prot · GO09116 · 2001-05-29 00:00:00 — Bestämmelser ihögskoleförfattningarna anger vilka krav som skavara uppfyllda för olika examina. Högskoleverketbeslutar vid vilka lärosäten dessa examina får avläg-gas. Vid brister i utbildningarnas kvalitet får besluta att examensrätten dras in.Högskoleverket har fått i uppdrag att systematisktutvärdera all högskoleutbildning, alla program, kurseroch ämnen. Dessa utvärderingar, där likar bedömerlikar, innebär att företrädare för den akademiska värl-den tillsammans med avnämare, studenter och yrkes-verksamma gör en strikt genomlysning av utbildning-ens kvalitet. Utbildning som efter en sådan gransk-ning underkänns av måste förbättras.Om så inte sker kan examensrätten dras in. På detviset har den socialdemokratiska regeringen skapat entydlig ordning av hög internationell standard somsäkrar kvaliteten på all högskoleutbildning, inklusivelärarutbildningen.Lärarutbildningen reformeras , med brett stödbl.a. av lärarnas fackliga organisationer, och får enkraftigt förstärkt vetenskaplig grund. Reformen avlärarutbildningen vilar på tre viktiga grundstenar:vikten av djupa ämneskunskaper i lärarutbildningen,kraftigt förstärkt forskning kring lärande samt engemensam gedigen utbildningsvetenskaplig grundmed tätare samverkan med skolan, förskolan ochövriga verksamheter.Djupa ämneskunskaper är basen för lärarutbild-ningen. I den reformerade lärarutbildningen, särskiltden som inriktas mot gymnasieskolan, ingår mycketomfattande ämnesstudier. Den som vill bli lärare isvenska och samhällskunskap behöver minst 60 po-äng i ämnet för undervisning i senare åroch 80 poäng för gymnasieskolan. För att bli gymna-sielärare i svenska och samhällskunskap krävs alltsåen examen om 220 poäng, dvs. fem och ett halvt år.Denna utbildning är därmed en av de mera omfattan-de grundläggande högskoleutbildningarna vid svens-ka lärosäten.I lärarutbildningsreformen ligger en kraftig för-stärkning av forskningen inom utbildningsvetenskapsåväl organisatoriskt som resursmässigt. finnsalltför få disputerade lärare i lärarutbildningen, alltförfå lärare deltar i forskarutbildningen och antalet lärarei skolan med doktorsexamen är för litet.Som en del av lärarutbildningsreformen etablerasdärför två forskarskolor inom det utbildningsveten-skapliga området. En förstärkt forskningsanknytningav lärarutbildningen med närmare koppling till fors-karutbildningen är viktig. När forskarutbildning bliren möjlighet för fler lärarstudenter kommer grundut-bildningens kvalitet att utvecklas. När en utbildningska ge behörighet till forskarutbildning ställs högakrav.I inrättas en utbildningsveten-skaplig kommitté med uppgift att i nationell konkur-rens fördela medel till forskning och forskarutbild-ning. Anslagen för forskning och forskarutbildningökar från till 150 miljoner kronorunder tre år.Alla som arbetar som lärare från förskolan tillvuxenutbildningen undervisar och fostrar barn, ung-domar eller vuxna. Det innebär att alla som går enlärarutbildning behöver gemensamma kunskaper ommänniskors behov, utveckling och inlärning. Därförbehövs en gemensam bas i lärarutbildningen.Den nya lärarutbildningen är populär bland bli-vande studenter. finns drygt16 000 förstahandssökande till ca 9 000 platser.Den nya lärarutbildningen har en ny och öppenstruktur. Jag tycker att det är mycket intressant mednya kombinationer av lärarutbildningen och olikaämnen. Eftersom samtliga landets universitet och enlång rad högskolor är engagerade i lärarutbildningenförväntar jag mig ett starkt ömsesidigt utvecklingsar-bete mellan ämnesinstitutioner och lärarutbildningen.Anf. 10 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Utbildningsministerns speciella är att all-tid vara nöjd och alltid hitta någon statistik som stö-der denna förnöjsamhet. Han säger att den nya lärar-utbildningen är mycket populär, då det finns 16 000förstahandssökande. Men då säger han inte att det var19 000 förstahandssökande