prot · GP0912 · 2001-10-16 00:00:00 — Där motsätter sig länslandsting kommuns ansökan och säger att Salalasarett i så fall skulle tvingas att läggas ned på grundav ett försvagat underlag.Jag vill klargöra att vid tiden för detta beslut, iapril, fanns det konstruktioner, åtminstone på vissaområden, som gjorde att hebyborna redan då hademöjligheter att välja en del sjukvård fritt över läns-gränserna. I sak innebär alltså inte det avtal som hartillkommit efter april så genomgripande förändringarav förutsättningarna jämfört med i april.I regeringsbeslutet upprepar vi ocksåKammarkollegiets bedömning, att en ändrad lands-tingsindelning skulle kunna innebära fördelar frånnäringsgeografisk synpunkt. Men vi säger också iregeringsbeslutet att mot detta måste vägas risken föratt Sala lasarett läggs ned. Det är ett faktum att folko-pinionen är splittrad geografiskt enligt samma gamlagräns som en gång utgjorde olika kommungränser.Det finns en identitet i den del av som är riktadmot att tillhöra , medan det finns enannan identitet i den del av som vetter motVästmanland att tillhöra . Vi säger ocksåatt detta förhållande skulle kunna tyda på att det kan-ske är andra åtgärder som egentligen skulle vara merlämpliga i det här sammanhanget.Vad som är viktigt att hålla i minnet när det gällerfrågor om alla sorters gränsdragningar, också sådana,som i det här fallet, som gäller rikets uppdelning ikommuner, län och landsting är att gränser aldrig ärperfekta; det finns alltid saker som blir mindre lyckli-ga. Och det finns ett befogat behov av att ha en högtröskel när det gäller att ändra på gränser.Jag ser att min talartid har gått ut, så jag åter-kommer. Jag har bara hunnit till början av vad jagville säga.Anf. 21 ():Fru talman! Jag förstår att statsrådet med hänsyntill att vi är många debattörer här hamnar lite itidstrångmål.Låt mig ta upp ett par saker. Den utredare somKammarkollegiet anlitade, som finns på , för att göra den här omfattande utredning-en blev det året utsedd till landets bästa kommunutre-dare. Han hade verkligen penetrerat samtliga de be-slutkriterier som skulle kunna vara beaktansvärda idet här ärendet. Att regeringen då gör en helt annanbedömning får anses vara mycket anmärkningsvärt ioch med att man lyfter upp argument som inte ärrelevanta i sammanhanget. Frågan om Sala lasarettsframtid avgörs av i vilken utsträckning medborgarna iSala och t.ex. söker sig till det lasa-rettet.Oavsett om ingår i länslandsting eller läns landsting så blir underla-get för Sala lasarett exakt detsamma. Men detta haruppenbarligen regeringen inte begripit.Statsrådet var i på något jubileumför . Jag trodde att det mycketstora antal framstående socialdemokrater som då hadetillfälle att tala med henne borde ha kunnat tala rege-ringen till rätta. De har sedan skrivit en insändare iUpsala . Det är ,arbetardistriktets ordförande, riksdagsleda-mot, KF-ordförande m.m., och , tidigareHSB-direktör och kommunfullmäktiges ordförande.De beskriver vad som har förekommit och avslutarsedan insändaren med att säga: Mot bakgrund av vadsom ovan nämnts ter sig regeringsbeslutet som obe-gripligt. Alla skäl talade för ett bifall till framställanom länsbyte.Det är därför som det är så uppseendeväckande attstatsrådet nu läser från ett regeringsbeslut som ärunderkänt av alla som har gått igenom det hela ursaklig synpunkt.När regeringen också försätter sig i den situatio-nen att man har en riksdagsmajoritet mot sig i den härfrågan tycker jag att man har gått över gränsen. Det ärett så exempellöst agerande att det , mot bakgrundav de oklarheter som också finns i fråga om lagstift-ningen beträffande länsindelning och länsbyte, ter signaturligt för att gå in med ett initiativ sombostadsutskottet får ta ställning till. I så fall handlardet om att i lag föreskriva att tillhörUppsala län och läns landsting.Min fråga, som är ett svar till RigmorStenmark, är: Tycker regeringen att den genom sittagerande är ansvarig för att måste inskridapå detta extraordinära sätt? Det är ju regeringen somgenom sin handläggning av det här ärendet har orsa-kat att måste gå in med en speciallag i ettegentligen väldigt litet ärende för att se till att demo-kratin och parlamentarismen fungerar i det här landet.Anf. 22 