prot · GP0940 · 2001-12-04 00:00:00 — När , bl.a. i dentidning där han har ett anställningsförhållande, gick utoch skrämde med att 600 personer skulle avskedasvisste alla som var initierade i det här justitieområdetatt det här tilläggsanslaget skulle komma.Anf. 63 () re-plik:Fru talman! säger att alla visstevad som skulle komma. Därom råder det nog delademeningar. Jag är med i VästraGötalands läns polisstyrelse, men jag var det inte då.Jag är övertygad om att ifall man hade känt till att dethär skulle komma så hade man inte agerat så kraft-fullt som man gjorde. Och det var inte jag som börja-de agera. Jag som politiker tog tag i saken när jag fickreda på hur allvarligt polisstyrelsen i på det hela.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag sade inte att till det här när han gick ut med det. Jag sade attalla som var initierade på justitieutskottets områdekände till det.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Jag förstår inte riktigt vad IngvarJohnsson menar med alla som var initierade på justi-tieutskottets område. Jag råkar vara ledamot i justi-tieutskottet. Jag vet inte om jag var inbegripen i Ing-var resonemang. Jag kände i alla fall intetill det. Och när jag var ute och pratade med poliser islutet av februari och alldeles varman synnerligen bekymrad. Inte en enda hade fåttnågon signal om att det var någon förändring på gång.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )9 § Utvidgning av Europols behörighetFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU4Utvidgning av Europols behörighet (prop.2001/02:26).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 14 §. )10 § Privilegier och immunitet för för säkerhetsstudier och Euro-peiska unionens satellitcentrumFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2001/02:JuU5Privilegier och immunitet för för säkerhetsstudier och Europeiska unio-nens satellitcentrum (prop. 2001/02:32).Anf. 66 (mp):Fru talman! Jag ska fatta mig kort. Jag yrkar bifalltill reservation 1. tycker inte att det finnsnågon anledning till att detta institut, som ska ha sätei , ska få privilegier och immunitet. För varförskulle man få det? Det finns inga hinder för dettainstitut att verka, som det kan finnas i andra ländermed sådana här regler för privilegier och immunitet -speciellt inte, fru talman, mot den bakgrund som finnsi den ståndpunkt: Man ska lita påalla medlemsstaters rättssystem och ha ömsesidigtförtroende. Vi ska t.o.m. gå så långt som att utlämnaefterlysta misstänkta personer till alla medlemsstateroch göra förenklade åtgärder mellan åklagare ochdomstolar, därför att det handlar om demokratiskaoch jämställda stater. I detta sammanhang ska manplötsligt för att detta institut ska få verka i hahelt andra tankar och helt andra regler.Vi har tidigare i justitieutskottet varit eniga om attden borde ta upp detta och arbetaför en förändring. Men det har släppts utan att det harskett någonting. Därför tycker jag att det är oerhörtväsentligt att detta arbete inte ges upp, utan att manfortsätter och får till stånd en översyn av systemetmed immunitet och privilegium inom EU.Anf. 67 ():Fru talman! Jag vill yrka bifall till förslaget i be-tänkandet.Jag vill möjligtvis tillägga att jag också känner endel sympati för det som framförs i motionen. Mensom redovisas i betänkandet har UD efter det attriksdagen gjorde sitt tillkännagivande gjort en kart-läggning där det visar sig att harmoniseringen inte harnått därhän att behovet av att ha sådana här reglerföreligger. Därför yrkar jag bifall till förslaget i be-tänkandet.Anf. 68 (mp):Fru talman! Jag vill fråga vad detär för regler som lägger hinder i vägen för det härinstitutets möjlighet att verka i Europa.Anf. 69 ():Fru talman! Det framgår av betänkandet.Anf. 70 (mp):Fru talman! Det hävdar jag att det inte gör. Därförär jag väldigt angelägen om att höra vilka hinder detär.