prot · GP097 · 2001-10-02 00:00:00 — Företagarna ochhushållen på landsorten måste få tillgång till de digi-tala vägarna. De måste få en sådan infrastruktur att dekan använda de kunskaper som jag påstår att de redanhar och därmed ges förutsättningar för utveckling ochtillväxt.Fru talman! Man talar mycket och väl om forsk-ning, om kluster och om innovationssystem i den härpropositionen. Med pengar att fördela bygger man ututbildningen, och det kan väl vara gott och väl, menman glömmer forskningen. Man glömmer förutsätt-ningarna för att ge de regionala högskolorna möjlig-heter att tillsammans med de omgivande företagensatsa på forskning i sina områden.Den gröna sektorn, fru talman, är viktig för jobboch tillväxt i hela landet. Den är grunden för Sverigesstörsta nettoexport. Den sätts på undantag i proposi-tionen. År har statsministern i regeringsför-klaringen talat sig varm för de areella näringarna. Årefter år har näringens företrädare väntat på konkretaförslag. Kompensation för de höga skatterna dröjer,och löftena om likvärdiga konkurrensvillkor sviks.Miljöstöden, som vi har förhandlat oss till efterhårt arbete inom EU, utnyttjas inte fullt ut i -detta för att ta några exempel på det området.Fru talman! Det finns en annan väg för attgå, en annan politik, en politik som bygger på tilltrotill människor, till människors förmåga att ta ansvarför sig själva och för andra, för bygden och regionen.Det är en politik som ger utrymme för livskraft, liv-skvalitet och inte minst självbestämmande i helalandet.Med en sådan politik läggs också grunden för dentillväxt som måste till för att vi ska ha fortsatt välfärdi alla delar av vårt land. Det måste vara en politik därdet inte bara talas väl om forskning utan också anslåspengar till landets högskolor att utveckla forskningeni samverkan med omkringliggande företag. Det måstevara en politik där man inte bara talar om likvärdigakonkurrensvillkor för den gröna sektorn utan ocksåsläpper fram pengar till densamma. Det måste vara enpolitik som inte bara fascineras av informationstekni-kens möjligheter och vill att den ska komma alla tilldel utan som också innebär förslag om hur bredbandfaktiskt kan nå ut till alla företag, skolor, postkontoroch hushåll i landet. Det måste vara en politik sominte bara innebär att det läggs fram ett program förinfrastrukturen utan också ser till attprogrammet kan förverkligas år och månadefter månad.Det är, fru talman, dags för en ny politik för till-växt och livskraft i hela landet. Vi kommer i vår mo-tion att återkomma med de konkreta förslag som vianser behöver genomföras för att vi ska få detsamma.Anf. 27 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag vill först tacka för den tilltro somEskil verkar ha till min förmåga att syihop alla politikområden. Han eftersträvar mera avinnehåll från infrastrukturpropositionen och mera avinnehåll från regionala propositioner och regionpro-positionen i den proposition om tillväxt som jag nusvarar för här i kammarens debatt. Visst är det så attall politik och alla politikområden måste vara medoch ta ett ansvar för de regionala effekter de för medsig, men det måste också vara så att alla politikområ-den måste ha ett ansvar för att lämna förslag i denriktningen, vart och ett för sig, till . ärtvå propositioner presenterade, och en tredje kommerunder . Jag tycker att vi debatte-rar den proposition som jag har lämnat i kammaren idag.Eskil säger att det handlar om läppar-nas bekännelse och att det saknas offensiva förslag,och så talar han om forskning. Vi har gjort och görstora satsningar på forskning. Men vad är det för felpå de förslag som ligger och som har en koppling tillforskningen? Vi föreslår pengar för att utveckla dekluster som finns i vårt land, i inland och isödra delarna av , där entreprenörer, utbild-ningen och kommuner har en oerhört aktiv roll. Är det fel att föreslå en satsning på distansut-bildning och höja priset på distansutbildningsplatser-na? Är det fel att stötta kommunala