prot · GP0943 · 2001-12-07 00:00:00 — Det har varit ettmycket bra och utvecklande samarbete som har för-ädlat våra gemensamma förslag.Under den här hösten har forskningsfrågornahamnat väldigt mycket i fokus i de allmänna diskus-sionerna. Det gäller inte minst frågan om stamcells-forskning som har väckt frågan om forskningensmöjligheter och de etiska gränsdragningar som kom-mer att bli alltmer aktuella . Vetenskapsrå-det, den nya grundforskningsmyndighet som vi fatta-de beslut om här för inte så länge sedan, har blivit enmyndighet som har tagit ett stort ansvar i den diskus-sionen.Jag är mycket nöjd med att se att ett vetenskaps-råd, som inkorporerar alltifrån humaniora, samhälls-vetenskap och teologi bort till naturvetenskap, teknikoch medicin, har lyckats hantera en mycket svår ochmycket viktig fråga på ett sätt som har skapat storrespekt i omvärlden. Man har också lagt fram ettförslag till riktlinjer för stamcellsforskningen, somjag tror att de flesta av oss tycker känns rimligt ochbra.Här ser vi hur viktigt det är med myndigheter somhar ett klart och tydligt uppdrag. Men det är en viktigprincip från regeringen att vi också lägger stort ansvarpå forskarsamhället och säger: Vi litar på er och påera bedömningar, men ni måste göra dem med ettansvarstagande så att hela samhället blir intresserat avfrågeställningarna.Forskningspolitiken har fått en tydlig inriktningunder den här mandatperioden. Grundforskning ochforskarutbildning är statens främsta uppdrag. Vi harbildat nya myndigheter. har fått 30-procentiga anslagsökningar de här åren. Det är förstasteget till att bygga ett vetenskapsråd som jag ser somen mycket stark forskarstyrd grundforsk-ningsmyndighet som kommer att hävda kvaliteten isvensk forskning och se till att vi behåller oss i top-pen vid internationella jämförelser.Våra två sektorsforskningsråd FAS och Formasför arbetsliv, socialvetenskap och för uthållighetsfrå-gorna, som är styrda av forskarna själva, får också dekraftiga resurstillskott. FORMAS får 110 miljonerkronor ytterligare i forskningsresurser.Vår myndighet ska arbeta med det nä-ringslivsnära perspektivet och se till att vi liggerframme inom de spännande framtidsområdena bio-teknik och informationsteknik och kan också kom-mersialisera forskningsresultat. Också denna myn-dighet är ny och får kraftiga resurstillskott, 110 mil-joner kronor. Det är mer än en tioprocentig ökning.Nu byggs också forskarskolor upp över hela lan-det, 16 forskarskolor i ämnena alltifrån historia tillbioteknik och informationsteknik. Mer än 210 miljo-ner kronor satsas på att förnya och förbättra forskar-utbildningen och på att rekrytera den nya generatio-nen forskare.Högskolorna som vi tidigare hade i ,och har blivit universitet . De har tillsammans med de högskolorsom har specialiserat sig i det nya landskapet tagit sinuppgift på allvar att verkligen profilera sig för attskapa spetsområden, som högskolorna Mitthögsko-lan, , ,och , vilkaalla har fått ett vetenskapsområde och ansvaret attbedriva forskarutbildning inom ett avgränsat fält.Sammantaget får de i anslagsök-ningar per år.För alla övriga högskolor har ytterligare insatsergjorts så att alla får ökningar i fasta forskningsresur-ser, också detta i en omfattning som vi inte har setttidigare.Sammantaget ökar vi resurserna till grundforsk-ning och forskarutbildning med 1,5 miljarder. Det görvi utifrån läget att vi tillhör världens allra, allra bästa.Vi tillhör de länder som satsar mest offentliga resur-ser på forskning i världen. Vi är enligt detland som gör störst investeringar i kunskapssamhäl-let. Vi är nummer ett.Vi ligger tillsammans med högst i värl-den när det gäller examinationer i forskarutbildning-en. Vi är världens största producent av vetenskapligkunskap, om man räknar per invånare. satsar vi änmer. Det är viktigt att känna det självförtroendet försvensk del om vi ska fortsätta att vara en framståendeforskningsnation.Samma är det med utbildningspolitiken inom hög-skolan. Där sker en mycket kraftig expansion mednya