prot · GO0992 · 2001-04-05 00:00:00 — Det ärfaktiskt liv som står på spel.Anf. 91 Socialminister ():Fru talman! Det är alldeles rätt att vi tidigare sadeatt vi skulle komma med förslaget nu till vårriksda-gen. Men med anledning av diskussionen om alko-holpolitiken gav vi det här uppdraget till Folkhälsoin-stitutet där vi bakade ihop diskussionen om utskänk-ningsvillkoren och diskussionen om rökningen. Vikommer alltså med ett förslag till hösten.Jag ska understryka argumen-tation genom att bara nämna en siffra. 8 000 männi-skor dör i beroende på rökning. Enhalv miljon dör i . De som säger att vi inte skata detta riktigt på allvar eller de som säger att manmåste ha rätten att röka också på restauranger måstetänka på att den passiva rökningen är en del av förkla-ringen till de problem som vi har när det gäller folk-hälsan.Rekrytering av allmänläkareAnf. 92 ():Fru talman! Det här är också en fråga till social-minister . Jag läste i en tid-ningsnotis att endast var tionde AT-läkare vill bliallmänläkare. Den enkäten var gjord bland 450 läkaresom gör sin obligatoriska allmäntjänstgöring för att fåsina legitimationer.Om jag har förstått socialministern rätt behöverdet rekryteras 170 nya allmänläkare fram till2010. De behövs för att primärvården ska kunnautgöra basen i sjukvården och vara tillgänglig för alla.Då undrar jag om detta innebär revideringar i mål-sättningen för sjukvården och primärvården, eftersomenkäten ju tyder på att man har svårt att nå målen.Om så inte är fallet, vilka konkreta åtgärder ämnarsocialministern vidta för att öka rekryteringen?Anf. 93 Socialminister ():Fru talman! Den enkät som på är ingen överraskning för mig. Detta var detproblem vi hade att diskutera när vi presenteradehandlingsplanen för sjukvårdens utveckling. Det varinte bara så att det saknades allmänläkare eller speci-alister i allmänmedicin ute på våra vårdcentraler, utanvi visste också att intresset bland läkarstuderande föratt gå ut i primärvården var ganska litet.Följande åtgärder fanns med i den handlingsplansom beslutade om . För detförsta ska vi öka utbildningen av läkare, vilket ärviktigt. Vi behöver en allmänt utökad utbildning. Fördet andra ska vi upprätta ett särskilt familjemedi-cinskt institut som ska diskutera kompetensutveck-ling, villkoren i primärvården och möjligheter förläkare, men också för annan personal, att utvecklas isina tjänster i primärvården. När jag frågar läkarnaom vad det är som lockar i andra delar av sjukvården,är svaret faktiskt inte bara lönen. Man kan klaraganska hyggliga lönevillkor också i primärvården.Det handlar ofta om möjligheten till forskning som endel av jobbet i primärvården, möjligheten till kompe-tensutveckling och arbetsvillkoren allmänt. Detta skadiskuteras av det familjemedicinska institutet. Vi skase till så att vi vänder attityden så att fler unga läkar-studerande vill bli riktiga doktorer i primärvården.Anf. 94 ():Fru talman! Jag tackar socialministern för svaret.Som väl är fick jag inte svaret att det behövs merpengar. Jag tror nämligen inte att det är mer pengarsom behövs. Det är attityderna och arbetsmöjlighe-terna som behöver förändras. Man måste inse attyrket är internationellt. De förutsättningar som finns iSverige måste premieras. Man kan öka intresset ge-nom att titta på arbetsförhållandena. Det gäller att fådoktorerna att välja att bli allmänläkare. Jag tror intedetta gäller totalantalet doktorer, utan man måste ökaintresset för inriktning. Det tror jag är viktigt.Anf. 95 Socialminister ():Fru talman! När det gäller mer pengar till vårdenär det viktigt att man klargör att svensk sjukvårdallmänt sett behöver ett resurstillskott. Svensk sjuk-vård tar egentligen lite för liten del av våra gemen-samma resurser för att man ska klara alla de krav somvi som patienter ställer på sjukvården. Det är viktigt.Men vi löser inte att alla problem med pengar.Just den här frågan handlar om attitydförändringaroch arbetsvillkoren. Hur ser det ut för distriktsläka-ren? På vilka villkor jobbar han eller hon? Hur arbe-tar man i team? Hur möter de sina övriga arbetskam-rater på vårdcentralen? Hur lägger man upp arbetet?Vilka möjligheter till personlig utveckling finns? Detär helt avgörande. Det kan möjligtvis kosta pengar atterbjuda detta, men det är detta som är kärnfrågan. Vimåste erbjuda en arbetsmiljö och arbetsvillkor förvåra distriktsläkare eller för allmänläkare i primär-vården som gör det attraktivt. Det är inte alldelessäkert att det är en kostnadsfråga.NyckelbiotoperAnf. 