prot · GO09123 · 2001-06-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:123Tisdagen den 12 juniKl. 10.00 - 16.2818.00 - 19.57Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 6 juni.2 § Meddelande om /02Andre vice talmannen meddelade att riksmötet2001/02 skulle inledas med upprop tisdagen den18 september 00. Öppnandet skulle äga rumkl. 14.00 samma dag.3 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Andre vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2000/01:156 Förslag till ochrådets direktiv om rapporteringsformaliteter förfartyg som ankommer till eller avgår från gemen-skapshamnar KOM (2001) 46 till trafikutskottet4 § Hänvisning av ärende till utskott och beslutom förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition2000/01:136 till socialförsäkringsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående proposition skulle förlängas tillfredagen den 21 september.5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkande 2000/01:SkU25Näringsutskottets betänkande 2000/01:NU11Konstitutionsutskottets betänkanden /01:KU23och betänkanden /01:FiU29 , FiU27och betänkanden /01:JuU26 ochJuU27 samt betänkande 2000/01:TU166 § Beslut om utskottsärenden som slutdebatte-rats den 11 juniUU9 Utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropaMom. 2 (det övergripande målet för utvecklings-samarbetet, samarbetets huvudområden och riktlin-jerna för samarbetet)1. utskottet2. 1 (kd)3. res. 2 (fp)Förberedande votering:35 för res. 116 för res. 2259 avstod39 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:261 för utskottet35 för res. 115 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 73 m, 38 v, 17 c, 14 mp, 1 -För res. 1: 35 kdAvstod: 15 fpFrånvarande: 13 s, 9 m, 5 v, 7 kd, 1 c, 1 fp, 2 mpMom. 6 (administrationen av biståndet)1. utskottet2. 3 (m)Votering:239 för utskottet72 för res. 338 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 1 m, 38 v, 35 kd, 17 c, 15 fp,14 mp, 1 -För res. 3: 72 mFrånvarande: 13 s, 9 m, 5 v, 7 kd, 1 c, 1 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU17 Nytt huvudmannaskap för vårdhögskole-utbildningarKammaren biföll utskottets förslag.MJU19 KärnsäkerhetPunkt 1 (Prioritering av funktionsvillkor för ett fram-tida slutförvar)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:259 för utskottet52 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 74 m, 35 kd, 17 c, 15 fp, 1 -För res. 1: 38 v, 14 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 5 v, 7 kd, 1 c, 1 fp, 2 mpPunkt 4 (Utökning av antalet platser för platsunder-sökningar)1. utskottet2. 4 (v)Votering:259 för utskottet52 för res. 438 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 35 kd, 16 c, 15 fp, 1 -För res. 4: 38 v, 14 mpFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 7 kd, 2 c, 1 fp, 2 mpPunkt 6 (Behov av en strategisk miljöbedömning)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:298 för utskottet14 för res. 537 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 38 v, 35 kd, 17 c, 15 fp,1 -För res. 5: 14 mpFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 7 kd, 1 c, 1 fp, 2 mpPunkt 13 (Konsekvenserna av fri rörlighet på kärnav-fallsområdet)1. utskottet2. 10 (v)Votering:258 för utskottet52 för res. 1039 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 74 m, 35 kd, 17 c, 14 fp, 1 -För res. 10: 38 v, 14 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 5 v, 7 kd, 1 c, 2 fp, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.KU21Kommittéberättelse 2001Kammaren biföll utskottets förslag.KU25 Riksdagsledamöternas tjänsteresorKammaren biföll utskottets förslag.BoU13 Ändring i läns- och landstingsindelningen1. (s, v)Votering:158 för utskottet150 för res.41 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 1 s, 74 m, 1 v, 35 kd, 17 c, 15 fp,14 mp, 1 -För res. : 113 s, 37 vFrånvarande: 17 s, 8 m, 5 v, 7 kd, 1 c, 1 fp, 2 mp7 § Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005Föredrogskulturutskottets