lärcentrum så attfler människor har en chans att bo kvar i sin hemortoch ändå få högre utbildning? Är det fel att vi föreslåratt Rikstrafiken ska ta ett ökat ansvar för inrikesflygetoch att man också får en chans att köpa flygkapacitetpå kommunala flygplatser som , ochHemavan? Är det det som är fel i propositionen, EskilErlandsson? Eller är det bara mera av forskning somni hade önskat er?När nu säger att det finns en an-nan väg för den regionala politiken, en väg som ärmera offensiv, undrar jag hur skakunna beträda den vägen tillsammans med partiersom går till val på att avskaffa det kommunala skatte-utjämningssystemet. Hur ska det gå till?Anf. 28 () replik:Fru talman! En av regeringens skyldigheter är attse till helheten inom alla politikområden. Jag tyckeratt i det här sammanhanget har regeringen helt miss-förstått den uppgiften eller inte velat ta den till sig.Samtidigt som man presenterar den här propositio-nen, som vi debatterar, presenterar man en pro-position som går stick i stäv med denna och där maninte känner tilltro till regioner, människor att utveck-las efter sina förutsättningar, efter sina förmågor, utansnarare koncentrerar makten i den kungliga huvud-staden och regeringen. Detta är det jag vänder migmest emot i den delen.Jag sade inledningsvis att många av förslagen ipropositionen kommer vi att tillstyrka. Många av deförslag som statsrådet räknade upp tycker vi är bra,för de ger förutsättningar för de bygder som om-nämns i sammanhanget. Men det jag särskilt vill pekapå i den här debatten är några saker som jag anser harglömts bort. Ett stort område som har glömts bort heltoch hållet är forskningen. Den är jätteviktig för attföretag och människor ska kunna växa i alla delar avlandet. Då räcker det inte med forskning vid de storauniversiteten, utan den forskningen måste kommaockså de mindre regionala högskolorna till del.Anf. 29 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag instämmer helt i att de regionalahögskolorna har en stor och viktig roll som motorerför enskilda personer, för företagare, för näringslivs-struktur, för kommuner runt om i vårt land. Jag bor ien region som har fått ändra skifte i sin struktur tackvare en växande regional högskola. Jag vet vad detbetyder för våra traditionella bruksorter. Jag stöderdet fullt ut.I propositionen lägger vi tonvikten på den lokalaoch regionala utvecklingen. Vi förstärker arbetet meddet som har varit tillväxtavtal och som ska blitillväxtarbete. Vi erbjuder kommunerna tillsammans ikommunal samverkan att utveckla olika typer avservice inom räddningstjänst, inom vården och myck-et annat där vi vill se mera av samarbete. Vi läggermycket pengar på kooperationen, byalag, folkrörel-seråd, den sociala ekonomin. Det är de som finnslokalt, . Det är där vi ser att idéerna,entreprenörerna och viljan till förändring är somstarkast. Det är de som har svaren. Det är de som skafå förtroendet, och det är där vi lägger resurserna.Men hur är det, , med det kom-munala skatteutjämningssystemet? Vågar svara på frågan hur ni ska beträda en vägsom minskar klyftorna i vårt land men som tar av-stånd, som önskar, från det kommunalautjämningssystemet? Hur ska det gå till?Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag ska börja med skatteutjämningen.Det är min och uppfattning att vi måsteha ett kommunalt skatteutjämningssystem, ungefär iden tappning som vi har det . Vi har därtill somparti i regeringsställning varit med om att forma detsystemet, att utveckla detsamma. Vi står för det ochkommer fortsatt att stå för det. I den delen kan stats-rådet vara lugn och trygg.Vad beträffar de andra delarna i repliken vill jagsäga återigen att som man vill lyfta nedbeslutskraft från några till människor i bygder ochregioner så lyfter man i en annan proposition bort denmöjligheten genom att man lyfter upp saker och tingtill en nivå som är fullkomligt onåbar för den vanligamänniskan som jobbar i de organisationer som vitalar om, byalag och liknande.När det