96 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetUlrica . Den handlar om nyckelbiotoper ochnaturreservat.Många skogsägare får ju avverkningsförbudpå produktiv skog där skogsorganisationerna harfunnit s.k. nyckelbiotoper. Avverkningsförbudetligger kvar till dess att en överenskommelse har träf-fats. Det kan ta väldigt . Jag anser att alltmåste göras för att inte onödigtvis försena och försvå-ra sådana överenskommelser.Dessutom har en kontrollinventering under år2000 visat att nyckelbiotopsarealen ökat så kraftig attdet nu faktiskt är dags att börja ifrågasätta om vi kanfortsätta på det här sättet.I generationer har enskilda lantbrukare vårdat sinskog. Det har skett genom åtgärder anpassade tillgårdens verksamhetsinriktning. I de flesta fall harman betesdjur. För många är skogen en förutsättningför fortsatt jordbruksdrift. För andra skogsägare ärintresset för landskap och landsbygd det intresse somdriver människor att utföra ett för oss i Sverigemycket värdefullt jobb.Jag undrar nu vad statsrådet har för kommentarerkring detta med nyckelbiotoper: För vem?Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Det enkla svaret på fråga är: För alla. Det är nämligen en gemen-sam angelägenhet och i allas vårt intresse att vi värnarde nyckelbiotoper som finns i vårt land. Vi får en alltbredare kunskap om hur vi ska göra det. Enskildaskogsägare har blivit oerhört framgångsrika på attkartlägga de biotoper som finns på deras mark, ochdet är precis samma sak med stora skogsbolag.Tillsammans med skogsvårdsstyrelserna gör vi nuen kartläggning av hur den s.k. gamla skogspolitikenhar fungerat, hur vi har hållit balansen mellan demiljömål och de näringspolitiska mål som finns. I denutvärderingen ska återkomma tillregeringen med eventuella förslag på förändringar.Det kan handla om utbildning och ökat stöd tillskogsägare på något sätt, men det kommer inte atthandla om mindre ambitioner när det gäller att beva-ka allas våra intressen kring biotoper. Med anledningav det som kommer att lämna tillregeringen i slutet på det här året ska jag också kom-ma till med förslag på justeringar avskogsvårdspolitiken nästa år.Anf. 98 ():Fru talman! Tack så mycket, statsrådet! Då villjag skicka med ett påstående. I skälighetsregeln imiljöbalken 2:7 säger man att kraven på hänsyn skavara miljömässigt motiverade utan att vara omöjligaatt uppfylla. Det borde kunna gälla även för nyckel-biotoper, så att normalt skogsbruk inte blir lidande.Norduppland, som jag representerar i det här fal-let, säger man t.o.m. så här nu: Är det inte dags attbevara skogsbonden? Utan människor som sköter sinskog har vi inte heller nyckelbiotoperna. De är grun-den för det här, de har hjärtat och de har möjligheter-na att bevara det här och se till att det är för oss alla.Jag delar uppfattningen att det ska vara för alla. Mendet ska ske på ett bra sätt, och det tycker jag inte attdet gör i dag.Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Lyckligtvis skulle jag vilja säga attdet ändå är relativt sällan som vi står inför konfliktersom vi inte kan lösa. Jag var ute medLRF i och besökte enskilda böndersom visade var de hade hittat sina biotoper, hur dehade kartlagt dem, hur de hade rapporterat tillskogsvårdsstyrelsen och hur de hade gjort skiften närdet gäller marken för att vara konkret och praktiskoch lösa allas våra gemensamma intressen, både förden enskilde skogsägaren och för vårt allmänna.Jag utgår från att med den ökade kunskap som vihela tiden får kring biotoper, hur vi ska kartlägga democh hur vi kan lösa praktiska problem kommer ocksåde konflikter som har varit att bli än mindre.Vi har ett gemensamt intresse kring både att kunnavara praktiska och konkreta skogsbrukare och att slåvakt om de biotoper som vi har.Lokal och regional livsmedelsproduktionAnf. 