betänkande 2000/01:KrU8Radio och TV i allmänhetens tjänst 2002-2005 (prop.2000/01:94).Anf. 1 ():Fru talman! har ett av publicservice-bolagen, , varit föremålför stor uppmärksamhet. Det har stormat rejält internti organisationen. Hanteringen av den senaste av bola-gets direktörer som tvingades avgå gav inte en smick-rande bild av styrelsen för ett public service-företag,som borde föregå med gott exempel när det gäller attförmedla grundläggande värderingar om människo-värde och medmänsklighet. Det tycker jag att detfinns anledning att beklaga även från riksdagenstalarstol utan att för den skull ta ställning i sakfrågan.Det är som bekant inte under ansvarsom-råde att tillsätta eller avsätta chefer inom public ser-vice-bolagen.Det betänkande som vi nu ska behandla handlarom det nya fyraåriga sändningstillståndet för SverigesTelevision, och Utbildningsradion.Man hade kunnat önska att diskussionen om tillstån-det hade föregåtts av lika stor uppmärksamhet somchefsfrågan, för det skulle behövas en mer genomgri-pande debatt om vad public service-verskamhet är braför. Vad förväntar sig allmänheten av den radio ochTV som står i allmänhetens tjänst? Vad är man be-redd att betala för framöver? På vilket sätt ska detmärkas att public service-kanalerna inte har sammauppdrag som reklamkanalerna? Hur tydliga ska riks-dag och regering vara när uppdraget utformas? Alltdetta är frågor som behöver diskuteras igenom i en tiddå public service-kanalerna är ensammapå plan.Jag vill börja med att deklarera att vi kristdemo-krater anser att public service, radio och TV i allmän-hetens tjänst, inte bara har haft utan också inför fram-tiden har en mycket viktig uppgift att fylla. I ett de-mokratiskt samhälle måste det fria ordet värnas ochvårdas. Fler än en röst måste få höras, och respektenför allas rätt att uttrycka sina åsikter måste upprätt-hållas.I den stora förändringsprocess som pågår inommedieområdet är det också viktigt att det finns kana-ler med ett brett utbud av kvalitetsprogram inom allagenrer, inklusive underhållning, ett utbud som ävenspråkliga och etniska minoriteter och funktionshind-rade har möjlighet att ta del av och som människoroavsett var de bor i landet kan identifiera sig med.Public service ska vara en garant för allt detta. Omdet ska vara möjligt krävs att bolagen ligger långtframme när det gäller den nya digitala tekniken så attsändningar av hög teknisk kvalitet kan garanteras tillalla hushåll, och det krävs att organisationen är de-centraliserad och utformad på ett sådant sätt att pro-gramverksamhet och produktion finns i hela landet. situation då utländskt material dominerar mångakanaler är det lokala perspektivet en styrka i publicservice-bolagens programutbud som måste värnas.Vad kvalitet är går alltid att diskutera, men justdärför måste uppdraget från staten vara så tydligtutformat att en enskild programidé eller ett inslag i ennyhetssändning ska kunna stämmas av mot uppdra-get. Här tycker vi att det finns en del övrigt att önska.Vi anser t.ex. att varken kravet på relevans eller påallsidighet har en tillräckligt stark skrivning i betän-kandet. Därför har vi föreslagit en förtydligande text ireservation 2, som jag yrkar bifall till.Ett tydligt public service-uppdrag är alltså viktigtatt ge. Däremot ska utförandet få ske i stor frihet sålänge som villkoren uppfylls. Att binda just dessabolag med detaljregler som man vill att deska stå sig väl i konkurrensen med kanaler som harfria händer när det gäller uppläggningen av verksam-heten är kontraproduktivt.Ett sådant exempel är riktlinjerna i tillståndet närdet gäller utomståendes medverkan. Det sägs att Sve-riges Radio ska sträva efter en högre grad av utlägg-ningar medan inte får öka sinautläggningar . Sådana frågorborde företagsledningarna få frihet att fatta egnabeslut om.Fru talman! När vi diskuterade radio och TV fördrygt hänvisade majoriteten många frågortill den