prot · GO09122 · 2001-06-11 00:00:00 — Regeringen , och ingenannan regering heller, kommer någonsin att reda ut deproblem med otrygghet, drogbruk, kriminalitet, rasis-tiska motsättningar om man inte tar all den hjälp mankan få från föräldrar och auktoriserar föräldrarna ochger föräldrarna rätt att bestämma och välja.Vi får aldrig det problemfria samhället, men vikan nå mycket längre om vi decentraliserar ansvaroch respekt till den mest naturliga av alla gemenska-per och relationer, den mellan föräldrar och barn.Göran centraliserar ansvar, tar ifrån för-äldrar mer och mer av deras valmöjligheter. Det ärstaten som ska bestämma. Maxtaxan, som jag nämn-de, visar detta entydigt.Efter de första åren i ett barns liv spelar skolan enoerhörd roll. Jag har all förståelse för påståendet attdet behövs fler vuxna i skolan. Visst är det så. Menskolans kris handlar inte enbart om antalet vuxna.Skolan är barnens arbetsplats. Där ska råda lugn ochtrivsel. talas det om barns stress som leder tillpsykosomatiska sjukdomar och t.o.m. till åderför-kalkning. En enorm folkhälsorisk basunerades ut imedierna för några dagar sedan.I klassrummen ska det vara ordning och reda. Påskolgården ska elever slippa höra kränkande tillmä-len. Lärarrollen måste uppvärderas och ska inte byrå-kratiseras. Likriktningssyndromet måste avskaffas. Viär olika och skolväsendet måste visa att man inserdet.Upprätta kontrakt mellan lärare, elever och föräld-rar, så att det står klart vilka skyldigheter och rättig-heter som gäller. Om inte regeringen ser tillså att skolväsendet restaureras så är det liktydigt medatt regeringen nonchalerar den viktigaste framtidsfrå-gan.I regeringsförklaringen, som jag citerade ur,står: "Alla elever har rätt till det stöd de behöver föratt nå kunskapsmålen." Det är ju bara tomma ord.Statistiken visar något helt annat.Det är väl så att vi alla har våra hjärtefrågor, frå-gor som vi återkommer till ständigt.Nu står den underbara svenska sommaren förhanden, med förtjusande grönska och efterlängtadeljusa dygn. Men då måste jag erinra om att hundratu-sentals svenskar lider av vätskebrist och hundratu-sentals lider av svält. Detta är orimligt i välfärdslan-det . Där måste också regeringen setill att någonting görs. Det saknas personal. Det sak-nas tid. Men jag undrar om det inte också saknasintresse från politikerhåll.Det är, som det har nämnts här, ingenting annat änren skam att änkepensionerna inte återställts. Det ärynkedom att de ekonomiskt sämst ställda pensionä-rerna inte kan få större förbättringar.Det krävs insatser , . Lämnakungsörnsperspektivet och gör insatser i Sverige.(Applåder)Anf. 82 Statsminister ()replik:Fru talman! Det var länge sedan jag hörde AlfSvensson så aggressiv. Det var skam. Vi brydde ossinte om människor som svalt och led av vätskebrist.Egentligen var allt mitt fel. Dessutom ägnar jag migför lite åt och för mycket åt Europa.Kan det vara så att opinionsmätningar sätter nedhumöret, ? Det är möjligt, men låt osslägga det åt sidan. Det går upp och ned. Kom tillbakatill en samtalston som fungerar.Jag delar oro över skolan. Men jagblir förvånad när jag hör säga att vivisst ska ha fler vuxna i skolan. säger krist-demokraterna nej till en extra skolsatsning. Varför?Vi tror att det är riktigt att öronmärka pengar förskolan. Vi vill att pengarna verkligen ska gå dit, att deska komma ut i klassrummen. Där ska finnas en tal-pedagog, en kurator, fritidsledare - kloka vuxna somgör att den sociala miljön i skolan är sådan att manslipper höra de glåpord som kritiserar.Jag delar helt indignationen över dem. Allt detta ärförutsättningen för att det ska kunna pågå en organi-serad inlärning, att man ska kunna sprida kunskaper.Upprörs inte också över att nedrust-ningen av den offentliga sektorn är kraftigast därresurserna är som störst, i ? Moderaternagick till val på det. Men gjorde kristdemokraternadet? Var det budskapet ni gick ut med i valrörelsen1998? Var det vad ni sökte mandat att göra?I stället för att skruva upp