länder,regioner och det globala samfundet med de verktygsom krävs för att kunna möta utmaningarna. Denviktigaste rollen i det sammanhanget har FN. Mark-nadskrafterna kan nämligen inte lösa de grundläggan-de orättvisorna mellan rika och fattiga.Att bekämpa fattigdom och orättvisor handlar omatt skapa demokratiska, jämställda och miljömässigtlivskraftiga samhällen och om att öka kontakternamellan människor, kulturer och nationer. Ett starkareinternationellt, politiskt, ekonomiskt och etiskt ram-verk som prioriterar både ekonomisk och mänskligutveckling behövs därför. Vi måste använda de utri-kespolitiska och säkerhetspolitiska verktygen på ettklokare och bättre sätt.Sveriges medlemskap i ger oss mindre frihetatt påverka utformningen av de internationella spel-reglerna, men ett större ansvar. Vi kan intelängre skylla på de stora eftersom vi själva sitter medvid förhandlingsbordet när EU:s politik utformas.Våra påverkansmöjligheter beror på om vi arbetarutifrån en medveten genomtänkt och konsekventstrategi. EU-medlemskapet kan vara ett hjälpmedelnär vi vill påverka den globala politiken, men det fårinte bli en tvångströja eller än mindre en ursäkt för attinget göra. I första hand ska vi naturligtvis bidra tillatt det blir en bra gemensam EU-politik, men om detinte visar sig möjligt att åstadkomma måste vi varaberedda att vägra medverka och i stället gå vår egenväg.Det finns två exempel på när man kan välja vägsom jag tänkte ägna mig åt i debatten. Det ena ärEMU-frågan, och det andra är Schengensamarbetet.När det gäller EMU har valt att ståutanför. Jag skulle gärna vilja ställa en fråga till denärvarande socialdemokraterna med anledning av attdet inte gavs något svar från på fråganom folkomröstning. I den utrikespolitiska deklaratio-nen skriver man bara att det ska underställas svenskafolket. Vad betyder detta?Från sida har vi väldigt klart sagtnej till EMU, och vi har också sagt att det är en själv-klarhet att vi ska ha en folkomröstning om det finnsen majoritet som vill ha ett medlemskap. Det vorevärdefullt att få ett svar i debatten på den frågan. Ståräven socialdemokraterna bakom kravet på en folkom-röstning?Om en dryg månad - natten mellan den 24 och 25mars - blir en delstat i det framväxandeSchengenland. Trots alla vackra ord från regeringenssida om att vi inte kommer att bli en del av en Fäst-ning och att den nordiska passfriheten i ställetskulle utsträckas till att omfatta större delen av EUblir verkligheten en annan.Sverige måste efter inträdet delta i ett system somstraffar flygbolag och rederier som släpper ombordflyktingar med falska pass. Asylrätten är hotad. Fäst-ning är på väg att utveckla en politik somvidtar alla möjliga åtgärder för att hindra flyktingaratt söka en här. Människor på flykt klumpassamman med kriminella element under beteckningen"icke önskvärda främlingar" och registeras i ett gi-gantiskt centralt register - Schengen InformationSystem - för att de inte ska lyckas ta sig in i ett annatSchengenland.Är det detta vi i med Orwellskt nyspråknumera betecknar som en generös och human flyk-tingpolitik? Är det så, och ? När svarar ni på allvarligavädjan till EU att ge människor på flykt en möjlighetatt söka ?På den regeringspartiet närstående tankesmedjanArenas hemsida skriver Per bl.a. följande:"Problemet är ... att man nu konsekvent blandarsamman polissamarbete mot kriminella och flykting-frågor. Därmed bekräftas extremhögerns bild avflyktingar som hot. "Tar och det socialdemokratiskapartiet verkligen ansvar för en sådan inhuman flyk-tingpolitik?Vid en debatt här i kammaren förnekadeAnna på min direkta fråga att den nordiskapassfriheten skulle hotas när vi inträder i Schengen.Tyvärr hade utrikesministern fel. Enligt artikel 45 måste en utlänning kunnaidentifiera sin nationalitet vid övernattning. Dettagäller även i våra nordiska grannländer.