prot · GP0914 · 2001-10-18 00:00:00 — Det vore bra om vi kunde försöka hålla oss tilldet som står i den skrivna texten.Det är bra om kommer frammed någonting. Vi har ju väntat ett tag på det.Min fråga gällde de obligatoriska utredningarna.Pengar i all ära, men om man inte gör ordentligautredningar av de här eleverna så hamnar man likvälfel oavsett hur mycket pengar man har.Är beredd att se till att man får ettobligatoriskt system som kräver att varje elev somska till särskolan också ska omfattas av en relevantutredning?Anf. 238 () replik:Herr talman! må tycka vad hanvill om vikten av att tillföra skolan resurser. Men nuär det inte så att ni har mer pengar, utan ni har mindrepengar än vad som går till skolan . Det är natur-ligtvis ett bekymmer att ni hellre villsänka skatter än att satsa på en god utbildning. Dettycker jag är sorgligt. Det vore bättre om ni stod uppför att skolan behöver resurser, inte minst för de allrasköraste barnen - de som finns i särskolan.Särskolan är en resursstark skolform , mendet är ju inte tu tal om att den skulle behöva ännumer.I ser vi som sagt över regel-verket för detta. Självfallet är det angeläget att ingetbarn placeras i någon skolform utan att man vet var-för. Jag kan inte heller föreställa mig att vare sigskolan eller föräldrarna skulle vilja gå med på att såsker.Anf. 239 () replik:Herr talman! Jag tackar för svaret på det sista. Detsägs alltså här att kommittén ser över det här medobligatoriska utredningar. Jag ser fram emot att vi fårse ett förslag som går i den linje som jag förespråkar,nämligen att det ska vara ett obligatorium.Om vi återgår till pengarna så är det också därtröttsamt att man inte kan läsa innantill. Jag har jusagt att vi har mer pengar än Socialdemokraterna förframtiden. Så är det bara. Men jag har lång erfarenhetfrån båda sidor av katedern och jag kan också kon-statera att i de kommuner som jag känner till så slösarman med pengar i organisationen med ganska storamått i den stora överbyggnad som finns för skolsys-temet. Om man lät pengarna strömma rakt ned iklassrummen så skulle man få pengar över även tillbarn med särskilda behov.Anf. 240 ():Herr talman! Det är med spänning man tänker sigadministrationen och byråkratin vid det statliga verketför rättvis fördelning av statlig skolpeng till varje litetbarn i kungariket . Måtte väljarna förbjuda attvi hamnar där.Herr talman! var jag på JohnsonMetall och Emba i . Det är framgångsrikasvenska företag med skickliga medarbetare. De hararbetare som tar eget ansvar, utvecklar produkter ocharbetar tillsammans i lag. Det är verkstäder i ett landsom haft världens högsta produktivitetsutveckling påsenare år. Det har inte kommit av sig själv. Bakomframstegen finns en hög utbildningsnivå.På arbetsplatser i vårt land finns människor somvågar ta till sig ny kunskap och som skolats till mo-dern samverkan och eget ansvar. Det är en följd av attSverige, trots stora klyftor, är ett av världens mesträttvisa samhällen. Men det är också ett måste förvälfärd och tillväxt i en ny tid.Utvecklingen går snabbt i arbetslivet. Den som har ett fast jobb måste haberedskap för nya jobb . Den insiktenfinns på verkstadsgolvet och i vården. Det är en viktigbakgrund till socialdemokratins starka satsning påkunskap och kompetens inte till några, utan till alla idet svenska samhället.De flesta i den här kammaren var med förra man-datperioden. Vi minns det allvar som regeringen gickin med för att klara ur den ekonomiska kri-sen. Vi minns hur vi här i sparade på alltsom gick att spara på. Vi letade möjligheter för attstärka inkomsterna utan att störa ekonomin. Det varblodigt allvar, och det gällde framtid. Mitt idetta saneringsarbete tog socialdemokratin initiativtill viktiga utbildningsreformer. Det handlade omKunskapslyftet och en massiv satsning på högskolan.800 000 personer har fått gymnasie-kompetens, yrkesutbildning eller praktisk kunskap.Många av dem finns nu på sina gamla arbetsplatser,men starkare . Andra har fått jobb förförsta gången . Andra åter finns på hög-skolor, på lärarutbildningar och ingenjörsutbildning-ar. De finns i långa utbildningar som de aldrig kundedrömma om innan de fick chansen i Kunskapslyftet.Det här projektet hånades av den svenska högern.I dag kan vi se att just modet att genomföra en gigan-tisk utbildningssatsning var en av de viktigaste förut-sättningarna