prot · GO09117 · 2001-05-30 00:00:00 — Under ärendets gång har vi varit väl-digt många som har varit mycket upprörda över den-na frågas hantering.Goldman hade självfallet rätt att få ersätt-ning för sitt arbete. För att man skulle ha haft chansatt stoppa dessa höga arvoden hade det krävts ageran-de från flera än från redan i februari 1999.Regeringen borde ha gjort ett försök att förhandla nedersättningen. Som vi kan konstatera gjordes någotsådant försök inte. Man har enligt min mening betettsig väldigt valhänt.Till detta kommer innehållet i den informationsom givits till . I börjanav 1999 och i KU-utfrågningen hävdade således fö-reträdare för att en upphand-ling hade genomförts. Då nämndes inga inskränk-ningar i upphandlingsförfarandet.Nu - bl.a. i promemoriafrån - sägs dels att en upphandling intebehövde genomföras, dels att en sådan inte kundegenomföras på grund av sekretess och tidsskäl. Det äri och för sig mycket motstridiga uppgifter man läm-nar. Informationen till ochtill KU gav en helt annan bild.Den fråga jag har ställt, bl.a. i utfrågningarna avBjörn , har varit varför inte konsulterades i förväg. Var-för vände man sig från tillutomstående jurister när det finns en så skicklig ochkompetent nämnd som kan dessa frågor? Vi har ocksåi utskottet fått träffa dess chefsjurist ,som har haft en förödande kritik mot det sätt som heladetta ärende har handlagts på.Fru talman! Det är bekymmersamt därför att Re-geringskansliets förhållningssätt till upphandlingsbe-stämmelserna får stort genomslag. Det finns en upp-enbar risk för att andra instanser och organ kan blislarvigare vid upphandlingar med hänvisning tillNäringsdepartementets tidigare agerande.Man kan dessutom ifrågasätta Näringsdeparte-mentets agerande i ärendet när det gäller att ta sig ankritiken. Vi var många redan i samband med Telia-Telenor-affärens behandling i konstitutionsutskottetförra året som framförde kritik mot oordning i Nä-ringsdepartementet, och då lovade man bot och bätt-ring. Problemet är att det är tveksamt om Näringsde-partementet verkligen tar åt sig denna kritik. Som jagsade i mitt inledningsanförande är det viktigt att vifrån KU nu går vidare och gör en ordentlig gransk-ning av hela och hur arbetetdär går till.På departementet har man under ärendets gång,t.ex. när det gäller , haft många skildaoch motstridiga förklaringar till sitt agerande. Jagmenar att mycket tydligaremåste ta denna kritik på allvar.Fru talman! Jag instämmer till fullo i den kritiksom reservanterna har framfört i detta ärende.Anf. 65 ():Fru talman! Denna del av konstitutionsutskottetsgranskningsbetänkande handlar alltså om tre ting:dels upphandlingen av vissa konsulttjänster i sam-band med Telia-Telenor-fusionen - eller, som denockså har beskrivits, Telia-Telenor-affären - delsutbetalning av vissa ersättningar som följd därav, delsvissa uttalanden som näringsministern har fällt i sam-band med att han har informerat om den föreståendefusionen inför det berörda näringsutskottet.De två förstnämnda granskningkategorierna, dvs.upphandlingarna och ersättningen för desamma, an-mäldes till utskottet av förre närings-ministern - som riksdags-revisorernas rapport om vissa upphandlingsärendenläckt ut till massmedierna.Några dagar senare - - anmäldeEva Flyborg från näringsministern. Honundrade huruvida hans uttalanden inför ochdess utskott var i överensstämmande med det händel-seförlopp som framkommit i departementets egenpromemoria som upprättades i samband med reviso-rernas granskning. Men redan dagen innan hon avgavdenna anmälan krävde samma närings-ministerns avgång - ett krav som dagarna dessförin-nan hade ventilerats av partiledare vill med denna korta bakgrund, fru talman,beskriva ett notabelt händelseförlopp där anmälarnainte låter sig nöja med att låta den konstitutionellagranskningen ha sin gång och därmed inväntagranskningens slutgiltiga slutsatser utan kräver mi-nistrars avgång innan granskningen ens har påbörjats.Detta anmärkningsvärda kan man dock leva medeftersom utskottet de facto äger