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )11 § Åtgärder mot förorening från fartygFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2001/02:MJU4Åtgärder mot förorening från fartyg (prop.2000/01:139).Anf. 71 ():Fru talman! Vi har att i kammaren beslutaom åtgärder mot förorening från fartyg. Det är ettförslag som regeringen har tagit fram ganska snabbtoch effektivt. Vi har även behandlat det på ett snabbtoch effektivt sätt i utskottet, för vi är tämligen över-ens om att vi behöver få till kraftfulla åtgärder motden miljöförstöring av våra hav som många gångersker från fartyg.Det är med stor oro vi ser på utvecklingen på detbiologiska området och annat som gäller utvecklingoch dåligt miljötänkande i den delen. Därför är jagglad att den här propositionen har kommit från rege-ringen och att vi har ett betänkande. Jag vill samtidigtyrka bifall till förslaget i det betänkandet. Vi kommerockså att kunna fatta beslut i dag.Förändringarna, som innebär en förstärkning ochkommer att anpassas till de lagar som gäller i restenav världen, kommer att träda i kraft redan den 1 feb-ruari.Det är också bra att det gjorts förberedelser på ettsådant sätt att vi på olika nivåer i olika diskussionerhar kunnat ta upp frågorna om det internationellasamarbetet. I det internationella samarbetet, både påFN:s område och på EU:s område, har vi diskuteratmiljöfrågan ganska kraftfullt.Jag hade förmånen att träffaEU:s rättschef som har jobbatinom administrationen i vårt land. På ett belysandeoch genomgripande sätt förklarade han på vilket sättvi kunde jobba för att förbättra miljöerna i världenshav. Han berättade vilket arbete som han tillsammansmed den svenska delegationen gör för att få till endiskussion om förbättringar. Det här är ett led i dedelarna.Förslaget är alltså ett viktigt led i arbetet med attunderlätta för den internationella sjöfarten och samti-digt finna en gemensam hög nivå för säkerheten tillsjöss både för passagerare och miljö. När jag nämnerpassagerare vill jag påpeka att i den här propositionenbehandlas en del av de förslag som Utsläppsutred-ningen gav. har att behandla en delav dem och andra har vi i miljö- och jordbruksut-skottet att behandla. På så sätt kommer vi att få ensamlad bild av miljö- och sjötransportfrågorna i riks-dagen.Förslaget innebär att vi ska minska föroreningarnafrån fartyg. Vi ska tillvarata de möjligheter som finnsenligt internationella konventioner att ingripa motutländska fartyg som släpper ut olja och andra skadli-ga ämnen i territorialhav och vår ekonomis-ka zon.Förslaget innebär bl.a. att den som gör sig skyldigtill ett olagligt utsläpp från ett utländskt fartyg i Sve-riges ekonomiska zon ska kunna ställas till svars vidsvensk domstol. Förslaget innebär också att husrann-sakan i större utsträckning än kan företas motutländska fartyg. Man använder begreppet husrannsa-kan även mot fartyg, fru talman.Ett olagligt utsläpp kräver snabba samordnade ochspecialiserade åtgärder. Regeringen föreslår att Kust-bevakningen, som sköter övervakningen till sjöss, skakunna inleda och bedriva förundersökningar när ettolagligt utsläpp skett. Tjänstemännen inom Kustbe-vakningen ska i huvudsak få samma befogenhetersom polismän att göra snabba ingripanden. Åklagarenska på ett tidigt stadium kunna överta ledningen avförundersökningen. En särskild miljöbrottsenhet hosRiksåklagaren har konstruerats på detta område.Genom förslaget betonas att det är ett fartygs be-fälhavare som har ansvaret att förhindra att ett fartygförorenar vattnet. Även om befälhavaren har delege-rat ansvaret har han ändock ansvaret fullt ut att in-struera besättningen, att kontrollera att fartyget är idugligt skick och att se till man sköter sin loggbokoch sin oljedagbok på ett bra sätt.Kustbevakningen ska kunna ta ut en vattenförore-ningsavgift av redaren om ett fartyg släpper ut oljaeller något annat skadlig ämne. Avgiften ska höjas såkraftigt att det kommer att kännas i plånboken förbefälhavaren eller för rederiet. Ägaren ska kunnaundgå ansvar för avgift endast om han kan visa atthan saknat inflytande över fartygets drift. Redarenska däremot inte ha någon möjlighet att slippa frånansvaret