prot · GP0915 · 2001-10-19 00:00:00 — Det finns många somhar ställt stora förhoppningar till det som vi skrev ibudget 2000. undrar jag: Kommer det att kommaett förslag som handlar om burhållning av pälsdjurföre valet ?Anf. 106 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Som princip tycker jag att det är vik-tigt att ha bra på fötterna i fråga om vetenskapligtunderlag när man fattar beslut som berör många män-niskor. Och detta är ett sådant beslut. Det berörmånga människor i och på Skaraborgsslät-ten. Det var därför som jag gick denna väg via . Till det ska läggas att mitt parti snart haren partikongress. Till den har det väckts en motionom att vi ska förbjuda detta utan att denna vetenskap-liga prövning görs och att detta ska förbjudas på etis-ka grunder. Jag kan väl förstå och instämma i ensådan synpunkt. Jag är föredragande i fråga om detta.Vi får väl se om partistyrelsen, som enigt har ställt sigbakom detta uttalande, får igenom detta på kongres-sen. Då kan det ju gå lite fortare.Anf. 107 ():Fru talman! har vi åter en allmänpolitisk de-batt. I debattens slutskede ska vi lyfta fram livsme-delsfrågor och lantbruksfrågor. Det har varit riktigtspännande att följa denna debatt. Man ser tydligaskiljelinjer i den svenska politiken. Och jag måstesäga att jag efter denna debatt tror mer på bonden änmoderaterna och kristdemokraterna.Vid de besök som man gör ute hos bönderna fårman se vilket gott tänkande de har när det gäller mil-jöarbetet. De har förstått att man måste sätta konsu-menterna i centrum, eftersom det är konsumenternasom till syvende och sist avgör om bönderna får av-sättning för sina produkter. Därför tycker jag att manska dela in en sådan här debatt i tre avsnitt och intebara, som de nämnda partierna gör, titta på bonden.Visst måste man titta på bonden och primärproduk-tionen. Man måste också lyfta fram förädlingsledet.Men man måste se på konsumenternas krav när detgäller de framtida livsmedlen.Bondens arbete på gården måste lyftas fram för atttydliggöra hans och hennes ansvar för det goda mil-jötänkandet. Det gäller bekämpningsmedel, handels-gödsel, gödselbrunnar, djurhållning och arbetsmiljön.Listan kan göras väldigt lång. Bondens ansvar ärstort, och det har sagts i dag.Jag har under mina resor i landet träffat mängderav seriösa och förhoppningsfulla lantbrukare, så minbedömning är att bönder ligger i framkantoch kommer att få avsättning för sina produkter,eftersom de tänker på konsumenterna. De förstårkonsumenternas oro i vissa fall. Några går med i deekologiska programmen. Vi har ett mål att de ska nåca . Och jag tror att dessa , när vi når dit,kommer att vara en motor även för det konventionellajordbruket och att de ska kunna lyfta fram miljöfrå-gorna, eftersom de tänker på konsumenterna.Vi ser gödselanläggningar, biobäddar för tillvara-tagande av rester av bekämpningsmedel, program ochteknik för att minimera användning av handelsgödseloch växtmedel. Listan kan göras mycket lång. Det ärmiljötänkande och teknik av världsklass inom svensktlantbruk. Det ska vi aldrig glömma.Sedan kommer vi till förädlingsledet. Här kommerdjurtransporterna in, som och jord-bruksministern har nämnt och som jag vet att de seravarter i och tar kampen mot. Det gör vi både här ilandet och inom EU. Arbetet fortgår, och Sverigekommer att jobba hårt för kraftfulla åtgärder ochregler för att vi inte ska få se dessa avarter. Även härtänker vi på konsumenterna som ska köpa produkter-na.Inom livsmedelsindustrin inser man att rena, tryg-ga och säkra livsmedel är en förutsättning för att manska kunna sälja sina produkter. Utbildning och ansvarför egenåtgärdsprogrammen gör att företagsledningoch personal drar åt samma håll. Jag imponeras t.ex.av miljöarbete.I fråga om forskning om fungerande livsmedel,functional food, ligger vi i världsklass i . Detär många från internationellt håll som följer dennaforskning. Det gör att vi kan få bra och bättre livsme-del, men vi kan även få vissa mejerier som skaffar signya nischer för att kunna