utredning som pågick då och till den kom-mande beredningen och propositionen. de funktionshindrades möjlighet att ta del avprogramutbudet.Majoriteten förutsatte att propositionen skulleställa tillräckligt långtgående krav och att utskottetdärför inte behövde uttala önskemål om det till rege-ringen. Så blev det nu inte. Propositionen visade sigvara ganska vag på den här punkten. Desto mer gläd-jande är det nu att utskottet har kunnat enas om enbetydligt mer långtgående skrivning när det gäller detextade programmen.Ett enigt utskott utgår ifrån att andelen textadeförstagångssända program med svenskt ursprung ökartill minst hälften under den kommande tillståndsperi-oden. Det är äntligen ett mätbart mål som går att följaupp och som jag vet att många döva och hörselskada-de gläder sig åt.Även när det gäller störande bakgrundsljud hardet gjorts ett förtydligande. Utskottet slår fast attvederbörlig hänsyn till de publikgrupper som harsvårt att uppfatta talade inslag i radio och TV måstevägas mot de programansvarigas krav på autenticitetoch absolut konstnärlig frihet.När det gäller de synskadades behov av en upplästtextremsa sägs i propositionen och betänkandet att detska vara ett mål att kunna erbjuda en sådan serviceunder tillståndsperioden. Det är ett steg framåt. Menvi anser att man borde ha gått ännu längre för att göraSVT och UR mer tillgängliga även för de mångasynskadade.Vi anser att skulle ha krävt att SVT ochUR skulle presentera hur de tänker lösa frågan meduppläst textremsa innan regeringen meddelar sänd-ningstillstånd för nästa period. Olika tekniska lös-ningar finns redan och har prövats i mindre skala. Jagyrkar bifall till reservation nr 6.Ett ämne som också diskuterades sedanvar våldsskildringarnas genomslagskraft och publicservice-bolagens särskilda ansvar för att minimeradem. Vi konstaterade då som att SVT, som det iförsta hand handlar om, i stort har en ansvarsfull ochgenomtänkt policy för skildring av våld, men att dentill viss del är otydlig.Man utgår t.ex. från att grova våldsskildringar fårvisas bara om det sker . Men hur kommerman fram till att de har ett konstnärligt eller socialtvärde som motiverar att de över huvud taget visas?Risken är stor att toleranströskeln sänks eftersomutbudet av grovt våld är så mycket mer frekvent iandra kanaler. Många, inte minst föräldrar, skulleuppskatta om de kunde lita på att grova, fiktiva vålds-skildringar och pornografi inte förekommer alls ipublic service-kanalerna.Att nyhetsprogram kan innehålla verkligt våld ären annan sak. Men de sänds på fasta tider och är lätta-re att undvika om man vill det. Att programbolagen isin policy beslutat att inte följa radio- och TV-lagendär det framgår att en ljudsignal ska varna för pro-gram med våldsinslag anser vi är oaccep-tabelt.Ljudsignalen är ju tänkt att underlätta för föräld-rarna. Ett muntligt meddelande får förstås inte sammaeffekt eftersom det förutsätter att man är alldeles inärheten av TV-n och har uppmärksamheten riktadmot vad som sägs. Det hade varit intressant att höraom statsrådet hade några kommenta-rer till det här. Vi får väl se om hon dyker upp så attjag kanske kan få svar på den frågan så småningom.Vi kristdemokrater har föreslagit några åtgärderför att stävja våldsutbudet ytterligare. En åtgärd är attge mer klor än vad det har i dag.När kommer översynen av rådet? har det gåttytterligare vi förra gången efterlyste den-na översyn. Det här hoppas jag också att kan ge besked om, alltså dels näröversynen kommer, dels hur hon själv ser på roll.En annan åtgärd vore att tillsätta en utredning somfår till uppgift att samla in fakta och kunskap somfinns tillgäng i och internationellt om hurbarn och unga påverkas såväl psykiskt som fysiskt avdet mediala utbud som de tar del av under mångatimmar . Ett sådant underlag skulle behövasinför kommande sändingstillstånd. Här har vi enreservation tillsammans med , och om en sådan utredning.Fru talman! Programföretagens