för vattenföroreningsavgiften. Här har vihaft ett problem tidigare som vi hoppas att vi skakunna lösa nu.Genom den s.k. Östersjöstrategin har fartyg enskyldighet att lämna in allt avfall i hamn, och ham-narna har skyldighet att ta hand om avfallet. Rege-ringen föreslår sanktioner för att se till att dessa skyl-digheter fullgörs. I den delen kan man också användamiljöbalken som ett verktyg.Fru talman! I och med detta vill jag återigen yrkabifall till förslaget i betänkandet.Anf. 72 ():Fru talman! Debatten gäller åtgärder mot förore-ning från fartyg. Det här är ett mycket viktigt betän-kande som gäller frågor som berör och upprör många,dvs. utsläpp till sjöss av fartyg och de skador somdrabbar fåglar, fisk och de här vattnen. Utsläppensker tyvärr runt hela vår kust, från till väst-kusten och även i många av våra större inlandsvatten.Från moderat sida tycker vi att det här är enmycket angelägen fråga. Vi har tagitupp och drivit detta bl.a. i motioner till riksdagen.Våra inlandsvatten och havsområden är på mångasätt utsatta för olika miljöpåverkan. Många av våraälvar, sjöar och vattendrag är försurade, och mångaav våra sjöar och kustvatten är övergödda. Miljöbe-lastningen på våra vatten påverkar även fiskbeståndet.Om man tittar speciellt på kan man se attmiljösituationen visserligen har förbättrats undersenare år, men det är fortfarande ett förorenat innan-hav.Östersjön är ett av världens största innanhav, medca 80 miljoner människor i tillrinningsområdena.Östersjön har spelat och spelar en mycket viktig rollför handel, turism och fiske och är viktig för kontak-ter människor emellan i regionen. Vi vet attvattenomsättningen i är långsam, ,vilket gör att föroreningar som på olika sätt tillförsÖstersjön har en mycket lång uppehållstid i detta havinnan de transporteras ut i , Skagerrak ochNordsjön. Huvuddelen passerar inte ut, utan hamnar ibottensedimenten efter att de har passerat ekosystem-en. Det dåliga vattenutbytet och den låga salthaltengör att speciellt är ett mycket känsligt havför föroreningar.För att komma till rätta med olika miljöproblem,vilket gäller alla vatten, måste man finna lösningargenom ett ökat samarbete länder emellan. Därföranser jag att det är viktigt att länderna speciellt kringÖstersjön kommer med i ett EU-samarbete.Det är i detta perspektiv man ska se de allvarligaproblem som följer bl.a. av oljeutsläpp i haven. Det ären angelägenhet för hela norra . Vårt land haren mycket lång kuststräcka och därmed ett särskiltansvar. Vi bör vara fortsatt pådrivande i samarbetet isyfte att minska de skadliga utsläppen.Fartyg orsakar stora utsläpp av luftföroreningarsom påverkar det ekosystemet. Det gällerkväve- och svaveldioxidutsläpp. De utsläpp - främstoljeutsläpp - som sker från fartyg, 600-700 ,dvs. nästan , gör stora skador och får allvar-liga konsekvenser i , speciellt med tanke påden låga omsättningen av vatten som jag nämndetidigare.För att komma till rätta med problemen krävs in-ternationella överenskommelser om hårdare renings-krav för sjötrafiken. När det gäller oljeutsläppen be-höver hamnarna runt utrustas med anlägg-ningar för att kunna ta hand om spillolja m.m. Regelnska vara att oljeutsläpp ska vara förbjudet och attrester ska lämnas i anläggningar i hamnarna.Övervakningen av sjöfarten måste förbättras så attfartyg som släpper ut olja kan upptäckas. Här är detviktigt att övervakning kan ske över alla vatten, oav-sett gränser eller internationella vatten. Det är mycketangeläget att komma fram till vem som ska ställas tillsvars för utsläppen. Det är viktigt att se över ochkomplettera lagstiftningen så att vi får möjlighet attagera mot de fartyg och de som är ansvariga när vivet att ett utsläpp har skett. Här krävs fler internatio-nella överenskommelser inom alla områden.Det som tas upp i detta betänkande vad gäller för-slag om lagändringar för att motverka, kontrolleraoch beivra olagliga utsläpp är steg i rätt riktning. Somföregående talare nämnde föreslås här skärpta be-stämmelser i fråga om tillsyn och