till den gamla lärarutbild-ningen och 22 000. Det äralltså en dramatisk nedgång i antalet sökande, ennedgång som är långt större än till andra högskoleut-bildningar.Svaret andas heller inte riktigt någon djup oroöver att vi har en stor lärarbrist i , bl.a. bero-ende på att examinationen från lärarhögskolorna ärför liten och att antalet avhopp är mycket stort.Jag sticker inte under stol med att det under minfråga ligger en helt annan bedömning av den nyalärarutbildningen. När utbildningsministern hittarnågonting i tillvaron som han inte är helt nöjd medskyller han det på någonting som ska avskaffas, ochså är han nöjd med att någonting nytt ska komma istället. Min åsikt är att det var ett misstag att införaden gamla lärarutbildningen och att det är ett ännustörre misstag att införa den nya.När den borgerliga regeringen föreslog att perso-ner med högskoleexamen skulle kunna få kompletteramed ett pedagogiskt år och sedan bli lärare yrkadesocialdemokraterna här i kraftfullt avslagpå det förslaget. Så här skrev man i sin partimotion,undertecknad av kända namn som bl.a. : "Forskning ger däremot starkt stöd åt grund-skollärarutbildningen i den form den nu bedrivs. "Såvitt jag förstår är glad över att denhär kompletterande lärarutbildningen nu finns. Denfår också mycket gott betyg av dem som genomgården. Det finns betydligt större vilja att stanna i yrket,visar en undersökning från , inom den gruppenän bland dem som gått igenom den traditionella lärar-utbildningen. Jag fruktar att vi gemensamt om någraår kommer att definiera också den nya lärarutbild-ningen som ett stort bekymmer.Då kommer vi till min fråga: Är det av värde att vifår konkurrerande lärarutbildningar som drivs avuniversitet och högskolor? Jag vill inte uppmanaministern till något ministerstyre i form av att ta ställ-ning till den föreliggande ansökan från KTH. Den skabedömas på korrekt sätt. Men det man verkligen kanförvänta sig av en minister är ett principuttalande.De nuvarande utbildningarna har ju fått mycketomfattande kritik. Jag vill bara påminna om den arti-kel som t.o.m. universitetskanslern skrev under iDagens Nyheter, där hon konstaterade att om manutnyttjade tiden lika väl på lärarhögskolorna som iannan högskoleutbildning skulle man kunna kortatiden med ett läsår. Det är ganska häpnadsväckande. undersökning från jag nämnde talar ocksåmånga elever om att undervisningen är för flummigoch inte alls har den kunskapsinriktning man önskar.Det jag efterlyser, än en gång, är alltså ett princi-puttalande från statsrådet: det av värde att vi fårfler och alternativa lärarutbildningar?Anf. 11 Utbildningsminister ():Herr talman! säger att jag stän-digt är nöjd. Jag känner inte igen mig i den beskriv-ningen. Men det lockar till att beskriva folkpartileda-rens ständiga missnöje med allting som en karakte-ristik som säkert bidrar till de problem som Folkparti-et nu upplever.Vi genomför nu en viktig reform av lärarutbild-ningen, en reform som under utredningsskedet aktivtstöddes av , innan i Stadshusetefter färdigställandet av utredningens betänkandeskickade fax om att man nu skulle byta fot. Folkparti-et var med på den utredningen.Men inte minst gäller det också lärarnas egna or-ganisationer. , det som organiserar flest lärare inom gymnasiet,har hälsat reformen med stor tillfredsställelse. Deskriver själva i ett uttalande: Förslagets styrka ligger iatt det på ett avgörande sätt bidrar till att göra läraryr-ket till en stark profession, byggd på en klart definie-rad vetenskaplig bas.Det finns i föreställningsvärld om denideala läraren ett mycket märkligt förhållningssätt.Jag delar uppfattning om ämneskunska-pernas grundläggande betydelse. Men jag är ocksåövertygad om att det inte räcker med bara ämneskun-skaper. Att vara lärare är ett svårt och utmanandeyrke. Det kräver också goda insikter i pedagogik, inteminst i specialpedagogik och de landvinningar somhar gjorts inom det området. Det kräver