för de senaste årens kraftiga tillväxt. Nuhar gått in i en ny organisation.Herr talman! Det finns två sanna bilder av densvenska skolan. Den första handlar om en skola vikan vara stolta över. Det är en skola där nio av tioelever har goda kunskaper i grundläggande ämnensom matte, engelska och svenska. är i världs-klass när det gäller förmågan att skriva och läsa mo-dersmålet. Våra ungar visar upp lysande resultat iengelska och andra främmande språk. Våra barnhävdar sig mycket bra när det gäller användning avIT, i samhällskunskap, i förmåga att samverka och iförmåga att ta initiativ i olika projekt, på jobben och iarbetslivet som sådant.På andra områden är den svenska skolan bra, meninte lysande. Det gäller matematiken och naturveten-skapen. Här finns det mer att göra. Det är därför rege-ringen också har fokuserat starkt . I årets budget finns bl.a. ett resurscent-rum för biologi och bioteknik som komplement tillinsatser som görs bl.a. på matematikområdet.Den andra bilden av skolan är inte lika ljus. Denvisar att motsvarande 3-4 barn i varje klass inte kla-rar antingen matten, engelskan eller svenskan. Någraav dem, några enstaka barn, men på tok för många iett modernt samhälle, klarar inte kraven i vare sigmatte, engelska eller svenska. Det är inget nytt. Såvar det förr också.Men skillnaden är att kommer de att få storaproblem på arbetsmarknaden. kan vi inte bortsefrån dessa barn. måste alla barn klara de kravskolan ställer. Det är ingen enkel uppgift. harsatt ribban högt. Det finns länder där man säger att50 % av barnen ska klara de här kraven, men i Sveri-ge säger vi att alla barn måste klara dem. Ändå vet viatt barns villkor är olika. Många har trygga hem ochengagerade föräldrar. För andra är det tufft. Iblandkan det vara svårt att föreställa sig under vilka krä-vande förhållanden många barn växer upp. Säkert slårockså mycket av det nya hårt mot många familjer.Visst finns det skolor där det brister i ledarskapet ochdär det brister rejält i resurserna. Det finns mångatappade sugar också ute i skolarbetet.Herr talman! Läraryrket är ett fascinerande ochsvårt jobb. Att spela en viktig roll för framtidsfolketär något mycket svårt, men också något mycket stort.Förr arbetade ofta lärarna med tysta elever. När mankom upp i årskullarna handlade det ofta om eleverfrån samma samhällsklass. Man kunde ha föreläs-ningar inför eleverna. går vi från teaching tolearning. Så mycket mer spännande det blir. Man kanmöta så många fler. Men det blir också så mycketsvårare.Dagens lärare måste se varje elev. Hon och hanmåste brottas med samhällsförändringarna. varkyrkan, föräldrar, organisationer och medier auktori-teter på gott och ont. är det så mycket mer sompåverkar de unga. var det enkelt för oss vuxnaatt säga plikt och strävan. och rektornJohn Steinberg skrev i att i dagstyrs barnen så mycket mer av lust. Vi vet hur tufftdet är att få barn att plugga bara för att det ska såvara. Vi vet hur svårt det är att få barn att gå igenombarriärer. Det finns inga enkla lösningar. Men vi vetatt barn kan förflytta berg om de brinner för en frågaoch om de möter det de har lust till.Den här skolan måste få stöd, och den får stöd aven socialdemokratisk utbildningspolitik. Lärarutbild-ningsreformen blev startskottet till en revolution isamverkan mellan skolans praktiska verksamhet ochden pedagogiska forskningen. till-förs utbildningsvetenskapen 120 miljoner kronorgenom . Nya forskarskolor startarknutna till lärarutbildningen. I vanliga kommunersom och fattar man nu beslut om magist-rander för att knyta den praktiska verkligheten i lärar-rummet till pedagogisk forskning och utveckling.Herr talman! har en fin skola, men detfinns mycket mer att göra. Det är därför socialdemo-kratin satsar på kompetensutveckling och på 5 nyamiljarder just till vuxna för de ungar som behöverskolan allra mest. Det finns två sanna bilder av sko-lan. Den ena handlar om en skola i världsklass. Denandra visar de barn som behöver oss allra mest. Ensocialdemokratisk utbildningspolitik sviker aldrigdem.Anf. 241 ()replik:Herr talman! började med att sägaatt är ett väldigt rättvist land. Då tänker jagpå att har den mest könsuppdelade arbets-marknaden som finns. Vi får kritik från FN för våraojämställda löner t.ex. Det är inte så rättvist.Sedan har jag några frågor. Jag tycker att det ärbra att säger att nio av tio klarar sigbra. Jag tycker att det är positivt att börja den vägenoch inte ständigt börja med dem som inte klarar sig.Jag undrar vilken individuell hjälp vi kan ge till demsom inte klarar sig.Sedan vill jag också fråga varför alla ska ha hög-skolebehörighet när det är som beräknas gåvidare till högskolan. Varför vill inte Socialdemo-kraterna tillskapa en yrkeshögskola parallellt medhögskolan ?Vilka förebilder ser att våra ung-domar har när hon talar om den stora revolutionsom har skett?Anf. 242 () replik:Fru talman! Det var mycket på två minuter.Först till satsningen på barnen. 