100 ():Fru talman! besökte jag ett antal mjölk-och köttproducenter i inland. Dessutombesökte jag ett lokalt slakteri med inriktning på pro-duktion av renkött. Alla hade ambitioner att genomsamverkan öka den lokala och regionala livsme-delsproduktionen. Men uppfattningen var att en delregelverk, bl.a. för hanteringen av slaktavfall, utgjor-de hinder.Min fråga till jordbruksministern blir då: Finns detfrån regeringens sida ambitioner att hitta regelverksom bättre möjliggör en lokal och regional livsme-delsproduktion?Anf. 101 Jordbruksminister ():Fru talman! Svaret är ja. Jag kan ge två exempel.Det ena är att vi inom EU:s nuvarande jordbrukspoli-tik försöker förändra på ett sådant sätt att också desmå och, i det här fallet, lite mer avlägset belägnagårdarna, ska kunna bibehållas och utvecklas. Nuva-rande jordbrukspolitik gynnar nämligen ganska ensi-digt de stora och gynnar också en koncentration.Det andra exemplet är att jag har givit två upp-drag. Ett uppdrag är till för att seöver vilka nationella hinder det finns för att småskaligslakteriverksamhet ska utvecklas inklusive mobilaslakterier. Det andra är att , kändledamot i , har fått ett uppdrag att se överhur man kan undvika långa djurtransporter och främjaslakt nära uppfödningsplatsen.Anf. 102 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag tror själv attdet är otroligt viktigt att vi för att kunna uppmuntraden lokala livsmedelsproduktionen hittar lösningardär vi inte har för storskaligheten, utan just delokala lösningarna.Hanteringen av slaktavfall utgör ett problem, därman alltså är hänvisad till långa transporter. Det ärgårdar med bönder som själva vill utveckla en lokalproduktion och kanske kunna sälja kött där man vetvarifrån köttet kommer - som ju är ganska aktuellt idessa dagar - men som har små möjligheter till det.Såvitt jag vet finns det inga anläggningar i norraNorrland som hanterar slaktavfall.En följdfråga blir då: Hur kommer översynen avfrågan om slaktavfall att ske framgent?Anf. 103 Jordbruksminister ():Fru talman! Vad jag talade om i mitt första inläggrörde inte slaktavfallet utan slakten generellt sett.När det gäller slaktavfall är det och har det blivitett ganska stort och växande problem i och med BSE-diskussionen och den kris som den har utlöst. lett till att vi avlägsnar mycket mer delar avdjuret som måste behandlas på ett speciellt sätt. Mensjälvdöda djur ute på våra gårdar måste också tas omhand på ett särskilt sätt. De kan alltså inte grävas ned.Det får man göra om gårdarna ligger avlägset. Manfår göra det fortfarande, men jag är inte säker på attdetta håller i framtiden.Därför har , tidigare chef för , fått ett uppdrag som ska redovisas den15 april där han ska se över hur vi kan bygga uppanläggningar i flera delar av så att vi slipperdessa långa transporter av självdöda djur och kan tahand om riskmaterialet på ett bättre sätt närmaregårdarna.MellanösternAnf. 104 ():Fru talman! Min fråga är till utrikesministern ochhandlar om den snabbt förvärrade situationen i Mel-lanöstern. Vi ser en upptrappning av våldet.Israel har tydligt markerat att man de kommande 100dagarna tänker förstärka våldshandlingarna. Det ärsjälvfallet ett stort bakslag för fredsprocessen.Israel har som stat angripit denpalestinska administrationen i helikopterattacker. Detkallas vanligen krigshandlingar. Man avrättar miss-tänkta palestinier. I går besköt israeliska soldaterpalestinska förhandlare på väg hem. Våld utövas frånbåda sidor, men staten tar till mer och merövervåld, enligt min åsikt.Vilka ansträngningar görs från svenskt och euro-peiskt håll för att få slut på dödandet och angreppen?Hur bedömer utrikesministern möjligheten attfredsprocessen ska kunna återupptas?Anf. 105 Utrikesminister ():Fru talman! EU