tonläget våldsamt motmig - jag har naturligtvis många fel och brister, deterkänner jag, och framför allt för lite tid, - är det inteklädsamt att börja med det egna, ? ÄrAlf nöjd med de insatser som kristdemo-kraterna gör, som legitimitet för systemskiftet iStockholm? Det vill jag veta.Anf. 83 () replik:Fru talman! Det är inte mycket som är så förut-sägbart som repliksvar. Det var välingen här i kammaren som trodde något annat än atthan skulle låta bli att svara på min fråga om det varmodernt eller omodernt att låta föräldrar välja barn-omsorg.Jag är inte aggressiv, inte ett spår. Om GöranPersson såg mig aggressiv skulle det se annorlundaut. sade att det var länge sedan hanhörde så aggressiv. Det kan möjligtvisbero på det man läste i , attGöran numera umgås mer med franske presi-denten än med AlfSvensson. Det är ju ett tag sedan vi träffades.Det är inte så konstigt om vi tar upp de frågorna,vi som har varit här hemma och mött all den besvi-kelse som finns från föräldrar på att skolor inte funge-rar, som har mött många anhöriga till äldre där detinte finns personal. Jag kan inte förstå varför manskulle behöva linda in det, så att inteskulle känna sig uppbragt. Jag tror att det är dags attfå uppbragt när det gäller dessa inri-kespolitiska frågor.Inledningsanförandet var fyllt av löften om allttänkbart som skulle ske . Jagser framför mig, sade . Det var som omhan spanade i töcknet och såg precis vad som behövergöras framöver.Men vi lever ju i . Det jag tog upp som detmest akuta är att folk i tillväxtområdena tvingas läm-na sina hem, som de har sparat ihop till. Blir intesocialdemokrater och andra uppbragta av det, då ärdet deras sak. Jag tycker det är mer än upprörande.(Applåder)Anf. 84 Statsminister ()replik:Fru talman! Först när det gäller fastighetsskatten:Vi tänker inte medverka till en utveckling av det slagsom beskriver. Får den sådana konsek-venser justerar vi den naturligtvis. Jag kan bara kon-statera att enligt sin bud-getmotion tar in i fastighetsskatt.Det finns naturligtvis en allians också där. Det serman.Upprörs inte av det han ser? Jo, jagupprörs också av det jag ser, , framförallt i de delar av som har det gott ställt ochsom prioriterar skattesänkningar framför standarden iskolan och vården. Många av de skräckexempel somAlf talar om är från Stockholmsområdet.Där sitter med och möjliggör poli-tiken. Ni gick inte till val på det, , utanpå något annat. Ni möjliggör det, så till den mildagrad att ni skrapar ihop pengar så att Cederschiöldkan sänka skatten. Det upprörs jag över.Jag upprörs också lite över - nej, jag ska inte sägadet. Jag har slutat förvåna mig över det. Men jag ärlite undrande över hur tänker, somså villigt låter sig spännas framför den moderata sys-temskiftesvagnen i . Varför, ?Folk vill faktiskt se till så att standarden är hög. De ärockså beredda att betala skatt för det. Regeringentillskjuter via extra statsbidrag som an-vänds för att sänka skatten i stället för till vården ochskolan. Nog är det väl lite besvärande. Om det ärbesvärande kan jag förstå att tonläget skruvas uppnågot.Det är som det stod i talarens manus: Obs! Argu-mentet svagt, höj rösten. Vi känner igen det, AlfSvensson.(Applåder)Anf. 85 () replik:Herr talman! När man inte har några bra argumentmåste man ta till den där typen av resonemang, GöranPersson. Jag ska försöka att tala lågt nu men ändå nåGöran Persson.Tala om opinionssiffror, som gjor-de. Yvs gärna över egna. Det står er fritt. Ni talar omatt jag höjer rösten därför att jag inte skulle ha argu-ment.