15 000 nya vuxna,specialpedagoger, kuratorer och psykologer betyderoerhört mycket för de barn som har fått minst. Detbeslut, som tyvärr och hennesparti inte ville vara med och fatta, om att också debarn vars föräldrar är arbetslösa har rätt till en plats ibarnomsorgen tror jag var oerhört värdefullt.Den utveckling av den specialpedagogiska verk-samheten som nämnde, satsningar påforskning och närmanden mellan den kunskap somfinns inom pedagogiken och i lärarrummet tror jag ärett annat sätt att stödja de barn som behöver det mest.Varför är det så viktigt med goda kunskaper föralla i engelska, svenska och matte? Det är inte därföratt alla ska börja i högskolan. Det tror jag inte att allavill. Det är därför att människor ska ha val i livet ochför att arbetsplatserna ställer höga krav. T.ex. Erics-son i Kumla säger : Vi anställer inga ungdomarpå verkstadsgolvet som inte har motsvarande hög-skolekompetens i engelska. Det är svaret på varför vitycker att det är så viktigt.Anf. 243 ()replik:Herr talman! Jag vet att alla branscher vill ha deelever som förr gick fyraårig teknisk utbildning, sominte finns . De vill ha den gruppen av elever.Men jag vet också att det finns elever som har svårig-heter i svenska, matte eller engelska, som mycketlättare skulle anamma de teoretiska kunskaperna omsocialdemokraterna tillät en praktisk utbildning, enrejäl lärlingsutbildning, för dessa elever.Jag tror också att kommunerna kan använda resur-serna för att rätt styra dem till specialpedagoger osv.som behövs.Anf. 244 () replik:Herr talman! De svenska kommunerna och sko-lorna söker sig många vägar för att stötta de eleversom har stora bekymmer med de teoretiska ämnena.Det finns ungdomar som lämnar gymnasieskolanmed goda kunskaper i karaktärsämnena men inte likagoda kunskaper i de högskoleförberedande ämnena.Många av dem kommer att hitta en bra plats på ar-betsmarknaden. Men deras möjligheter är betydligtmindre än om de hade fått den grundläggande kom-petensen. Därför tror jag att det är så viktigt att erbju-dandet, inriktningen i alla de nationella programmen,handlar om att eleverna ska få den kompetens somarbetsmarknaden kräver.Sedan hoppas jag, precis som det återkommer också i hög grad i propositio-nen Den öppna högskolan - att både samhälle ochutbildningsinstitution bättre än skakunna värdera den faktiska kunskap människor har.Anf. 245 PER ():Herr talman! God tillväxt är någonting alla partieri den här , möjligen med undantag av Mil-jöpartiet, gärna vill ha - god långsiktig tillväxt påminst 3 %.Recepten för att komma dit är lite olika. För ossmoderater handlar receptet ganska ofta om ett riktigtbra företagsklimat, ett riktigt bra företagarklimat, ettriktigt bra individklimat, låga skatter och bra offentligservice, för att ta några exempel.Men det finns andra faktorer som också är viktiga.En av dem är att ha ett riktigt bra kunskapsklimat. IT,bioteknik, materialteknik och modern läkemedelsin-dustri är några exempel på unga branscher som redanfrån början lever i ett helt globalt klimat.Vi här inne hoppas att de ska ge oss god stabiltillväxt. Men för att de ska kunna göra det måste vi setill att det finns ett riktigt bra forskningsklimat, att detfinns forskningsuniversitet i världsklass och att vi påolika sätt kan attrahera riktigt kompetenta människor- både att stanna kvar i och att komma tillSverige. Vi måste se till att bygga upp forsknings-miljöer som håller riktigt hög klass.I den här strävan har under ganska mångaårtionden varit relativt framgångsrikt. Både och området kring områden som man runtom i världen talar ommed stor aktning. Men vi behöver fler sådana härområden. Vi har flera som är på väg upp. Men vibehöver också se till att de får de resurseroch möjligheter som behövs. De framgångar