försöker spela en aktiv roll, mentyvärr är vi ganska pessimistiska vad gäller situatio-nen just . Så fort fick en ny regering gjordevi en s.k. trojkaresa från EU till och . Vårtbudskap till den nya israeliska regeringen var då måste förbättra den allvarliga ekonomiska situa-tion som de palestinska områdena har genom att Isra-el betalar ut de skattepengar till palestinierna somman håller inne och genom att man upphör med av-stängningspolitiken gentemot palestinska områden.Vi menar också att det skulle vara bra för säkerheten,därför att det skulle minska risken för våld från denpalestinska sidan om de fick en bättre ekonomisksituation.Vi tog också upp att vi inte accepterar bosätt-ningspolitiken och att vi inte accepterar s.k. elimine-ringar, dvs. att man avrättar misstänkta i stället för attanvända det riktiga rättssystemet.Tyvärr har situationen förvärrats sedan vi var där.Det enda positiva som har hänt är att när varhär sade han att säkerhetssam-talen mellan israeler och palestinier återigen skullestarta. Det var i tisdagsförmiddags.Den enda möjligheten att få i gång fredsprocessenär nog att man får en bättre säkerhetssituation, attisraelerna betalar ut sina bidrag till de palestinskaområdena och att man på grund av ett sådant paketkan starta fredssamtalen igen.Anf. 106 ():Fru talman! Jag tackar för svaret och konstateraratt det faktiskt är som bryter mot folkrätten ochmot de beslut som är fattade i FN. Det är viktigt att visom nation faktiskt agerar i de här frågorna.Anf. 107 Utrikesminister ():Fru talman! Vi har varit mycket tydliga mot bådasidor om att man måste minska våldet. Det är ettansvar för båda sidor. Men det är självklart också såatt den israeliska regeringen har ett stort ansvar bådeför att se till att man inte för en folkrättsstridig bo-sättningspolitik och för att man inte använder elimi-neringar och ett oproportionerligt våld.Anf. 108 TREDJE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden slut. Jag tackar regering-ens företrädare och ledamöter för frågoroch svar.12 § Statlig fastighetsförvaltningFöredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU22Statlig fastighetsförvaltning.Anf. 109 ():Fru talman! Detta betänkande behandlar tio mo-tioner som väckts under allmänna motionstiden förraåret. En motion är från och tar uppFastighetsverkets förvaltning av skogar. Jag ska idetta anförande ta upp denna motion.Jag yrkar bifall till och Miljöparti-ets reservation 2, i övrigt bifall till förslagen i betän-kandet.Statens fastighetsverk bildades och förvaltarstora landområden som ägs av staten. Det gällerfrämst markområden väster om odlingsgränsen iLappland, renbeteslanden i , ochnorra samt kronoholmarna utmed hela densvenska kusten. Till området hör också de statsägdadelarna av de skyddade Norrlandsälvarna med biflö-den. I förvaltningsansvaret ingår dessutom markkring slott och kungsgårdar.Sammanlagt handlar det om ca 6 ½ miljoner hek-tar, varav är skog. Större delen avdessa skogar ligger i eller i nära anslutning till fjäll-kedjan. Detta område omfattar det överlägset störstasammanhängande och någorlunda opåverkade skogs-området i hela . Den svenska staten har enenorm möjlighet att föregå med gott exempel förandra skogsägare, som staten kan bevisa atthänsyn till ekologiska och övriga allmänna intresseninte bara är möjligt utan även den enda långsiktigaförvaltningsstrategin för att nå ett hållbart samhälle.Skogarnas överlevnad och fortsatta bidrag till mänsk-lig välfärd är till stor del beroende av att dessa an-strängningar lyckas.Hur Fastighetsverket och andra skogsägare skaförvalta skogen finns uttryckt i skogsvårdslagensförsta paragraf. Enligt denna är skogen en nationelltillgång som ska skötas så att den uthålligt ger en godavkastning som den biologiska mångfaldenbehålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andraallmänna intressen.Tyvärr har det visat sig att Statens fastighetsverkinte alltid lyckats fullfölja sin uppgift på ett tillfreds-ställande sätt. Kritik har riktats mot ,som inte