Är det så att folk drivs från gård och grund ska viändra på det, säger . Det ska vi inteacceptera. Detta har det larmats om i månader. Dethar varit reportage på reportage på reportage. HarGöran varit så högt flygande så att han intehar följt med och sett den förtvivlan som finns hosmänniskor som jag gissar följer denna debatt? Om detär så ska vi ändra på det, sade . Gå i stället upp i talarstolen och berätta hur ni skaändra på det. Det är mycket mer intressant än att fåhöra om att ni kanske så sakteliga kommer att ändrapå det.Sedan är det frågan om . Det är ju än-dock så att det i satsas mer på äldreom-sorg och äldrevård . Det görs störresatsningar. Det är en tillväxtregion. Att ären tillväxtregion kan ha att göra med hur man hante-rar skattetryck och ett och annat i Stockholm.Jag skulle kunna börja läsa om hur det står till ilandsting och kommuner där vännerstyr och ställer och om att man får vänta påen apparat för att få hörsel uppe i . 2005får man den alltså. har fått Stockholmpå hjärnan på något sätt. Försök att vara med påSkansen i och sjung "Stockholmi mitt hjärta". Det är ju det enda ni talar om.Stockholm tål fantastiskt väl att diskuteras. Allt ärinte bra här, men var är det det? Det är väl bättre,, att koncentrera sig på de regioner iSverige där det är eländigt. Då blir det inte baraStockholm.(Applåder)Anf. 86 () re-plik:Herr talman! påstår att vi grönaskulle vara motståndare till vägunderhåll och försökerpeka ut som ett parti som alltid säger nejtill investeringar i vägar. Men så är det inte. Det ärskillnad på vägar och vägar.Vi vill ha en fungerande infrastruktur men insersamtidigt, till skillnad från , atttrafiken måste anpassas till de ekologiska förutsätt-ningarna. Vi är inte beredda att sätta kommande ge-nerationers frihet och hälsa på spel genom att förbyg-ga oss på nya motorvägar.Vi vill satsa betydligt mer på järnväg än på nyavägar; det är sant. Men det är inte fråga om att slutabygga vägar helt och hållet eller att sluta med under-hållet helt och hållet, som vill ge skenav. Tvärtom har vi tillsammans med regeringen med-verkat till att förstärka resurserna för väginvesteringarfrån 1,1 miljarder till 2 miljarder för att möjliggöraförbättringar som ger ökad bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion på det regionala vägnätet. Det tror jagatt egentligen vet. Han vet också att vimedverkade till att höja anslagsposten för drift ochunderhåll från 5½ till 6,1 miljarder. Vi tänker ocksåse till att resurserna för vägunderhåll kommer attligga på en rimlig nivå framöver.Anf. 87 () replik:Herr talman! Det kvarstår ändå att Miljöpartietunder sin kongress talade väldigt ensidigt om järnvä-gar. fick vi höra av att det inte kanbli tal om motorvägar, utan det får vara reparationeroch om jag förstår saken rätt enklare vägar än motor-vägar. Men någon infrastrukturproposition finns juinte. Den har ni inte varit med om att driva fram, trotsatt ni finns med på ett eller annat sätt i regeringsar-betet.Jag kan inte förstå hur man kan fastna - han varmycket seriös - i inställningen att inte skabygga fler motorvägar. Jag kan ta en enda sträckning.Det finns säkert de som tycker att det är fel att ta justden och att man borde ta någon annan, men jag tarden av den anledningen att jag talade med enchaufför som skulle åka just den sträckan. Det ärsträckan norr om till . Det kunde varaintressant att höra av , för att varamycket konkret, om det skulle vara fel att byggamotorväg mellan och . Är det fel?Vi talar om vägar och trafiklösningar och tänkerpå storstadsregionen. Jag tycker att det mest famösaär att bilarna här står stilla halvtimmesvis och iblandlängre och släpper ut en mängd avgaser. Det måste degöra om bilarna går, men det är ganska trist att demåste göra det också för att de tvingas stå stilla.Det kan inte vara så att för miljönsskull ivrar för att det inte får byggas fler motorvägar.Anf. 88 () re-plik:Herr talman! Jag vill inte här uttala mig om ett en-skilt vägprojekt. Det är möjligt att det kan finnasanledning att bygga just det vägprojekt , men det finns ofantligt många vägprojektsom inte bör byggas av miljöskäl.När det gäller förhållandet att bilar står stilla tycksAlf recept vara att vi ska bygga fler vägarnär det är för många bilar på vägen. Man kan ocksåtänk sig det motsatta, dvs. att man jobbar för att fåfärre bilar på vägarna genom att framställa alternativ.I synnerhet i storstadsregionerna måste vi förbättrakollektivtrafiken, men vi