prot · GO0956 · 2001-01-25 00:00:00 — Jag skulle tippa attdet i en företagsverksamhet i är väldigt myck-et pengar. Det är ett underskott. Det måste fyllas ut pånågot sätt när det gäller ekonomi. Därtillhade vi ett underskott i på 3 miljoner kronor.Då måste man ju se över verksamheten och fråga sigom det är bra och rimligt och därmed få en mer kost-nadseffektiv verksamhet. Det handlar inte minst ock-så om att få en verksamhet som bättre kan möta verk-samheten på marknaden.Klart är att ingen av dessa människor har slagitsut. De har kvar sina jobb. En del har kortare pend-lingsavstånd, och en del har längre. De som har långaavstånd får pendla på arbetstid. Det är ganska gene-röst, och det är också rimligt och riktigt att man görså.Man kan sedan titta på regionalpolitiken. Jagtycker ändå att man måste påstå att det har hanteratspå ett utomordentligt bra sätt. Det är klart att huvud-uppgiften för är att tillse att de arbetshandi-kappade får en bra roll, att de utvecklas och får rätttill ett jobb. Det är huvudmålet. Självklart måste mansedan se vad det här har för regionalpolitiska konsek-venser, hur man kan göra osv. I den ordningen måste man ta det. Om mantynger regionalpolitiken för mycket kan man ju ham-na i den situationen att man glömmer huvudmålet.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2000/01:170 omåkeriernas konkurrensvillkorAnf. 176 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagämnar vidta åtgärder för att den svenska åkerinäring-en ska få likvärdiga konkurrensvillkor med sina kon-kurrenter. Frågan är ställd mot bakgrund av att riks-dagen ställt sig bakom trafikutskottets uppfattning attstöd till svenskflaggade färjor bör införas snarast.Till att börja med vill jag säga att regeringen anserdet viktigt att en livskraftig, effektiv och miljömässigthållbar svensk transportnäring även kanfortsätta att verka och utvecklas. Målsättningen är attge svenska transportföretag rimliga konkurrensvillkorgentemot företag i andra EU-länder som verkar påden gemensamma transportmarknaden.Inom denna allmänna strävan arbetar regeringenemellertid på många olika sätt, beroende på skildaförutsättningar mellan trafikslagen. Jag delar StenAnderssons uppfattning att subventioner till trans-portföretag skapar problem, och därför arbetar rege-ringen inom EU för att statsstöd av denna typ på siktska kunna avvecklas.Inom sjöfartsnäringen innebär EU:s nuvaranderiktlinjer för statsstöd emellertid ett undantag frånEU:s konkurrensregler som kommit till för att deeuropeiska sjöfartsnationerna ska ha möjlighet attfortsätta verka på en konkurrensutsatt global sjö-fartsmarknad. Dessa stödmöjligheter utnyttjas nu avflera av våra grannländer.Av bl.a. dessa skäl tillsatte jag en arbetsgrupp varssyfte var att göra en total översyn av den svenskalastsjöfartens och färjenäringens villkor samt presen-tera förslag till hur den svenskflaggade handelsflottanska kunna konkurrera på mer likvärdiga villkor medandra EU-länder. Arbetsgruppens förslag blev klart islutet av och är nu ute på remiss. Det fram-går av budgetpropositionen att regeringen har föravsikt att lägga fram förslag om ett nytt stödsystemsom kan träda i kraft . Huruvidastödet till färjorna kan införas tidigare i enlighet medtrafikutskottets uppfattning är föremål för diskussioninom Regeringskansliet.När det gäller svensk åkerinäring finns det inteinom EU någon motsvarande möjlighet att ge direktastatsstöd. Den konkurrens som finns på denna mark-nad är också i allt väsentligt inomeuropeisk. SomSten säkert känner till har regeringen tagitfram en samlad handlingsplan för åkerifrågorna,vilken redovisades för . Arbetetmed de olika åtgärderna i denna plan fortsätter i sam-arbete med företrädare för branschen. Inte minst vik-tigt är här arbetet inom EU med att skapa enhetlig synpå kontroll och tillsyn av regelverket inom den ge-mensamma transportmarknaden, frågor som kommeratt behandlas i vår under det svenska ordförandeska-pet. 177 ():Fru talman! Bakgrunden