insikter ibarns och ungdomars utveckling. Det kräver förmågaatt faktiskt fungera som lärare ute i verkligheten ochdärmed också en anpassad lärarutbildning.Det bortser från i konflikt med lärar-nas egna organisationer. Jag tycker att det är märkligt.Men det är det här sökandet efter en profil som driverdet hela, trots att man t.o.m. i utredningen deladeuppfattningen att den här reformen var bra.När vi tittar på söktrycket på högskolan ser vi nuen minskning med av antalet sökande till heladen svenska högskolan. Det har två starka förkla-ringsgrunder. Den första är att ungdomskullarnaminskar. Antalet 19-åringar är färre nu än för ett parår sedan och det beror på antalet födda för så där sedan. Det är en effekt som kommer med jämnamellanrum. Den får vi alltid leva med. Om några årkommer mycket stora ungdomskullar ut. Då ökarsöktrycket på hela högskolan.Dessutom är den starka arbetsmarknaden en viktigfaktor. Ungdomar lockas att jobba innan desöker sig till högskolan.Den generella utvecklingen inom högskolan är5 % minskning. Minskningen är till lärarutbild-ningarna. I den meningen har läraryrket ändå lyckatslocka ungdomar från de minskade ungdomskullarna.Det finns ett väldigt starkt intresse för den nya lärar-utbildningen. Inte minst den öppna ingången, valfri-heten och studenternas egen drivkraft att komponerasin utbildning, vilket gäller i de flesta andra utbild-ningar, har säkert varit en faktor bakom att det nu ärett starkt intresse för utbildningen.Jag tycker att det är lite tråkigt att harhamnat i den ståndpunkten när det gäller skolan så att säga upprepar en del enkla formler, menhar lämnat det konstruktiva arbetet med att utformat.ex. lärarutbildningen på ett bra sätt.Jag läste debattsidan i er egen tidning . , en folkpartistisk lärarstudent i är mycket kritisk mot utbildnings-politik skriver bl.a. att det verkar som om Folkpartietsutbildningspolitiker har missuppfattat vad det är lära-re upplever att de saknat i sin utbildning. på ämnesdidaktikens betydelse, att inte bara hasin fasta grund i ämnet, utan att också ha fått sig enrejäl träning och teoretisk introduktion i hur manförmedlar ämnet till barn och ungdomar. Det är väl-digt viktigt. Det handlar om läraryrkesprofession. Därdelar jag helt och hållet Lärarnas riksförbunds stånd-punkt när det gäller den nya lärarutbildningen.Jag återkommer vidare till frågan om konkurrens,vilken jag i princip alltid tycker är intressant att dis-kutera.Anf. 12 ():Herr talman! Det gläder mig att statsrådet läsertidningen . Jag grundade tidningen en gång i tidenoch den för en vital liberal debatt, inte minst om ut-bildningsfrågor, eftersom det är framtidsfrågor som vitillmäter allra största vikt.Vi är djupt bekymrade över lärarutbildningen. Vityckte att den utredning som låg till grund för den s.k.reformen inte alls var bra. På ett ställe räknar manupp åtta grundkompetenser som en lärare behöver. Ibelysning av det utbildningsministern sade om äm-neskunskaper är de åtta grundkompetenserna ganskaintressanta. Denna grundkompetens ska enligt utred-ningen bestå av kognitiv kompetens, kulturell kom-petens, kommunikativ kompetens, kreativ kompetens,kritisk kompetens, social kompetens och didaktiskkompetens. Men ämneskompetens nämns inte.Vi anser att lärarutbildningen har fått en olyckligutformning och vi har ett betydande stöd för denuppfattningen bland personer som är inne i dennaverksamhet.Det lönar sig att vara missnöjd . Vi varmissnöjda med den gamla utbildningen. Vi föreslognär det var borgerlig regering en ny utbildning. Soci-aldemokraterna var emot den. är utbildningsmi-nistern glad över att denna kompletterande utbildningfinns.Vi var mycket kritiska mot den gamla utbildningsom ni sade vilade på ett starkt forskningsstöd, mennu anser ni att allt som är dåligt i lärarutbildningenkan skyllas på den gamla.Vi kan skoja om att den ena är nöjd och den andraär missnöjd. Jag skäms inte för att jag känner ett djuptmissnöje