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret igen. Jag note-rar att jag inte får svar på de frågor som jag har ställt.Det gäller exempelvis hur den beräkning är gjord somkommer fram till de här enorma kostnaderna. Detskulle vara väldigt intressant att få reda på det. Kam-markollegiet har haft samma siffror att utgå från, ochde har inte alls kommit fram till att det skulle bli dehär kostnaderna. Det skulle vara intressant att få redapå det.För mig är ändå demokratiaspekten det allra vikti-gaste i det här. Vilka signaler sänder hanteringen avden här frågan ut till hebyborna och till vanligt folk?Här har man använt de demokratiska metoderna. Dethar varit studiecirklar. Man har engagerat sig, arbetatoch stått i. säger många hebybor helt öppet: Vadtjänar det till att rösta? Regeringen struntar ändå i det.Den frågan tycker jag att demokratiministern särskiltbör ställa sig.När kommunfullmäktige, , Kammarkollegiet och majoriteten iriksdagen går på samma linje som folket i ochregeringen ändå väljer att inte tillåta detta, då måsteman fråga sig vilka skäl det egentligen är som liggerbakom regeringens nej och, som jag ser det, derasovilja gentemot hebyborna.Jag tycker att regeringens beslut är tragiskt, ochjag förstår inte hur en demokratiminister kan stå bak-om detta.Anf. 23 ():Fru talman! Vad är demokratin, och hur ska viförtroendevalda här i förvalta den? Denfrågan tycker jag att vi bör debattera ingående, kan-ske , efter dagens interpellationsdebatt.Vi har haft en demokratiutredning. Mandiskuterar det kommunala självstyret samt inte minsthur de enskilda människorna ska få en möjlighet attgör sina röster hörda. Vilken respekt visar vi? Vilkavill delta i en folkomröstning om inte de förtroende-valda tar till sig slutresultatet av den? Hur ska vi fåfler människor, både ungdomar och äldre, att aktiverasig i olika samhällsfrågor om vi inte visar respekt ochom vi inte har en regering som visar respekt?Misstron mot oss politiker är också något som dettalas om, och den går ju inte att ta miste på. Hur skavi lyckas få upprättelse? Jag hade trott att när vi ficken demokratiminister, med den uttryckliga benäm-ningen, skulle vi också få en vitalisering på det härområdet. Tyvärr har vi inte fått det. Borde det intevara alldeles självklart att demokratiministern gårföre och visar vägen? Ombud för folket på högstanivå - det är ju det man är. Det är inte något annat. Vimåste ändå ha ett krav på att ha föredömen. Detkänns trist att behöva säga det, men de signaler somministern nu för ut i dagens samhälle, med ett beslut ibagaget om att man säger till en majoritet i folkom-röstning, för inte demokratin framåt.Dessbättre kan jag ana att det finns en majoritet iriksdagen som har sett att har en na-turlig tillhörighet till län. Länsgränser har juändrats . Mänskliga gränser är inte svåra att ändrapå även om man har en demokratiminister emot sig.Jag hyser därför fortfarande en förhoppning om att vii län ska få hälsa välkomnatill det län som de själva vill tillhöra.Anf. 24 ():Fru talman! Kanske förståelsen för att man avvi-ker från folkomröstningsresultatet skulle vara störreom hebyborna fick höra starka skäl för det. Då sägerstatsrådet att i regeringsbeslutet är en mängd skäluppräknade. Två av dem upprepades av statsrådet fören stund sedan. Det första är konsekvenserna försjukvården. Jag har tillsammans med meddebattörer-na här hänvisat till yttranden från annat håll och visatatt de invändningarna inte äger någon relevans längre.Det andra är ett märkligt argument. Om jag för-stod statsrådet rätt har regeringen tagit hänsyn till attdet inom finns delar som avviker frånslutresultatet i folkomröstningen och att det på någotsätt skulle få väga tyngre än folkomröstningsresultatetsom helhet. Det framstår som oerhört märkligt. Jagser fram emot uppräkningen av ytterligare argument,för än har jag inte hört några som skulle motiveraavsteg från det som folket i vill.Anf. 25 ():Fru talman! En sak som förvånar mig väldigtmycket är den här hänvisningen till kost-nader. Jag har inte kunnat finna någonstans vad detegentligen skulle innebära. Jag har bara hört talas omdet. Tydligen har man begärt fram uppgifter. Bl.a. harKommunförbundets utredare försökt få underlag försitt beslut, eller