till den här debatten ärsjälvklart den debatt som vi hade om färjestöd i slutetav . Det var i och för sig en något märkligdebatt, eftersom regeringens förslag bara stöddes avett enda parti, nämligen Moderata samlingspartiet. Deandra ville ha ett annat förslag.Jag vill bara ta upp en sak. Statsrådet säger att detvar trafikutskottets uppfattning att man skulle tidiga-relägga stödet. Det var väl uppfattning.Det tror jag att jag har förstått rätt.Men i det här sammanhanget har man då sagt attsvenska företag i allmänhet och transportföretag isynnerhet ska kunna konkurrera på lika villkor,främst med övriga EU. är det så att svenska åkeri-er har liknande problem, men de är antalsmässigt fler.Antalet anställda inom åkeribranschen är betydligtstörre än antalet anställda inom sjöfartsnäringen.Orsaken till att det inte är en likvärdig konkurrens ärframför allt att utländska åkare tack vare att de betalarlägre dieselpriser i sina hemländer kan tanka hemmaoch köra billigt i och därmed vara en svårkonkurrent till svenska åkeriföretagare.Nu säger statsrådet att man ska driva den här frå-gan i EU, men jag tror inte att EU-länderna kommeratt göra någonting åt detta. Det ska ingen inbilla mig,med tanke på de protester vi såg och i höstasnär det gällde eventuellt ökade dieselpriser i vissaEU-länder. Där pratar man i stället om att sänka pri-serna ytterligare. Jag tror inte att vi har någon möjlig-het att få en generell sänkning inom övriga EU på ettsätt som skulle kunna hjälpa svensk åkerinäring.Jag inser att man inte kan ha direkta statsstöd. Detpoängterar statsrådet också. Det enda som hjälper,enligt min uppfattning, när det gäller att underlätta försvenska åkeriföretag är att vi får sänkta dieselpriser iSverige. Då är min fråga till statsrådet, med tanke pådet han sagt om att man driver frågan i EU: Är detinte så i verkligheten att den enda chans som finns attunderlätta för svenska åkeriföretag att kunna konkur-rera på någorlunda lika villkor är att sänka de svenskadieselpriserna?Till sist, fru talman: Hur har det färjestöd somriksdagen beslutade om sent höstas avancerat iregeringens behandling? Kommer man att uppfylladet beslut som faktiskt kom fram till? Detgår inte att bara säga att vi ska göra det ellernovember , för då är det ingen ute. Ska beslutet fåeffekt måste det komma i år.Anf. 178 ():Fru talman! Det är inte lätt att vara näringsminis-ter. blir han anfallen från alla håll här.Det var en intressant fråga som behandlades i in-terpellationen. Men svaret var inte lika intressant, hölljag på att säga.Jag har för räkning försökt föra kon-struktiva diskussioner med om engemensam hållning som miljörörelsen och åkeribran-schen skulle kunna enas om. Det fascinerande är attvi har lyckats enas på sju viktiga punkter. Jag ska taupp fyra väldigt kort här.Tyvärr är regeringen väldigt sval. Det vi diskute-rade med åkeribranschen var inte sänkta dieselskatter,utan det var att den skulle arbetahårt och skoningslöst, höll jag på att säga, åtminstonehårt och konsekvent, för att inte stoppa möjlighetenatt ta beslut om lägsta koldioxidskatt med majoritets-beslut inom EU. Jag vet att miljöministern egentligengillar detta. är väldigt bekymradöver att bromsar denna utveckling, somskulle leda just till en ökad konkurrensneutralitet.En annan sak vi kom fram till tillsammans medåkerinäringen var att införa miljörelaterade, rättvisaoch konkurrensneutrala kilometeravgifter. Vi hardiskuterat det förut, näringsministern och jag, fördrygt sedan. Då sade näringsministern såklokt att han öppnade sina sinnen - jag har läst svaretnoga - för just den lösningen: att införa kilometerav-gifter som slår lika hårt mot polska, lettiska ochskånska åkare.I dag hörde jag på frågestunden att mer än öppnat sina sinnen. Han tyckte att dethär var en förbaskat bra idé. undrar jag om deöppna sinnena hos näringsministern har lett vidare, såatt vi kan få ett positivt besked om att densvenska regeringen vill arbeta för införande av kilo-meteravgifter. Det