kulturansvar är enmycket viktig del av public service-uppdraget. Mångaprogramtyper som kan inräknas under kulturansvaretförekommer bara i public service-kanalerna. I propo-sitionen konstateras att för många människor är radi-on och televisionen det enda sättet att regelbundetkomma i kontakt med ett stort antal konstarter somt.ex. film, teater, konst och musik.Detsamma gäller för gudstjänster som också är enviktig del av kulturutbudet. Vi anser att en markeringav detta också behövs inför nästa sändingstillstånd.Att fler människor besökte en gudstjänst än ett idrott-sevenemang , enligt om-världsanalys, är knappast något som avspeglas i pro-gramutbudet i radio och TV i dag.Fru talman! Public service-företagen finansierasmed hjälp av licensavgifter. Det systemet har fungeratbra , men det kan komma att behöva omprövasmed tanke på det nya medielandskap som växer fram.Det blir en fråga för den nya parlamentariska kom-mitté som ska tillsättas för att förbereda nästkom-mande tillstånd. En eventuell förändring av avgifts-systemet kan alltså komma till stånd tidigast 2005.När det gäller medelstilldelningen föreslår rege-ringen i propositionen att uppräkningen om årli-gen av bolagens medelstilldelning ska betalas ut i sinhelhet bara under förutsättning att Radiotjänst i Kiru-na - RIKAB - lyckas att minska TV-avgiftsskolketmed minst 25 miljoner per år.I dag betalar av de betalningsskyldiga sinavgift. Det är en hög siffra ur ett internationellt per-spektiv, men den är naturligtvis ändå otillfredsstäl-lande. Därför satsar de tre programbolagen, somgemensamt äger RIKAB, åtskilliga miljoner för attdriva in licensmedel. Det går kanske att komma yt-terligare en bit på väg med hårdare indrivningstagkombinerat med en morot i form av t.ex. någonextratjänst, men det är inte säkert att det leder till ennettointäkt - smakar det så kostar det.Bolagen riskerar därför att förlora i två ändar,först ytterligare ekonomiska satsningar på kontroll,sedan på att ändå inte få ut hela medelsuppräkningen,om de inte lyckas. Det är en väldigt märklig och oge-nomtänkt konstruktion som skapar osäkerhet omvilka ekonomiska ramar som gäller. Därför reserverarvi oss mot villkorandet av medelstilldelningen.Fru talman! Underlaget till det betänkande om ra-dio och TV i allmänhetens tjänst som vi kommer attbesluta om har tyvärr kommit till med ganskasnäva tidsramar - en kort utredning följd av en kortparlamentarisk beredning och för proposi-tionsskrivande. Det har inneburit att någon djuparediskussion inte har kunnat föras vare sig om organi-sationsfrågor eller om innehåll.Nu har regeringen aviserat att en ny parlamenta-risk ska tillsättas som ska göra en djupare utredningav public service , och det är nödvändigtav många skäl. Vi hoppas att den får börja arbetaganska omgående så att den kan arbeta långsiktigtoch lägga upp arbetet på ett sådant sätt att alla intres-serade kan delta i seminarieverksamhet och andradiskussionsforum.Det behövs en bred och djup debatt om hur publicservice ska värnas och fortsätta att utvecklas. Frågorsom blir viktiga att belysa och utvärdera är teknikut-vecklingen, finansieringsformen, själva organisatio-nen med bolagen, styrelserna och stiftelsen uppgift i ett moderntkunskapssamhälle. Men det gäller också inte minstpublic service-begreppets innehåll och etiska riktlin-jer för etermedier. Det är en både spännande ochviktig diskussion som jag tror att många med mig serfram emot.Jag yrkar bifall bara till reservationerna nr 2 och6, men jag står bakom alla våra reservationer.Anf. 2 ():Fru talman! kommer majorite-ten i denna riksdag att ha senarelagt svensk publicservice-radios och -TV:s inträde med fyraår. Genom att bortse från att mediemiljön, inte minstrent tekniskt, har förändrats under de senaste årenleder man in public service-verksamheten i en åter-vändsgränd. Det av många efterlängtade nytänkandetöverlåter man åt en ny utredning att ägna sig åt, såförst om fyra långa