gäller forskning och utveckling säger jagatt det är jättebra att det anslås mer pengar till merutbildning, speciellt vid de regionala högskolorna,institutioner som tillhandahåller distansutbildningar,osv. Men var är forskningen, statsrådet? Den får viinte glömma därför att de företag som finns runt deregionala högskolorna behöver också forskningsre-surser för att utvecklas i sin tur. Det anser jag, frutalman, saknas i den här propositionen.Anf. 31 ():Fru talman! Som ledamot i den för nästan exaktett år sedan, närmare bestämt , av-slutade Regionalpolitiska utredningen har jag själv-fallet sett fram mot den regionalpolitiska propositio-nen med mycket stor nyfikenhet. När den nu har lagtsfram känner jag mig både glad och besviken.Jag är glad över att det talas mycket om regionalutveckling och besviken över att det största anslagsom föreslås - om jag nu har läst rätt - är de livligtdiskuterade 3 miljarderna till sanering av kommunalabostadsföretag.I utredningen var vi överens om att det är nödvän-digt att försöka att få en ny syn på den politik som vibedriver för att skapa möjligheter för alla delar ochregioner i landet att leva vidare. Vi var också tämli-gen överens om att minska på de selektiva stöden ochsatsa på generella åtgärder som är bra för alla i gles-bygden.Folkpartiet är av den bestämda uppfattningen attselektiva stöd sällan gör någon större nytta. Vi hadeönskat att de hade tagits bort. föreslår regeringenatt man ska ta bort småföretagsstödet. Det är allt.Men t.ex. sysselsättningsstödet och en del andra stödfår vara kvar tills vidare och ska utredas - en gångtill! Vi har ju faktiskt i utredningen redovisat materialsom visar att sysselsättningsstödet inte ger långsiktigaeffekter i de företag som har fått det. Varför utredaigen?Jag är väldigt glad över att regeringen föreslårsänkta arbetsgivaravgifter i stödområde A, men jag ärbesviken över att nivån är alldeles för låg. Jag - sommånga andra - har varit på besök hos företagarenHans Mörtberg i . Hans korrespondensmed EU-kommissionären har visat attEU går med på en nedsättning upp till en summa av100 , det s.k. minimistödet.Här i debatten har det talats om att lönesummanska ligga på den nivån, men enligt de uppgifter somjag och utredningen har fått är det nedsättningen somfår uppgå till . Där måste vi kanske fåklarhet. Men, som sagt, så långt vill inte regeringengå. Det vore väl bättre att använda peng-arna till det än till Bostadsakuten.Jag och mitt parti kan inte förstå hur 3 miljardertill de kommunala bostäderna ska fungera som till-växtfaktor. Dessutom blir det - som flera här har sagt- lite märkligt att de kommuner som har ansträngt sigoch någorlunda klarat av att hantera sina lägenheternu blir utan hjälp, medan de som har varit mindrerestriktiva ska få stöd.Man borde för länge sedan ha sålt ut lägenheternasom bostadsrätter, enligt vår uppfattning, men jag vetatt det är kontroversiellt. Det föreslog jag i Lyckseleför sju , men jag fick förstås avslag. Dethade nog känts bra för majoriteten i vår kommun om man hade gjort det.Man kan misstänka att det här förslaget är till föratt, som någon sade , lugna de socialde-mokratiska politikerna i de "röda" kriskommunerna.Det här har diskuterats , men jag harfortfarande den uppfattningen. Därför gladde det migmycket att höra , chefredaktör förNorrländska Socialdemokraten och expert i vår ut-redning, uttala sin kraftfulla kritik mot detta förslag iGodmorgon världen i radio i söndags.En hel del mindre förslag i propositionen förefal-ler vara bra: program för lokal näringslivsutveckling,utveckling av innovationssystem, program för trä,och turism, resurscentrum och mikrostöd förkvinnor. Sammantaget är det många bra förslag, mende förutsätter lokalt och regionalt självbestämmande.Därför är det synnerligen motsägelsefullt att rege-ringen - jag tar mig friheten att nämna det, trots attstatsrådet tydligen inte gillar det - somman lade fram den regionalpolitiska propositionen -där det, precis som har