prot · GO09105 · 2001-05-07 00:00:00 — Som statsrådet sägerhandlar det inte om några månadsvisa nedslag utanom regeringens höst- och vårbudgetar, som jag inteanser är att betrakta som månadsvisa nedslag utansnarare som viktiga dokument som faktiskt ligger tillgrund för regeringens agerande och även för opposi-tionspartiernas budgetar.Jag tycker att det i detta sammanhang var bra attfå reda på hur de 13-procentiga uppräkningarna hartillkommit. Höstbudgeten innehöll ju ej några siffrorutan angav bara att det fanns ett bristfälligt underlag.Det hade varit olyckligt om ett sådant underlag hadelett till uppräkning.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2000/01:404 om kon-kurrenssituationen i hotell- och restaurangnäring-enAnf. 12 Statsrådet ():Fru talman! har frågat nä-ringsminister om vilka åtgärder hanavser att vidta för att underlätta hotell- och restau-rangnäringens konkurrenssituation såväl nationelltsom internationellt.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som svarar för konkurrensfrågor. I skattefrågornahar jag samrått med finansministern.I interpellationen påpekar attskatter och avgifter relativt sett är högre inom servi-cenäringarna, dit hotell och restauranger hör, än inomtillverkningsindustrin, vilket leder till att prisnivån ärhög inom denna näring.Margareta menar också att hotell- ochrestaurangnäringen har svårt att hävda sig i konkur-rensen med andra branschers verksamhet genom denhårda beskattningen av verksamheten.Margareta verkar mena att man skullekunna öka lönsamheten för branschen genom att lättapå beskattningen. Detta skulle innebära en subventiontill en viss bransch. Hon anför också att hotell- ochrestaurangföretagen har stor betydelse för människorsvälbefinnande.Jag delar åsikt att hotell- ochrestaurangnäringen är en viktig näring. För dennanäring och för alla andra näringar spelar konkurrens-förhållandena på marknaden en avgörande roll fördynamik och tillväxt i den svenska ekonomin. Kon-kurrens stimulerar till att samhällets resurser användsbättre. Den stärker därmed det svenska näringslivetsförmåga att långsiktigt hävda sig på internationellamarknader. En ökad konkurrens är till fördel för kon-sumenterna genom att priserna pressas och utbudetbreddas.Vid en internationell jämförelse tillhör deländer som tillämpar en restriktiv politik när det gäl-ler statligt stöd i olika former till näringslivet.Den svenska ståndpunkten är att statligt stöd bransch har negativa effekter från ett övergripandeperspektiv. Det kan nämligen leda till destruktiva ochkostsamma subventionsspiraler. Tre saker kan bliresultatet: för det första en totalt sett ineffektiv alloke-ring av såväl budgetmedel som reala produktionsre-surser, för det andra en snedvridning av konkurrensenoch för det tredje en hämsko på omvandlingstrycket iekonomin. Motiven för statliga företagsstöd måstedärför vara starka. I denna fråga är vi dessutom bund-na av EU:s regler.Enligt min mening är det principiellt felaktigt attanvända skattesystemet för att ge stöd till en vissbransch. Vi har dock av arbetsmarknadspolitiska skälgjort avsteg från principen vid olika tillfällen. Marga-reta förslag innebär ett avsteg från de prin-ciper som låg till grund skattereform.Dessutom kan krav på särlösningar förväntas ocksåfrån andra grupper.Av principiella skäl är jag alltså negativ till attvidta några åtgärder i den riktning som MargaretaCederfelt önskar.Statsrådet initierade som ansvarigför turistpolitiken att en samlad översyn av måloch strategier för turistnäringen skulle göras av dens.k. tar jagemot det samlade resultatet av Framtidsgruppensarbete. Bland gruppens förslag kan det finnas enskil-da frågor som vi behöver titta närmare på. Det är jagberedd att göra utifrån den principsyn som jag härgivit uttryck för.Anf. 13 ():Fru talman! Jag ber att få framföra mitt tack tillstatsrådet för svaret på min interpel-lation angående hotell- och restaurangnäringen. Ty-värr måste jag konstatera att statsrådet