frågan från det attanmälan har blivit inregistrerad.Men efter anmälningarna hade läm-nats in och i anslutning till att riksdagsrevisorernasrapport offentliggjordes föregrep konstitutionsut-skottets ordförande , som tyvärr inte är ikammaren just , hela granskningsförloppet genomatt inför massmedier och inför TV-kameror slå fast attRosengren hade förbrutit sig på ett antal punkter motdet regelverk som ställts upp - välkommen tillbaka,herr ordförande!Unckels anklagelser mot i det läget, ifebruari månad 2001, var så kraftiga att man, när mansatt hemma och såg dem i TV:n, kunde ana en brotts-ling i den utpekade ministerns kläder. Fru talman!Dessa anklagelser mot en anmäld minister levereradealltså ordförande innangranskningen ens hade påbörjats, innan listan överanmälningarna ens var färdigjusterad och innan nå-gon av oss ledamöter i utskottet hade tagit del avriksdagsrevisorernas rapport eller andra aktuellahandlingar i ärendet. Detta, fru talman, var som jagser det ett flagrant övertramp, på gränsen till omdö-meslöst, av den annars mycket redbare och normaltomdömesgille KU-ordföranden . För dettakan inte utskottsordföranden undgå kritik, som jag serdet, för att travestera vårt eget utskottsspråk.I övrigt håller jag med som i sittförsta anförande sade att medierna egentligen inte kankänna igen bilden av oss som arbetande utskott omman bara bedömer det som hände på presskonferen-sen eller ser till just den här sekvensen av den initialagranskningen av . I övrigt är det nämligenett alldeles utomordentligt trevligt utskott att arbeta i.Ingen skugga ska heller falla över ordföranden i öv-rigt. Det är dessutom en fantastisk kanslipersonal somgör ett enastående arbete med att ta fram alla dehandlingar som vi har. Men på den här punkten tyck-er jag faktiskt att jag från denna talarstol måste fåprotestera mot sättet att påbörja en granskning. Jaghoppas att detta nu är registrerat.Fru talman! Jag övergår nu till att kommenteraden sakliga granskningen. Utskottet har tagit del avrevisorernas första preliminära rapport. Vi har tagitdel av departementets svar på densamma. Vi har ställtegna skriftliga frågor på vilka vi har fått svar. Vi två tillfällen utfrågat den berörde ministern - hanvar i och för sig assisterad av flera av sina medarbeta-re - och vi har utfrågat förre chefsjuristen på Nämn-den för offentlig upphandling, . Jag villkorrigera som utnämnde honom tilljurist på just nämnda förvaltning. Han var tidigaredär.Vi är helt överens i vårt utskott om att näringsmi-nistern inte kan undgå kritik för de uppenbara brister iadministrativt hänseende som vi har funnit vid vårgranskning. Den är av likalydande slag som den viavgav för samme ministeroch samma departement. Å andra sidan härrör sigockså granskningen till ungefär i bäggefallen, dvs. hösten 98 och våren 99. Det är alldelesuppenbart att departementet då inte klarade av vissaviktiga grundläggande rutiner, administrativa före-skrifter. Uppenbarligen klarade man heller inte av attdokumentera varför man gjorde si eller så, ochdetta är en brist som man icke kan undgå kritik för.Men den allvarligaste kritiken gäller egentligen har låtit konsulter påbörja sitt arbete innan manhar gjort ett avtal; dvs. att det byggde på en muntligöverenskommelse. När det gäller dessa kritiska krite-rier har regeringen erkänt att man har gjort fel. Manhar dessutom anmält till oss i utskottet och till riks-dagsrevisorerna att man har bearbetat dessa erfaren-heter och upprättat mycket strikta regler för hur man ifortsättningen ska upphandla och dokumentera upp-handlingarna. Vi får väl se om man har levtupp till detta. Jag antar att det inte är sista gångensom någon anmäler någon minister med anknytningtill . Ska man döma av åretsanmälningar så finns det en sorts profilbild. Frånvissa politiska håll ser man gärna att den nämn-de ministern är precis den rätta skottavlan;åtminstone kändes det så i vintras.På ett antal andra punkter skiljer sig bedömning-arna i utskottet. Majoriteten har funnit att det fannsrimliga skäl från