prot · GO09103 · 2001-05-03 00:00:00 — Li-kadant måste man avsätta kvalificerad arbetskraftsom handledare och lärare för dessa elever. Då ha garanti för en ersättning.Det är lite av skälen till att lärlingsutbildningenhar varit svår att få gehör för från arbetsmarknadensparters sida.Med KY, kvalificerad yrkesutbildning, som vi harförslag om nu undviker man dessa hinder. Man harhittat en farled där de här grynnorna och skären intefinns. Den är formad på det sättet att den är anpassadefter det rörliga och föränderliga behovet av kompe-tens ute på arbetsmarknaden. Det är det som ska varagrunden för att man ska starta en utbildning. Manbehöver inte känna till behovet inom ett visst yrke omtio eller . Den flexibiliteten är naturligtvis oer-hört värdefull i ett modernt samhälle.Arbetstagarna ser det här naturligtvis med glädje,eftersom KY som regel direkt leder till en anställningi ett företag. Den är konstruerad så att det finns ettbehov hos företagen. Och företagen är naturligtvishelt positiva bl.a. av det enkla skälet att det är ettsnabbt och effektivt sätt att snabbt täcka kompe-tensluckor i företaget.Det är inte svårt att förstå att alla partier är över-ens om att det här är en bra utbildning. Det finnsheller inget yrkande om avslag på propositionen.Flertalet av de reservationer som ligger handlar omatt man vill ha för utbildningen - tre och etthalvt år i stället för tre, man vill har fler platser. Detvill vi allihop, inklusive majoriteten i utskottet som ibetänkandet skriver att man vill ge ett tillkännagivan-de till regeringen om att det är angeläget att antaletplatser inom yrkesutbildningen utökas. Ävendär är vi överens.Jag skulle vilja till , som har talatmycket om behovet av en yrkeshögskola och av attsnabbt införa en lärlingsutbildning, säga att när KYnu genomförs före yrkeshögskolorna och lärlingsut-bildningen ingalunda är något hinder för genomfö-randet av en yrkeshögskola och en lärlingsutbildning.Tvärtom kan man förvänta sig att det är nyttiga erfa-renheter som KY ger när det gäller samverkan mellanarbetstagare och arbetsgivare som kommer att skelokalt, intimt i bara ett par företag. Där kommer detsäkert att utvecklas traditioner som är till gagn för enlärlingsutbildning.Studiemedlen har inte så många talat om. Det ärnaturligtvis en viktig bit. upp den därför att det finns i KY en stark faktorsom bidrar till att man får en minskning i den socialasnedrekryteringen. Det är kanske en av de tydligasteåtgärder som har vidtagits för att få åtminstone enliten justering av detta. Det bli bättre ju mer KY kanutvecklas. Det är naturligtvis bra att man har en ut-bildning som har en direkt fortsättning in i resten avutbildningssystemet. Högskolor och universitet ärmöjliga att nå direkt från KY.I valideringsfrågorna kan jag hålla med tidigaretalare om att de behöver utvecklas. Det tror jag ärklokt att man inte gjort det på ett så här tidigt stadiumutan ser vilka typer av utbildningar man får, vilkaschatteringar och hur universitet och högskolor inteminst kommer att värdera de här utbildningarna. Därtror jag att får ta en rätt stor del avarbetet och göra den validering som de normalt gör iandra sammanhang.Från sida kan jag bara säga att vi ärglada över det samarbete som vi har haft med Väns-terpartiet och regeringen i utformningen av proposi-tionen. Vi har stött KY och när vi harkunnat också i samverkan med regeringen fått frampengar till den. Vi ser med glädje att det här kommertill stånd och hoppas att det går att få fram mer peng-ar relativt snart.Därmed avslutar jag med att yrka bifall till ut-skottets förslag.Anf. 32 () re-plik:Herr talman! Jag vill passa på att fråga Miljöparti-ets hur han ser på de ungdomar som - vi har erfarenheter - går ut frånyrkesförberedande linjer och som av skilda skäl intehar mäktat med att få allmän högskolebehörighet. Detönskar vi att gymnasiet ska ge alla, och det gör ocksåkristdemokraterna.Varje kull som går ut och som inte har detta är en-skilda människor. Jag vet att talar mycketom enskilda människor. Hur ser ni på dem? Ska dekunna gå in i en utbildning med studiemedel för attförkovra sig inom de områden som de är intresseradeav för att kanske gå vidare och läsa inde teoretiska områdena? Hur ser ni på att porten är såtrång att den utestänger dem som inte har allmänhögskolebehörighet när det gäller den kvalificeradeyrkesutbildningen?Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag tror att söktrycket på KY än sålänge är så stort att det här inte är något problem medtanke på att det handlar om 12 500 platser. I praktikenkommer det att beröra relativt få.Om någon sökande är mycket lämplig för utbild-ningen och bedöms ha stora möjligheter att klara avdet finns möjligheten att ge dispens eller undantag.Det tycker jag man ska utnyttja. att inte är särskilt förtjust i tanken ska lägga en behörighet i gymnasiet för framtidastudier, t.ex. vid en högskola eller någonting sådant.Det är bättre att man, den dag som en individ be-stämmer sig för att satsa på en utbildning, gör enprövning om den här personen kan klara av den ut-bildningen eller inte.Det tror jag är ett mycket bättre sätt att hanteraden här frågan. På lång sikt ska behörighetsfråganlösas på ett helt annat sätt än det vi har i dag.Anf. 34 () re-plik:Herr talman! Det är just det som kristdemokrater-na vill ha. Vi vill ha en prövning i relation till denutbildning som den enskilde ska söka. Det ska alltidfinns en väg för varje människa i samhället för attkompetens och möjligheter ska komma till sin rätt.Vore det inte aktuellt och i allra högsta grad rele-vant när man startar en ny utbildningsform och per-manentar den att då lösa behörighetskraven för ut-bildningen? De är ändå de som utestänger. Det ärsvårt med de särskilda villkoren och att hitta rätt där.Gunnar sade att problemet inte är så storteftersom det är så få platser. Det sker ett urval somgör att ungdomarna i alldeles särskild grad slås utväldigt tidigt.Jag återkommer då till den fråga som Vänsterpar-tiets representant och likaså Socialdemokraternasrepresentant tidigare här har vägrat att svara på.Vad har ni att erbjuda för de som inte får kom-ma vidare någonstans efter gymnasiet och som intehar mäktat med högkolebehörighet?Anf. 35 () replik:Herr talman! Det är procentsiffrorna som gör attproblemets storlek blir lite skev. Det är inte somsaknar behörighet. Men det spelar mindre roll. Detfinns en grupp som är för stor som inte går ut gymna-siet med godkänt i olika ämnen så att de har grundbe-hörigheten. Visst är det så.Där finns de lösningar som vi har till buds i dagmed det system vi har med möjligheter att komplette-ra de brister man har i sina betyg och sedan söka. Detär ett system som vi helst inte ser. Vi vill ha bortbetygen t.o.m. och sedan lägga kraften på att få ettbra antagningssystem till högre utbildning. Det är vårtförslag.När det gäller KY ska man notera detta det är ettförsta steg i rätt riktning. Man öppnar för dispens ochundantag med hänsyn till just den här gruppen. I denlilla utbildning som KY ändå är kan man inte gå totaltföre utan att titta på några andra utbildningar och göraden alldeles speciell.Jag tror att man ska försöka att arbeta relativt brettså att man får en likvärdighet mellan de olika utbild-ningarna i den här typen av reformer.(forts. 5 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.4 § FrågestundAnf. 36 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas. Vid dagens frågestund med-verkar från regeringen: statsrådet , stats-rådet , statsrådet , statsrå-det och statsrådet besvarar såväl allmänpo-litiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområ-de. Övriga statsråd besvarar frågor var och en inomsitt område.Grundlagarna och Lagrådets tolkningarAnf. 