prot · GO09123 · 2001-06-12 00:00:00 — Detär ändå så att man har ett särskilt ansvar för att dövaoch hörselskadade ska få ett ökat utbud av informa-tion och kultur via teckenspråkliga program. Sänd-ningstiden för uppgick och 25minuter . Ni hörde inte fel. Det är alltsåmindre än av , ellervad det är, som finns tillgängliga . Detär inte så konstigt att vi från anser att detantalet timmar kan utökas och ska utökas, och vårakrav innebär en fördubbling under kommande till-ståndsperiod. En fördubbling skulle då innebära upp-emot per vecka.Ytterligare en insats för funktionshindrade är s.k.syntolkning som innebär att det ges en muntlig be-skrivning av händelseförloppet för den som är syn-skadad. I det analoga systemet kräver det en egenfrekvens, och det finns inga praktiska möjlig-heter att genomföra det. Men när den digitala tekni-ken mer frekvent har tagits i anspråk anser vi att manska göra försök och också genomföra syntolkning.Sedan gäller det TV-licensen. TV-avgiften funge-rar hyfsat väl som finansieringav public service. Det sade kulturminister när hon presenterade regeringens proposi-tion torsdagen den 22 mars.Vi i tycker att TV-licensen är föråld-rad. Vi anser att det är märkligt att teknikutveckling-en i det avseendet inte får större återspegling i det nyaavtalet. Det är ändå så att det redan finns möjligheteratt ta del av en del av TV-utbudet via dator. I sinomtid finns det en mängd andra möjligheter. Hur blir detdå? Ska det bli en registrering även när man köper endator och en licensavgift på den, precis som när manköper en TV? Det är självklart inte möjligt. Därförborde man ta tag i den här frågan kraftfullt redan nu.Vi måste ha ett regelverk som är teknikneutralt. Jag ärmedveten om att det här inte kan genomföras inom ettår, men det borde åtminstone finnas en mer påtagligavisering om en förändring. Visserligen finns det enutredning tillsatt, om jag är rätt underrättad, för att seöver avgiftsformen, men kulturministerns uttalandetyder på att någon större vilja till förändring intefinns. Hur ska man annars tyda uttrycket "överskådligtid"? Det kanske kan vara bra att få en definition avdet . Ett slopande av TV-licensenskulle också innebära att vi slipper en kontrollfunk-tion genom att Radiotjänst i kan upphöra.Bara i och med det görs en besparing på ungefär 140miljoner som kan användas till programverk-samhet. Det är väl ingen som skulle sakna den därplatsuppräkningen, som kommer då och då och somtalar om var det blir skärpt avgiftskontroll. I avvaktanpå slopande av licensen och ett annat finansierings-system är vårt förslag nu att man inte höjer nuvarandelicens.När ett nytt tillstånd ska ges är det lätt att försökastyra i detaljer. kommer man faktisktpå sig själv med att tänka att man skulle vilja ha detpå ett visst sätt. finns det naturligtvis ettvärde i att låta dem som är professionella på områdetha en stor frihet. Det är inte bra med en stark politiskstyrning av det som ska vara oberoende. Det finnsmånga avskräckande exempel på det i vår omvärld.En detaljstyrning som vi då reagerar mot i det härförslaget är att av allmänproduktionen skagöras utanför . Att vi går emot det är ingenuppmaning till centralisering, utan jag ser det somviktigast att programmen speglar hela . Denhär siffran tycks ibland få egendomliga konsek-venser genom att man för att uppnå det direktivetforslar i väg ett antal stockholmare utanför tullarnaför att göra programmen där. Jag tycker att det skullevara intressant med en mer allmänt hållen formule-ring och sedan, givetvis, en noggrann uppföljning avhur riktlinjerna om speglingen av hela efter-levs. Siffran får för mig annars kanske ett slagsarbetsmarknadspolitisk prägel, och det är ju pro-graminnehållet som är det väsentliga i det här avse-endet.En annan del inom det här avsnittet gäller riktlin-jerna för utomståendes medverkan i programproduk-tionen. Det kan inte vara rimligt att statsmakten skastyra programbolagen på det sättet. Jag tror också attden här pekfingervisningen får till följd att manminskar utomstående