resurser. Högskolan har fått över 6 miljarder från1997 fram till nu i nya utbildningsresurser. Det har viinte tidigare skådat i svensk modern utbildningspoli-tisk historia. har vi också möjligheter att görasärskilda kvalitetsinsatser riktade till humaniora ochsamhällsvetenskap, 200 miljoner extra, för att just fåmer av relationen till lärarna och mer av seminarie-formen.Det har varit en mandatperiod som dessutom harinneburit en reformerad lärarutbildning med storaforskningssatsningar kopplade till den. Vårdutbild-ningarna förstatligas och får en mycket kraftig an-slagsökning. Vi har satsat 4 miljarder på att göra detnya studiemedelssystemet än mer generöst. Det harvarit en intensiv mandatperiod, men det är väldigtviktiga steg som tagits mot framtiden.Den sociala snedrekryteringen är en oerhört viktigfråga. Det är roligt att se att det har blivit en viktigfråga hos flera partier än vi som traditionellt brukarhävda detta. Det är viktigt, för politiken fungerar ju såatt när en fråga blir allmän ökar också trycket i den.Det är därför som propositionen Den öppna högsko-lan är så viktig. Den innehåller en lag om likabe-handling i högskolan. Det är ett viktigt principielltsteg som ger studenterna samma rättstrygghet somanställda ute i arbetslivet.Att stimulera rekryteringsarbetet ute på högsko-lorna är inte att sänka kraven, . Vi ska setill att vi har både fria och excellenta akademiskabastioner men som har ett engagemang, inte minst ettsocialt engagemang, för att locka nya grupper tillhögskolan. Själv blev jag väldigt inspirerad av nobel-pristagaren , som just jobbar i en ex-cellent miljö med att rekrytera nya grupper för att hanockså har ett socialt engagemang.Collegeutbildningar och breddat basår är ett sättatt skapa nya ingångar till högskolan. Men det gällerockså att se till att förändra miljön i högskolan. Därblir den pedagogiska utbildningen obligatorisk förnyanställda lärare. Det är en skyldighet och en rättig-het. Det är väldigt viktigt att också stimulera denpedagogiska förnyelsen.Den nya tekniken erbjuder möjligheter till utbild-ning om man har långt till högskolan i glesbygdeneller om man finns i stan men arbetar och har svårt attfölja högskolornas föreläsningstider. Då blir det nyanätuniversitetet en mycket viktig och konkret insatsför att öppna upp högskolan.Det är också en oerhört viktig uppgift att se till attvåra högskolor är förberedda på att ta emot invandra-de akademiker, så att de får möjlighet till komplette-ringsstudier för att sedan kunna komma ut på arbets-marknaden utan att känna att alla de år som de harlagt ned på universitetsstudier i hemlandet inget ärvärt i Sverige.Internationaliseringen av högskolan, , är ettväldigt viktigt grunduppdrag för hela vårt högskole-väsende. Det är en väldigt viktig kvalitetsstämpel attvåra högskolor är fyllda också av utländska studenter,men också att våra studenter reser ut. Den senastesiffran är 33 000 svenska studenter vid något univer-sitet någonstans i världen - ett stort svenskt universi-tet ute i världen. satsar vi dessutom på att ökautbytet med , och genomLinnaeus-Palme-programmet, som kan bli enväldigt viktig aktör när det gäller att stärka kontakter-na med dessa delar av världen.Jag vill se en innovativ högskola. En fri akademitycker jag är en självklarhet. Det är ingen bra utbild-ning och ingen bra forskning om den inte bedrivsunder frihet. Men det ska vara en innovativ högskolasom utvecklas och som har stolthet och kraft nog attockså samverka med omvärlden. Vi ska inte ha detkonservativa tillbakablickande idealet av elfenbens-tornet som är sig själv nog, som utser sina egna sty-relseledamöter och som inte har något att hämta frånomvärlden. Vi ska ha en öppen akademi som hämtarkraft ur att det i styrelsen finns representanter frånolika delar och med olika erfarenhetsbakgrunder. Detgör att man kan arbeta med att stärka innovations-kraften inom högskolan.Den borgerliga politiken riskerar att hamna justdär; i tillbakabildandet, i elfenbenstornet, i sökandetefter någonting