37 ():Fru talman! Statsrådet har med underkän-nande av den socialdemokratiska oppositionen iStockholm gjort stadens kommunstyrelse till rege-ringens jämlike och huvudmotståndare val.Senast skedde det i en artikel i i förra veckan.Hon har bl.a. beskyllt företrädare för stadför lagbrott.Staden följer lagar och bestämmelser i sin verk-samhet. Det garanterar rättsväsendet med allmännaoch administrativa domstolar. Men regeringen brytergång efter annan mot de tolkningar av grundlagensom våra högsta jurister i Lagrådet gör, allt för attstoppa att den lokala demokratin får genomslag iStockholm.Mot den bakgrunden vill jag ställa följande fråga:Vilka initiativ kommer statsrådet såsom s.k.storstadsminister att ta för att regeringen ska följagrundlagarna och de tolkningar som Lagrådet gör?Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Om man ställer en demagogisk frågafår man nog räkna med att få ett demagogiskt svarockså. Jag är lite förundrad och fascinerad över attmoderata politiker i blir så gramse ochupprörda när de blir kritiserade. Det är det jag ägnarmig åt. Jag tänker också fortsätta att ägna mig åt det.Det här är ingen juridisk fråga i första hand. Jagutgår från att såväl regering som riksdag och kom-munpolitiker försöker följa lagarna och visa respektför alla lagar som stiftar och inte bara fördem som man tycker passar. Den här debatten får vinog fortsätta att föra i många sammanhang.De initiativ som jag vill försöka ta, Carl-ErikSkårman, handlar om rättvisa också i . Det är en fråga som väljarna får avgöra så små-ningom i valet 2002.Anf. 39 ():Fru talman! Nog blir jag förvånad när jag hörstatsrådet säga att frågan om grundlagarna inte är enjuridisk fråga, utan att det handlar om en bedömningfrån tid till annan. Av svaret förstår jag att statsrådetSahlin inte kommer att göra något för att regeringennoggrannare ska följa grundlagarna i kampen motStockholm och den av stockholmarna valda politiskamajoriteten. Det tycker jag är skandalöst. Varför kaninte statsrådet acceptera grundlagarna, deras bestäm-melser och stockholmarnas demokratiska valutslagbåde vad gäller majoritet och den av statsrådet förak-tade politiska socialdemokratiska oppositionen iStockholm?Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! Jag hoppas att ingen annan medvetetmissförstod svaret jag gav. Frågan om grundlagarnaär självfallet en oerhört central fråga. Det är givetvisen juridisk fråga. Det var inte det jag diskuterade. Jagdiskuterade att framtid är en politiskfråga och inte en juridisk fråga. säger att man måste visa respekt för väljarnasutslag i valet i . Betyder det att Moderater-na tänker lägga ned oppositionen mot regeringen?Regeringen är ju också ett resultat av väljarnas val idet förra valet.Nu diskuterar vi inför nästa gång väljarna ska sä-ga sitt. Då blir Stockholmsfrågan också en politiskfråga.Anf. 41 ():Fru talman! kommer att föra opposi-tion inom lagarnas ram.Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Socialdemokraterna kommer ocksåatt föra opposition mot inom lagarnasram, och det är också politik.Lärarbristen i gymnasieskolanAnf. 43 ():Fru talman! Jag har en fråga till skolministerWärnersson. Det går ju knappast utan att detkommer nya larmrapporter om skolan. Dagens uppla-ga är en rapport om lärarbristen i gymnasieskolan.Den rapporten från visar att antalet obehö-riga lärare kommer att fördubblas under några årframöver. Om man tar in i bilden blirsituationen ännu värre.Jag vill därför fråga om statsrådet har någonkrisplan för hur den här situationen ska hanteras. Skavåra unga behöva undervisas av obehöriga eller aväldre elever, som förekommer i några kommuner?Har statsrådet några idéer om hur den här krissitua-tionen kan lösas?Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! Som väl känner tillär det ansvarsområde att se över hurlärarutbildningen ska se ut . Men jag tän-ker ändå besvara frågan.Vi har fått en redovisning från om hursituationen kommer att se ut menockså i ett längre perspektiv inemot 2020. Fler och fler barn föddesoch fler människor flyttade till vårt land samtidigtsom vi hade en nedskärning som ledde till ett minskatantal anställda inom skolan. En del av de lärare somarbetade i skolan har sökt sig till andraarbeten och en del finns kvar.Nu har vi framför oss en kulmen i gymnasiesko-lan . Vi kan möta den ökande efterfrågan pålärare på olika sätt. Ett sätt är att fortsätta att utökaantalet platser i lärarutbildningarna.Det andra steget är att ta hand om de lärare som finns bl.a. i den kommunala vuxenutbildningeneller som har verkat inom . Antaletplatser inom kommer att halverasfr.o.m. Vi kommer att få ett stort utbud av lära-re som finns inom den verksamheten som kangå över till gymnasieskolan.Anf. 45 ():Fru talman! Statsrådet är ansvarig för lä-rarutbildningen, men det är statsrådet är ansvarig för skolan. Det här gäller verkligeninte bara lärarutbildningen. Det gäller att de läraresom finns i skolan ska vara kvar. Det är den förstafrontlinjen mot den här bristen. Det är ju omfattandeavhopp av lärare . Vad hjälper det med fler platserpå lärarhögskolorna? De platser som redan finns är juinte besatta. Om jag får uttrycka mig rakt, så tyckerjag att det var ett mycket dåligt svar. Att ni drar nedpå är väl inte heller någon verkliglösning på det här problemet.Vad som krävs är ju bl.a. högre lärarlöner. Niskällde på på första maj. Där har man juhöjt lärarlönerna utöver avtalen. Det vore intressantatt höra om skolministern tycker att det är en bra saksom man gör i . Det vore också bra omstatsrådet kunde klarlägga om de extra statsbidrag vigemensamt har infört till skolan för personalförstärk-ningar får användas till högre lärarlöner.Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Om nu tycker attsvaren är dåliga och själv redan har svaret på frågan,kan man ju undra varför ställer fråganöver huvud taget.Jag kommer att fortsätta min redovisning. Det bliralltså ett stort antal lärare över när antalet platser iKunskapslyftet halveras.Det tredje är att vi också tar tag i de lärare som är obehöriga och tjänstgör inom skolan och sertill att de har en möjlighet att få sin lärarbehörighet.Nu är barnkullarna stora i . När de häreleverna går över till gymnasieskolan innebär detockså att vi kommer att få fler lärare över inomgrundskolan som är inriktade på det som vi tidigarekallade för högstadiet. Det ger en möjlighet för de härlärarna att också gå över och verka på gymnasiesko-lans område.När de här stora barnkullarna har gått igenomgymnasieskolan kommer en del av lärarna inte attkunna fortsätta att jobba där. Vi måste arbeta med flexibilitet i och gymnasieskolan.Vi har platser på våra lärarutbildningar. Det finnsfler sökande till de platserna än vad vi kan taemot på utbildningarna.Försäkringsmedicinska centrumAnf. 47 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet gäller försäkringsmedicinska centrum.Vi fattade beslut här i sedanom att avveckla sjukhus iTranås och . I stället skulle vi starta för-säkringsmedicinska centrum.Jag personligen tror mycket på det här. Det be-hövs ordentliga utredningar. Det behövs försäkrings-medicinska utredningar och arbetslivsinriktade utred-ningar. Det vet vi alla att vi har ett stort behov avockså på grund av ökade långtidssjukskrivningar.Det som dock oroar mig är att det verkar som omman kommer att göra neddragningar när det gäller de90 personer som arbetar på centrumen.Då undrar jag: Hur ser statsrådet på dethär?Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Den siffra som känner jag inte till.Däremot har jag också nåtts av redovisningen attde regionala försäkringskassorna i mindre utsträck-ning än vad man hade förväntat sig anlitar de försäk-ringsmedicinska centrumen för att ta vara på denkvalitet som finns i deras utredningskapacitet. Helauppläggningen av arbetet innebär ju att man på deregionala kassorna ska köpa eller ta vara på kompe-tensen. Här är det naturligtvis en fråga om kontaktermellan de försäkringsmedicinska centrumen och deregionala försäkringskassorna.Vi får genom och naturligtvis bidra till att sådana verk-samheter uppstår på ett positivt sätt så att man intetappar den kompetens som finns.Anf. 49 ():Fru talman! Det är ju som