departementets sida att hänvisa tillde regler som ändå finns för undantag i upphandlings-reglementet för att göra en förenklad upphandlingriktad till en investmentbank. Man valde vid dentidpunkten ut investmentbanken , enav de absolut största investmentbanker som vi har.Anledningen, som man har avgivit till oss, till att manvalde just den banken och inte t.ex. någon annan var att man var tämligen säker påatt merparten av de andra investmentbankerna, somhade filialkontor och som hade utsikt över och utpostvid både telekombranschen och den nordiska mark-naden, var involverad i andra pågående och liknandeaffärer. Och med tanke på den hemligstämplade listasom vi fick se på internatet ute på är detalldeles uppenbart att merparten av de stora verk-samma delvis amerikanskägda investmentbankernavar involverad i andra pågående fusioner och affärer.Med andra ord var det minerad terräng. Det fannsanledning för ministern och departementet att varamycket försiktiga. Och på den punkten har en sam-stämmig kommentatorskör från svensk fackpress,med i spetsen, som är en dagstidning,och andra tidningar, sagt att denna bedömning varden korrekta . Då är frågan: Ska vidå göra en annan bedömning? Har vi så starka skälför att göra en annan bedömning än den som mangjorde? Jag finner inte att vi har anledning till dettaoch inte majoriteten heller, så på den punkten skiljervi oss åt i vår bedömning av departementets upp-handling.Slutligen gäller det den ersättningsform som manvalde, det som kallas success fee, dvs. ett bonuslik-nande system där man betalar investmentbanken enlåg fast ersättningsdel. Blir det ingen affär är det bramed det, men blir det affär får den desto mer. Det ären ganska vedertagen regel. Man kan tycka att den ärdålig eller bra. Det spelar ingen roll vad man tycker. Ibranschen är den vanligen förekommande, och manvalde denna metod. Så blev då fusionen av. Det varuppenbarligen en synnerligen lyckad fusion, tycktealla parter . Att den svenska ochnorska regeringen och styrelsen sedan inte klarade avatt hålla ihop fusionen är en helt annan sak. Menfusionen blev av. Därmed satt staten i ett läge då manmåste leva upp till sina förpliktelser. Man t.o.m. råd-frågade juridisk expertis innan man betalade ut peng-arna, och den juridiska expertisen avrådde från attgöra någonting annat än att betala, därför att en rätts-lig process med i internationellt skil-jedomsförfarande hade skadat anseende ochförmodligen äventyrat nästa steg, nämligen börsintro-duktionen av Telia.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag med detsagda på godkännande av utskottets anmälan ochnaturligtvis avslag på den reservation som jag tror attmoderaterna yrkade bifall till.Anf. 66 () re-plik:Fru talman! När det gäller upphandlingen avGoldman har näringsministern hävdat att manutnyttjat en undantagsmöjlighet för att undvika enupphandling i konkurrens, nämligen sekretess, vilketKenth också tog upp i sitt anförande. Detkan säkert hävdas. Men även om man hänvisar tilldenna sekretess borde man ha gjort en skriftlig för-frågan till flera möjliga investmentkonsulter.Vad hade hänt då? Jo, då tror jag att man hadekunnat undvika mycket av den kritik som även KenthHögström ställer sig bakom. Man hade tvingats göraett skriftligt förfrågningsunderlag. Man hade kunnatjämföra olika alternativ på många områden, t.ex. dettamed bonus och transaktionsersättning. Man hade fåttgöra ett avtal innan arbetet startade. Det hade medandra ord blivit bättre administrativt agerande på allaområden som vi har kritiserat.Hade detta inte varit att föredra, man gjort en ordentlig upphandling från början?Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag ska försöka besvara Per-SamuelNissers fråga på ett försiktigt sätt. Han ställer fråganhuruvida jag vid det tillfället hade gjort en annanbedömning. Hade det inte varit bättre? Detvet jag inte. Jag befann mig inte på departementet justde dagarna. Jag har för övrigt knappt besökt departe-mentet.Per-Samuel! Låt mig läsa högt ur en ledarkom-mentar i en tidning som normalt betraktas som myck-et närstående borgerliga intressen, tidningen , som skriver så här apropå reviso-rernas motsvarande påpekanden:"Revisorerna skriver att 'sannolikt'kunnat annonsera en upphandling och väcka leve-rantörernas intresse utan att det 'specifika innehållet iuppdraget röjs'. Det är med förlov sagt en naiv upp-fattning. Och det är intressant att just riksdagensrevisorer påpekar detta. Samma revisorer som intelyckats hindra att deras egen revisionsrapport blivitallas egendom innan den var färdig. "Är det inte alldeles klart och tydligt, i ett läge dåtvå nationalstater försöker slå ihop sina gamla tele-verk och det pågår en lång rad liknandeaffärer ute i , att just den här risken för läckagefinns? Hur skulle en sådan annons utformas egentli-gen? Har funderat över hur hanskulle kunna formulera en sådan annons utan att mani annonstexten kan se och förstå vad det egentligenhandlade om? Jag klarar inte av, med min fantasi, attskapa en sådan annons. Jag tycker nog att man därgjorde en riktig bedömning.Sedan håller jag till fullo med att man naturligtvis skulle ha sett till att skapaavtalet innan jobbet påbörjades. Men för det får manju också kritik.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! Det finns ingen glädje i sig i att kriti-sera ett statsråd. vill antyda att vi ioppositionen skulle känna något slags skadeglädjeöver att komma åt ett statsråd, men så känner åt-minstone inte jag det. Men om man är chef över ett såstort departement som är na-turligtvis risken jättestor att man råkar ut för kritik förnågot som man inte klarat av att sköta inom ramen försitt stora fögderi.Visserligen handlar denna debatt nästan baraom - vi kommer så småningomockså över till en fråga som gäller statsministern -men jag vill påminna om att vi förraåret hade en noggrann granskning med diskussion omoch kritik av också andra statsråd, såväl statsminis-tern som . Jag vill betona detta. Jagtycker mig ha uppfattat, inte bara från utan även från andra socialdemokrater, någotslags kritik mot att vi skulle tycka att det var väldigtroligt att kritisera statsråd. Så känner åtminstone intejag det.Anf. 69 () replik:Fru talman! Det där tolkade jag inte som någonreplik till mig. Det var väl bara en upplysning omFolkpartiets ståndpunkt i den generella frågan omlusten att kritisera ministrar. För mig är det likgiltigt;det ska jag ärligt säga. Om vi kritiserar en ministereller inte är en underordnad fråga. Det är bedöm-ningsmaterialet som är det viktiga, och att hålla sigtill regelverk. Det är vårt utskotts uppgift att granskadetta.Men, , jag måste få ställa frågan,på förekommen anledning: Hur kan det komma sig attHelena riksdagskollega dageninnan hon lämnar in en anmälan till oss, och därmedber oss granska ministerfögderiet, kräver ministernsavgång? Har det möjligen något samband med detsom senare utspelade sig - både att partiledare manade statsminister att avsätta Rosen-gren eller ompröva hans mandat och att dessutom våregen KU-ordförande gjorde ett liknande uttalandemot innan granskningen påbörjats? Det ärpå den punkten jag för min del riktar kritik mot er,inte för något annat.All annan granskning ska utföras oklanderligt ochoväldigt - men inte utan politisk bedömning.Anf. 70 () re-plik:Fru talman! Skälet till den kritik som tidigare rik-tats mot är sättet att över huvudtaget hantera hela frågan om . Det härhar ju blivit en följetong. Som vi kunnat konstatera ärdetta andra året som vi har den här frågan uppe, medlite olika aspekter. Det är i det ljuset man ska se kriti-ken. Det är därför bl.a. känner oro förhur hela denna fråga utvecklas och ifrågasätter omBjörn är kapabel att hantera detta.Anf. 71 () replik:Fru talman! var väldigt för-mildrande i sin beskrivning av vad sade.Vill att jag ska citera exakt vad honsade? Kvällen innan hon lämnade in sin anmälan sadehon exakt så här: bör avgå - punktoch slut. Det sades ingenting om omtanke om vare sigTelia eller andra verksamheter på det departementet.