beaktat naturvården och turismen i tillräck-lig omfattning. Rennäringens och lokalbefolkningensintressen har inte heller alltid tillgodosetts på ett rim-ligt sätt.Ett av de grundläggande problemen i sambandmed detta är att ålagts ett avkast-ningskrav på 3 ½ % av marknadsvärdet. Även impe-dimentmark, vilken enligt skogsvårdslagen bedömssom icke avverkningsbar skog, har ett avkastnings-krav på . Det avkastningskrav som åligger innebär risk för att områden som är särskiltkänsliga eller på annat sätt är i behov av ett varaktigtskydd inte får tillräcklig hänsyn. Detta kan beskrivasmed följande exempel:· För områden som enligt skogsvårdslagen bordeklassas som skyddsvärda finns avverkningsplaner.· Avverkningar har utförts på för rennäringen vikti-ga åretruntmarker, trots samebyarnas överklagan-den.· Turistföretag har förhindrats förvärva mark ochskog i anknytning till vandringsleder. Den har av-verkats.· Avverkning har skett i Arvliden, där majoritetenav lokalbefolkningen var emot avverkningspla-nerna. Protesterna fick stöd utifrån, och polis sat-tes in mot dem som försökte blockera avverkning-en.Fru talman! Regeringen har efter kritik äntligentillkallat en särskild utredare som ska pröva formernaför statens samlade skogsförvaltning. Det är mycketpositivt. Vad som inte är positivt är att det av direkti-ven till utredningen klart framgår att det utredaren skalägga fram förslag om är en mer "effektiv förvaltningav statens totala skogsinnehav" och att "de affärsmäs-siga ambitioner som ligger bakom förvaltningen avstatens skogsinnehav skall kunna fullföljas effektivt".När man enbart lämnar de direktiven och inte läg-ger till andra saker blir det svårt att klara av att få enbra och allsidig utredning av statens skogsinnehav,framför allt då de fjällnära skogar som det rör sig ominte är avverkningsbara på grund av sin långsammatillväxt och oförmåga till återväxt inom en överskåd-lig framtid. Vi är skeptiska till utformningen av av-kastningskravet, eftersom det har fått de redovisadenegativa konsekvenserna. I avvaktan på att utred-ningen genomförs anser vi att ett tillfälligt stopp föravverkningarna på marker införs.Vi anser vidare att utredningsdirektiven bör ut-vidgas till att även omfatta en bredare översyn. Andraområden behöver belysas såsom hur lokalbefolkning-ens medverkan och inflytande ska garanteras, huralternativa brukningsmetoder kan skapa arbetstillfäl-len utan att hota skogens miljövärden samt hur sko-gens alternativa värden för t.ex. fritidsliv och turismkan värderas.Det är dessutom viktigt att utreda hur befolkning-en i inlandets skogsbygder får större inflytande överskogens skötsel och förvaltning. En förbättradskogsvård kan öka produktionen av varor och tjänsteroch därmed bidra till att skapa nya arbetstillfällen,inkomster och mervärde genom förädling av ochhandel med skogsprodukter. Det behövs för att ökainkomster och sysselsättning på landsbygden. Mendet ska skapas på ett sådant sätt att ekonomiska, eko-logiska och sociala vinster får en rimlig balans. Ut-redningen bör därför också ta upp statens skogarsekonomiska och biologiska värde. Dessa värden kanexempelvis handla om möjligheten till utveckling avförädlingsindustrier, vilt- och naturvård, turism elleranvändning av skogar för energiförsörjning.Anf. 110 ():Fru talman! Detta finansutskottets betänkande ärtillkommet med anledning av motioner som avläm-nats under den allmänna motionstiden. Som sade är det sammanlagt tio stycken. De handlarom allt från statlig fastighetsförvaltning, hyressätt-ning av ändamålsfastigheter, för-valtning av skogar till användningen av överblivnastatliga skärgårdsfastigheter och frågan om fasadbe-lysning av statliga byggnader i Stockholm.Utskottet är oense på några punkter, därför är tvåreservationer bifogade betänkandet.Centerns reservation vill göra ett tillkännagivandeom att bilda ett bolag för de kulturfastigheter somstaten äger. Motionärerna uppger att en del kulturins-titutioner måste använda av sina anslag till attbetala hyra. Det vore