med situationen i den svenska skolan.20 000 lärartjänster innehas av obehöriga lärare.Det är inte bra. Man brukar dra parallellen till läkar-yrket. Om vi kommer till en läkare och denne sägertill oss, jag har ingen legitimation, jag hoppas att detgår bra ändå, vänder vi naturligtvis i dörren och gårut. Men våra barn låter vi undervisas av 20 000 per-soner som inte har formell kompetens för den uppgiftde utför. Många av dem gör ett utomordentligt arbete,men nog kan vi väl vara överens om att målet måstevara att våra lärare ska vara behöriga.Då måste man ju göra någonting. Då måste manåtgärda det faktum att var fjärde lärarstudent hopparav sin utbildning. Vad beror det på? Man måste ocksågöra någonting åt att en ännu större andel som justhar blivit färdig med sin lärarexamen och börjat yrketenligt flera undersökningar funderar på att sluta. Rättmånga slutar också i praktiken under de allra förstaåren.Jag förstår inte riktigt vad det är för finess med attbolla med statistik och säga att nedgången av antaletsökande till lärarutbildningen är mindre än till andrautbildningar. Så är det inte. Jag tyckte att utbild-ningsministern sade . Om det var 19 000 sökandeförra året och 16 000 kan jag ganska snabbt räknaut att det är . Lärarutbildningen är i krisoch det skulle vara bra om den ansvariga ministernerkände det.Anf. 13 Utbildningsminister ():Herr talman! är verkligen riksdagsde-batternas mästare. Men det blir så mycket retorik attdet inte går att hitta en struktur i vad Leijonborgegentligen tycker om lärarutbildningen.Låt mig säga att en fråga som jag har känt stortmissnöje med har varit kvalitetsgranskningen isvenskt högskoleväsende. Den har varit alldeles förostrukturerad, inte alls omfattat alla utbildningar ochinte varit återkommande. Därför har regeringen lagtfram ett förslag som också har ställt sigbakom - dock inte - om omfattande kva-litetsutvärderingar av hela det svenska högskolevä-sendet, där ribban sätts på internationell nivå och därvi verkligen får genomlyst om det finns brister. Jagräds inte alls att ta fram brister. De måste först framför att kunna åtgärdas.Det system för kvalitetsutvärderingar som denborgerliga regeringen tog fram Folk-partiet hade stort inflytande över utbildningspolitiken,för man satt ju i regeringen, genomfördes inte.Det är klart att det finns brister i delar av högsko-leutbildningen. Men för att åtgärda dem behövs detgranskning. har fått en mycket starkroll som ett fristående verk som återkommande ser tillatt lärare och forskare involveras i det bedömningsar-betet. Med sanktionsinstrumentet ska man ytterstkunna undandra examensrätten om man inte får högrekvalitet.Kvalitetsgranskningen ska naturligtvis gälla lärar-utbildningen. Jag menar att det ska vara en mycketkrävande utbildning, liksom all annan högskoleut-bildning. Flum eller låga krav har ingenting att göra ien svensk högskola. Men, , detta skagenomföras av människor som möts med förtroendebland forskare, lärare och studenter. Det är inte riks-dagen, regeringen eller tjänstemän på Högskoleverketsom ska göra kvalitetsbedömningarna. Det är akade-mikerna som ska involveras i detta. Jag är säker på attdetta kommer att leda till en kvalitetsspiral där åtgär-der vidtas när brister kommer fram. harinte under den senaste tioårsperiodenlyckats lägga fram något förslag som skulle kunnaavhjälpa detta.När det gäller organisationen av lärarutbildningenär det bra att det finns många aktörer. Jag vet inte omLeijonborg känner till att det vanliga är att lärarut-bildningarna finns inom och högskolan.Det som är specifikt för lärarutbildningen tas omhand av den institutionen, medan ämneskunskapernafås från ämnesinstitutionerna ute på högskolan.Lärarhögskolan i är en unik typ av ut-bildningsorganisation, som har sina fördelar och sinanackdelar. Det krävs samverkan. iStockholm samverkar med universitetom ämneskunskaperna. Jag ser gärna att man sam-verkar med fler universitet