år får möjlighet att angeen ny färdriktning. Jag misstänker att TV-tittarna ochradiolyssnarna då eftertryckligt kommer att ha marke-rat sin otillfredsställelse med public service-utbudetgenom att ägna alltmer tittartid åt andra kanaler. SVT,SR och UR ges av kulturutskottets majoritet heltenkelt inte förutsättningar att vara med och mötapublikens ändrade behov. Inte ens det förslag somframfördes från moderata företrädare i den beredningsom föregått regeringens proposition om att fastställatillståndsperiodens längd till vann gehör. Dåhade åtminstone de nödvändiga förändringarna kun-nat genomföras något snabbare.Fru talman! Det moderata alternativet, såsom viutvecklat det i våra reservationer, skulle ha inneburitett omformulerat public service-uppdrag. Vi anser attdet måste handla om att erbjuda ett komplement tilldet övriga medieutbudet, både innehålls- och kvali-tetsmässigt.I dag kan man välja mellan ett mycket stort antalTV- och radiokanaler, distribuerade analogt ellerdigitalt och förmedlade via satellit, kabel eller mark-bundna sändare. är för många familjer radio ochTV via Internet ytterligare ett alternativ som bidrartill ökade valmöjligheter. Bundenheten vid program-läggarnas tablåer minskar. Man kan själv välja närman vill se ett visst program. Man kan t.o.m. kompo-nera sina egna nyhetsprogram genom att ange vilkentyp av nyheter man är intresserad av. Mediefolketkallar den pågående tekniska utvecklingen för kon-vergens, dvs. att olika distributionstekniker flytersamman och blir sinsemellan utbytbara. Detta kom-mer att ställa krav på att regelverket anpassas till denya förhållandena. Då går det inte längre att ta ut enstatlig TV-apparatavgift av alla som ser på TV via sindator.Vi pekar i en reservation på att grunderna för TV-avgiftssystemet håller på att rubbas och anser att denaviserade utredningen bör få i uppdrag att övervägaen skattefinansiering av public service-verksamheten.Det borde vara möjligt att skapa den nödvändigafriheten från politisk styrning i ett sådant system påprecis samma sätt som , i varje fall i princip,gäller för kulturområdet i övrigt.I det system som tillämpas med riksdagsbe-slut om vilka resurser de tre public service-företagenska få disponera finns alltför tydliga exempel på attdet redan nu förekommer en viss form av politiskstyrning. Vi behöver bara tänka på de regler somgäller för andelen produktion som ska förläggas utan-för eller regeringens förslag att SVT inteska få lägga ut mer produktioner på fristående före-tag. Den sortens regler skadar påtagligt tilltron tillföretagens oberoende.Fru talman! Hur skulle då det moderata alternati-vet kunna se ut? Vi tänker oss ett public service-uppdrag i stället för ett antal public service-företag.Uppdraget skulle handla om en utveckling mot ökadkvalitet och fördjupning. Tittar- och lyssnarsiffrorskulle inte vara det primära måttet på måluppfyllelse.Även små publikgruppers behov ska tillgodoses.Det finns ingen anledning att med offentliga me-del finansiera program som de kommersiella kanaler-na kan producera. Det är en förlegad tanke att publi-ken tänker i kanaler. Med fjärrkontrollen har tittarenfått frihet att välja de program som han eller hon villse över hela kanalspektrat.I den nya medievärlden saknar begreppet kanal-profil betydelse. Att skapa någon form av tittartrohetär en utopi. Under monopolepoken kunde man möjli-gen tänka sig att tittaren på väg från middagsbordettill sin TV-fåtölj ställde in en kanal som sedan fick ståpå tills det var dags att gå och lägga sig. Även om jaginte kan peka på några vetenskapliga mätningar, kanjag utifrån mitt eget beteende anta att zappandet i dagär mycket väletablerat. Det är därför en felaktig slut-sats att hävda att just public service-kanalerna skaerbjuda program som täcker alla intresseområden.En väsentlig del i det nya public service-uppdraget, såsom vi moderater definierar det, kom-mer att vara att etablera en nyskapande kraft