att profilera sig kring. Jag tycker attdet vore djupt olyckligt.Särskilt trist blir det med , som ihögskolepolitiken söker sig, såsom man hargjort i grund- och gymnasieskolan, in i en positionsom blir hopplöst gammalmodig.Ta som exempel. Här bygger viupp en stark grundforskningsorganisation som harfått en verkligt stark ställning bland människor efterhöstens mycket fina arbete. Vad vill göra?Jo, beröva dem nästan en kvarts miljard. Man påståratt det kommer att stärka den fria forskningen. Tyvärrär Per med där och hackar, för han vill ju brytasönder denna myndighet och hacka upp den i mindremyndigheter. Det vore oerhört olyckligt.Ett annat exempel är privatiseringen av universitetoch högskolor. Att Per vill fortsätta att göra dettaförvånar ju ingen. Men börjar också attnärma sig idén om att privatisera högskolor, inrättanya stiftelser - stiftelser som forskarna själva upple-ver blir maktcentra bortom deras kontroll. När niinförde dem senast kringgärdade ni dem ju så attingen - vare sig riksdag, regering eller forskare -hade något som helst inflytande över dem.Ytterligare ett exempel är utarmningen av de hög-skolor som vi nu har byggt starka runtom i landet.Det är att verkligen driva en politik som riskerar attslå undan möjligheterna för hela ungdomsgeneratio-ner i delar av landet som inte har närhet till ett uni-versitet. Det är också att ta bort mycket av livskrafteni dessa regioner i Sverige.Sedan har vi det här tassandet kring terminsav-gifter som visar sig vara för utländska studentermen som har sagt attsvenska studenter ska kompenseras för - hur det nuvar tänkt. Det pågår en livlig intern debatt inom Mo-deraterna om huruvida det är en bra idé eller inte. Låtoss samla oss i omkring ett väldigt tydligtbudskap om att utbildning inte är någon privatsak.Utbildning är en angelägenhet för oss alla. Det ärnaturligtvis ett individuellt projekt att utbilda sig.Men ska vi få en utveckling där alltfler får möjlighe-ten är det ett gemensamt ansvar. Då ska det ocksåvara tillgängligt för alltfler i vårt samhälle.Anf. 47 PER () replik:Herr talman! Efter detta bitvis mycket vackra, ro-senröda tal känner man sig lite grann som Ior i NallePuh när man tar upp problem. Men jag är inte ensam.Professor skriver att forskarna intealls har det så bra som vill ge sken av.Professor skriver: befinnersig långt från verkligheten. Doktoranderna i Uppsalauniversitet skriver att regeringen saknar kunskap omdoktorandernas och forskningens villkor. ProfessorLeif skriver att ansökningseländet och ettständigt ökat antal detaljföreskrifter är ett allvarligtproblem. Rektorn vid , professorBo Sundqvist, håller med . Han säger att uni-versiteten behöver större makt att förfoga över sinaegna medel.I mitt huvudanförande tog jag upp fyra saker somjag gärna hade velat se i den här propositionen. Jag ärinte ensam om att vilja se en snabb återuppbyggnadav grundutbildningsanslagen. SULF har räknat utatt urgröpningen är . Därtill ska man läggamycket kraftiga brister i forskningsmedel och dess-utom det, tycker jag, kanske mest oroande, nämligenatt fyra av fem studenter som pluggar på universitetoch högskola inte på en gång har kommit in pådet ställe och den utbildning som de allra helst hadevelat komma in på. Om man därtill lägger allt hårt,obetalt övertidsarbete osv. är det lätt att se att det nufinns kvalitetsproblem ute på universitet och hög-skolor.Jag tycker att det hade varit bra om de fyra områ-dena hade berörts tydligare och naturligtvis också omvi hade sett lite pengar. Då hade man kunnat kännaatt det här åtminstone var början i att försöka ta igende förlorande åren.Anf. 48 Utbildningsminister () replik:Herr talman! Låt mig kort plåga Per medbakgrunden när det gäller besparingarna inom hög-skolan. Det finns inga tvivel om historieskrivningendär tror jag, inte heller från din sida. Vi kan taUnckels miljardhål. Det var en mycket stor expansionnär var utbildningsminister. Han är också ,gissar jag, den främste kandidaten till att bli utbild-ningsminister. Det fick vi