programföretags medverkan.Det kan naturligtvis ha en förödande effekt på ettantal fristående mindre programbolag, och det skainte vara statens uppgift att gå fram med pekpinnartill företagsledningarna inom det här området.Jag sade att man ibland kommer på sig själv medatt vilja detaljstyra, och politik är ju möjligheternaskonst. Efter att ha predikat mot detaljstyrning måstejag ändå ta upp det här med gudstjänsterna. Jag är välmedveten om att inte ska gå in i detaljerna iprogramsammansättningen, men det finns ändå en delsom har fått många att reagera. Det gäller det här medgudstjänsterna och den aviserade neddragningen avdem. Jag tror att det kom som en överraskning att detblev en så negativ reaktion mot det förslaget. Jagmåste säga att jag har förståelse för den negativareaktionen. Inte minst gäller det dem som inte harmöjlighet att ta sig till kyrkorna - både och har tagit upp och visat pådet här. De har i långliga tider haft radio och TV somsin möjlighet att uppleva gudstjänsten.Vi har från kristna grupps styrelseskrivit ett öppet brev undertecknat av samtliga partiersom finns representerade i kammaren. Vi har sedanockså haft en överläggning med religionsradionsrepresentant och fått utbyta argument om det här ipositiv anda. Svaret var väl ungefär det som var för-väntat, nämligen att det är brist på pengar. Men jagmenar att det torde handla om prioriteringinom koncernen.Vi har i en reservation tillsammans med Kristde-mokraterna och utvecklat de här synpunkter-na. Även om den avslås hoppas jag att man inomSVT och SR tar till sig både vår och många andraskritik mot att det dras ned på de här programmen.Slutligen: Jag vet inte hur länge det har kommitpropåer om tillgång till TV-program från och till våranordiska grannländer - inte för oss här i Riksdagshu-set utan för de nordiska folken, för att kunna se var-andras program. Jag gissar att den här frågan kommerupp vid i stort sett varje session med ,och därtill kommer alla interpellationer och frågor häri kammaren. Jag undrar: Är det så omöjligt att kom-ma fram på det här området? Jag ställer den frågan tillsocialdemokraterna och hoppas att antingen ÅkeGustavsson eller kulturministern tar upp detta senare.Finns det verkligen vilja att lösa frågan, eller ska dendras ännu längre i långbänk med olika skäl till att intefinna framkomliga vägar? TV har en god förmåga atthjälpa till med förståelse, både språkligt och kultu-rellt. Men för att det ska gälla inom är en avförutsättningarna att det går att se varandras program,och det inte bara alldeles utmed gränserna.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla de reser-vationer vi har i det här betänkandet. Hur många devar har nogsamt berättat. Förtids vinnande yrkar jag dock bifall bara till reserva-tionerna 17 och 29.Anf. 12 () replik:Fru talman! lyfter fram fråganom oberoende. För mig är det väldigt viktigt att pub-lic service är både publicistiskt och ekonomiskt obe-roende gentemot staten. säger att licensavgiften är väldigt omodern ochbör avskaffas. Min fråga blir då: På vilket sätt skapublic service finansieras ?Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Tack för att den frågan, som jag inte tog upp i mitt anfö-rande. Det är ett ganska långt svar som krävs. Vi villinte heller ha en skattefinansiering. Vi är lite oroligaför den eventuella politiska styrning som kan komma,och jag är lika angelägen som oberoendet. Vi föreslår, och det finns i en av vårareservationer, fem fristående fonder som ska arbetamed att köpa upp public service-program. Sedan kanolika kanaler, reklamfria kanaler men också de kom-mersiella kanalerna, göra public service-program. Detär i oerhörd korthet det förslag vi har, med en finansi-ering som är oberoende av skatten - och också obero-ende av TV-licensen. Som vi hörde här tidigare är detju som skolkar från TV-licensen.