sagt, talasmycket om beslut på den lokala och regionala nivån -lade fram en proposition om regional samverkan ochstatlig länsförvaltning, som enligt me-ning går åt rakt motsatt håll. Försöken med folkvaldaregionparlament ska stoppas. Regeringen föreslår istället att man ska inrätta kommunalförbund. Mermakt åt landshövdingarna - statens förlängda arm -och mindre makt åt folket!För att återgå till regionalpolitiken kan jag ocksånämna att vi tycker att det är bra att staten tar meransvar för småflygplatserna, men det är mindre braatt det - såvitt jag har hunnit att se - inte finns någotförslag till billigare persontransporter. Infrastrukturenär A och O för regional utveckling, och därför hadedet varit bra om vi hade fått förslag på det området isamma proposition eller åtminstone . Nuväntar vi med spänning på morgondagen då den härpropositionen för tredje eller för fjärde gången haraviserats.Vi i är nöjda med att man inte har fö-reslagit något särskilt glesbygdsavdrag, men vi hadegärna sett en särskild rätt till avdrag för resor till ochfrån barntillsyn - en nödvändig utgift för inkomstensförvärvande för de allra flesta småbarnsföräldrar.När det gäller utbildningsområdet finns det flerabra förslag: ökad satsning på distansutbildning ochutlokaliserad utbildning, kommunala lärcentrum m.m.Det är verkligen angeläget att kommunerna får stödför de extra kostnader som de har för den utlokalise-rade utbildningen: för studielokaler, kårlokaler förstudenterna etc. Jag hade i går tillfälle att besöka detnya studenthuset i , en verklig oas för destudenter som finns i vår stad, men det innebär utgift för kommunen. Det är bra om vi får hjälptill detta.Det känns också positivt att regeringen vill göraregionala kultursatsningar enligt den regionalpolitiskapropositionen. är det negativt att det i regi-onpropositionen föreslås att regeringen ska ta tillbakabeslutanderätten över bl.a. statsbidrag till regionalakulturinstitutioner. Det hela är lite motsägelsefullt.Vad är egentligen avsikten?Till sist: Det övergripande intrycket efter en snabbgenomläsning är att det ändå finns en hel del braförslag i propositionen om tillväxt och livskraft i helalandet, men det mesta kan givetvis göras mer ochbättre, och vi tycker att en del bör tas bort. Jag harnämnt en del exempel här, och mer kommer i vårmotion . Men även jag har klart förmig att ingen av oss har sjöar av pengar att ösa ur.Därför gäller det för oss alla att det som satsas blirrätt.Anf. 32 Statsrådet () re-plik:Fru talman! Jag vill säga något kort om YvonneÅngströms funderingar kring företagsstöden. Allatyper av generella stöd och riktade stöd kan ifråga-sättas. Under mina resor runtom i landet under detsenaste året har jag konkret diskuterat de åtgärdersom jag förfogar över inom regionalpolitiken. Jag hardå mött tillräckligt många företagare som har vittnatom att för dem har t.ex. transportbidraget varit avgö-rande för möjligheten att ha ett företag kvar i Örn-sköldsvik och ha sin marknad i eller iSkåne.Fram till dess att jag har ett svar på frågan hur de-ras förutsättningar ska bli likvärdiga över landet,oavsett var företagen ligger, anser jag att det finnsstarka skäl att ha kvar de företagsstöd som vi nu före-slår.Sedan vill jag också säga att i , i Hoforsoch i är inte den stora frågan omkommunledningen kan acceptera bostadsrätter ellerinte, utan den stora frågan är hur man ska se till att demänniskor som bor där just nu vill stanna kvar, drivaföretag och föda barn. Det är där man tappar allraflest invånare. Oavsett formen för driften är verklig-heten sådan att man behöver riva hundratals lägen-heter.