är nämligen konkurrensneutralt.En tredje sak som åkerinäringen och Miljöpartietskulle kunna enas om, och här undrar jag hur rege-ringen ställer sig, är att man löser de sanktions-problem som finns . I andra länder som Tysklandoch ges polisen möjlighet att på ett betyd-ligt rimligare sätt komma till rätta med även utländ-ska åkare som inte följer spelreglerna. Det här ärbekymmersamt i , där man har en ganskaslapp hållning. Spelreglerna drabbar därför de svens-ka åkarna hårdare än andra åkare. Det tycker jag ärbekymmersamt.Den fjärde saken som åkeribranschen och Miljö-partiet kom fram till gemensamt var att man vid of-fentlig upphandling ställer miljökrav på de drivmedelsom används för transporter. Det skulle också ge enökad konkurrensneutralitet i och med att man kantanka dålig diesel på andra ställen osv.Detta är förslag som gynnar miljön och som bi-drar till en ökad konkurrensneutralitet. Jag tror attSten gör det för enkelt för sig. Det intres-santa är inte att sänka dieselskatterna; det intressantaär att inte medverkar till att lägga ett lägstagolv för koldioxidskatten i genom att accepte-ra majoritetsbeslut. Det är det stora problemet.Åkerinäringen och brukar vara mot-poler i mångt och mycket. Men genom konstruktivadiskussioner har vi faktiskt kommit fram till att härfinns bra lösningar. undrar vi om regeringen ärvillig att haka på de bra lösningarna.Anf. 179 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att kort ta upp frå-gan om sjöfarten. Vi har ett stöd, ett s.k. bruttostöd,för sjöfarten, dock icke för färjor. Det som hände varatt den danska regeringen och flera andra regeringarväldigt snabbt beslutade att ge samma stöd för färje-trafiken. Då sade vi att vi skulle utreda ett nettosys-tem, dvs. att man tar på inkomstsidan och inte gerpengar på utgiftssidan, ett system som de flesta EU-länder har. Detta skulle vi utreda snabbt, och detskulle sedan gälla från . Sedan togsdet ett initiativ från utskottet. Man menade att färje-trafiken då skulle stå utan stöd fr.o.m. den 1 januari2001, då hade infört ett stöd, och att detskulle få konsekvenser. Jag tillsatte då en utredningsom skulle ta upp just de här frågorna. Denna utred-ning är nu ute på remiss, och när den är färdighante-rad ska vi återkomma till detta. På det sättet behand-las alltså detta i . Utredningen harletts av f.d. generaldirektören för Sjöfartsverket.När det sedan gäller frågorna om dieselbränslemåste jag här hålla med . Kostnadenför och skatten på dieselolja ligger inte högst i Sveri-ge. I och andra länder ligger den hög-re. Sedan finns det länder som har lägre, men utifrånde utredningar och bedömningar som har gjorts avÅkeriförbundet och av oss kan man inte påstå attdetta skulle få så starkt genomslag. Där det finns storakostnadsskillnader beror de dels på lönerna, dels påarbetstiden och dels, inte minst, på en utpräglad socialdumpning: Åkeriföretag i använder tredje-landschaufförer som får väldigt låga löner och körväldigt många timmar. Det är det vi ska angripa, ochdet är det som ligger på mig som ordförande i detsammanslagna transport- och telekområdet att hante-ra. Vi har det på vår agenda. kom en bra bitpå väg under sitt ordförandeskap, och vi ska fortsättamed detta.Därmed kan man säga, , att härspelar EU en oerhört stor roll. Klarar vi inte detta i etteuropeiskt samarbete lär vi inte heller klara det. Vijobbar mycket med detta.När det sedan gäller och åkerinä-ringens anslag - jag tror att vill hänvi-sa till sin - tycker jag faktiskt att det varimponerande. Jag delar mycket av det som stod iartikeln. Men man får dock inte glömma att åkerinä-ringen försöker plocka ett russin här och ett russin därur bullen. Vad regeringen alltid måste göra, till skill-nad från ett oppositionsparti - eller samarbetsparti,ska jag säga i det här fallet - är att stå för en helhet.Vi måste se helheten. Det gör att man inte bara kan taden biten och den biten. Men jag är faktiskt, det villjag säga till , imponerad av detta. Jagtycker