vi harhaft är inte givna på förhand. De ärsnarare produkten av hårt arbete, briljanta idéer, friforskning i världsklass, ett företagsklimat som harvarit ganska gynnsamt för just de här branscherna ochen miljö där politiker inte i onödan och framför alltinte utan kunskaper går in och förhindrar innovatio-ner och vetenskapliga landvinningar.Så långt allt gott. Tyvärr vittnar många fors-kare och företagsledare inom branscherna om attutvecklingen har stagnerat. Många talar t.o.m. om attvi är på väg åt fel håll.Det här är någonting som jag tror att vi ska ta påabsolut största allvar. Vi måste se till att vi inte fort-sätter att tappa mark. Vi måste se till att det finns ettkunskapsklimat för framtidsbranscherna.Det finns inga enkla patentlösningar. Det går inteatt uppfinna en nytt eller ett nytt LaJoya, utan det handlar om väldigt många enskildadetaljer. Vi måste t.ex. se till att ha god tillgång tillforskningsresurser, att ha ett eller flera forskningsu-niversitet i världsklass, att vi har gott om kompetentarbetskraft och att man är villig att bo i de områdendär forskningen och företagandet sker.Vi måste se till att det finns god tillgång till risk-kapital. Det är också en fördel om vi kan dra nytta avgamla kunskapskluster som kan vara med och byggaupp de nya kunskapsklustren. Vi måste också ha ettöppet klimat när det gäller nya idéer och vetenskapli-ga landvinningar.Jag tror att det finns några saker vi här i riksdagendefinitivt skulle kunna göra för att se till att skapa ettbättre klimat för högteknologiska företag och förforskning inom de här områdena. Låt mig ta någraexempel.Det första är att det blir allt tydligare att neddrag-ningarna på forskningsresurser nu börjar göra ont påallvar. Under en höjde olika stiftelsersina forskningsresurser, vilket gjorde att de neddrag-na forskningsresurserna från statens sida inte slogigenom fullt ut.I dag vet vi med den börs vi har att många avstiftelserna kan dela ut mer och mer peng-ar . För många av dem är det faktiskt fråga omatt redan nu göra ordentliga neddragningar.Det andra jag tror att vi skulle kunna göra någon-ting åt är att se till att vi får mer pengar till dengrundläggande högre utbildningen. Grundutbild-ningsanslagen har tyvärr också sett stora neddrag-ningar under de senaste sju åtta åren. Någonstansmellan och mindre pengar per student harvi än vi hade för sju . Det är natur-ligtvis sådant som går ut över utbildningens kvalitet.Om vi tänker på att vi både har mindre forsk-ningspengar och mindre pengar per student för ut-bildningen är det ganska enkelt att förstå att det påmånga universitet blir allt svårare att se till att varjestudent får en god och nära kontakt till forskning somligger i framkant. Fler och fler går alltså igenom denhögre utbildningen utan den närhet till forskning somman borde önska.Det tredje är att vi har sett en ökad politisering avuniversiteten. Vi har t.o.m. sett politiskt tillsatta rek-torer. Jag hoppas att det var en plump i protokolletoch att vi slipper det , men det var defini-tivt något som gjorde mycket ont på den utbildnings-anstalt där det skedde.Om den fjärde tror jag att vi är helt överens. Vimåste öppna våra universitet och högskolor på ett heltannat sätt för människor från alla upptänkliga länder.Vi måste göra universiteten till en global miljö därmänniskor med olika bakgrund, olika kunskaper ocholika infallsvinklar gemensamt kan se till att få engod utbildning.Herr talman! Tiden är kort. Jag tror att det här ärnågra recept för att vi ska få ett bättre kunskapsklimati Sverige.Anf. 246 () replik:Herr talman! Först något om det lilla undantagsom Per gjorde för när det gällertillväxten. Det var väl för att få upp mig i debatten,gissar jag.Det var väl en lyckad felsägning som Per Billgjorde när han inte talade bara om ekonomisk tillväxtutan i stället valde ordet god tillväxt. ärväl det enda parti som verkligen bevakar att det är engod tillväxt vi vill ha i landet, dvs. en tillväxt i eko-nomin som inte sker på bekostnad av vare sig miljöeller livskvalitet för människorna i landet. Jag får välsäga att jag tycker precis tvärtom. Det är alltså Miljö-partiet som står för god tillväxt.Jag har en fråga när det gäller kravet att satsa merpå kunskapsutveckling och forskning kring framtids-branscherna. Där tycker jag att Per är oklar. Vihar ju satsat på just det som man har