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Jag är inte överens med statsrådet omatt alla typer av selektiva stöd är bra. Jag har ocksågjort rätt många resor. De företagare som jag harpratat med i tycker i varje fall att t.ex.sysselsättningsstödet inte är värt att ha kvar. Jag vetatt vi och företagarna kan ha olika uppfattningar, menFolkpartiets uppfattning kvarstår, att man ska varaväldigt försiktig med selektiva stöd.När det gäller omvandlingen till bostadsrätter sadejag att man borde ha gjort det mycket tidigare när detfanns tid. förstår jag att det inte går. Men jagtycker fortfarande inte att 3 miljarder till bostadsfö-retagen är en bra satsning. Där har vi olika uppfatt-ning.Anf. 34 ():Fru talman! Eftersom ni, mina kära ledamöter häri kammaren, förmodligen som jag sitter och skrivermotioner och kanske just nu t.o.m. skulle ha haftgruppmöte, tänker jag inte inleda med nödvändighe-ten av att hela ska leva, för det vill vi ju alli-hop. Ingen skulle säga emot mig. Dessutom har Ulri-ca i sitt inledningsanförande, tycker jag,pläderat väl för hur hela kan leva. Dock kanSverige leva på olika sätt utifrån olika förutsättningari olika delar av landet.Fru talman! Av de 4 miljarder som finns i regio-nalpolitiska medel, och då har jag inte inkluderatAMS-medel, fick den här propositionen en del avanslagssparandet att arbeta med. Utifrån dessa margi-nella förutsättningar, verkligheten, finns mycket gott ipropositionen. Jag tycker att det är ett skickligt arbetesom har gjorts. Men självklart är vi från Miljöpartietssida inte nöjda med alla frågor, och jag återkommertill det senare.Utgångspunkten för den regionalpolitiska propo-sitionen är densamma som den tidigare utredningens.Utredningens förslag var till stora delar enhälligt.Regionalpolitik är till för hela landet. Fokus sätts påatt skapa fungerande lokala arbetsmarknadsregioner.En nyckelfråga för de glest befolkade delarna är fåstörre lokala arbetsmarknadsregioner därför att före-tagen skyr de små arbetskraftsregionerna. De ärrädda för att drabbas av kompetensbrist.Eftersom socialdemokraterna i stort sett inte harvelat ha några förändringar av de existerande stöd-formerna, har förhandlingarna kring propositionen ihuvudsak gällt frågor vid sidan av - ett stödstrumps-samarbete skulle man kunna kalla det för - men äricke att förakta.Några frågor där känner ett extra an-svar för innehållet vill jag lyfta fram.Vi vill ha nya satsningar på entreprenörskap. Härlovar vi nya satsningar. Frågan ska få en skjuts fram-åt. Och tack vare samarbetet finns det krav på merpengar för att utveckla träindustrin. Vi hoppas frånMiljöpartiets sida att få slut på bananrepub-liktänkandet, att man ska köra ut råvaror med lång-tradare för att sedan köpa in förädlade produkter dyrt,utan att man ska förädla på ort.Vi säger också att tack vare samarbetet har stödettill innovationer och kluster ökat, nu med sammanlagt70 miljoner.Distansutbildningen, som delvis har lösts på annatsätt genom att universiteten får högre ersättning perdistansstudieplats, är ett resultat av samarbetet.När det gäller tillväxtavtalen är vi många som ärväldigt kritiska till hur de har skötts, just att de harskötts via länsstyrelserna. Det är alltså i princip sam-ma män som har suttit med tillväxtavtalen som manser på alla bilder i . I endel kommuner som jag har besökt har man på kom-munnivå inte känt till innehållet i tillväxtavtalen. Menhär pågår ett informationsarbete, och detfinns kommuner som man bör lyfta fram, t.ex. Katri-neholm, där man har lyckats med ett underi-frånperspektiv. Där får man t.o.m. in kvinnorna somen del av tillväxten, och man får också in kulturen. Vii tror på kulturell tillväxt.När det gäller penningstöd och avskrivna studi-elån ska förslag tas fram om stöd till nyckelpersonersom bor eller vill bosätta sig i glesbygd.När det gäller byautvecklingsgrupperna, som skafå finansiell stimulans, handlar det faktiskt om ensatsning på just för bygdeutveck-ling uppdelat . Pengarna ska kunna sökas avideella organisationer, t.ex. byalag, men också avenskilda entreprenörer. Frågan om att utöka använd-ningen av bygdemedel ska också utredas vidare justför att stärka det här underifrånperspektivet som vialla är så ense om att vi vill ha.Att återföra en del av vattenkraftsinvesteringarnatill landsbygden är ett krav som har framförts avbåda samarbetspartierna, men vi