miss-förstått vad frågan handlar om och sett frågan endast iperspektivet att staten ska subventionera hotell- ochrestaurangnäringen. Vad jag tar upp i min interpella-tion är inte subventioner utan branschens förutsätt-ningar att hävda sig nationellt och internationellt. Detär någonting helt annat.Statsrådet svar kan tolkas så att rege-ringens skattepolitik är optimal och fullständigt neu-tral och att alla förändringar i skattepolitiken är attbetrakta som subventioner och snedvrider konkurren-sen. Så är naturligtvis inte fallet. Det framkommer ioch för sig genom det avslutande stycket i statsrådetMessings svar, där statsrådet framtids-grupp lyfts fram och där det också hålls fram att detkanske kan bli ändringar. Det får vi se.Jag avser nu att fördjupa diskussionen och åskåd-liggöra några av de konkurrenshinder som hotell- ochrestaurangnäringen är drabbad av och som också ärviktiga att beakta när det gäller hur verksamheten skakunna växa och i än högre grad än vad som ärfallet bidra till ekonomiska och sociala ut-veckling.Först och främst: Hotell- och restaurangnäringenhar växt , men näringen skulle kunnavara betydligt större än vad den är . Ca 115 000personer arbetar inom hotell- ochrestaurangnäringen, men av BNP svarar branschenendast för . Det är en betydligt lägre andel änvad branschen har i övriga europeiska länder. I jäm-förelse med EU-marknaden ligger den svenska hotell-och restaurangnäringen på hälften av genomsnittet förövriga EU-länder.Vad kan vara orsaken till detta? Framför allt är detatt hemmamarknaden inte är riktigt utvecklad. Nä-ringen har svårt att hävda sig som resmål för utländ-ska besökare.Ett problem som finns är den svarta ekonomin.Enligt ägnar sig en stor andel avSveriges befolkning åt svartarbete, dock inte enbartinom hotell- och restaurangnäringen, utan även andrabranscher är drabbade. Resultatet av detta blir bris-tande skatteinbetalningar, otillräckliga sociala avgif-ter och otillfredsställande redovisning från företagen.Faror med den svarta ekonomin är dels att den ärmoraliskt nedbrytande för samhället i stort, dels att deseriösa företagarna får allt svårare att hävda sig ge-nom att deras kostnader blir högre. Vilka åtgärder ärregeringen beredd att vidta för att minska förekoms-ten av svart arbetskraft? Jag anser att skatter ochsociala avgifter här har en stor betydelse.Det är faktiskt så att av branschens omsätt-ning går till skatter och avgifter. Återstående 54 %ska finansiera löner, hyror, övriga driftskostnader ochvinst. Att höja priset på restaurangerna för att få öka-de intäkter är inget alternativ. Det är fortfarande så att46 % av den höjda prisnivån skulle gå till skatter ochavgifter. Däremot skulle kundunderlaget kunna svika.Det blir för kostsamt för plånboken.Vad rymmer sig då bakom de i skatter ochavgifter och som gör att svensk restaurangnäring ärden högst beskattade inom EU? Det är bl.a. restau-rangmomsen. Den mat som äts på restaurang beskat-tas , medan färdiglagad mat beskattas med12 %. Det är ett exempel. Jag har också fler exempel,som jag avser att återkomma till.Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! I är turistnäringen fortfaranderelativt sett liten jämfört med vad som är fallet i andraEU-länder. Jag ser hotell- och restaurangnäringensom en del av den svenska turistnäringen, och jag ärövertygad om att vi har stora möjligheter att få turist-näringen i att växa. Det gäller bl.a. andelenturister som söker sig till från andra länderliksom den mängd av konferenser som organiseras iSverige av utländska anordnare.Det är självfallet oerhört viktigt att vi på olika sättkan underlätta för branschen att växa, men om inte är intresserad av särlösningarjust för hotell- och restaurangbranschen eller av sub-ventioner, som hon själv nämnde i sitt inlägg, ska vikanske prata om turistnäringen som näring i vidaremening. Vi ser då att det inom hotell- och restaurang-näringen finns många små företagare.Det finns många skäl för att försöka