att det har skett med stor framgång, och detfinns mycket vi kan ta av det.Vi har tillsatt en analys- och arbetsgrupp mel-lan Närings-, Finans- och Justitiedepartementen ihopmed . Vi har haft fyra sammanträden,och vi betar av punkt för punkt i det här programmet.Jag hoppas att det ur detta ska kunna komma någon-ting som är bra, tillsammans med EU-samarbetet.När det sedan gäller kilometeravgifter tycker jagatt det är spännande. Jag kan med försiktighet i allafall säga att mitt sinne är öppet.Anf. 180 ():Fru talman! Jag hoppas bara att utredningen omett färjestöd blir klar . Annarsär det ett slag i luften.Det är fortfarande så att det var som be-slutade och inte trafikutskottet. Den arbetsgången harvi i riksdagen.Sedan säger att jag gör det enkeltför mig. Det gör jag kanske, men jag ska poängteraatt när vi hade omröstning om medlemskap i unionen röstade jag ja. Jag är fortfarande an-hängare av EU-idén. Men jag måste säga att det harskett vissa förändringar som gör att min tilltro till EUinte är lika stark som den var sedan.Visst kan jag hålla med om att vi ska införa kilo-meterskatter m.m. Men har jag lärt mig hur EUfungerar i praktiken. Det är en sak med de fina ordeni och . Det är en annan sak i prak-tiken. När framför allt de tunga länderna i EU blirkonfronterade med företag och anställda i sina länderär det inte samma höga tonläge. Det är mycket högretonläge vid de stora fina konferenserna än det är ute iverkligheten.Statsrådet säger att skillnaden är löner och arbets-tider. Sedan kommer med en kilometerskatt.Att tänka sig en kilometerskatt inom EU är inte attvara realist. är det mycket svårt att före-ställa sig att den blir verklighet.Att sedan "åkerinäringen + mp = sant", som manskrev på träden när man var ung, fast med andranamn så klart, tycker jag är trevligt. Men jag tror,precis som statsrådet säger, att man tar russinen urkakan. Jag har också kontakter med åkerinäringen,och man säger till mig att det enda som är realistisktatt tro på som en lösning i dagens läge är att desvenska dieselskatterna sänks. Det är inte från de konkurrerande lastbilsföretagen kom-mer. De kommer från helt andra länder och betydligtnärmare Sverige.Anf. 181 ():Fru talman! Kilometeravgifterna är konkurrens-neutrala i och med att varje land självt kan avgöra hurhög avgiften ska vara. Alla lastbilstransporter fårbetala lika, oavsett om man är svensk eller dansk. Därbehövs inget EU-beslut, . Det be-hövs inget EU-beslut om att införa kilometeravgifter.Det kan vi göra själva. Det är fullständigt konkur-rensneutralt och lär inte alls strida mot regelverket.Det finns för övrigt länder som är på väg att införadem.Sten sade något om de tunga länderna.Det är inte de tunga länderna, om man med tungaländer menar och , som är broms-kloss när det gäller att fatta ett majoritetsbeslut omlägsta acceptabla koldioxidskatt. Det är de lätta län-derna, det lätta landet som är bromskloss idenna fråga. Det är märkligt att behöva kritisera den hållningi den här frågan, att det är och som är bromskloss när det gäller ett majoritets-beslut om koldioxidskatt. Detta är ett jäkla stort pro-blem. Det är ett problem när man som svensk är uteoch åker i EU. Jag pratar med folk i miljörörelsensom pekar på den och säger: Harinte ni samarbete med de där konstiga figurerna somstoppar sådana här vettiga miljöskatter? Det är tra-giskt.Sanktionsmöjligheterna skulle jag vilja höra litemer om, men utan att det tar all tid från kilometerav-gifterna och koldioxidskatten. Vad kommer att händamed sanktionsmöjligheterna? Kommer det att bli enskärpning? Det är viktigt för åkerinäringen.Jag är glad att fortfarande haröppna sinnen när det gäller kilometeravgifterna. Nuhar också lagt till att det är spän-nande. Den tredje gången jag kommer att stå här ochälta denna fråga med , om någonvecka, hoppas jag att det ska bli ännu mer än spän-nande, t.o.m. ett ja till införande av kilometeravgifter.Anf. 182 TALMANNEN:Får jag påminna den ärade ledamoten om kamma-rens språkvårdsregler.Anf. 183 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att det be-drivs en långtgående diskussion om kilometeravgifteri och i . Men den har också vissanackdelar, speciellt när det gäller vissa näringar. Jagkan tänka mig exempelvis skogsindustrin med långaoch tunga transporter. Därför bör man ändå föra endiskussion om detta.