måste också se till att vi fåren järnvägsutbyggnad på andra ställen i landet och attvi får fungerande arbetsmarknadsregioner i glesbyg-den, t.ex.Jag kan ta ett annat exempel, , som jag trafikerade på väg tillvår kongress. Där finns det en väl fungerande järnvägdär man skulle kunna bygga ut och öka kapacitetenmed dubbelspår, men där planerar man en motorvägparallellt med järnvägsspåret. Det är inte försvarbartur miljösynpunkt.Anf. 89 () replik:Herr talman! säger att det finnsofantligt många vägprojekt som inte bör byggas. Detär inte uppmuntrande, precis. Det vore roligare atthöra vilka det är som bör byggas, för något finns detväl. Jag nämnde ett enda, och då sade Hammarströmatt han inte säkert visste om det är det som behövertas itu med. Jag kan garantera att det är ett av dem.Vägverket får av de pengar tillvägunderhåll som beslutats i gällande planer. Det ären eftersläpning på 13-14 miljarder. Den ökning somMiljöpartiet talar om börjar från en alldeles för lågnivå.Jag tror att det är dagdrömmerier och verklighets-flykt att inte inse att måste skaffa sig flermotorvägar och kringfartsleder i för miljöns skull. Att tro att vi i vårt glesa Sve-rige ska bygga järnvägar som kan trafikeras så fre-kvent att de kommer att kunna nyttjas av medborgarei stor omfattning och bli lönsamma tror jag också ärren verklighetsflykt.(Applåder)Anf. 90 ():Herr talman! Ärade ledamöter och åhörare! Detsenaste året har den svenska debatten präglats avuppgiften att leda den europeiska unionen. Det är ettstort och spännande uppdrag för oss alla, inte bara förstatsministern.De stora internationella organisationerna har un-der det senaste århundradet spelat en viktig roll för attutveckla världen, och möjligheten att i strid med dengamla principen om staters suveränitet lägga sig i hurandra stater behandlar sina medborgare internt ommänskliga rättigheter kränks är en av de största land-vinningarna . Det här har uppnåttsunder många års hårt uppoffrande arbete av enskildapersoner, frivilligorganisationer och politiker som harsett förbi det snäva, kortsiktiga statsintresset för att istället försöka skapa en bättre värld för alla.Det är i det här perspektivet som EU som organi-sation ska ses. Man har som mål att skapa en stabilekonomi i , vilket i sig faktiskt gynnar alldelesvanliga människor, men också att stärka demokratioch mänskliga rättigheter. Det var det ansvaret somEU tog på sig när man tog in , ochGrekland som trots en historia av diktatur ändå villeutveckla sin demokrati. Samma ansvar har den euro-peiska unionen nu för de östeuropeiska staterna. Därär det bekymmersamt; vi vet ju allihop hur det ser ut.Människor kan möjligen klara av att förlora hoppetför sig själva, men när de håller på att förlora hoppetockså för sina barn blir det t.o.m. en farlig situation.Det här innebär att ledningen för nu har en myck-et stor uppgift under Göteborgsmötet att se till attgarantera utvidgningen, och det finns stora uppgifternär det gäller att bygga en hållbar utveckling också iöstra finns också några andra frågor. PresidentBush ska ju besöka det lilla folkhemslandet Sverige.Då kan man ju diskutera hur han har ställt sig tillutrikespolitik och till miljöpolitik. Men jag vill ta uppen annan fråga som jag tycker är viktig, nämligen attpresidenten som ett av sina första beslut drog in allaanslag till organisationer som talar om sexualupplys-ning, vilket var en eftergift till interna antiabortorga-nisationer. Detta sker i en situation när en hel genera-tion håller på att utplånas i vissa länder och avde gravida mödrarna i är hivpositiva. Fun-dera själva över vad det betyder för de barn som inteär födda och de barn som redan är födda! De härmänniskorna behöver vår hjälp och vårt engagemang.Det handlar inte bara om mediciner utan också omutbildning och information. Det är en tragedi att värl-dens mäktigaste stat abdikerar från sitt ansvar på dethär området. Det är en mycket viktig uppgift att taupp den här diskussionen med president har en annan effekt