Är det inte så att blandar sam-man två ting? , och även , harju tyckt illa om att Näringsdepartementethar så mycket makt över statlig företagsamhet ochtycker att statlig företagsamhet inte bör förekommaöver huvud taget. Det har jag full respekt för att nitycker. Men det är ju en helt annan fråga, som integranskas av oss . Vi granskar huruvida ministern ifråga har handskats med denna mycket svåra materiapå ett någorlunda acceptabelt sätt, och vi har tillsam-mans funnit att han inte har gjort det. Han får kritikav oss i tre specifika avseenden. Han fick kritik förraåret för en rad upphandlingsfrågor. Det finns välingenting som hindrar oss att vara ärliga på denpunkten och säga att vi gemensamt har kritiseratministern. Men det är väl inte av omtanke om denverksamhet som bedrivs som vi gör granskningen,utan vi gör granskningen för att den demokratisktutsedde ministern ska sköta sitt politiska ämbete. Detär för demokratin han är satt på den post där han ärsatt, av vår statsminister som vi själva har utsett.Alltså menar jag: Blanda inte samman den ideolo-giska kritiken mot statlig företagsamhet i generellmening med de fel och brister vi nu har sett hos mi-nistern! Och det fanns ju ingen anledning att kräva hans avgång, eftersom granskningeninte var påbörjad.Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag bara undrar hur förklara det här med cirkelbeviset när det gällerdirektupphandlingen. I svaret till han till sekretess. Det är ingen som har ifrå-gasatt att det är sekretess, t.o.m. sträng sekretess, isammanhanget. Men hur vill förkla-ra detta i förhållande till lagen? Jag talar alltså inteom sekretessen, att det var ett känsligt område och såg till hela marknaden över , utan hurförklarar regeringens agerande iförhållande till lagen? Det är mycket intressant.Det går heller inte att vifta undan re-visorers kritik genom att ifrågasätta meddelarfriheteni tryckfrihetsförordningen. Det borde hålla sig för god för.Sedan undrar jag bara: Vilken är den socialdemo-kratiska linjen i den här frågan? Är det Riksdagensrevisorer som gäller, eller är det utskottsmajoriteten iKU? blir det tydligen votering i den här frågan såsmåningom. Då kan man ställa sig frågan: Hur kom-mer ledamöterna från revisorer att rösta iden voteringen? Kommer de att tvingas in i KU-fållan, eller får de rösta efter övertygelse? Eller finnsdet möjligen två partiståndpunkter?Anf. 73 () replik:Fru talman! Först frågan om lagen och dess tolk-ningar. vet mycket väl att rättslägetinte är alldeles klart. Det är för övrigt somska uttolka det riktiga sättet att tolka lagen, intesvensk domstol.Får jag läsa högt ur advokatsamfundsskrivelse till både riksdagsrevisorerna och departe-mentet. Man säger så här:"noterar den uppenbaramotsägelse som föreligger i fall en upphandling somenligt 1 kap. 3 § upphandlingslagen omfattas av sek-retess inte får sekretessbeläggas på grund av bestäm-melserna i 6 kap. samma lag. Samfundet kan inteheller se att sekretesslagen lägger något hinder motatt enligt 6 kap. 2 § första stycket sekretessbeläggainte bara anbud gällande viss upphandling utan ocksåandra handlingar, om det kan antas att deras offent-lighet skulle åsamka det allmänna skada, t.ex. i denformen att en planerad fusion spricker. "Även de har gjort bedömningen att det föreliggermöjligheter att hänvisa till sekretessen och därmedgöra en förenklad upphandling.Det finns andra som säger samma sak. Men detfinns också de som säger att detta inte är möjligt.Men ingen i denna kammare kan ju säga, vare sigefter den förra granskningen eller senare, att det ärden absolut sanna tolkningen, därför att vi inte har ettexakt rättsläge. Då är det skälighetsbedömning somgäller. Och vi gör den skälighetsbedömningen attdetta var möjligt vid den tidpunkten.Riksdagsrevisorernas rapport kommer upp i ettannat sammanhang, men jag har talat med riksdags-revisorerna så sent som i går. Åsiktsskillnaden synesinte vara särskilt stor.Anf. 74 () replik:Fru talman! Det var en märklig konklusion. Jagvet inte om det också är något slags jippobevis.Kenth säger att rättsläget