sanktioner. Desynpunkter som vi från har framfört ivåra motioner har beaktats i den skrivning som nuligger här, vilket innebär att vi står bakom betänkan-det. Jag yrkar därmed bifall till förslaget i betänkan-det.Fru talman! Det som avgör hur vi framgent kom-mer att lyckas med det viktiga arbetet är hur väl detgår att arbeta fram fler internationella överenskom-melser och mer samarbete mellan de stater som liggerrunt våra vatten. Det arbetet är viktigt, och regeringenmåste lägga ned stor kraft och ett ökat tempo för attskapa mer av detta samarbete mellan grannländer,inom EU och internationellt.Anf. 73 ():Fru talman! Det här betänkandet behandlar frågorom åtgärder mot föroreningar från fartyg. När manhör orden föroreningar från fartyg tänker man - eller ivarje fall jag - först på oljeutsläpp. Men föroreningarär så mycket mer än oljeutsläpp.Det finns enligt bedömningar närmare 8 600 tonbråte bara på . Det rör sig om ca6,6 miljoner prylar - allt från sprutor till kylskåp.Därtill finns alla oljeutsläpp som smutsar ned hav ochstränder och dödar sälar, fåglar, fiskar, växter ochmikroorganismer.Vindarna för in till skärgårdens kuster. Un-der sommarmånaderna samlar kustkommunerna frånGöteborg i söder till i norr in över 35 000sopsäckar med skräp, över 2 000 fiskelådor och över2 300 oljedunkar. Skräpet sprids med havsströmmar-na. Det kan ha slängts i från land, men det mestakommer faktiskt från fartyg.På sista tiden har även ett nytt problem upptäckts.Främmande arter av organismer, växter och bakterierdyker upp i havsområden där de normalt inte hörhemma. De nya arterna har lätt att etablera sig i denya områdena eftersom det där inte finns några na-turliga fiender för dem. Hur har de då kommit dit? Jo,de sprids via tömningen av fartygens barlasttankar.Ingen vet hur många arter som sprids på detta sätt ochvilken effekt de har i deras nya miljöer.Oljeutsläppen till världshaven är gigantiska. Un-der släpptes ut i sam-band med fem stora tankfartygsolyckor. Utöver dessastora olyckor har det inträffat ca 300 registrerade olyckor somvardera har orsakat utsläpp på olja.Utsläppen utmed den svenska kusten är i stor ut-sträckning koncentrerade till de stora fartygsstråkenlängs väst- och sydkusten, söder om och österom . har ständigt ett antalfartyg till sjöss och bedriver en omfattande flygspa-ning. De upptäcker ett stort antal oljeutsläpp. Undersenare tid har registrerat 300-400utsläpp i svensk ansvarszon. Antalet upptäckta oljeut-släpp i svenska vatten var 1999 på nivån 326 registre-rade utsläpp, och noterades 294 stycken.De flesta registrerade utsläppen har upptäckts medflygövervakning. är de upptäckta utsläppen intehela sanningen om oljeutsläppen. Kustbevakningenbedömer att antalet och volymen av utsläppen uppgårtill minst dubbelt så många och dubbelt så mycketsom de registrerade.Inget enda av de upptäckta oljeut-släppen kom ursprungligen från någon känd olycka. flesta fallen rörde det sig sannolikt om avsiktligautsläpp från fartyg i trafik. Av de 294 registreradeutsläppen bekämpades bara 28 stycken avKustbevakningen. De flesta utsläppen var små ut-släpp. av utsläppen understeg en kubikmeter.Endast ett utsläpp ledde till åtal, och fyra styckenlagfördes under rubriken .Miljömålspropositionens miljökvalitetsmål, etthav i balans samt levande kust och skärgård, och dessdelmål 7, som vi här i kammaren har fattatbeslut om, innebär att vi genom skärpt lagstiftningoch ökad övervakning ska minimera utsläppen av oljaoch kemikalier från fartyg. Utsläppen ska vara för-sumbara . Det målet avser medvetna ut-släpp som sker vid fartygens normala drift, t.ex. ren-göring av lasttankar.Tyvärr finns det inte utsläpp från enbart normaldrift - om man nu kan kalla tankrengöring för normaldrift, vilket jag ifrågasätter. Vi måste även höja sä-kerheten och standarden på fartygen som går med oljapå våra hav och sjöar. Vi måste förhindra att dåligafartyg trafikerar våra hav. Här behövs det starka in-ternationella och gemensamma åtgärder.Som jag nämnt tidigare är det inte enbart