för sina synpunkter, och inte kunnatframbringa de kostnader som skulle åkapå.Det här tycker jag tyder på en oförmåga att ta redapå fakta och kanske också, med tanke på de faktasom ändå har framkommit, på en oförmåga att tilläg-na sig de fakta som har framkommit. Det är väldigtsorgligt, och det är helt låsta positioner. Vi som tyck-er att ska få byta län vidhåller våra positioner,och regeringens företrädare vidhåller sina. Vi tycksinte komma någonstans. Det jag hoppas på är och vad de ska få kommaatt ta ställning till så småningom.Kommittén har fått tilläggsdirektiv, men jag vetinte när den ska vara färdig med sitt arbete. Hur långtid ska vi vänta på att få reda på vad kommittén tyck-er? Det är ju kommittén som har behandlat dessafrågor mycket ingående.I avvaktan på kommitténs arbete återkommer välbostadsutskottet med någon form av initiativ, vilketjag nämnde tidigare.Anf. 26 PER ():Herr talman! Man blir lite beklämd och lite ledsennär man har en demokratiminister och ser hur passenkelt man sopar undan ett tydligt folkomröstningsre-sultat och hur man struntar i många utredningar somvisar att detta går att genomföra.Det är tyvärr inte första gången som detta händer.Det har blivit så att det spännande, nya och demokra-tiska instrumentet med lokala folkomröstningar engång har kommit att handla om länsgränser och fleraandra gånger om skapandet av en ny kommun ellersnarare hur en gammal kommun har kunnat få åter-uppstå efter de jättelika centraliseringar som hargjorts tidigare. Även i dessa fall har socialdemokra-terna ofta hamnat på en sådan ståndpunkt att de harsagt: Tyvärr, folket, ni tyckte fel. Våra system ärmycket viktigare än vad ni som individer tycker i val.Detta tycker jag faktiskt är ganska tråkigt. Jaghoppas därför att det kommer ett utskottsinitiativ. Omdet inte gör det, så kommer jag att se till att göra alltför att detta ska bli en av de riktiga valfrågorna. Denkan ses som en liten fråga av många. Men den är ändåganska viktig. Vad vill vi med lokaldemokrati? Vilkasignaler vill vi sända? Ska det bara vara små periferaprojekt, eller ska man faktiskt låta människorna gåföre de socialdemokratiska systemen när det finns enmajoritet för detta?Anf. 27 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska försöka använda tiden påbästa sätt och göra en kort rekapitulering av vad somytterligare finns att säga, särskilt kanske till HaraldNordlund, om argumenten för regeringens ställ-ningstagande. Men låt mig först klargöra en sak,nämligen att detta inte har varit något enkelt beslut.Tro inte att regeringens ställningstagande har innebu-rit att vi har bortsett från den folkopinion som finns.Nej, det har vi inte. Detta har varit ett svårt beslut attfatta. Jag har våndats med det . Deterkänner jag gärna. Anledningen till det är ju just attdet finns en sådan uttalad opinion i för dettaoch att det handlar om många olika saker, bl.a. omidentitet. Självklart är det då ett svårt beslut att fatta.Men håll i minnet, kära riksdagsledamöter, att niär den folkvalda församlingen och att ni lagstiftar. Vihar en indelningslagstiftning som regeringen har attutgå från som grund. Det är mot bakgrund av densom vi fattar våra beslut. Där ingår en folkomröstningsom en aspekt.En annan aspekt som jag ännu inte har hunnitnämna så mycket om men som jag tänkte säga ärviktig, , är att man ska hålla i minnetatt vi måste ha relativt höga trösklar för när ändringari rikets uppdelning ska kunna komma till stånd. Jagmenar att om vi inte har sådana trösklar så skullealldeles för mycket tid och energi gå åt till diskussio-ner om gränser. Gränser är aldrig perfekta. Den poli-tiska tiden och kraften måste kunna användas till ihuvudsak annat. Självklart ska den också användastill gränser när det är befogat och som i detta fall nären stor opinion har velat någonting annat än vad somi dag är fallet. Men det finns ett egenvärde i att upp-rätthålla en viss återhållsamhet med ändringar avgränser. Vi vet dessutom att inte är det endafallet. Sådana här diskussioner pågår naturligtvis påandra håll i riket. Men att detta skulle ha varit någotenkelt beslut är verkligen inte fallet.Många har dragit stora växlar på att jag som de-mokratiminister borde vara ett gott föredöme, och dethoppas