överta. I utbyggnaden gickju den första miljarden åt till att fylla det hålet. Detvar fler studenter per lärare under Per Unckelstid.Nu har vi haft en stark utbyggnadsperiod där var-enda student som kommer också tar med sig en re-surs. Det har tillkommit mer än sex miljarder i nyaresurser till högskolorna och studiemedelssystemettack vare expansionen. Där det gick för långt under90-talet, och där det finns all anledning att varamycket uppmärksam, är just i fråga om humanioraoch samhällsvetenskap. Där har man av traditionganska få föreläsningar och seminarietimmar. Spararman för mycket där skadar man kvaliteten.Därför är en riktad satsning på 200 miljoner, ensjuprocentig ökning av anslagen per student för att fåett trendskifte, oerhört viktig. Jag påstår inte att deträcker. Men jag påstår att det känns ganska bra att fåvara med och vända den här trenden och få en ökningav ersättningen per student inom de områden där detverkligen är angeläget och behövs.Jag tror inte att den politik som Per företräderens har möjlighet att få majoritet i riksdag.Jag tror inte att det är så att en politik som bara satsarpå de stora universiteten har en uppslutning i Sverigesbefolkning. Det finns rim och reson i att vi byggerstarka högskolor i varje län. När Per förelår nyaresursfördelningssystem som dramatiskt kommer attförsämra förutsättningarna för högskolorna ute i lan-det tror jag att det blir problem också för honom ihans retorik när han är ute och reser i landet.Anf. 49 PER () replik:Herr talman! Jag har mycket större förtroende förde små och medelstora högskolorna, det är alldelestydligt i den här debatten.Trots att utrikesministern på sitt lite fina sätt sadeatt jag inte duger som utbildningsminister tänkte jaganvända den här sista repliken till att önska utbild-ningsministern en god jul och ett riktigt gott nytt år.Jag hoppas att tiden spenderas med familjen. Jag vetatt ordförandeskapet i EU och annat har gjort attutbildningsministern inte har kunnat vara hemma såmycket med sin familj som han hade velat. Därförhoppas jag att det blir en riktigt trevlig jul och att vibåda kanske också äter lite pepparkakor, kommertillbaka något snällare, plockar undan några av dedirekta personangreppen och har en tydlig, tuff menändå saklig diskussion under själva valrörelsen där viförsöker plocka bort de här små personliga påhoppen.Så god jul och gott nytt år!Anf. 50 Utbildningsminister () replik:Herr talman! God jul och gott nytt år, Per !För varje pepparkaka Per tar lovar jag att ta enjag också. Jag tror att vi kommer att ha riktigt intres-santa utbildningspolitiska diskussioner de månadersom är kvar till valet. börjar vi se en tydlig skilje-linje, och det är viktigt i politiken. Man ska inte varasams bara för sakens egen skull utan man ska visa påvar de ideologiska skiljelinjerna går.Per lyfte fram att det finns forskare somskulle vilja ha ännu mer resurser. Det möter jag na-turligtvis . Jag skulle bli väldigt oroad övervitaliteten i det svenska forskarsamhället om det intevar så att de önskade mer resurser.Det som känns bra, och det som är viktigt, är attdet är ett mycket tydligt trendbrott, och mycket tydli-ga resursökningar just i fråga om grundforskning ochforskarutbildning. Jag ser verkligen fram emot envalrörelse som handlar om att fortsätta satsa på forsk-ning och utbildning i . Vi ligger bland de allrafrämsta, Per , glöm inte det. När Per sökerangrepp ska han inte glömma att är en myck-et framstående utbildnings- och forskningsnation. Detär det man ska ta avstamp i, i en stolthet över detta.Sedan ska man driva på för ytterligare satsningarframöver.Men god jul och gott nytt år, Per ! Hälsa fa-miljen!Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag ska börja med att tala om någotsom jag välkomnar i dagens behandling. Det är dethär betänkandet och propositionen om likabehandlingav studenter i högskolan. Det är roligt, för jag harmotionerat om en lagstiftning mot diskriminering,sexuella trakasserier m.m. av studenter. Vi har haftdebatter om det här i kammaren. Jag kan därför kon-tra det som utbildningsministern sade; att det är trev-ligt även när partier som inte traditionellt driver vissafrågor tar upp dem. Så jag vill tackaför att ni kom med den här propositionen, för den ärsom helhet bra.Thomas talar mycket om forskning och attvi är bra på forskning. Som jag sade tidigare kan vi se facit av en forskningspolitik som fördes för tio,femton, . Verkligheten är enligt EU-statistik och annan aktuell statistik att den statligaandelen av forskningsbudgeten i har minskat.Enligt den EU-statistik som jag har fått ta del av minskat mest just i Sverige.Jag tycker att den ska öka. Det är därför Folkpar-tiet föreslår en ökning på närmare två miljarder kro-nor till forskningen . Det är klartatt jag är intresserad av att höra om också ThomasÖstros anser att man inom regeringen bör arbeta förkraftigt höjda forskningsanslag.När det gäller fördelningen från Vetenskapsrådettycker naturligtvis att ären bra inrättning. Men vi vill öka andelen pengar somgår direkt till forskarna ute på universitet och hög-skolor. Om man ser det i ljuset av att vi dessutom villöka de totala forskningsanslagen med mer än600 miljoner så blir det ganska mycket övertill forskningen med vårt förslag, betydligt mer än iregeringens.Det allvarligaste problemet är ändå kvaliteten pågrundutbildningen. SULF, ,har gjort väldigt bra beräkningar i detta sammanhang.Men det har även kommit beräkningar från annat håll,bl.a. från regeringens utredare.Folkpartiet föreslår en uppskrivning när det gällerstudentpengen med 400 miljoner. Det är för lite. Där-för är min fråga till utbildningsministern om han ärberedd att arbeta för en långsiktig plan för hur visuccessivt ska återställa kvaliteten i grundutbildning-en under de närmaste fem åren.Anf. 52 Utbildningsminister () replik:Herr talman! Jag ser som en väl-digt viktig myndighet. Det har insett. säger att han också ser somen viktig myndighet och att värnar denfria forskningen. Men ni drar ju undan nästan enkvarts miljard från . Kan sig vad det innebär i praktiken för ett veten-skapsråd som måste börja skära i forskningsanslagenoch ge färre ja till forskningsansökningar? Jag tyckeratt det är en ganska dålig politik, om han själv menaratt det är en bra myndighet som vi har skapat, styrdav forskarna själva. Att forskarna själva ska styradetta är t.o.m. skyddat i lag för att vi ska se till attresurser av högsta kvalitet fördelas och se till att vibehåller en internationell topposition. Jag ser gärnaatt det är som vi satsar på i framti-den, inte att vi minskar resurserna med en kvartsmiljard.När det gäller grundutbildningen tror jag att väl-digt många insatser måste göras. Bl.a. handlar det omresursökningar. Därför är det viktigt att vi nu ökarresurserna till utbildningen inom humaniora och sam-hällsvetenskap. Det handlar också om ett mycketstarkare utvecklingsansvar hos universiteten för vårauniversitetslärare. Det är ett oerhört stimulerandearbete men också ett mycket tufft arbete att vara uni-versitetslärare . Och det är klart att den modellsom vi har arbetat med traditionellt inom universite-ten har inneburit att man i stor utsträckning får klarasig väldigt mycket själv, att man har väldigt lite avvidareutbildningsmöjligheter och att man får väldigtlite stöd och stöttning vid många fakulteter ochmånga institutioner för sin utveckling som universi-tetslärare. Det måste vi vända. Därför ser jag de insat-ser som vi nu gör på pedagogisk utbildning med extraresurser till pedagogisk förnyelse som en väldigtviktig impuls också in till universiteten att jobbabättre och vara goda arbetsledare för sina högskolelä-rare. Det är en oerhört viktig yrkesgrupp.Man ska dessutom koppla det till det utvärde-ringsarbete som vi nu sätter i gång, och som Folkpar-tiet har motsatt sig, där får en centralroll i att knyta samman de nätverk som ska utvärderaall svensk högskoleutbildning för att se till att vihåller oss på en internationellt konkurrenskraftignivå.Anf. 53 () replik:Herr talman! Det