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag tror nog att det system som Folk-partiet förespråkar också kan få väldigt stora problem.I och för sig kan det TV-licenssystem som vi i daghar ses som lite omodernt, men jag tror ändå att vi börförsöka uppmuntra och motivera de licensskolkaresom finns, , att betala. Vi måste få folkatt inse att det är viktigt att betala sin TV-licens föratt få det här breda utbudet som står fritt och obero-ende, både publicistiskt och ekonomiskt, från staten.Jag hoppas att vi även ska kunna ha kvarden här finansieringen.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Jag delar upp-fattning: Så länge TV-licensen finns hoppas jag ocksåatt så många som möjligt betalar den. Men jag tror attmed den teknikutveckling vi har blir det allt färre sombetalar. Man hittar andra vägar att se TV-programmen. Det här systemet är ju väldigt beroendeav den teknik vi har och TV-apparaten som sådan.Registreringen inför TV-licensbetalande sker ju närman köper TV:n. Men hur gör man då med alla somser TV via datorn, t.ex.? Där är det ju inte möjligt attha sådana registreringar. Jag tycker att teknikutveck-lingen springer ifrån TV-licensen som institution.Anf. 16 ():Fru talman! I en demokrati är det viktigt att opini-ons- och åsiktsbildningen är fri. Det här förutsätter attde medier som sprider information kan göra det på ettkritiskt och allsidigt sätt, att alla åsikter kan kommatill uttryck och att informationen inte underkastaskommersiella krav. Public services roll i en alltmerfragmentiserad värld ökar i betydelse. När det kom-mersiella utbudet av lättillgängliga förklaringar ochförenklingar av verkligheten vräks över oss behövervi alternativ som ger bakgrund, fördjupning och ana-lys. Den nyhetsförmedling som public service står förska därför kännetecknas av både djup och bredd ochfå lov att ta den tid i anspråk som krävs för att enkritisk reflexion och ett analytiskt perspektiv skakunna utvecklas.Public services kulturansvar bör också öka. I pro-positionen sägs nu att det utländska programutbudetska spegla olika kulturkretsar och i större omfattningän innehålla program från olika delar av värl-den. Även samarbetet med landets olika kulturinsti-tutioner ska öka. Kulturnyheter har vi fått, både iSveriges Radio och i . Dock ansesde inte så viktiga att det finns ekonomi på SverigesTelevision för att sända dem , trotsatt propositionen säger att kulturansvaret ska vara ettprioriterat område i public service-uppdraget.Den internationella bevakningen behöver fördju-pas och nyanseras, inte förenklas och utarmas. Härvill jag också påminna om att en kompetent och allsi-dig nyhetsbevakning i allra högsta grad är en demo-kratifråga, en mänsklig rättighet. Den typ av skvaller-press som utvecklas i m.fl. länder bör därförinte smitta av sig till vår nyhetsbevakning. Snabba,förenklade budskap är lika nedbrytande för det de-mokratiska intellektet som flottig, näringsfattig fastfood är för kroppen.Miljöpartiet såg med stor oro på likriktningenmellan de två separata nyhetskanalerna i allmäntele-visionen, som successivt ökade under tidigare omor-ganisation. I nu gällande avtal - för vi har ju inte tagitdagens beslut ännu - mellan public service-företagenoch staten står att det även fortsättningsvis ska finnastvå separata nyhetsredaktioner inom Televi-sion. Med "separat" torde menas fristående, enskild. Idagens utbud förekommer samma inslag alltsomof-tast. Det här anser vi inte överensstämmer med gäl-lande avtal. När jag anmälde SVT till brott mot gällande avtal visade detsig att inte kunde granska an-mälan därför att kravet på separat sändning inte fannsinskrivet i sändningstillståndet.Nu säger SVT självt att det inte finns fog för på-ståendet att Aktuellt och Rapport skulle vara alltförlika - vadå alltför lika? Och hur kommer dagensverklighet att överensstämma med det nya avtal somvi kommer att besluta om här ? I propo-sitionen står det att det är av stor vikt att den nyaorganisationen med en central nyhets-desk inte skaleda till att de redaktionella bedömningarna centrali-seras. Men samma nyhetsinslag visas fortfarande iAktuellt och Rapport. Vidare sägs att förekomsten avflera nyhetsredaktioner - de är ju fler än två -ska innebära att