bredda sin försäljning ochrädda verksamheten.Med starka regler och gott miljötänkande utveck-las livsmedelsindustrin. Man kan t.ex. se på Arlassatsning, som vi kunde läsa om i tidningen , medett samarbete i med företag från NyaZeeland där man ska sälja mejeriprodukter. En förut-sättning för att man ska klara den stora marknaden iStorbritannien är gott miljötänkande. Kronfågelsutveckling i resten av har gett oerhört mångaarbetstillfällen i . En förutsättning för att fö-retaget ska komma ut i med sina produkter ärett gott miljötänkande. Och det kommer att ge jobboch avsättning för dessa livsmedel om vifortsätter att jobba åt det hållet, och det tycker jag attvi ska göra.Det är som sagt vid köksbordet som mycket avdetta avgörs - vilka inköp som ska göras och vilkenmat som vi ska äta . Då kommerde funderingar fram som man har på TV-inslagen omgalna ko-sjukan, övergödda sjösystem, djurtranspor-ter, förgiftat djurfoder i , m.m. Många männi-skor, konsumenter, känner oro, och den oron måste vita på allvar.Margareta sade alldeles att vi inomvårt parti ska ha en kongress , och vihar många förberedande diskussioner inför den kon-gressen och vad den ska bära med sig. Där diskuterarvi många sådana saker. Bl.a. lyfter vi fram livsme-delspolitiken och att den ska få ett bra konsument-perspektiv. Vi ska se till att vi får ett livsmedelspro-gram av klass, där vi sätter dessa tre stolpar i för-grunden - primärproduktionen, förädlingsledet ochkonsumenterna.Jag tror att bonden som jag träffar känner stöd isitt arbete. Han ser inte det svarta hålet, att ungdo-marna inte fyller naturbruksgymnasierna. Han ser intealla problem som kallas ryggsäckar osv. I stället finnsen optimism och en framtidstro, både hos dem somhar konventionella jordbruk och hos dem som harekoprogram. Både primärproduktionen och föräd-lingsledet har förstått att de inte kan jobba för sigsjälva. De har förstått att de ska sätta konsumenterna ifrämsta ledet för att få avsättning för sinaprodukter.Anf. 108 () replik:Fru talman! säger här att bon-dens arbete, vad man gör för miljön i sin produktionosv. måste lyftas fram. Han vill också att konsumen-terna ska ställas i centrum. Det är precis det som vi påden borgerliga sidan har gjort , menvi har inte fått den förståelse som vi hade räknat med.Michael har inte levt upp till de här in-tentionerna tidigare, men det är bra om han nu gör detnär han räknar upp en lång rad positiva miljöinsatsersom bonden gör. Det var precis detsamma jag gjordenär jag talade om utvecklingen i det miljövänligakonventionella jordbruket. Vi har också, som jagsäger, nischen det ekologiska jordbruket. Vi är ocksåpositiva till det. Låt de här olika sakerna utvecklas påett bra sätt . Det är konsumenternas valsom är avgörande, och vi sätter också konsumenter-nas val i centrum.Anf. 109 () replik:Fru talman! nämnde inte konsu-menterna i sitt anförande, utan det var de problemsom den enskilde bonden hade som lyftes fram.Jag kände det som om i sitt inläggsatte den ekologiskt odlande bonden i motsatsförhål-lande till den traditionellt arbetande bonden. Det kanman inte göra. Deras gårdar ligger många gångerjämte varandra, och de tar kunskap av varandra. Ex-emplets makt har en oerhörd betydelse för dem somjobbar inom lantbruket. Man hjälps åt och försökerdra åt rätt håll. Om konsumenterna kräver ett gottmiljötänkande är det klart att man ändrar sin produk-tion för att få sälja sina produkter. Det har ju häntjättemycket.Sätt inte de här två olika verksamhetsgrenarnaemot varandra, utan jobba i stället för att de ska fåsamarbeta och känna optimism och framtidstro.Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag sätter inte bönder i motsatsställ-ning till varandra. Jag har bara försökt spegla verk-ligheten och den debatt som verkligheten nu behöver.Det finns ju en ensidig tro på att vi ska utveckla detekologiska jordbruket våldsamt snabbt, men jag harsagt att vi ska låta det utvecklas i den takt som mark-naden efterfrågar. Och konsumenterna tillhör väl iallra högsta grad marknaden, ! Dåtror jag att vi får en sansad och lugn utveckling, ochvi tar vara på alla de goda krafter som finns hos odla-re och producenter på den ekologiska sidan.Det är självklart att det är positivt med erfaren-hetsutbyte - det kan vi ha nytta av på bägge sidor. Vibehöver varandra i den här produktionen om vi skakunna fylla behovet av livsmedelsproduktion och fåden höga kvalitet som vi alla är betjänta av i framti-den, . 111 () replik:Fru talman! Ja, det är sant. Det är bra. Vi ska läsaprotokollet. Jag hoppas att också draråt det hållet att vi inte sätter de här produktionsenhe-terna emot varandra. De ska och kommer att komp-lettera varandra för framtiden.Det produceras fortfarande för lite ekologiskaprodukter i . Konsumenterna i kaninte få den typen av produkter som är producerade iSverige, utan vi får, som någon sade i debatten tidiga-re, importera från andra länder. Jag tycker att det ärtrist. Då måste man som politiker tala om vilken viljaman har. Därför har vi satt ett mål på . Vi harinte nått dit , men når vi dit kan vi täcka mer av debehov som konsumenterna har.Anf. 112 () re-plik:Fru talman! Jag vet att man inte får ha mobiltele-fonen påslagen här, men jag kan åskådliggöra vad jagvill säga med min mobiltelefon. Den har ett skal sominte är originalskalet. Även jag har alltså fallit fördetta framkallade behov av att byta "kläder" på mo-biltelefonen. Vad jag vill säga med det är att man kansälja saker med marknadsföring. Det svenska lant-bruket är otroligt dåligt på att marknadsföra sinaprodukter. Man vet att folk äter, men man kan fak-tiskt påverka hur och vad folk äter.Jag ser också, som , ett problemi att man i svenskt lantbruk inte producerar detsom efterfrågas utan att det kommer import av mjölk,grönsaker osv. från för att täcka ekoefter-frågan.Michael lyfte fram får från Nya Zeelandsom något bra, men man kan inte säga att det är när-producerat. Varje jul kan vi köpa får, t.ex. örtmarine-rat, från därför att vi producerar avefterfrågan i . försvinner dessutom endel lamm till på grund av efterfrågan.Ser , som jag, ett problem meddetta och har han några förslag till lösningar?Anf. 113 () replik:Fru talman! Ja, jag ser ett problem med att vi intekan producera det antal får som konsumenterna krä-ver. Vi har inte riktigt samma klimat som man har iNya , och det gör att priset har en ganska storbetydelse när det gäller just fårproduktion.När det gäller närproducerat har vissa föräd-lingsinstitutioner och företag lyckats riktigt bra meddetta, när man kan få se bilder på lantbrukarfamiljernär man köper en broilerkyckling eller ägg m.m.Gårdsnamnen nämns, och man har möjlighet att åkadit och hälsa på. Det är vad jag kallar närproducerat.Birgitta och talade också här i debattenom att man i sitt område ska kunna få sitt behov avprodukter täckt.Vi måste också hjälpas åt att få lantbrukskoopera-tionens företag att förstå att man kanske inte är intres-serad av att köpa den mjölk som kommer från Lerbo,som går från Lerbo upp till och sedan nedtill i . 114 () re-plik:Fru talman! Det låter lite grann som att det i denhär debatten är Socialdemokraterna och Miljöpartietsom ger prov på marknadskrafterna. Det är lite märk-ligt. Vi kan se att det finns en backlash , och detkommer motangreppsartiklar. Jag tänker närmast påen artikel som kom för sedan i ,av . I miljödebatten frågade jag omFolkpartiet kunde tänka sig att skriva en debattartikelmot synpunkter där han angriper detekologiska lantbruket hårt.Jag önskar att jag hade kommit ihåg att frågajordbruksministern om Socialdemokraterna kundetänka sig att ställa upp på en gemensam artikel för attförsöka reda ut en del av de missuppfattningar somfinns när det gäller ekologiskt lantbruk.Anf. 115 () replik:Fru talman! Ända sedan anteck-ningar fotograferades från läktaren här har jag haftanledning att lyssna väldigt mycket på hans åsikterom saker och ting. Det är klart att vi kan ställa upp påen gemensam politik när det gäller det här, om vi fårvara med och formulera den så