och högskolor. På fråganom jag vill ha fler aktörer svarar jag att det är positivtatt hitta nya, spännande och intressanta samarbets-former. Men jag överlämnar åt och att göra bedömningen om kvaliteten finnsdär eller inte. Det är viktigt.När det gäller ämnesdjupet - trots retoriken ochde åtta punkter räknade upp - har Leijon-borg inte tittat på hur den nya lärarutbildningen fak-tiskt fungerar. Vill man bli gymnasielärare i svenskaoch samhällskunskap behövs det 80 plus 80 poäng ide ämnena. Djupare än så kommer man inte i svenskthögskoleväsende om man inte genast ska gå över tillforskarutbildningen.Lärarförbundet säger att tvärtemot vad som sägsav en del kritiker skärs tiden för ämnesstudier intened. Förslaget innebär i stället en betydligt störrevalfrihet för de studerande, där ämnesstudierna blirdjupare än och där specialiseringsmöjligheternautökas.Det räcker inte bara med retorik, utan man måstege sig in i ett konstruktivt arbete för att se till att stär-ka både lärarutbildningen och den svenska skolan.Anf. 14 ():Herr talman! Jag tackar för de vänliga orden ommin förmåga att föra riksdagsdebatter och min reto-riska skicklighet. Det gläder mig mycket. Jag kankvittera med att tacka för en del formuleringar i stats-rådets svar. Det är viktigt att en minister säger attflum och låga krav har inget att göra i en svensk hög-skola. Det är bra att vi får den typen av uttalanden.Det har också sin betydelse att statsrådet välkom-nar fler aktörer på området. Jag fruktar att det kom-mer att visa sig att den nya lärarutbildningen intekommer att medverka till den statushöjning av lärar-yrket som är nödvändig. Det finns också myckettunga kritiker av reformen som delar min verklig-hetsbild. Om statsrådet läser remissvaren från någraav våra största universitet, framkommer det att dedelar min uppfattning att blivande lärare i vissa fall,beroende på hur de väljer, inte kommer att ha till-räckligt gedigna ämneskunskaper.I botten ligger att vi har en brist på be-höriga lärare. Även om alla som går ut stannar iyrket räcker det ändå inte. Vi behöver hitta nya vägarin i läraryrket. Av det skälet är det viktigt att görasom KTH:s rektor har gjort, nämligen få andra dukti-ga människor i den akademiska världen att fundera påvilka kompletterande insatser som kan göras.Jag kan sluta med att fråga statsrådet följande.Tycker statsrådet , sju , att det varfel av socialdemokraterna i den dåvarande riksdagenatt gå emot förslaget om en annan typ av lärarutbild-ning med det avslutande pedagogiska året?Anf. 15 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är glad att uppmärk-sammade min komplimang. Jag tycker att Leijonborgkan behöva lite uppmuntran i det läge han befinnersig i.Jag menar att en viktig del i reformen är forsk-ningsanknytningen. Också har Leijonborgviftat undan detta som tämligen ointressant. "Det därhar man sagt förut. Vad är det som är så viktigt meddet? "Vi femdubblar forskningsresurserna till 150 mil-joner kronor, kopplade till lärarutbildningen. Det ärviktigt av flera skäl. Bl.a. måste lärarutbildningen,som står för nästan en tiondel av högskolans verk-samhet, vara en fullvärdig högskoleutbildning ochockså få den roll i som den förtjänar. Skadet vara en fullvärdig högskoleutbildning ska det varafullt möjligt att gå vidare till forskarutbildning efterlärarutbildningen. Där behöver vi stärka möjligheter-na genom att se till att rikta resurser till att bygga uppforskningen och forskarutbildningen kopplad tilllärarutbildningen. Det är ett bra sätt att sätta i gångdrivkraften att höja kvaliteten i lärarutbildningen. Skaman vara forskningskompetent efter en lärarutbild-ning finns det inte plats för flum eller för låg studie-takt. Då krävs det hårt arbete. Det är viktigt. Kopplingmellan forskning och utbildning är grundläggande förall utbildningskvalitet. Det är beklagligt att Folkparti-et viftar bort detta. Det finns en tabell i Folkpartietsmotion över forskningspolitiken