göra detenklare för människor att både starta företag och attdriva företag. Det pågår inom ettsådant förenklingsarbete. Vi har t.ex. tittat närmare påskattelagstiftningen, på miljölagstiftningen och påarbetsrättslagstiftningen ur den aspekten att vi skagöra det enklare, tydligare och lättare för fler männi-skor att starta egna företag.Vi har också tillsatt en utredning för att pröva oli-ka möjligheter att underlätta generationsskifte inomföretag.Om man ska titta närmare på olika delar som kanöka förutsättningarna för fler småföretagare inomt.ex. turistnäringen så är förenklingsarbetet en sådanviktig del. Vi är medvetna om att det finns mycketkvar att göra på det området.Sedan tror jag att man får hålla isär vilka skatterman betalar och för vad. Jag tycker inte att det är såkonstigt att vi har en beskattningsnivå på den typenav tjänster där man också köper sig en viss serviceoch en annan då man bara köper varan och går hemtill sig själv och äter. Det är väl rimligt att man harolika nivåer för det.Men momsfrågan över lag är det område inomEuropeiska unionen som är mest reglerad. Det ärockså de regler som vi på olika sätt försöker samord-na på en rad olika områden. Jag tror inte att det är detstora problemet.Det märks tydligt i den framtidsgrupp som vi harpå att det finns en rad olikaönskemål från företagen när det gäller vad man tyckerskulle vara ett viktigt nästa steg för att underlättabåde lusten och möjligheten för turistnäringen attväxa som näring. Det finns också en medvetenhetbland turistnäringens olika representanter om att detär olyckligt med branschvisa lösningar, därför att detförsvårar möjligheten att också jobba branschöver-skridande. Det kan leda till inlåsningseffekter.Turistnäringen är en växande näring. Det är enviktig näring. Vi kan göra mer för att förenkla möj-ligheten för många små företagare att starta t.ex.hotell och restauranger inom den näringen och ettsådant arbete pågår.Anf. 15 ():Fru talman! Ja, vi kan tala om turistnäringen, menjag föredrar att här tala om hotell- och restaurangnä-ringen, som är en del av turistnäringen men också avstor betydelse för alla som bor, lever och verkar iSverige.Branschvisa skillnader är precis vad som finns iform av att livsmedel beläggs skatt, medanrestaurangmaten har i mervärdesskatt. Varförska det vara momsskillnad på färdiglagad mat bero-ende på om den äts på restaurang eller om den äts ihemmet?En annan skatt som faktiskt också är differentie-rad är energiskatten. Företagen i de tillverkande in-dustrierna har en lägre energiskatt än hotell- ochrestaurangnäringen har. Varför ska det vara på detviset? Varför kan inte allt företagande ha samma formav energiskatt?När vi kommer till representationen, som också ären del av restaurangnäringen och som är väldigt bety-delsefull, finns det en övre beloppsgräns på plusmervärdesskatt. Det är ett mycket lågt belopp. Varförska just de kostnader som företag har för representa-tion ha en lägre gräns än andra former av kostnadersom företagen har, t.ex. för inköp av varor och tjäns-ter, där det finns helt andra möjligheter till avdrag?Varför ska restaurangservicen beskattas hårdare?Här är det intressant att konstatera att det inte harhänt någonting när det gäller avdraget för representa-tionsmåltider . Det har varit samma belopphela tiden. har avdragsmöjligheterna varituppe i , men de har sänkts. Varför?Också när det gäller personalmåltider har Sverigeen lägre och sämre grad av subvention än övriga EU-länder. Visst är det riktigt att det finns EU-regler somstyr mycket av hur kan verka. Men varför skaSverige inta en sämre position än övriga länder?Om den inhemska marknaden fungerar finns detockså en möjlighet att expandera för restaurang- ochhotellnäringen och framstå som mer attraktiv ochlockande för turister. Jag tror att det är svårt att byggaen verksamhet enbart på turister. Det måste finnas enfungerande inhemsk marknad, och jag har visat härgenom mina argument att det finns skatter som fak-tiskt är negativa för hotell- och restaurangnäringen.Det handlar om energiskatten. Det handlar om restau-rangmomsen. Det handlar om beloppsgränsen förrepresentation, för är inget belopp att tala om idag.Vilka åtgärder är statsrådet beredd attvidta för att hotell- och restaurangnäring skakunna expandera och bli större och för att det inte skavara förenat med lägre kostnader om jag köper matenpå restaurang och sätter mig och äter utanför på trot-toaren eller i hemmet än om jag äter på restaurangen?Varför ska statens momssats variera?Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Visst vore det enklare om vi hadesamma skattenivå på alla typer av tjänster och på allaområden. Det vore enklare, men det är inte säkert attdet betyder att det blir mer rättvist.Vi måste nog kritiskt granska de lagar, regler ochskattenivåer som gäller på olika områden. Men jagtror att vi gör det enkelt för oss om vi tror att detalltid skulle bli bättre om det såg likadant ut överallt.Jag tror inte det.När jag för politiska debatter, som i kammaren,om villkoren för t.ex. hotell och restauranger blir detofta fokus på en typ av frågor, skatter. När jag möterhotell- och restaurangägare runtom i landet för attprata med dem om vilka möjligheter eller problem deser för att expandera sin verksamhet blir det ofta enannan typ av frågor.En fråga som ofta kommer upp när jag träffar fö-retagare runtom i landet är t.ex. infrastrukturen. Detär möjligheten att kunna kombinera boende med konferens för att kunna locka människor till sitthotell och sin restaurang. Det är folkbokföringsfrågor,eftersom många verksamheter har högkonjunkturhalvårsvis, vinterhalvåret eller sommarsäsongen.Det är enligt min mening helt andra frågor somföretagare brottas med än enbart skattefrågor.Jag tror att vi måste se till alla de frågorna i ett störreperspektiv om vi på allvar vill underlätta för turistnä-ringen att växa som näring. Det var också bakgrundentill att regeringen bjöd in företrädare för branschensolika organisationer till den s.k. Framtidsgruppen.I Framtidsgruppen har man bildat en rad olika un-dergrupper som har tittat närmare på en mängd olikaområden som vart och ett för sig spelar en stor roll förbranschens förutsättningar att kunna konkurrera. av de frågorna har handlat om skatter, men mångafrågor har handlat om helt andra saker.Om en månad får jag Framtidsgruppens förslagtill mig. Jag ska läsa det med stort intresse. Jag harför avsikt att återkomma med en del av de förslagsom gruppen presenterar för mig i syfte att skapastörre möjligheter för turistnäringen att växa somnäring.I turistnäringen är hotell och restauranger en vik-tig del. Men det är inte så enkelt så att det bara hand-lar om att justera en del skattenivåer och tro att nä-ringen växer. Det finns också andra bekymmer förmånga hotell och restauranger, inte minst utanförstorstadsområdena. Det gäller att också ha en samladbild av vilka möjligheter politiken har att ta bort ock-så de hindren.Anf. 17 ():Fru talman! Visst har statsrådet i sitt anförande om att hotell- och restaurangnä-ringens problem kan ses ur ett vitt perspektiv. Själv-klart kan det det och ska så göras. Men den del jaghar tagit upp är just hur skatter och avgifter påverkarrestaurangnäringen. Det går ju inte att sticka understol med att av omsättningen går till skatter ochavgifter. Det är naturligtvis väldigt mycket. Det är andel, som påverkar näringen.Att många från hotell- och restaurangnäringenväljer att ta upp andra frågor med ärinte heller konstigt. Kanske är det som så att de ocksåuppfattar att det inte är lönt att diskutera skatter ochavgifter, eftersom regeringens uppfattning är att da-gens regelverk är optimalt och rättvist. Inga föränd-ringar kan göras.Det tycker jag är väldigt olyckligt i så fall, efter-som har högsta restaurangmoms,som jag nämnde, energiskatter och avdragskostnaderför representationsmåltider, som de facto inte harhöjts på ett flertal år. På vilken restaurang är det möj-ligt att äta en måltid utanför dagens rätt för ?Statsrådet har kanske varit i re-presentationsrestaurang, som kan vara väl så repre-sentativ för representationsmåltider.Hur stora är företagarnas möjlighet att klara av attfinansiera måltiderna inom avdragsrätten? Det här ärett problem som de facto är värt att ta på allvar. Detär lika viktigt som frågorna, som handlar om in-frastruktur osv.Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska vara mycket kort. Jag hoppasatt företrädare för hotell- och restaurangbranschenoch andra viktiga branscher för turistnäringen inte haruppfattat mig som en person som tror att det bästaalltid finns just . Det är tvärtom. Det är framför alltdärför att vi tror att det finns saker att göra och att detfinns möjligheter att utveckla ett samarbete mellanpolitiken och branschen själv som vi har bildat fram-tidsgruppen.Jag kommer med stort intresse att läsa det förslagsom man lägger fram för mig om en månad. Jag trorsäkert att en del av de synpunkter som branschen harpekat på gäller skattefrågor. Men jag vet också att detfinns många andra frågor som jag kommer att vägalika tungt i de förslag som jag sedan återkommermed.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:388 om till-växtavtalen och jämställdhetenAnf. 19 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag tänker vidta för att stimulera bättremetoder och utbildning om hur jämställdhetsperspek-tivet kan integreras i tillväxtavtalen samt vilka åtgär-der jag tänker vidta för att de län som står utanför detre pilotlänen för jämställda tillväxtavtal inte ska "slåsig till ro" med jämställdhetsarbetet.För mig är det mycket viktigt att arbetet med attutveckla metoder och utbildningar för jämställdhetinom tillväxtavtalen fortsätter. Jämställdhetsperspek-tivet ska genomsyra all verksamhet som bedrivs ilänen. Det är inte minst viktigt i arbetet med tillväx-tavtalen, eftersom jämställdhet är en drivkraft förutveckling och tillväxt. kommerregeringen att besluta om fortsatt satsning på pilot-projekt för ökad jämställdhet i tillväxtavtalen. Måletär att utveckla metoder för hur ett aktivt och offensivtjämställdhetsperspektiv kan införlivas och förfinas,dels i processen med de fortsatta tillväxtavtalen, delsinom de olika sakområdena. De vunna erfarenheternaav pilotverksamheten ska på olika sätt spridas tillövriga regioner.Regeringens roll i arbetet med de regionala till-växtavtalen är främst att utveckla metoder och verk-tyg för regionerna att vidareutveckla arbetet. Nä-ringsdepartementets jämställdhetsenhet samordnarregelbundet träffar med samtliga länsstyrelsers jäm-ställdhetsexperter och avhandlar vid dessa möten degoda exempel som följer i pilotarbetets spår för attöka takten på jämställdhetsinitiativ även bland övrigalän. Att fortlöpande sprida goda exempel på initiativoch utvecklingsarbete är mycket viktigt. Det görsdelvis genom medverkan vid seminarier, länsträffaroch information av olika slag, t.ex. genom länsex-perternas egen förening pågår förberedelserna in-för nästa generation av tillväxtavtal. Erfarenheter frånnuvarande programperiod har stor betydelse i detarbetet.Till sist vill jag påpeka att det operativa arbetetoch ansvaret för förändringar ligger hos de regionalaaktörerna själva. Många län har lagt ned både tid ochresurser på att integrera jämställdhetsfrågorna i avta-len och har också kommit långt i det arbetet. Blekingelän, ett av de tre pilotlänen, har startat ett nätverk medpartnerskap i , som består av ,och , för att utveckla jämställdhet-sperspektivet i respektive läns tillväxtavtal. Det är ettaktivt sätt att sprida nyvunnen kunskap till andra länoch ett bra exempel på hur idén med pilotlän kommerflera län till del.Då som framställt interpella-tionen anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet medgav talmannen att istället fick delta i överläggningen.