av EU-medlemskapet varit att den inhemska politiska de-batten nästan har torkat in. Det är allvarligt, eftersomdet finns stora långsiktiga strukturella problem sombehöver lösas. Den svenska ekonomin har efter entuff sanering, en strategisk avreglering och en inter-nationell högkonjunktur befunnit sig i en högkon-junktur under närmare , men det är ju inte alltidvackert väder. Den förståndige rustar sig också föroväder. Det är här som den nuvarande majoriteten harmisslyckats med att ta sig an de uppgifter som behö-ver göras.Det behövs viktiga reformer på arbetsmarknads-politikens område för att förbättra villkoren för allasönderstressade och sjuka människor, för att rusta ossinför pensionärsboomen och för att förbättra skolanoch företagsklimatet och inte minst infrastrukturen,men de kommer inte fram. verkar regering-en främmande för den verklighet som människorbefinner sig i. Kronan är rekordsvag, men det oroarinte finansministern. Han anser att det finns viktigareproblem än vart svenskar ska åka på semester. Fas-tighetsskatten är ett annat område. Människor har levti rädsla för hur den ska slå mot den egna privateko-nomin, och under långa perioder har de inte ens fåttbesked. Så kommer då det nya, och de undrar hur detska gå. De kanske inte kan bo kvar i sina hus. Dålämnar finansministern ett råd till fastighetsägarna:Det går ju alltid att låna pengar, eller ni kan hyra utdelar av bostaden. Det enda rimliga är ju att snabbtfrysa taxeringsvärdena på förra årets nivå, sänkaskattesatsen till och sedan successivt gå vidarei takt med att ekonomin tillåter och försöka att be-handla alla boendeformer lika i denna ambition.Herr talman! klyvs socialt och regionalt. IParis förnäma salar värsta buse franska talar, sade denironiske en gång i världen. Frågan är dåom det är tillåtet i en sådan här tid av EU-middagaroch konferenser att påminna om att stora delar avSverige upplever en regional klyfta som ger sämrelevnadsvillkor och en social klyfta som gör att männi-skor i känner att de inte får chansen och attde själva inte kan ta sig ur fattigdomsfällorna.Jag tänkte börja med de regionala klyftorna. Detfinns en skillnad mellan olika kommuner när detgäller skattekraft som man bör fundera över ett tag.Om vi sätter riksgenomsnittet till 100 så har de fatti-gaste kommunerna av detta medelvärde, och derikaste, där tillväxten är störst, har drygt 180. Det äralltså så mycket. 200 kommu-ner tappar i befolkning. Arbetslösheten totalt i Norr-land är , och det finns motsvarande skillna-der mellan solsida och skuggsida i de större städerna.Det är klart att det blir en skillnad mellan de härkommunerna när det gäller den service som de kan medborgare, en service som stavas vård, skolaoch omsorg.Vad är det då för politik som drivs för att man skaklara av de här problemen? Det finns inga polisertillgängliga. Apotekskontor lägger ned. Försäkrings-kassekontor lägger ned. Vägarna är så dåliga att detinte går att köra. Ni har väl alla sett bilden av traktornsom har bogserat en i två tre decimeter djuplera. Det är ju inte en engångsföreteelse. Det är gans-ka vanligt runtomkring i landet. klarardrygt hälften av underhållet och av ny-investeringarna. Då har på sin kongressen diskussion om att inte öka anslagen till de områ-dena och inte nyinvestera. Det är en politik som av-rustar och drar ned och som om den fortsätter gör detomöjligt att driva företag och därmed överleva utan-för de stora städerna. Det senaste är att en utredningvill föra över 1 allmän väg till enskild väg föratt förbättra statistik, men det förbättrar juinte för de 40 000 hushåll som berörs av det här.