har liksom intekommit så speciellt långt där. Men när struktur-fondspengarna nu kommer att minska behövs en fondför att ersätta de här insatserna.Målet att kollektivtrafiken ska kunna samordnas ilänet kommer en kommitté att arbeta vidare med. Detär lite patetiskt hur det fungerar när transporter-na går fram och tillbaka förbi ställen där det skullekunna gå att samarbeta och att transporterna gårtomma tillbaka t.ex. Med den nya datatekniken finnsmycket att göra för att samordna distribution ochsamordna kollektivtrafiken.Sänkta sociala avgifter för småföretagare inomstödområde A, arbetsgivaravgifterna, tycker vi ärmumma för framtiden. Vi ser det här bara som enbörjan på sänkningar i hela landet.Sedan har vi gles- och landsbygden som skakretsloppsanpassas. finns det ungefär 4 000lokala utvecklingsgrupper runt om i landet, och ge-mensamt för dessa är att de samlar människor på enviss plats runt aktiviteter som syftar just till att för-bättra den lokala miljön. På flera av de här platsernadeltar även utvecklingsgrupper aktivt i själva sam-hällsplaneringen inom ramen för bl.a. kommunernasarbete. De lokala utvecklingsgrupperna har visat sigha väldigt stor betydelse främst i glesbygds-, lands-bygds- och skärgårdsområdena. Skärgården får ta delav 0,5 av 10 miljoner.Lokala näringslivsutvecklingen har fått extra me-del, men de är inte tillräckliga. Samordningen inomservicesektorn vill vi gärna se en fortsättning på.Analyser och prioriteringar i tillväxtprogrammenska numera också innehålla ett hållbart utveckling-sperspektiv, och det är inte en minut för tidigt.Sedan har vi kommuner med kraftigt minskadebefolkningar som har fått ett kraftfullt ökat stöd. Vifick också igenom åtskilliga miljarder riktade till justupprustning av vägar på landsbygden, för en levandelandsbygd.Affärsrådgivning för kvinnor och affärsrådgivningför invandrare ska få 9 miljoner extra.Vidare blir det utökad användning av bygdemed-len och för nationellt informa-tionscentrum för samefrågor. Vi kommer naturligtvisatt återkomma till att de också i fortsättningen ska fåmedel.Fru talman! Det som vi inte har fått så specielltmycket gehör för i förhandlingarna är frågan omriskkapital i glesbygd. I glesbygden fungerar intelånemarknaden. Bankerna lånar inte ut till investe-ringar, eftersom marknadsvärdet på fastigheterna ärlågt och det inte ger bankerna någon garanti. Det härär en stor broms för utvecklingen. Vi har därför drivithårt att man ska återskapa en statlig lånegaranti. Re-geringen hävdar att man måste förändra i de gamlasystemen för att detta ska fungera. Det har därför intevarit möjligt att genomföra några förändringar nu.Nu har vi kommit överens om att regeringen skalägga fram förslag , efter det att vi har haften gemensam arbetsgrupp som bereder frågan. Vi fårdå se hur det blir med det här. Frågan är ännu intelöst, men vi hoppas att arbetsgruppen som ska tillsät-tas för att arbeta med lånegarantierna ska kunna skapaett system som ska kunna bli aktuellt från den1 januari 2003.Sedan, fru talman, är det frågan om pengar till delokala utvecklingscentrumen. Här blev det inte till-räckligt mycket. Det blev 20 miljoner , ytterli-gare 5 miljoner , 2003 och 15miljoner . Det behövs mycket mer, därför att ioch med att vi i fattar beslut om den härpropositionen får kooperativen ett utvidgat ansvar-sområde. De kommer också att få vara rådgivare tillden sociala ekonomins aktörer och också till kreditga-rantiföreningarna. Det här är ett extremt utökat arbe-te, och de har svårt att klara sitt arbete.Det behövs åtminstone två årsanställda per centrum.Vi kommer att fortsätta att kräva mer basfinansieringför att kunna utveckla de bitar som vi har skrivit hade ett seminarium i för-ra året och tittade då på den nordiska utvecklingen avregionalpolitiken som ser väldigt lika ut. Tyvärr finnsdet partier i som använder som exem-pel för att minska stöden i landet, medan vi i Sverigeanvänder som exempel för att öka stöden ilandet. Men situationen ser likadan ut.