inte är heltklart. Då väljer att fria, medan Josefs-son fäller.Knutpunkten i hela den här frågeställningen ärsynnerliga skäl. Hade man varit tydlig på den punktenoch kunnat redovisa ett synnerligt skäl för direktupp-handling hade jag för min del varit beredd att godtadetta. Men jag reagerar starkt när man bara hänvisartill förutsättningarna för sekretess. Det är inget håll-bart skäl i det läget.Anf. 75 () replik:Fru talman! Jag kan ingenting annat säga i det härreplikskiftet än att vi har skilda uppfattningar. Jagskulle möjligen vilja ställa en fråga, men den kan inteIngvar svara på, för han har inte rätt till entredje replik. Om det nu hade varit så att departe-mentet hade använt sig av den formulering somSvensson själv benämner som den möjliga, hade dådet godtagits? Det var trots allt affären som sådansom hotade att läcka ut . Det var därför manvalde att gå till en investmentbank och inte gå ut medannons eller skriftligt till flera.Hade man använt den andra motiveringen mengjort på samma sätt hade alltså nöjt sig. Detvar för mig en fullständigt ologisk slutsats.Revisorernas sätt att se på detta kan vi väl åter-komma till.Anf. 76 ():Fru talman! Det finns när det gäller upphandling-en av konsulttjänster anledning att rikta kritik, somockså utskottsmajoriteten gör, mot att man träffar ettavtal efter det att tjänsterna har börjat utföras ochframskridit relativt långt och genom att det är en klarbrist på dokumentation.Det är bra att vi kan samla oss till den kritiken.Den är samfälld i utskottet.I några avseenden skiljer sig åsikterna i utskottetåt, liksom det framställs att utskottsmajoritetens upp-fattning skiljer sig från revisorers. Dettatorde dock ha att göra med att infallsvinkeln för revi-sorernas granskning och konstitutionsutskottetsgranskning är något olikartad. Revisorerna ska grans-ka vad som är en effektiv användning av statens me-del och vad som är det bästa ekonomiskt. Det vi haratt granska är huruvida saker är lagenliga och möjligaatt göra enligt lagen. Det kan leda till lite olika slut-satser i det här fallet. Visserligen kanske det ena ochdet andra inte hålls riktigt isär, men de kan ocksåhållas från varandra.Om vi tittar på vad vi i utskottsmajoriteten sägerfinner vi uttalandet: "Enligt utskottets mening fram-står inte de bedömningar som gjordes inom Närings-departementet som orimliga mot bakgrund av dettolkningsutrymme upphandlingslagen ger. "Vi tar alltså inte ställning till vad som var bäst.Det är möjligen revisorernas sak, men det är inteKU:s fråga. Vi tar ställning till att det faktiskt varmöjligt, rimligt och tillåtligt att göra den bedömning-en att undantagsreglerna faktiskt kunde användas ochatt man kunde hänvisa till dem.Regeringen gjorde alltså rätt. Den hade de lagligaskälen. Om man vidare bedömde saken ekonomiskträtt eller fel är egentligen inte en konstitutionell fråga.En regering har rätt att både ha fel i uppfattning ochibland också på grund av detta göra fel.Det är likadant när det gäller upphandlingslagensbestämmelser. Där säger vi att de "ger utrymme förtolkningen att undantagsbestämmelser för finansiellatjänster respektive sekretesskänsliga och brådskandeupphandlingar kunde tillämpas".Här tar vi alltså återigen ställning till det lagenligai regeringens agerande. Om det var det bästa tänkbaraeller inte är en annan sak. Det är en mer politisk än enkonstitutionell bedömning.Om vi nu granskar reservanternas uppfattning påde här punkterna, som den kommer till uttryck i re-servationen, kan man säga att det egentligen är gans-ka många ord och lite substans. Det skiljer sig egent-ligen inte så mycket. De drar bara en annan slutsats.De säger så här: "Med hänsyn till att undantaget förfinansiella tjänster är svårtolkat och eftersom det kanifrågasättas om uppdraget till i sinhelhet kan anses ha omfattats av detta undantag fannsdet enligt utskottets mening starka skäl att i upphand-lingen undvika att begagna denna undantagsmöjlig-het. "Det fanns alltså enligt reservanterna skäl att und-vika att begagna möjligheten.