statsrådet säger, det ärviktigt att de regionala försäkringskassorna verkligenköper de här tjänsterna.Under hösten har det varit så att kassorna har haftont om medel. Det har betytt att de försäkringsmedi-cinska centrumen egentligen har fått lite för lite attgöra. Centrumen har ju bara försäkringskassorna somkunder.Jag tror verkligen att det är viktigt att man gör or-dentliga och noggranna utredningar. Det gäller atttitta på helheten när man bedömer vilka rehabilite-ringsåtgärder som behövs för många människor. Inteminst när det gäller arbetsskador kan det vara väldigtviktigt.Därför hoppas jag verkligen att statsrådet ser tillatt det inte blir fråga om några nedskärningar utan attalla försöker att engagera försäkringskassorna i dethär och ser till att de köper in tjänster.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan naturligtvis inte gå in i endiskussion om hur organisationen sköter sin egenverksamhet. Det måste man ta ansvar för där, och detsker också inom myndighetens ram.Men eftersom behovet med hänsyn tagen till detstora ohälsotalet är så stort skulle jag bli förvånad omman inte ser till att man utökar sina kontakter och pådet sättet tar vara på den kompetens som finns.Jag har samma uppfattning som när det gäller behovet av att ta vara på kompe-tensen.Leader-plusAnf. 51 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetMessing.Det gäller en segsliten fråga som hon har fått taöver från ett tidigare statsråd. Det är den geografiskaavgränsningen av gemenskapsinitiativet Leader-plus.Hela norra är ställt utanför det området.Jag hade en debatt med Ro-sengren. Han avslutade debatten med att säga att han iall ödmjukhet menade att om inte EU-kommissionenskulle acceptera detta måste vi hitta en annan lösning.Jag tyckte att det var ett fint svar.Nu har han fått ett brev till handa där kommissio-nen inte alls accepterar detta. Jag har också sett stats-rådets svar. Statsrådet konstaterar att det är några fåindivider som har protesterat mot den indelning somkommissionen inte godkänner.Mot den bakgrunden vill jag fråga: Är det rimligtatt man kallar utvecklingsprojekt medsammanlagt tusentals människor, liksom även före-trädare för partier för enstaka individer som argumentför att få igenom sin linje i ?Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Jag utgår från att de som berörs avden fördelning som har gjorts när det gäller Leader-plus och andra strukturfondspengar är mer intressera-de av vad som har hänt i sak än av enstaka formule-ringar.Om någon har tagit illa upp av att ha blivit be-nämnd som individ ber jag om ursäkt för det. Men jaghar ingen annan åsikt än den hadetidigare. Det har gjorts en fördelning. Glesbygdsver-ket har varit aktivt i den. Vi har tittat på hur vi totaltsett i kan fördela de pengar vi får via struk-turfonderna så långt som möjligt.Vi kan konstatera att de mesta pengarna i den för-delningen - och det vet jag att också - finns i mål 1. Jämför man de pengar somfinns fördelade i mål 1 med de pengar som finnsfördelade i Leader-plus är det inga stora summor somman på det här sättet förlorar.Jag tror att vi skulle förlora mycket mer om vi bestämde oss för att börja om processen frånbörjan. Då skulle ingen få del av några pengar alls.Anf. 53 ():Fru talman! är det inte riktigt det frågan gäller.Kommissionen har i det brev som är daterat den 3april sagt att man är mycket förvånad över regering-ens inställning att inte ta in det här området så att detomfattas av gemenskapsinitiativet.Dessutom har statsrådet sagt att man inte ska an-vända en kritisk massa som urvalskriterium för geo-grafisk avgränsning av Leader i , vilket ocksåhar förvånat. är vi ju snabba att ta till oss syn-punkter från . Det här är inte i första hand enstrid om formuleringar utan om principer. Det är bara9 % av medlen i mål 1-programmet som kan använ-das för landsbygdsutveckling. Det går inte att jämföramed de projektmedel som det här är fråga om.