att det inte bara blirensidigt från sida.Vi vill värna den ekologiska produktionen. Vi harännu inte nått , men kan vi nå medhjälp av en sådan artikel skulle naturligtvis mycketvara vunnet.Anf. 116 () replik:Fru talman! sade i sitt anförandeatt det är vid köksbordet som familjerna beslutar omsitt liv och sitt levnadsmönster. Det var klokt sagt,tycker jag. Men sedan ville han att vi här iriksdagen ska besluta att när det gäller just livsmedelska av familjerna handla ekologiskt. Det gårinte ihop. Ska de vid köksbordet själva få bestämmavad de vill köpa, eller ska vi här i kamma-re bestämma vad de ska köpa?Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag skulle vara glad om det kunde av-göras vid köksbordet, men det kan det uppenbarligeninte . Det finns inte tillräckligt med produkter iKonsumbutiken i som kan tillfredsställakonsumenterna.Vi ska naturligtvis som politiker vara med ochstyra. Vi måste styra mot det håll vi vill och se till attvi lyssnar på människorna, i det här falletkonsumenterna. Om vi kommer kan vimöjligen nå det behov som bestäms vid köksbordet.Men om vi inte styr i politiken kommer vi ingenstansalls, utan då står vi och stampar i den gamla sörjan,som en del vill men andra inte vill.Anf. 118 () replik:Fru talman! Det där är ett planhushållningssam-hälle som jag trodde att vi var överens om att vi hadelämnat för länge sedan. Jag tycker att det är fullstän-digt orimligt.Det är naturligtvis konsumenterna som ska beslutavad de vill köpa, och sedan ska producenterna rättasig därefter utifrån marknadens intressen. Men vi harlyckats snedvrida det här och satt spelreglerna ur spel.Det är det vi vill komma bort ifrån.Anf. 119 () replik:Fru talman! gör det fatalamisstaget att sätta de här två produktionsenheternamot varandra och att kalla det planhushållning.Det är inte alls så. Det handlar om en politisk viljaatt vi ska ta kampen för en bättre miljö i . Jag kommer att stå rakryggadför det i valrörelsen , i kampen förmiljön och kampen för konsumenterna. Det är oerhörtviktigt.Anf. 120 () replik:Fru talman! Når man lyssnar på man att han plockar fram det goda och det positi-va - det som är bra. Det är bra att han gör det; detfinns väldigt mycket sådant. Det är inte alls svårt attinstämma i det sade i sitt anförande.Det man glömmer är att det faktiskt också finnsproblem. Det är ju problemen och den oro som finnsute i jordbrukarleden som vi faktiskt också här måstediskutera och samtala lite grann om.De vore kanske bra om sträcktesina resor norr om och ochlyssnade på folk i mellan- och skogsbygderna uppe iNorrland, där avstånden verkligen finns - småjord-brukarna som oroas. Som politiker måste man faktisktockså lyssna på oron och se på människan.Det är det jag har velat lyfta fram här : Ut-över allt det goda som finns har vi en uppgift sompolitiker att också se på bekymren och problemen ochframför allt lyssna på människan som är utsatt.Det är storbönderna på slätten som får de stora bi-dragen. Det är klart att de mår bra.Anf. 121 () replik:Fru talman! fick jag verkligen en möjlighet attutveckla min syn på svensk jordbrukspolitik.I förra veckan var jag i , på Brännansgetfarm, och köpte ost. De har en gårdsbutik. De ystarsin getmjölk. De gör sin ost själva - en fantastisk ost.Jag har ingenting emot att åka dit och se på den pro-duktionen. Med optimism och framtidstro tillverkarde sin ost, som de sedan säljer i ett kooperativ ochäven på marknader. Det finns chans för att åka dit och smaka den osten och framför alltköpa den.Tack vare den gården fungerar mycket. Visst hardet stor betydelse att skolan funkar, att busslinjen går,att affären finns kvar, att fisketurismen utvecklas ochatt Hothagens sameby får möjligheter.Det ska man sätta emot avregle-ringstankar, som jordbruksministern tog upp. Vikommer att ha jordbruksverksamhet bara på och i Skåne.Hur ska det gå om ni ska sitta i samma regeringnästa period?Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag har också besökt . Detfinns massor av goda exempel på kreativa människoruppe i som verkligen är lovvärda.När socialdemokratiska ledamöter har befunnit sigi och lyssnat och pratat till potatisodlarna harman mer eller mindre gett löfte om att också försökalösa dessa problem, men det har inte setts till någon-ting av det, och det är därför vi från kristdemokrater-nas sida talar om att vi kanske borde ha någon formav skördeskadeskydd med tanke på vad framtidenändå kan betyda för oss.Det är trots allt storbönderna från slätterna som tarpengarna. Om vi ska avreglera jordbruket, vilket påsikt naturligtvis är ett tvång, måste det ske på ettkontrollerat sätt. Jag tror att det är bönder i skogs-och mellanbygder uppe i som bör få mer avdessa pengar, och vi ska kanske minska stödet till destora slätterna, där man plockar in väldigt mycketpengar. Det måste ske under kontrollerade former.Om vi ska ha ett jordbruk i hela landet är det dendelen av landet och de bekymren vi måste lyss-na på och se. Hur kan vi hjälpa den typenav bönder?Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattning.Det är därför vi för en politik. Det är därför vi har enmålsättning. Det är därför vi har en vilja. Det är där-för vi har ett oerhört mycket större stöd när det gällermiljöinsatser i vårt land än vad som finns i t.ex.Danmark, som jordbruksministern nämnde. Det är politik att vilja. Hela skaleva, och däri ingår jordbruket och jordbruksproduk-tionen. Det är oerhört viktigt. Det var det jag försöktesäga om Brännans getgård. Det betyder mycket förden byn att den fungerar även . Där kan vinog ta varandra i hand och dra.Men det behövs en reformering av EU:s jord-brukspolitik - visst gör det det - för att vi ska kunnahälsa de nytillkommande länderna välkomna i ge-menskapen, så att vi också där ska kunna börja jobbamed miljöpolitik och regionalpolitik och annat viktigtför människorna som kommer därifrån.Anf. 124 ():Fru talman! Det har varit en jordbruksdebatt. Jagtänkte lyfta fram några problem som kanske på sättoch vis ligger lite utanför. Det gäller det som mångahar drabbats av runtom i landet och kanske speciellt idet län som jag kommer ifrån - . Det gälleröversvämningar och skogsskador.Först kanske någon tycker att det är två helt olikafrågor, men de har faktiskt beröring på flera sätt.Dessa frågor hör till många olika ansvarsområden,vilket gör det lite extra problematiskt för många en-skilda när de ska ha kontakt med myndigheter ochpolitiker.Först gäller det översvämningar. Fjolårets över-svämningar i och i flödena till har drabbatväldigt många. , efteråt, kan man ändå inteöverblicka alla de skador för enskilda, näringsidkare,kommuner och väghållare som har uppstått. Det gäl-ler byggnader, villor, sommarstugor, vägar, över-svämmade åkrar och invallningar, osv.Regeringen har tagit upp denna problematik ibudgetpropositionen vad gäller skördeskador. Manskriver att staten även fortsättningsvis har ett övergri-pande ansvar vad gäller skördeskador av naturka-tastrofliknande karaktär som drabbar stora områden.Här tycker jag att regeringen bör titta på möj-ligheterna att inrätta någon form av katastroffond förmer omfattande skador av naturkatastrofliknande art,där det kan finnas en möjlighet till ersättning frånstaten.Möjligheten till ersättning från en sådan katastrof-fond får inte begränsas enbart till skador som drabbarstora områden. Det finns problem som även berörmindre områden men som kan vara långvariga och gestora skador hos enskilda jord- eller skogsbrukare.Den enskilde som drabbas av en katastrof har ju ing-en hjälp av att det är många som har lidit en stor ska-da.Man bör även ta initiativ för att se över problema-tiken kring reglering, tappning och vattendomar närdet gäller dessa vattensystem. Kraftbolagens regleringmåste samordnas i hela vattensystemet. Här har initi-ativ tagits från länsstyrelserna i och VästraGötaland. Man bör även se över eventuella ersätt-ningsmöjligheter till jord- och skogsbrukare frånkraftbolag som inte har följt vattendomarna. I dagkostar det i praktiken inte något om den som