är riktigt att minskaren del av den ökning till som rege-ringen föreslår. Observera att jag säger att jag sägeren del av den ökningen. Eftersom vi tycker att det ärforskare och inte politiker som ska ta ställning tillforskningsprojekt så minskar vi öronmärkningen tillVetenskapsrådet, så att vi ger mer pengar till de olikaämnesråden än vad regeringen vill göra. Det tycker viär viktigt. Det är forskare och inte politiker ochtjänstemän som ska styra forskningsprioriteringarna.Sedan är det en principiell fråga om man anser attden andel som går direkt till vetenskapsråden ute påuniversiteten ska öka eller inte. anseratt den bör minska. Det stod i den förra propositio-nen. Jag anser att den ska öka, eftersom jag tror attdet är viktigt för den fria grundforskningen.Sedan föreslår vi återigen totalt betydligt merpengar till forskning än regeringen. Och där hoppasjag att regeringen kan återkomma och höja forsk-ningsanslagen i eftersom det behövs.Den konkreta frågan som jag tog upp i min förrareplik gällde att jag tror att det skulle behövas en rejälplan för hur vi successivt ökar resurserna till grundut-bildningen. har föreslagit mer än rege-ringen. Men jag tror att det behövs ännu mer än vadFolkpartiet har föreslagit för att vi ska kamma i kappden här 25-procentiga urholkningen. Och för att viska klara det behöver vi en rejäl plan och en genom-gång av hur vi ska prioritera för att återställa kvaliteten i grundläggande ut-bildning.Min fråga är om är beredd attmedverka till en sådan konstruktiv plan.Anf. 54 Utbildningsminister () replik:Herr talman! Jag menar att vi mycket tydligt har visat att kvalitetsfrågor-na är oerhört centrala för utbildnings- och forsk-ningspolitiken. Därför har vi det nya systemet för attutvärdera all högskoleutbildning, så att vi verkligenfår kunskap och information om hur den kvalitets-mässigt ligger till men också så att vi får de starkadrivkrafter som det innebär att verkligen få ett resultati kvalitetsutvärderingar att förbättra. All utbildningska utvärderas.Beträffade ökade resurser så ska vi först täppa tilldet unckelska miljardhålet men sedan också gå vidaremed en utbyggnad, fullt finansierad, som innebärmycket ökade resurser i summor till universitet ochhögskolor och en särskild insats för humaniora ochsamhällsvetenskap.Om man tittar på och tittarvart pilarna pekar, så ser vi att det på alla områdensom är centrala för utbildningspolitiken - studieme-del, grundutbildning, forskning - har blivit ökaderesurser. Under dessa fyra har det skett en ökning påsammanlagt mer än 9 miljarder. Det är svårt att hittanågon mandatperiod tidigare som kan nå upp tilldetta.Om man använder det som sin prognos för nästamandatperiod så tycker jag inte alls att det är orimligtatt tänka sig att resursinsatserna på utbildningsområ-det kommer att fortsätta om det blir socialdemokratinsom får ett starkt inflytande över regeringspolitiken.Men när det gäller synen på vad som är fri forsk-ning så är jag mycket förbryllad över . Jagligger nog snarare närmare , chefre-daktör för husorganet, när det gäller synen på friforskning, nämligen att just de organ som delar utresurser i konkurrens, vilket gör, därforskarna själva bedömer varandras insatser är oer-hört viktiga för att driva frågor om både kvalitet ochforskningens frihet. beskrev detta påett mycket bra sätt. Och jag tror att en sådan inrikt-ning kommer att vara oer-hört betydelsefull för svensk forsknings fortsattaställning internationellt. Men där är ju påtvärs mot hela kammaren.Anf. 55 () replik:Herr talman! Utbildningsminister säger nu satsar riktigt stora resurser för att bygga upplandets högskolor och universitet och för att öppnaupp högskolan. Och det är jättebra om utbildningsmi-nistern säger det och sedan i nästa andetag säger ska fortsätta med denna ökning. Det är oerhörtviktigt, eftersom resurserna och kvaliteten ju harsläpat efter . Jag kan som exem-pel nämna det som har tagits upp om lärarbris-ten.Men det som jag tänkte fråga om handlar om densociala snedrekryteringen.