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte den första frågan därkommissionen har uttryckt s.k. förvåning över denpolitik som vi vill slå fast här i Sverige.Jag är en varm EU-anhängare och var själv aktivför att vi skulle rösta ja till medlemskapet. Men jag ärinte en så varm EU-anhängare att jag tycker att vi skaavsäga oss egna politiska bedömningar för de fördel-ningar som vi menar blir mest rättvisa i Sverige.Därför har jag i den här frågan argumenterat motEU om hur vi ser på fördelningen, precis på sammasätt som jag också har argumenterat mot EU ochkommissionen när det gällde våra önskemål om att fåbehålla nedsättningen av socialavgifter. Det menarjag att jag som nationellt statsråd har all rätt att iblandgöra också mot en förvånad kommission.Naturvetenskap och teknik i gymnasieskolanAnf. 55 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet har intagningen till högskolan avslutats.Det har visat sig en gång till att det finns för få gym-nasister som lämnar skolan med behörighet i natur-vetenskapliga ämnen. Det innebär att man inte kanfylla de platser som finns på högskolan.Det här leder i sin tur till att en del håller på att tabort kravet på att man har na-kompetens. i , den enda utbildningsanstalten i landetdär man utbildar miljö- och hälsoskyddsinspektörer.Det leder också till att man får lägre kompetensoch till att vi inte får tillräckligt många människor förmiljöarbetet inom den offentliga sektorn i Sverigeeller för näringslivets behov när det gäller människormed akademisk utbildning inom naturvetenskapligaområden.Jag undrar om statsrådet delar uppfattningen attdetta är ett stort problem och om hon tycker att det ärrätt sätt att minska kravet på na-kompetens.Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Satsningar på naturvetenskap ochteknik liksom att skolan och eleverna ska ha merkunskaper om de ämnena är oerhört viktigt. Det äringenting vi kan göra avkall på. Vi kan inte sänkakraven.Vi vet att trots stora insatser för att tidigt redanfrån stimulera och möta barnen är detalltför få elever som söker inriktning mot de pro-grammen på gymnasieskolan. har regeringenfattat beslut om att satsa bl.a. 3 miljoner i ett samver-kansprojekt med Kungl. i syfte attforskare ska kunna arbeta tillsammans med unga.Man ska också kunna ge ut material till unga i skolanför att stimulera intresset för dessa områden.Vi har också avsatt pengar för att stimulera kun-skap hos lärare om t.ex. bioteknik.Anf. 57 ():Fru talman! Det var intressant att höra. Det härvar en satsning, och det har gjorts satsningar tidigare.Ändå krymper antalet elever som lämnar gymnasietmed na-kompetens. Jag undrar om man inte måstevidta ganska stora åtgärder redan i för attväcka intresset för naturvetenskap och teknik för attfå fler att söka till de här utbildningarna i gymnasie-skolan.Finns det fler planerade satsningar, eller finns detnågot inom den nya lärarutbildningen som föratt man ska öka intresset för naturvetenskap och mil-jöfrågor inom ?Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Det pågår en rad olika projekt. Ettsom har funnits är det s.k. NOT-projektetdär regeringen avsatt många miljoner. Det är, som jaghar redovisat i mitt tidigare inlägg, riktat just motgrundskolan.Ju tidigare vi kan möta barnen desto större möj-lighet har vi att stimulera dem till gymnasiet och denaturvetenskapliga programmen.Samtidigt handlar det om att ge kompetensut-veckling till lärare så att de kan prata om vardagligasaker ur ett naturvetenskapligt perspektiv. Kompe-tensutvecklingen är därför oerhört viktig. Vi har bil-dat olika centrum - med inriktning på t.ex. fysik ochkemi - för kunskapsutveckling och forskning som skakomma lärarna till del.Vi har tillsammans med andra länder många pro-jekt som handlar om vatten.Trots intensiv satsning har vi inte kommitlängre än vi har. Vi ser ett ökat intresse. Det gäller attfortsätta denna inriktning med nya stimulanser.Stress och ohälsa i arbetslivetAnf. 59 ():Fru talman! Stress och ohälsa i arbetslivet ökarkatastrofalt.