Även om jag är en konstig vad det nu var tyckerjag ändå att man bör ha en öppen syn, och kilometer-avgifter bör vägas mot mycket. Men jag vill än engång säga att jag tycker att det är spännande ochdärför har jag nu en öppen attityd till detta.Men jag vill också säga att den s.k. bl.a. har till uppgift att utveckla ettmer konkurrensneutralt skattesystem för tung trafik iSverige. Den kommer att tillsättas . Därkommer just frågan om kilometerskatt att prövas. Dåfår vi en utredning och efter det har både regeringenoch möjligheter att ta ställning till detta.Det är väl ett riktigt sätt att arbeta på.När det gäller sanktionsmöjligheter har Vägverketnyligen tittat närmare på vad man kan göra inomnuvarande lagstiftning. Vi för också en diskussionmellan och Näringsdeparte-mentet om hur vi snabbast ska kunna ta körkort ochbilar som inte är rimliga för transporter. De sank-tionsmöjligheterna håller vi på med.Jag hoppas att vi kan använda nuvarande lagstift-ning bättre. Kan vi inte det måste vi se över den ochdet kommer vi att återkomma till.Får jag sedan igen ta upp frågan om dieselskatten.Jag är inte riktigt säker, men jag tror att vi liggerungefär i mitten. Vi har inte den högsta dieselskatten.Det har vi gått igenom väldigt noga. Men när jag fören diskussion med åkerinäringen är det klart att die-selskatten betyder mycket. Men den betyder en för-hållandevis liten del jämfört med andra kostnadersom åkerinäringen har och som man tycker inte ärkonkurrensneutrala. Jag nämnde några av dem tidiga-re.Anf. 184 ():Fru talman! Jag ska bara ge ett exempel på en frå-ga där EU har pratat länge och lovat att man skulle tabort subventioner. Man har pratat mycket länge omvarvsstöden. som var stats-minister ställde jag flera frågor till Per ,som då var näringsminister, om att andra länder hadevarvsstöd men att inte hade det. Då sade man,och det har sedan upprepats av andra ministrar avannan kulör, att det arbetar EU för att ta bort. Det ärnu och de finns fortfarande kvar. Deär direkt konkurrenshämmande.Birger ! Är det verkligen helt konkurrens-neutralt med kilometerskatt? Om man bara tar hänsyntill åkerierna är det konkurrensneutralt. Men om maninte inför en kilometerskatt på t.ex. järnvägstranspor-ter, som jag inte kan tänka mig att vill, meninför en kilometerskatt på lastbilar innebär det atttransporter flyttar över till järnvägen. Det kan varabra, , ur miljösynpunkt. Men jag tror inte attdet stärker aktier i åkeribranschen. Det harjag mycket svårt att tänka mig.Det är väl ändå så, till slut, , att diesel-priserna har en rätt hygglig, t.o.m. mycket stor bety-delse, sade statsrådet i en av sina meningar. Vi ser attutländska åkerier tankar sina bilar på andra sidan densvenska gränsen. Man monterar in jättestora extratan-kar så att man kan köra flera vändor i . Dåsparar man pengar. Det kan inte svenska åkerier göra.Det är ett problem.Allt tal om EU-överenskommelser till trots, po-ängen är nog att sänka den svenska dieselskatten.Anf. 185 Näringsminister ():Fru talman! Om jag får nämna något om varvs-stödet så har den period som detta var fastställt tillavlutats . förs det en diskussion om avskaffandeav varvsstödet och driver väldigt hårt att detska avskaffas. Jag ska inte gå händelserna i förväghär, men jag tror faktiskt att det ändå finns ganskagoda förutsättningar att få en radikal förändring.När det sedan gäller frågan om kilometerskattenär det klart att man då måste ta bort annan skatt. Detska ju vara neutralt, dvs. skatten ska ersätta någonannan skatt. Det gäller fordonskatt osv. Sedan ska denvara mer konkurrensneutral i den meningen att densom kör längst osv. får betala