i detsvenska kultursamhället. Nya samarbetsformer mel-lan TV- eller radioföretag och läns- och stadsteatrarkommer att kunna vitalisera svensk teater.Vi anser också att helt nya organisationsformerbör skapas för Radiosymfonikerna, Radioteatern ochSVT Drama. De har alla karaktär av nationella kul-turinstitutioner och bör ges möjlighet att verka påsamma villkor som t.ex. Operan eller . Detskulle kunna skapa en motvikt mot den huvudstads-dominans som helt naturligt präglar kultursektorn ochge fler skattebetalare valuta för de pengar som mansätter av till kulturen.Vi vill också öka möjligheten för fristående kul-turskapare, t.ex. kortfilmsproducenter, att nå en nypublik via public service-uppdraget.Fru talman! har kulturutskottet uttalatsig för att public service-företagen måste ta hänsyntill de publikgrupper som har svårt att fullt ut se ellerhöra programmen. Vi ser i utskottets skrivningar enökad förståelse för kravet att alltfler TV-program skatext-TV textas. Däremot är fortfarande, som IngerDavidson påpekade, ambitionsnivån när det gälleruppläst textremsa alltför lågt satt. Vi kräver i en re-servation att regeringen skärper kraven och att i stäl-let för att detta bör erbjudas under tillståndsperiodenska uppläst textremsa erbjudas. Den tekniska utveck-lingen gör att detta inte är något orealistiskt krav.Fru talman! , , ärenligt vår uppfattning ett främmande inslag i publicservice-verksamheten. Vi vill att hela public sevice-uppdraget inom SVT och SR ska präglas av folkbild-ningsambitioner och anser att de rena utbildningspro-grammen med fördel kan överlåtas åt fristående pro-gramföretag. I ett första skede vill vi att UR:s för-lagsverksamhet avvecklas och att läromedel, i denmån de behövs för programverksamheten, ska upp-handlas.Det kan, fru talman, inte ha undgått någon attModerata samlingspartiet från början motsatte sig denstatliga miljardsatsningen på ett markbundet nät fördigitala TV-sändningar. SVT måste under överskåd-lig tid erbjuda analoga sändningar i marknätet. För dedigitala sändningarna är kabel, satellit och bredbandtekniskt jämförbara och ekonomiskt överlägsna. Attdå belastas med dubbla sändningskostnader imarknätet är inte försvarbart. Att i stället, som vihoppas, förtydliga sändningsvillkoren så att det fram-går att de satellitoperatörer som önskar erbjuda sinatittare tillgång till SVT:s kanaler ska kunna göra dettautan kostnad, ger ett snabbare genomslag för dendigitala tekniken.Vi avvisar också förslaget om ett särskilt distribu-tionskonto, där framför allt SVT kommer att dra påsig en miljardstor låneskuld framöverför att klara de dubbla sändningsteknikerna. Det äruppenbart att detta kommer att inverka menligt påverksamheten.Det finns med de lösningar som vi föreslagit ing-en anledning att nu öka medelstilldelningen till de treföretagen och därmed inte heller att höja TV-avgiften.I detta sammanhang hör också vårt förslag om attsälja hemma. Ett upphävande av defacto-monopolet och ett uppdrag till public service-företagen att upphandla sändningstjänster i konkur-rens skulle skapa ett öppnare etermedielandskap.Även de företag som ägnar sig åt att paketera digitalaTV-program och tillhandahålla avkodningsutrustningskulle enligt vårt förslag privatiseras.Fru talman! Jag vill bara för fullständighetensskull påpeka att vi också står bakom en trepartireser-vation där vi efterlyser aktiva insatser från regeringenför att öka möjligheten för invånarna i de nordiskaländerna att se varandras public service-utbud. Imånga år har arbetet med att åstadkomma de nödvän-diga regeländringarna bedrivits utan att några egentli-ga framsteg gjorts.Det är ett beklämmande faktum att Radi-os satsning på digitala sändningar, den s.k. DAB-radion, har misslyckats. Vi avvisar inte att en utvärde-ring görs, som regeringen föreslår, men vi vill redannu peka på att en anledning till den dåliga uppslut-ningen från lyssnarna har varit att utbudet styrts avpolitiska regler.