förutsättningarna för variation ga-ranteras beträffande urvalet av nyheter. Men för SVTräcker det tydligen med att de inte är "alltför" lika.Under kommande tillståndsperiod kommerGranskningsnämnden att följa och utvärdera hurförändringarna inom nyhetsorganisationen påverkarmångfalden i nyhetsutbudet. Jag tycker även att sty-relsen borde ta sig en allvarlig funderare på hur fort-sättningen på denna dystra lek med ord ska kunnaleda till att vi åter får olika nyhetsrapporteringar somdet är värt att se på.Den snabba utvecklingen inom medievärlden in-nebär också att public services roll ständigt bör prö-vas. Radions betydelse framöver kommer med allsannolikhet att öka, som en motreaktion på alla bildersom ständigt flimrar förbi. Även Utbildningsradionsroll som folkbildare kommer att öka. Därför är detextra viktigt att öppna för fristående bedömare attanalysera och granska verksamheten. I propositionensägs också att offentlig debatt bör stimuleras av pro-grambolagen själva och att ett fortsatt utredande avpublic service behövs. Hur ska statens ansvar förbroadcasting se ut framöver? Ska det finnas sank-tionsmöjligheter för annat än sponsring och reklam?Hur ska framtida finansiering se ut när vi stänger avdet analoga nätet och medierna smälter samman allt-mer?Ibland krävs det lite mer tydlighet i propositions-skrivandet om resultatet ska kunna mätas och grans-kas.Kulturutskottet har t.ex. valt att under rubrikenTillgänglighet för funktionshindrade komma med enkonkretisering. Här säger propositionen att andelentextade program av det totala rikssända utbudet medsvenskt ursprung ska öka påtagligt. Utskottet har valtatt tolka det som att minst hälften av förstagångssän-da program med svenskt innehåll ska textas underkommande tillståndsperiod. Minst hälften är mätbart,och det finns nu möjlighet för Granskningsnämndenatt granska.Jag går över till övriga motioner.Barn mellan tre och umgås med någonform av medier och per dag.Tyvärr står inte , Televisionoch UR för det dominerande inslaget. Här krävskraftfulla insatser för att producera svenska barnpro-gram med hög klass. Jag ser med oro på hur TV-mediet köper in alltfler tecknade nonsens- och vålds-serier och förser dem med svenska röster.Det är under uppväxten vi skaffar oss de flesta avvåra referenser och värderingar, utforskar verklighe-ten och gör en bild av hur den ser ut och hur denfungerar. Barndomsåren är en känslig tid. Upplevel-ser vi har formar oss och bestämmer hur vi skahandskas med situationer och möten som vuxna.Nutidens barn möter information och får upplevelserpå helt andra sätt än de som var barn för 10 och 30 årsedan. Televisionens explosionsartade utvecklingmed ständigt fler kanaler och ett alltmer avanceratinnehåll har gått hand i hand med informationstek-nologins utbud av snabbare kommunikationer, nyainlärningsmöjligheter, spel och större och merkomplexa vägar att söka information.Att den tekniska utvecklingen går framåt är bra isig. Yttrandefrihet och demokrati stärks av att det blirlättare att söka information och sprida åsikter. Samti-digt bör vi fråga oss vad utvecklingen på medieområ-det betyder för dem som är barn och unga , vadmedieutvecklingen gör med deras bild av verklighe-ten och deras förmåga att analysera den. Vi måsteockså fråga oss vad det innebär att växa upp medvåldsinriktade dataspel, ett gigantiskt TV-utbud dyg-net runt och ögonblicklig tillgång till den stora grytaav information som finns hopblandad på Internet, därvåld, pornografi, rasistpropaganda utgör en mindremen obehaglig del av helheten. När det mediala ut-rymmet växer finns det större möjlighet att inom detskapa slutna rum, dit debatt och kritisk granskningaldrig når.Vi saknar också kunskap om vad den förändradeanvändningen av kroppen gör med vår hälsa. Det somnoterats är att antalet överviktiga barn ökar. Forskarebörjar slå larm om skelettskador och motoriska rubb-ningar.Det finns sex områden som behöver diskuteras.Det är televisionens utveckling, dataspelen, Internet,det skrivna språket, videogram och film. Det