Är det då ödesbestämt att småorter och svensklandsbygd måste avfolkas och ha en sämre ekono-misk utveckling än andra delar av landet? Nej, det ärklart att det inte är. Det är klart att det går att göranågonting åt det. Det finns inspiration att hämta iregioner ute i där enskilda företag, föreningar,högskolor och myndigheter har samarbetat. Man harsatsat på infrastruktur, vägar, telefoner som inte slutaratt fungera när det regnar eller åskar, mobiltelefonisom har täckning, digital allemansrätt, service, ut-bildning, stöd för företagande och också investeringari kultur.Det går ju att vända utvecklingen. Det är klart attdet gör. Det finns många regioner som har visat attdet går, och det är det som är så beklämmande att detgår att vända utvecklingen men att det inte görs. Där-för vill vi i ha en helt annan regionalpo-litik än den som regeringen står för.Jag ska säga några ord om de sociala klyftorna.Var tredje ensamstående mamma är beroende avsocialbidrag. Vart femte barn växer upp i en familjsom inte klarar en oförutsedd utgift. Arbetslösheten ärfyra gånger högre bland invandrargrupperna än blandsvenska medborgare. En fjärdedel av de barn somslutar högstadiet har inte fullständiga avgångsbetyg såatt de kan söka sig till vidareutbildning, och handi-kappade barn kan inte fortsätta på gymnasiet. Mångamänniskor fastnar i fattigdomsfällor som de inte kanta sig ur själva, inte för att de inte vill utan för attsystemet ser ut som det gör eller för att deras ekono-miska verklighet ser ut som den gör.Det drabbar också ungdomar - ungdomar som villsommarjobba, som finns i de här familjerna och sominte får behålla någonting därför att familjens social-bidrag minskas med det som ungdomarna tjänar påsitt sommarjobb. Det är småsnålt, det är ogint och detär kortsiktigt att straffa ungdomar som tar sina förstasteg in på arbetsmarknaden på det viset. Jag hoppasatt statsministern är beredd att säga: De här reglernaska vi ändra på, och det ska vi göra fort.Vi i vill ha en inkomstskattereformsom ger en skatterabatt på och en förvärvs-rabatt på , vilket skulle ge bättre inkomsterför de här grupperna. Och när statsministern talar omatt föda barn kan man ju börja med att fundera över:Hur ser studiemedlen ut? Hur ser bostadssituationenför unga ut? Och vilken nivå är det i grunden på för-äldraförsäkringen? Det kaningen människa leva på. Undra på att det inte födstillräckligt med barn!Herr talman! Under riksdagsåret har det ocksåkommit en ideologisk skillnad som blir alltmer tydlig.Det gäller synen på den enskilda människan och hen-nes rättigheter gentemot kollektivet, systemet elleradministrationen. En nycentralism har spridit sig i alltfrån små beslut som vad som ska registreras hosmyndigheter till striden mellan kommunalt självbe-stämmande och statligt överförmynderi. Jag vill inteatt sociala myndigheter ska få registrera min tro ellersexuella läggning. Jag vill inte att kreditupplysnings-företagen ska få registrera om jag är handikappadeller inte. Men så har majoritet beslutatunder det här året.Tage sade:För den trötta samhällskroppenvore kanske bästa botenifall tankarna från toppenkom från roten.Det är också inriktningen i politik.Vi vill ha en politik för livskraft, livskvalitet ochsjälvbestämmande i vardagen som ger människormöjligheter att växa, att bidra och att känna trygghetoch valfrihet.(Applåder)Anf. 91 Statsminister ()replik:Herr talman! Först ska jag hälsa väl-kommen i partiledardebatterna. Jag vill gärna replike-ra på vad hon sade - inte för att det egentligen skiljerså mycket i sak, men det fanns en intressant tanketrådsom jag vill ta upp. Det gäller starka pläde-ring för skatteutjämningssystemet, ett system som jukonstruerades - dvs. det nuvarande - under det sam-arbete som Socialdemokraterna och hadeunder den förra mandatperioden. Jag kommer självihåg när vi förhandlade om det sista en mycket tidigförsommarmorgon - eller mycket sen natt - vid denhär tiden med och beskrivs ju skatteutjämningen som att manstjäl pengar från och lägger ut till slarvigakommunpolitiker ute i landet som sprätter i väg dempå sådant som inte är samhällsnyttigt. Man har t.o.m.annonserat och hyrt in konsulter för att bevisa justden saken. Vad tycker om sådant tal? Detskulle vara intressant att höra.Anf. 92 () replik:Herr talman! Svaret på den frågan vet egentligenstatsministern, men jag ska gärna upprepa det.