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill å mina och Ulla-BrittHagströms vägnar tacka statsrådet försvaret på interpellationen. Tyvärr visar rapporten omtillväxtavtalen på att de flesta län harsvårt att integrera jämställdhetsperspektivet i sinaavtal. I rapporten efterlyses bättre metoder och ut-bildning om hur man införlivar jämställdhetsfrågornai det tillväxtfrämjande arbetet.Det är viktigt att tillväxtpolitiken integreras medt.ex. familjepolitik, välfärdspolitik och jämställdhets-politik. Jämställdhet och regioners utveckling handlarom att ta vara på resurserna hos både män och kvin-nor. Kvinnor och män har olika erfarenheter och olikasynsätt i många frågor. Om kvinnor och män är likadelaktiga i samhällslivets olika områden innebär detett bredare perspektiv och större möjlighet till nytän-kande och utveckling. Det ger större kraft i det regio-nala utvecklingsarbetet.Tillväxtavtalen borde ge kvinnor en chans attdelta i det regionala utvecklingsarbetet och inte baraatt vara föremål för ett jämställdhetsarbete. Tyvärrkom jämställdhetsperspektivet och tanken om main-streaming bort i den första etappen av arbetet medtillväxtavtalen. Kvinnor har varit underrepresenteradei arbetsgrupperna, och jämställdhetsperspektivetsaknas i många av de dokument som inkom förravåren, ungefär som regeringen utsåg tre läntill pilotlän för jämställda tillväxtavtal.Jämställdhetsarbetet är olika högt prioriterat i lä-nen. Att utse endast vissa län som pilotlän för attintensifiera jämställdhetsarbetet hade varit lättare omlänen från början befunnit sig på samma nivå. Manmåste vid utvärderingen vara medveten om detta dåman jämför pilotlänens resultat med övriga län.Statsrådet svarar att jämställdhetspers-pektivet ska genomsyra all verksamhet som bedrivs ilänen och att regeringen , alltså iprincip den här månaden, kommer att besluta omfortsatt satsning på pilotprojekt för ökad jämställdheti tillväxtavtalen.Jag delar statsrådets uppfattning att den kunskapsom vinns och de erfarenheter som görs måste spridastill alla regioner. Det är därför viktigt att regeringentydliggör vilka redovisningskrav man ställer på jäm-ställdhetsarbetet inför nästa generation av tillväxtav-tal.I en rapport som just nu behandlas i Västra Göta-land framkommer att sammansättningen av arbets-grupperna m.m. fortfarande inte kommer i närhetenav en jämn könsfördelning, och man kan anta att detinte ser mycket bättre ut i andra län och regioner. Jagvill därför, fru talman, redan i mitt fösta inlägg frågaUlrica om hur regeringen ser på den proble-matiken och om man har någon strategi för att kom-ma till rätta med könsfördelningen inom partnerskap-sorganisationen.Anf. 21 Statsrådet ():Fru talman! Jag skulle vilja säga att summeringenav den första generationens tillväxtavtal visar att mani stort sett alla avtal har haft extra svårt med de hori-sontella mål som finns. Jämställdhet är ett sådanthorisontellt mål. Ett annat sådant mål handlar omekologiskt hållbar utveckling.Det är en lärande process. Det handlar om att lärasig och om att i varje politikområde ha både gen-derglasögon och ekologiskt-hållbar-utveckling-glasögon på sig. Därför tror jag att erfarenheten avden första generationens tillväxtavtal har flera sakeratt lära oss. Man har kommit olika långt med avtalenpå olika områden. Några av avtalen har varit bättre änandra på jämställdhetsperspektivet. Några avtal harvarit bättre än andra på förankringsprocessen, och vikan alla lära av varandras avtal och av varandras sättatt arbeta. Det är också därför som regeringen nutycker att det är oerhört viktigt att man inte bara lutarsig tillbaka som avtalen nu löper utanatt man använder inför nästagenerations avtal till att sprida goda exempel och tillatt utbilda fler när det gäller att se jämställdhetspers-pektivet på de avtal som ska tecknas.Vi måste också bli bättre när det gäller att manska kunna se det här, t.ex. genom könsuppdelad sta-tistik på alla områden, vilket inte finns . Så detfinns mycket arbete kvar att göra för alla aktiva parteri tillväxtavtalen fram till nästa avtalsperiod.