behövsmer av både debatt och forskning om det nya medie-landskapet. Därför är det hög tid att ge en helhetssynav den kunskap som finns i och internatio-nellt . En utredning behöver tillsättas för att ta ettsamlat grepp om alla de mediala situationer som barnutsätts för och deras påverkan på barnets utveckling,psykiskt såväl som fysiskt. Därför yrkar jag bifall tillMiljöpartiets reservation 35 under punkt 45, vilket förövrigt alla andra partier gör utom Socialdemokraternaoch . Men vi har ju ingen mittenregering.Till nästa reservation. Den enda icke kommersi-ella TV-produktionen är . Denerhåller inte något statligt stöd. Drygt en miljon män-niskor har tillgång till och kanbl.a. se direktsända debatter från . är det i första hand de större kommunerna somger bidrag, vilket innebär stora regionala skillnadersom inte är acceptabla. Det är ju viktigt att alla män-niskor får tillgång till det fria mediet. Vi vill därför attmöjligheten undersöks hur en statligt finansieradÖppna kanalen kan se ut. Förebilder finns i fleraländer, närmast i och i Tyskland.Med det yrkar jag också bifall till reservation 32under punkt 41.Det är viktigt att slå fast att teknisk utvecklingaldrig går före kvalitet i public service. Miljöpartietvill ha ett starkt och konkurrenskraftigt public servicemed bredd, hög kvalitet och modern teknik. I en rikt-linje för programverksamheten sägs också i proposi-tionen att programföretaget ska erbjuda ett mångsi-digt programutbud som kännetecknas av hög kvaliteti alla programgenrer. Enligt Granskningsnämndensalldeles färska rapport konstateras att kanalernaSVT 1 och är breda public service-kanaler. närmar sig däremot mer ochTV 5, dvs. deras mångfald minskar. Den här nyautvecklingstrenden, att det informationsinriktadeutbudet minskar i , stärker mina och Miljöparti-ets krav på fria, självständiga och starka nyhetskana-ler i Television.Slutligen har jag en kommentar till den odemok-ratiska valbevakningen. De flesta länder har någonform av skriftliga föreskrifter om hur medierna skasköta valbevakning. I många fall är det noggrannaregleringar. Men i finns inget skrivet ellerreglerat om valbevakning.Vid genomgång av SVT:s rikssändningar eftervalet fann att två längredebatter hållits med samtliga partier, därutöver enlängre duell mellan och ochen kortare mellan och hade kortare dueller där Socialde-mokraterna deltog i elva, i nio, Vänsternoch deltog i fem vardera, ochKristdemokraterna i tre vardera och i tvådueller.Jag tycker att det är rimligt att ställa större krav pålikformig behandling av partierna inför val. Det gårfaktiskt att rätta till, om regeringen vill, vid nästasändningstillståndsskrivning. Därför undrar jag omkulturministern vill agera så att mer jämlika förhål-landen kan få råda även i till nästa val.En liten kommentar till , som säger attkonkurrens är kvalitet. Det ska jag inte ha någoninvändning mot, men kvalitet kostar, , och vill inte höja licensen i dag.Även om precis som inser attdagens licenssystem inte håller i den nya teknikvärl-den, har vi ingen majoritet för att ändra det . SkaFolkpartiet då ekonomiskt utarma och sänka publicservice genom att agera för att inte höja licensenför att möjliggöra högre kvalitet?Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Nej, , vi har två förslag.Ett på lång sikt, som jag nämnde i ett tidigare replik-skifte, med fonder som enligt våra beräkningar skullege SVT mer till public service-verksamhetän man har i dag.Det andra är att vi, också i en reservation, harskissat på ett annat sätt att förmera pengarna till SVT.Det handlar om att ställa krav på dem som distribue-rar TV-programmen. Vi vill alltså ersätta en höjningav TV-licensen med detta. Vi säger okej till nuvaran-de TV-licens, men vi har alternativa finansierings-möjligheter.Anf. 18 () replik:Fru talman! Ni säger okej. Men ni kan ju inte säganågot annat än okej, för det finns ingen majoritet förnågonting annat heller. Det går inte att förändra nå-gonting om man inte har majoritet.Det allvarliga tycker jag är att sägernej till höjd