olja somsläpps ut i havet. Det är svårt att få grepp om hur storomfattningen av kemikalieutsläppen är i haven. Nå-gon statistik över dessa utsläpp förs tyvärr inte. Jaghar hittat bara ett fåtal registrerade utsläpp de senaste25 åren. Dessa utsläpp, eller tankrengöringar, är svåraatt upptäcka, såvida de inte är rena fartygshaverier.Att en utökad svensk domsrätt nu införs för olag-liga utsläpp som begås från utländska fartyg i Sveri-ges ekonomiska zon, att husrannsakan möjliggörs påutländska fartyg i den ekonomiska zonen och att vårkustbevakning får möjlighet att inleda och bedrivaförundersökningar när det gäller utsläppsbrott ärmycket positivt. Det kan leda till fler fällande domar.Detta kan därmed leda till en större försiktighet frånfartygsbefälhavarnas sida, då det nu klart framgår ilag att de har ett omfattande tillsynsansvar. Det äräven bra att vattenföroreningsavgiften höjs kraftigtför de vanligaste utsläppen. De skärpta bestämmel-serna när det gäller tillsyn och sanktioner för att ge-nomföra Östersjöstrategin är verkligen behövliga.Fru talman! Jag yrkar bifall till förslaget i betän-kande MJU4.Anf. 74 ():Fru talman! Vi kristdemokrater har många gångermotionerat här i om åtgärder mot förore-ning från fartyg. Särskilt har vi tänkt på oljeutsläppeni det känsliga , precis som vi har hört andratalare här säga.Antalet oljeutsläpp i har tyvärr ganskakonstant rört sig mellan 300 och 400 . Vi ärglada att förslaget om lagskärpning föreligger här. Viär inte glada över att förslaget inte är långtgående,men vi inser att möjligheterna till detta är begränsade.Endast internationella konventioner kan ytterligareutöka möjligheterna till ingripanden mot olagligautsläpp.I tre år har vi motionerat och frågat när skulle resultera i ett regeringsför-slag till . har vi fått svaret att bered-ning pågår i . Det är en anmärk-ningsvärt lång beredningstid av ett ärende där detdessutom råder tämligen stor samstämmighet här iriksdagen. Hade det inte varit på sin plats att förklaravarför beredningstiden var så lång? Skulle det varafarligt? Regeringen borde kanske återkomma med endiskussion i om detta.Förslaget innebär också att det är befälhavarensansvar att förhindra att förorening lagfästs, precis somvi hörde påpekas här innan. Det är något som Krist-demokraterna har motionerat om. Regelverketkompletteras beträffande tillsyn och sanktioner.Kristdemokraterna hade som sagt hoppats på bättremöjligheter att lagföra, men som utskottet redovisargår det inte att komma längre med svensk lagstiftningi detta fall.Tillsammans med Östersjöstrategin borde åtgär-derna åstadkomma en minskning av förorening frånfartyg i i alla fall. Men förutsättningarna föratt föreliggande förslag ska få avsedd effekt är attmottagningen av avfall i hamnarna fungerar. Kostna-derna för omhändertagande av fartygsavfall ska in-kluderas i hamnavgiften enligt tidigare beslut som vihar fattat här. Därför borde hamnavgiften höjas i taktmed ökad avfallshantering. Men Kristdemokraternahar uppmärksammat att hamnavgiften utgör ett kon-kurrensmedel mellan hamnar, varvid även villkorenför avfallshanteringen blir ett konkurrensmedel. Re-sultatet kan bli försämrad miljöhänsyn om ett fartygsval av hamn betingas av snävt ekonomiska bedöm-ningar.Med vår motion har vi i velatfästa uppmärksamheten på detta problem. Utskottethar tagit det till sig, och säger sig utgå från att rege-ringen noga följer utvecklingen på området och där-vid beaktar i vad mån avgiftssystemet får sådanaföljder som påtalas i motionen. Vi kristdemokraternöjer oss med detta, men vi kommer givetvis att följafrågan i fortsättningen.Vi har inget annat yrkande i sak än att vi tillstyr-ker föreliggande förslag, för vi inser att man inte kankomma längre med svensk lagstiftning.Anf. 75 ():Fru talman! 