bättre att använda dessa pengartill verksamheten, menar man.Kulturutskottet har upp-märksammat att det är svårt för kulturinstitutionersom är inhyrda i statligt förvaltade ändamålsfastig-heter att påverka sin hyra. föreslog attrevisorerna bl.a. skulle titta närmare på principer för hyressättning och dess rätt attställa avkastningskrav på just dessa fastigheter.Revisorerna har sedan gjort en förstudie om bak-grund och inriktning i dessa hänseenden, och denkom finansutskottet till del förraåret. Revisorerna har dessutom för avsikt att senare iår redovisa en granskningsstudie. Därför anser ut-skottets majoritet att det inte finns någon anledningmed ett tillkännagivande om ännu en utredning. "Vad göras skall är allaredan gjort" skulle mankunna säga, för att travestera en av våra kungars ut-talanden.Med revisorernas förstudie och fortsatta arbeteges också skälen till varför vi avstyrker kraven i deandra motionerna.Regeringen har beslutat, precis som , att utse en särskild utredare som på ett allsidigtsätt ska pröva formerna för statens samlade skogsin-nehav och förvaltningen av denna. Inriktningen föruppdraget innehåller bl.a. en helhetssyn på styrning,policy och ambitioner, så att staten på allra bästa sättkan sköta sina skogar ur både miljö- och produktions-synpunkt. glömde det när hon talade omvad utredningen skulle syssla med, men det är viktigtbåde ur miljö- och produktionssynpunkt.Siv Holma talar för reservation nr 2. Hon vill attett tillfälligt avverkningsstopp bör införas i skogarförvaltade av medan dennautredning pågår. Utskottets majoritet tycker inte attdet är ett bra förslag, och vi avstyrker det. Principernaför den statliga skogsförvaltningen kan ju inte skiljamellan de olika statliga skogsförvaltarna.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till försla-get i utskottets betänkande och avslag på de två re-servationerna.Anf. 111 ():Fru talman! Som redan har varit in-ne på reformerades principerna för statens fastighets-förvaltning till ett system därmyndigheterna själva skulle få bestämma över loka-linnehav och lokalkostnader. Bakgrunden var natur-ligtvis en önskan att tydliggöra kostnaderna, vilketockså låg i linje med budgetreformens principer.Byggnadsstyrelsen avvecklades, och i stället bil-dades med ansvar för att förvaltabl.a. fick ansvarför statens innehav av kommersiella fastigheter, Aka-demiska hus fick ansvar för universitets- och hög-skolebyggnader och fickrollen som rådgivare till statens hyresgäster.Reformen utvärderades och sägs ha innebu-rit en större flexibilitet i lokalutnyttjandet. Men detkonstaterades också att reformen inte enbart har fåttpositiva effekter. Konflikter har uppstått mellan hy-resvärd och hyresgäst i ändamålsfastigheter där manhar olika uppfattning om utformningen av spelregler-na, t.ex. dunkla principer vid hyressättningen. Vidareär det fråga om redovisningstransparens och statensavkastningskrav. Ändamålsfastigheter har en särställ-ning. Hyresgästen har, som tidigaresade, inga eller starkt begränsade möjligheter att bytatill andra lokaler. Exempelvis kan själva byggnadenha ett centralt Stockholmsläge och karaktär av ominte nationell helgedom så av mycket stort nationelltvärde.Mot bakgrund av detta är det mycket bra att Riks-dagens revisorer , utöver sin förstudie, beslutat attgöra en fördjupad granskning i första hand avseendeändamålsfastigheternas speciella situation, somkommer att redovisas , liksom att fråganockså bereds i Regeringskansliet.Fru talman! Vi har ett antal moderata motioner tilldetta betänkande som tar upp just problemen medhyressättningen. Men i avvaktan på pågående bered-ning låter vi oss för tillfället nöja.Anf. 112 ():Fru talman! Till detta betänkande finns fogat enreservation från . Jag ska be att få yrkabifall till den.Här finns också ett särskilt yttrande om statensskogsinnehav, som går tillbaka på en gammal motionfrån oss där vi påpekar att olika statliga förvaltare avstatligt skogsinnehav inte har samma principer för sinförvaltning. Det slår olika.