licens, eftersom det är det system som harmajoritet , och att pratar om högrekvalitet och dessutom vill detaljreglera om kyrkanska ha sändningar eller inte. Däremot vill man inteställa upp på en höjd licens. Vad är det då man ska tabort från public service?Anf. 19 () re-plik:Fru talman! förstår jag bättre varför Miljöpar-tiet är i koalition med Socialdemokraterna. Det är föratt alltid i alla lägen försöka ha majoritet.Vi lägger fram våra förslag utifrån vår ideologioch utifrån det vi tycker är rätt. Det är det som dettaalternativa förslag handlar om, dels om fondernalängre fram, dels om att få in pengar till TV på ettannat sätt under den kommande sändningsperioden.Det kanske går bra att läsa den reservationen, EwaLarsson. Det skulle underlätta debatten.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag har läst den reservationen. Detfinns många intressanta tankar i det ut-vecklar. Själv står jag väl inte helt bakom dem.Det vi är överens om är att licensavgiften intehåller framöver. Men det är den som gäller . Dåtycker jag att det är anmärkningsvärt att samtidigtprata om att man vill ha högre kvalitet och inte gåmed på en höjning som möjliggör denna högre kvali-tet.Anf. 21 ():Fru talman! Public service är för oss socialdemo-krater grunden i ett fungerande demokratiskt medie-samhälle. Public service ska garantera mångfald ochkvalitet. I en konkurrensutsatt mediemarknad är viövertygade att det är mer viktigt än någonsin att stär-ka public service-uppdraget - detta just för att garan-tera det som public service står för i egentlig mening,dvs. geografisk spridning, redaktionellt oberoende,kvalitet och minoritetsansvar. Enbart med ett välfungerande public service-uppdrag kan vi garanteraett medieutbud som kännetecknas av kvalitet och somalla människor i hela landet kan ta del av. Vi ståralltså för en radio och TV för hela Sverige.En parlamentariskt sammansatt arbetsgrupp hartagit fram public service-propositionen, som dagensbetänkande i första hand grundar sig på. Vi har i dettaarbete lyckats nå enighet inom nästan samtliga frågor.Det har vi ansett vara viktigt för att kunna garanteraen trygg och hållbar utveckling för public service-uppdraget. När propositionen lades på riksdagensbord stod samtliga riksdagspartier bakom riktlinjernaför programverksamheten. Finansieringsförslagenstöds av en majoritet bestående av Socialdemokrater-na, och . Det visade sigdock att enigheten för programverksamheten på ettantal punkter enbart var ett spel för galleriet. Dettaspel står framför allt för.Teknikutvecklingen går fort, och nya lösningarmåste prövas. Detta ledde till att vi i arbetsgruppenkom överens om att en parlamentarisk kommittémåste tillsättas med uppgift att göra en översyn av detframtida public service-uppdraget i denna ständigtföränderliga mediesituation. Även om vi stårinför ett avstamp inför kommande tillståndsperiod ärdet viktigt att public service-debatten fortsätter, såvälinom den nya utredningen som i medierna och här iriksdagen.Jag vill också understryka vikten av vad som sägsi utskottets betänkande om den digitalradiokommittésom ska tillsättas. Den ska enligt propositionen hauppgiften att göra en utvärdering av försöket med dendigitala radion och föreslå lösningar inom detta om-råde. Utan något tillkännagivande, men dock somnågot viktigt, säger utskottet att kommittén kan till-sättas och arbeta skyndsamt. Det har vi nått en bredenighet om i utskottet. Skälet till detta är att vi såsnabbt som möjligt ska hitta en bra lösning för denframtida DAB-radion.Charlotta Bjälkebring hade räknat ut hur mångareservationer som står bakom. Av de 36var det 19 stycken. Dessbättre står i storutsträckning ensamma i sina strävanden att vingklip-pa public service. När det gäller antalet reservationerkan man möjligen säga att de har visst understöd avFolkpartiet, som står bakom 12 stycken.Moderaterna reserverar sig i betänkandet motriktlinjerna för verksamheten - trots, som jag sadetidigare, enighet under arbetet med propositionen. Detkan verka något förvirrande.