400 oljeutsläpp sker , ochmörkertalet anses vara minst lika stort. liksom och med sinaunika ekosystem fortsätter att nedsmutsas. Därför ärdet välkommet att regeringen nu presenterar en pro-position som har till syfte att minska föroreningarnafrån fartyg.För att komma till rätta med detta krävs gemen-samma lösningar på både nationell nivå och på EU-nivå. Den bästa miljöinsatsen på lång sikt för att stär-ka regionen kring är att arbeta för att våragrannländer möjligt blir medlemmar i på kort sikt behövs andra insatser - insatser föratt minska fartygsutsläpp, avgaser, läckage ocholycksrisker.Från sida föreslår vi därför att Sveri-ge ska verka för en internationell överenskommelseom miljölots på lastfartyg som trafikerar roll ska vara att se till att ett fartyg intetransporterar miljöfarlig last utan att miljösäkerhetenkan garanteras. Vi menar också att kemikalieproduk-ter ska transporteras i fartyg med dubbelskrov. Sam-ma krav bör självfallet gälla även fartyg som skafrakta petroleumprodukter.De långa kuststräckorna vid våra farvatten ärstarkt exponerade för sjötransporter med farligt gods.Särskilda riskområden är förutom och även havsreservat som , och . Det gäller också andraNatura 2000-områden.Genom att flytta ut miljöhotande verksamhet tillandra områden som , ochOxelösund skulle de känsligaste områdena inte riske-ra att skadas av utsläpp. Ett absolut krav måste varaatt ett fartyg inte tillåts lämna hamn innan man hargenomfört rengöring. Vidare måste alla länder vidÖstersjön ha mottagningshamnar för förorenat vatten.Fru talman! En fråga som slutligen kommer attkräva sin lösning är klassning av drivmedel för sjö-farten. torde ha världens renaste standarddie-sel i form av miljöklass 1. Diesel i andra länder haravsevärt högre halter av såväl svavel som aromateroch polyaromater. Den diesel som inte anses tjänligpå land skickas till sjöss, som man gjorde medbuspojkar . Det blir dessvärre ändå intefolk av dem, utan övergödning, föroreningar ochutsläpp. Detta har inte uppmärksammats tillräckligt ipropositionen.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 3.Anf. 76 (mp):Fru talman! Det är upprörande att notera att när ettoljeutsläpp sker och kletar ned stränderna och kust-remsan, påverkar det livet och inte minstförorsakar lidande för sjöfåglarna så seglar fartygetsom har släppt ut oljan bara vidare. Ingenting sker.Det upprör väl oss alla.Miljöpartiet har varit pådrivande med att få tillstånd en ändring. Undertecknandet av havsrättskon-ventionen, som vi gjorde , innebär ioch för sig ganska bra beslut. Men på ett område vardet dåligt, nämligen att vi frånsade oss att i svenskdomstol kunna åtala dem som har släppt ut olja i vårekonomiska zon. Därför kunde justitieutskottet enasom att tillsätta en utredning. Detta utredande tog tid.Jag såg att hade en notering om attdet tog tid. Men det är oerhört krångligt att utformalagar därför att de internationella konventionerna styrså hårt. Det är svårt att kunna se vad som är det bästamöjliga. Jag hade också önskat att det hade gått snab-bare. Det är en samarbetsproposition med Vänsternoch som har lagts fram. Vi är väldigtglada för att vi har fått vara med i det arbetet.De största vinsterna tycker jag finns just på detstraffrättsliga området och när det gäller rättsväsen-det. kan nu gå ombord på fartyg -det heter husrannsakan - och ta prover. Kustbevak-ningen får alltså polisiära rättigheter. Man kan ocksåställa människor till svars i svensk domstol när detsker utsläpp i svensk ekonomisk zon.Det är klart att man skulle kunna gå ännu längre,men alla har som sagt förstått här att de internatio-nella konventionerna sätter gränserna.Det råder en väldig samstämmighet, men Folk-partiet har en reservation som jag inte riktigt harhunnit ta ställning till innebörden i. Men det går välbra att återkomma.Min förhoppning är att de förslag som läggs framhär nu ska leda till att vi helst slipper se olagligautsläpp i vattnet utanför våra kuster. Det är som sagtdet längsta vi kan gå när det gäller lagutformningen.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! Jag tycker inte att dröja med att ta ställning till de här frågorna. Detär om vi ska ta ställning här i kamma-ren. Det finns en chans att ställa sig bakom folkparti-förslaget.