jag att kan leva upp till i många avseenden.Jag tycker också att det finns anledning att påminnaom vad det borde innehålla i en rättsstat som densvenska demokratin. Här tycker jag också att detfinns anledning att ställa vissa krav på vissa grund-läggande kunskaper hos de svenska riksdagsledamö-terna. I en demokrati som den svenska är det natur-ligtvis viktigt att upprätthålla parlamentarismensprinciper om att regeringen måste accepteras av par-lamentet. Till dessa principer hör också att riksdagenska kunna utkräva ansvar, precis som folket ska kun-na utkräva ansvar av sina valda företrädare.En annan viktig princip är principen om rättssta-ten. Dit hör lagstiftningens generalitet. Dit hör att intenågon enskild, inte ens , kan gripa in i en-skilda förvaltningsärenden. Det här har uttryckt.Jag vill bara till säga att vi frånregeringens sida har lyssnat till och tillbostadsutskottets tillkännagivande och gjort exakt detsom har sagt åt oss att göra.Anf. 28 ():Fru talman! Vi har en indelningslagstiftning somär något oklar beträffande länsbyten men som där-emot är tydligare beträffande landstings- och kom-munbyten. har regeringen skrivit direktiv omändringar av dessa lagar. Då kan man säga att dessalagar under alla omständigheter kommer att föränd-ras. Det gör att det blir betydligt enklare för riksdagenatt nu gå in i lagärendet och även mot bakgrund avregeringens hantering av att göra en speciallag.Men detta är bostadsutskottets sak att avgöra.När säger att detta är svåra avgöran-den och att man måste följa indelningslagstiftningenså kan man ju jämföra med hur enkelt det blev närHabo och kommuner i ändradelän till . Skillnaden mellan detta ärende ochdet som gäller var att det där uppenbarligen intefanns några inflytelserika socialdemokrater som sattesig på bakhasorna. Någon annan skillnad kan jagfaktiskt inte se.Den här debatten har i mångt och mycket varitupplysande, och jag vill tro att statsrådet har lärt sigen del av den debatt och de argument som har förtsfram. Jag hade önskat att regeringsbeslutet hadekommit efter den här interpellationsdebatten. Dåkanske, vilket jag hoppas, hade kunnatvåndas ytterligare kring ärendet och därefterkommit fram till ett bättre beslut.Jag lider på sätt och vis med demokratiministernefter denna handläggning och dessa två miserablabeslut. Hon beskrivs i pressen som antidemokratimi-nister. skriver att socialdemo-kraterna redan nu bör sluta att kalla fördemokratiminister. Det får vara någon måtta på pin-samheterna.Jag tycker att det är trist att vi har hamnat i det lä-get att regeringen har fattat ett sådant miserabelt be-slut som detta.Anf. 29 ():Fru talman! Jag tycker att det är tragiskt att det idenna debatt inte har kommit fram några giltiga skäl,i varje fall inte som jag kan se. Ministern säger att detinte är någon enkel fråga. Men när Kammarkollegiet,som är regeringens egen utredningsinstans i indel-ningsfrågor, utreder ärendet och kommer till slutsat-sen att man rekommenderar regeringen att bevilja ettlänsbyte har jag svårt att se att frågan skulle vara såsvår. Man har också tittat på de ekonomiska aspek-terna för i men inte kommitfram till att detta skulle få några stora konsekvenser.I svaret sade demokratiministern inledningsvis attdet inte har hänt något. Jag pekade då på det valfri-hetsavtal som hade trätt i kraft och som gör att allasvenskar inklusive hebyborna har rätt att välja vilketlandsting de vill. Beslutet som vi fattade iriksdagen tycker jag också var så pass klart att detborde finnas skäl för regeringen att återigen titta pådetta och komma fram till ett annat ställningstagande.Nu ser det ut som att det i stället blir ett initiativ ibostadsutskottet där man kommer att göra något slagslex , och det är nog den enda framkomliga vä-gen.Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! har naturligtvis både rät-tigheten och skyldigheten att vidta de åtgärder somanses befogade. Jag vill bara återigen påpeka att rege-ringen har gjort vad på regeringen ankommer medanledning av det beslut som fattade tidigarei juni. Vi har tillsatt den utredning som ni har beställtav oss. ser jag fram emot att ta hand om resultatetav den.Avslutningsvis tänkte jag bara säga någonting omdet svåra i olika demokratiska avvägningar. Jag tän-ker på hur det var - inte , för beslutet nu varrelativt enkelt att ta eftersom vi från regeringens sidafaktiskt hävdar att det i sak inte har hänt någontingnytt. Beslutet nu är alltså likadant som det tidigare.Det första beslutet tog jag med vånda därför att jag,precis som många av er har framfört, är helt överty-gad om att många kommer att säga: Vad spelar detför roll om vi engagerar oss när man inte gör som vivill?I en demokrati är det så att folkvalda självklartbåde ska uppmuntra och ska delta i och lyssna tillolika folkliga opinioner. Men i en demokrati är detockså så att man inte alltid kan räkna med att man fårsom man vill. Det betyder inte att demokratin somsådan på något sätt är förlorad - tvärtom! I en demo-krati handlar det både om att lyssna till andra och omatt få säga sin mening. Jag är övertygad om att heby-borna kommer att fortsätta att säga sin mening i dethär fallet. Detta är en lång fråga, och jag är övertygadom att sista ordet inte är sagt här . Men jag tyck-er att regeringen har fattat det enda möjliga beslutetutifrån nu gällande lagstiftning.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2001/02:24 till näringsutskottet2001/02:27 till utbildningsutskottet2001/02:29 till skatteutskottet2001/02:31 till miljö- och jordbruksutskottet2001/02:34 till trafikutskottet2001/02:37 till socialförsäkringsutskottetFörslag2001/02:RS1 till konstitutionsutskottetMotioner2001/02:K2-K5 till konstitutionsutskottet2001/02:Sf2-Sf5 till socialförsäkringsutskottet2001/02:U1 till utrikesutskottet8 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2001/02:26 Godkännande av ett protokoll om utvidg-ning av Europols behörighet2001/02:39 Förvärv av aktier i , m.m.Skrivelser2001/02:22 En förnyad prövning av stängningen avBarsebäck 22001/02:30 Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen under 2000Förslag2001/02:RR3 revisorers förslag angåendestatens stöd till kommuner med ekonomiska pro-blemMotionermed anledning av prop. 2001/02:9 Vissa socialförsäk-ringsfrågor2001/02:Sf6 av m.fl. (kd)2001/02:Sf7 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 2001/02:10 Fortsatt förnyelseav totalförsvaret2001/02:Fö1 av m.fl. (m)2001/02:Fö2 av m.fl. (m)2001/02:Fö3 av m.fl. (m)2001/02:Fö4 av m.fl. (m)2001/02:Fö5 av m.fl. (m)2001/02:Fö6 av m.fl. (kd)2001/02:Fö7 av och ( )2001/02:Fö8 av m.fl. (mp)2001/02:Fö9 av m.fl. (m)2001/02:Fö10 av och ()2001/02:Fö11 av m.fl. (v)2001/02:Fö12 av m.fl. (v)2001/02:Fö13 av och Jan-EvertRådhström (m)med anledning av prop. 2001/02:11 Bättre villkor förtotalförsvarspliktiga2001/02:Fö14 av m.fl. (v)2001/02:Fö15 av ()2001/02:Fö16 av och ()2001/02:Fö17 av ()9 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 12 oktober2001/02:59 av () till justitiemi-nister av främlingsfientliga uppgifter inom poli-sen2001/02:60 av () till finansministerBosse RingholmFörnybara drivmedel2001/02:61 av () till statsrådet i Sverige2001/02:62 av () till statsrådet av asylsökande till Ghanaden 15 oktober2001/02:63 av () till utbildningsmi-nister hos CSN2001/02:64 av () till justitieministerThomas BodströmMänniskohandeln i Europa2001/02:65 av () till statsrådet , valet 20022001/02:66 av () till kulturministerMarita UlvskogDigital radio2001/02:67 av () till statsrådet i asylprocessen2001/02:68 av () till miljömi-nister /02:69 av () till kulturministerMarita UlvskogTV 4:s koncessionsavgift2001/02:70 av () till närings-minister synskadades situation i trafiken2001/02:71 av Carlinge Wisberg (v) till statsrådetMona SahlinArbetsmiljötillsynFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 23 oktober.10 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 12 oktober2001/02:42 av () till statsrådet av familjer i då en av parternaavvisas2001/02:49 av () till utrikesmi-nister efter terrorattackerna i USA2001/02:51 av () till statsrådet av flyktingar till norra /02:53 av () till statsrådet effekter för de fattigaste ländernaden 15 oktober2001/02:43 av () till justitieministerThomas BodströmPolisens resurserSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 23 oktober.11 § Kammaren åtskildes kl. 15.33.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 6 § anf. 28 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.