där man har lånatregeringens struktur, och på raden Forskning koppladtill lärarutbildningen, där vi har 150 miljoner, finnsbara ett streck. Det är svaret från när detgäller forskning kring lärande. Det är beklämmande.Leijonborg är en god retoriker, men han har inteskaffat sig en syn på lärarutbildningen som hållerihop. Det beklagar jag. deltog fullt ut iutredningen och delade socialdemokratins uppfatt-ning om behovet av reformer. Jag hade önskat att dethade fortsatt. Tyvärr har inte lyckats meddet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:390 om bris-ten på behöriga lärareAnf. 16 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat migom vilka åtgärder jag ämnar vidta för att lösa denakuta bristen på behöriga lärare.Jag instämmer helt i vad om sambandet mellan kvaliteten på lärarna,dvs. lärarutbildningen, och kvaliteten på skolansundervisning. Det är mycket angeläget att skolan harbehöriga lärare. Regeringen arbetar därför för att ökaexaminationen av lärare.Regeringen har gjort extra insatser för att rekryte-ra till lärarutbildningen. Ett sådant exempel är detsamarbete som etablerats med Svenska kommunför-bundet, , ochSkolledarna i det Särskilda Lärarutbildningsprojek-tet, . Genom detta samarbete utbildas ca 200lärare som de är anställda i en kommun. Iårets budgetproposition avsattes medel för en utvidg-ning av detta projekt, vilken sker genom försorg och kommer att omfatta 350 lärare.Detta projekt kallas lärarutbildning,KUT.Men för att skolan ska kunna rekrytera och be-hålla duktiga lärare krävs också att kommunerna iegenskap av arbetsgivare erbjuder goda arbetsvillkor.Vad gäller kvaliteten på lärarna har idecember beslutat enligt regeringens förslagom en förnyad lärarutbildning som kommer att startavid landets universitet och högskolor . Den nyalärarutbildningen innebär bl.a. att de blivande lärarnautbildas i ett flexibelt system där olika ämnen kaningå i inriktningar på ett friare sätt än . Detta för-väntas underlätta rekryteringen av lärarstudenter.Vidare innebär den nya lärarutbildningens strukturatt aktiva lärare lättare än nu kan återvända till hög-skolan för kompetensutveckling, vilket höjer kvalite-ten på undervisningen i skolan. För att underlättalärarnas livslånga lärande krävs också att arbetsgiva-ren medverkar genom att erbjuda arbetsvillkor sommöjliggör för lärarna att utveckla sin och därmedskolans samlade kompetens.För att säkerställa att ett tillräckligt antal lärareutbildas har fastställt målför lärosätenas examination av lärare av olika katego-rier. Det samlade examinationsmålet redovisas årli-gen till i budgetpropositionen.Examinationen av såväl grundskollärare med in-riktning mot årskurserna 4-9 som gymnasielärare harökat . Ökningen var ca8 %. För att tillgodose behovet av lärare har regering-en i regleringsbrevet angett mål för ökadexamination för läraremed inriktning mot senare år och förgymnasieskolan. Omfattande insatser krävs för att nådessa mål, och regeringen avser att i budget-propositionen redovisa vidtagna åtgärder och gradenav måluppfyllelse.I råder inga generella problem med att re-krytera studenter till lärarutbildningarna. Inför hös-tens antagning till högskolan har enligt VHS statistiklärarutbildningen inte mindre än 16 000 förstahands-sökande till ca 9 000 platser. Däremot har lärosätenasvårigheter att rekrytera till lärarutbildningen inomframför allt matematik, naturvetenskap och teknik.Här bedömer jag dock att den nya lärarutbildningenska ge ett tillskott med sin s.k. öppna ingång, vilkeninför hösten har ett högt söktryck.Med den öppna ingången kan studenterna söka första del av lärarutbildningsprogrammet för attsenare bestämma sig för en ytterligare inriktning i densenare delen. Detta utrymme för senare val av inrikt-ning vet man erfarenhetsmässigt att studenterna an-vänder till att göra mera okonventionella kombinatio-ner . Detta har gynnat rekryteringen tillnaturvetenskapliga ämnen.