mer skatt än den somkör lite. Det är ju själva tanken. Än en gång: Jagtycker att vi ska ha ett öppet sinne för detta utan attsäga något mer.När det gäller dieselskatten är det ändå så att detär mellan och som det finns problem.Man tar in dieselbränsle illegalt från . Där harman nu gjort så, vilket inte gick tidigare, att tullarnakan gå in och beslagta detta på ett helt annat sätt.Eftersom jag nu lever och bor i kan jagbara konstatera att detta är ett problem. Men det ärmer det här fiskala; att man smugglar in. I övrigt trorjag nog inte att man kan säga att det är dieselskattensom är problemet. Det är tredjelandschaufförer osv.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 2000/01:181 ommyndigheternas kontakter med småföretagareAnf. 186 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om vil-ka åtgärder jag ämnar vidta för att värna rättssäker-heten och underlätta verksamheten för småföretagaresom efter bästa förmåga försöker att uppfylla sinaskyldigheter. Som ett exempel på bristande rättssä-kerhet nämner att en företagare i Hall-stahammar tvingats betala i förseningsavgifttill skattemyndigheten.Jag kan naturligtvis inte närmare kommentera en-skilda fall, men allmänt vill jag framhålla hur viktigtdet är att företagare bemöts med en positiv attityd isina kontakter med myndigheter och att reglerna ärrättvisa och tillämpas med förståelse för företagensvillkor. En sådan attityd påverkar företagsklimatetpositivt.Inom arbetar vi på flera sätt föratt förbättra företagsklimatet så att fler stimuleras attstarta och driva företag eller låta befintliga företagväxa. Vårt arbete är till stor del inriktat på olika insat-ser som ska leda till förenklingar för företagen ochförbättringar av myndigheternas service och informa-tion till företagare. Även inom EU-arbetet prioriterarvi regelförenklingsarbetet.Jag kan ge några exempel på åtgärder som har be-slutats och som syftar till att minska det administrati-va arbetet för företagare i deras kontakter med olikamyndigheter:Först vill jag nämna Verket för Näringslivsut-veckling, som är inrättat för att främjaföretagande genom rådgivning, finansiering och stödtill näringslivsutvecklande program. Myndigheten skasärskilt utgå från företagarnas behov i sin verksamhet.Den s.k. Simplexförordningen innebär att alla re-gelförändringar som övervägs av myndigheter ochsom kan ha betydelse för små företags villkor måsteanalyseras med avseende på konsekvenserna för des-sa. I har vi en särskild enhet,Simplexenheten, som ska bevaka och ge kunskaperom hur denna granskning ur mindre företags per-spektiv bör ske. Konsekvensanalyserna ger viktigaunderlag för beslutsfattande och redovisasi alla propositioner som omfattar lagförslag medbetydelse för företagen. kommer vi att arbeta meraktivt med stöd och råd till myndigheterna och detkommer förhoppningsvis att leda till enklare regler,men även bidra till den attitydförändring som KarinFalkmer efterlyser.För att få direktkontakt med ett urval av småföre-tagare har jag en rådgivargrupp, referensgruppen förentreprenörs- och näringslivsutveckling. Gruppenkommer att träffas cirka och skafungera som bollplank i olika frågor. Den ska för-medla kunskaper till om företagar-nas vardag. Några av medlemmarna i referensgrup-pen ska ingå i den arbetsgrupp som kommer att arbetamed regelförenkling ur de små företagens perspektiv.Mycket har hänt när det gäller fö-retagsklimatet, och vi har kunnat glädja oss åt ökandeframtidstro och ökat företagande. Den positiva ut-vecklingen av näringslivsklimatet har också bekräf-tats av flera internationella bedömare. liggermycket bra till på flera områden, t.ex. rankar MerrillLynch i en rapport som det land som harhögst tillväxtpotential.Samtidigt kan vi konstatera att mycket återstår attgöra, bl.a. inom regelförenklingsområdet. Att förbätt-ra förutsättningarna för ett växande näringsliv är enlångsiktig och kontinuerlig process, och jag kommeratt arbeta vidare med dessa frågor.Anf. 187 ():Fru talman!