reglerarorsakar skador på mark. Det minskar naturligtvisintresset för att förebygga skador.Regeringen bör även här, tycker jag, titta på möj-ligheten att samordna ansvaret på ett bättre sätt vadgäller frågor som har med naturkatastrofer liknandeöversvämningarna kring att göra. Närdessa frågor har förts fram och diskuterats har de helatiden bollats mellan olika departement och olika an-svarsområden. Det har kunnat gälla finans om det hargällt ekonomiska frågor. Det har varit miljö när dethar gällt effekter på miljö och regleringar. De harvarit jordbruk om det har haft att göra med arealer-sättningar. Det har varit bostad om det har gällt läns-styrelsen roll, och det har varit försvar om det hargällt räddningstjänst och räddningsverk.Frågan har också varit otydlig vad gäller ansvaretför länsstyrelser och kommuner. Här måste det tas etthelhetsansvar för förebyggande arbete och skademi-nimering och eventuellt ersättningar.Det var så långt, fru talman. Så gäller det fråganom skogsskador, som jag tänkte nämna lite kort om.Under försommaren 2001 kom det larmrapporterruntom i kring omfattande svampangrepp,s.k. Gremmeniella, som har angripit tallskog. Be-dömningen är att det handlar om hundratusen-tals hektar skogsmark som har besvärande eller svåraskador. Värst drabbat är Bergslagen. I äruppskattningen nu att det är 20 000-30 000 hektarsom är drabbat. Skador finns även i många andradelar av landet.Det är så omfattande skador att de föranleder åt-gärder som bortgallring av skadade träd men ocksåavverkning av hela bestånd. Värst skadade är yngregallringsskogar.Hur hårt en fastighet och dess brukare har drab-bats beror på väldigt många olika faktorer. Fastighe-ter som ligger högt och som har stor andel täta ochvälskötta tallbestånd i åldrarna verkar hardrabbats särskilt hårt, men även självsådder under ochi skuggan av fröträd har blivit svårt skadade. På endel ställen har det gått så långt att även grantoppsdödhar förekommit, och då i anslutning till skadade tall-bestånd.Vad det gäller möjlighet till försäkringar av vuxenskog eller gallringsskog går det inte att skyddasig för sådana svampangrepp. För svårare skador ibestånd kan man teckna försäk-ring.Orsakerna till svampangreppen kan vara flera. Enexceptionellt solfattig och regnig sommar och höstförra året, , med en efterföljande mild vintervar en förutsättning för denna svamps etablering ochtillväxt. När tallens motståndskraft blev nedsatt avextremt fuktigt väder gynnades denna svamp ytterli-gare. Inom de värst drabbade områdena förekom ävenrelativt stora angrepp tidigare. Det fannssannolikt redan då gott om sporer som kunde infekte-ra både träd som drabbats av svampen tidigare ochoinfekterade tallar.De här allvarliga s.k. Gremmeniellaskadorna påtallarna leder snabbt till en nedsatt tillväxt. I värstafall dör träden. Tallar som får nedsatt motståndskraftangrips sedan sekundärt av insekter, t.ex. märgborrar.Om märgborrarna lyckas döda och föröka sig i an-gripna träd ökar antalet märgborrar påtagligt. Det kanmedföra att angreppen på närstående träd och områ-den blir omfattande, med en nedsatt tillväxt somföljd. Om skadorna blir omfattande krävs det iskogsvårdslagen att man avverkar och forslar bortskadad skog. Det är det som sker runtom i Sverige.Finns det någon möjlighet att bekämpa svampen?Med den kunskap som finns säger forskarna attdet inte är lätt. Det man vet är att det går att göra detom man tar bort grenar och träd och bränner dem påplatsen.När det gäller framtida risker kan man ju vararädd för att det här kommer att fortsätta. Det kan maninte utesluta. Angrepp av märgborrar kommer medsäkerhet att komma, och då blir det stormfällning imånga kraftigt utglesade bestånd. I och med att det nufinns extra mycket sporer i områdena kan det medogynnsamma väderleksförhållanden blir fortsatta ochännu mer omfattande skador kommande år. Det vet viinget om, men det är något som oroar mig väldigtmycket.Fru talman! Enligt min uppfattning är det ett stortantal åtgärder som behöver vidtas.