bedömt varaframtidsbranscher. Det gäller bioteknik, materialtek-nik, medicin, miljöforskning osv. tyckerPer att man inte ska klåfingra politiskt på detta.Kan vi få det närmare utrett?Anf. 247 PER () replik:Herr talman! Det är bra att höra att även Miljö-partiet nu ställer upp på att det kan vara bra med godtillväxt.Vi satsar i vår budget ganska många fler miljarderpå högre utbildning och forskning än vad dagensmajoritet gör. Vi har ingen tveksamhet i att på enmycket aggregerad nivå peka ut några områden somvi vill satsa extra på.Vi har varit överens med regeringen om områdenaIT, bioteknik, materialvetenskap osv. Flera av demhar vi varit överens om både här i och närdet gäller vilka områden vi vill se att EU lägger sinaforskningspengar på.Jag kan inte se att det är någon klåfingrighet atttala om hur många hundra miljoner ytterligare somska läggas på det ena eller andra.Anf. 248 () replik:Herr talman! Tack för det. Det låter bra. Det låtersom ett stöd för den politik som förs.Jag vill också kort säga något om pengarna tillgrundutbildning och forskning. Vi kan naturligtvisvara överens om att vi skulle vilja se mer pengar bådetill grundläggande utbildning och till forskning. Menman bör också konstatera att det har gått ut en bety-dande ökning av pengar till forskning under det se-naste decenniet. Det har skett i olika former. En stordel går via EU. Det skulle jag vilja höra Per säganågra ord om. Där är det väl så att vi hindraren fri forskning i landet.Stiftelserna innebär också vissa begränsningar närdet gäller den fria forskningen. Stödet till grundut-bildningen har ju ökat kolossalt, men inte per student.Där kan man väl tala om en viss otakt, men det haralltså varit bråttom att öka antalet studerandeplatser itider av hög arbetslöshet. Det har varit små ekono-miska resurser som har lett till det. Men vi får väl sefram emot en ökning på den kanten.Anf. 249 PER () replik:Herr talman! När man hör och närman hör vår utbildningsminister får man intryck avatt det har satsats väldigt mycket mer pengar påforskning. Men om man lyssnar på rektorer ochforskningsfinansiärer är historien en helt annan.Jag tycker att det är lite tragiskt att vi ska behövadebattera hur verkligheten ser ut. På ett område somutbildning och forskning vore det faktiskt ganska braom vi åtminstone kunde vara överens om hur verklig-heten ser ut.Den verklighet som jag får berättat om ute på uni-versiteten och högskolorna säger verkligen inte att desenaste tio åren med och har varit någrasötebrödsdagar. Tvärtom har det blivit mer och merstrid på fattighuset.Anf. 250 () replik:Herr talman! Vad kul, Per , att vi är så enseom vikten av internationalisering av den högre ut-bildningen. Det är fantastiskt att 30 000 svenska ung-domar nu är ute och hämtar kunskap i olika delar avvärlden.Att det svenska Erasmusprogrammet är så om-tyckt av ungdomar i att det faktiskt är flerstudenter här på än ute i är något fintoch något jag tror att vi kan jobba ihop med.Jag tycker att det är härligt att höra Per talamed sådan värme om de duktiga forskare vi har iSverige. Vi har forskare i den yppersta internationellaeliten.Jag undrar vad de moderata skolpolitiker tänkersom stod här och sade att vi har eneländigt flummig skola i . De här unga fram-stående svenska forskarna har gått i den svenskagrundskolan. De har inte gått i några elitskolor.Vi har kunnat vaska fram begåvningar just därföratt alla har fått chansen. Är inte det häftigt?Anf. 251 PER () replik:Herr talman! Jo, , jag tycker att detär häftigt att vi gör vårt yttersta för att varje individ iSverige ska få en så god utbildning som möjligt ochatt det finns en så stor samstämmighet om att så skavara. Vi är ett så litet land att vi inte har råd att baraha en liten del av befolkningen att plocka talanger ur.Vi måste plocka talanger ur hela befolkningen.Här tror jag faktiskt att vi har en hel del kvar att göra.Vid många av de ingenjörsutbildningar som för till-fället finns kommer eleverna från av befolk-ningen. De är män, de är vita, och de kommer frånmedelklass och uppåt.Anf. 252 () replik:Herr talman! Den sociala snedrekryteringen i densvenska högskolan är fortfarande väldigt stor. Menden har minskat i samband med den kraftiga utbygg-nad av högskolan som har gjorts nu.Ett instrument som spelar stor roll för att minskasnedrekryteringen och ta vara på begåvningsreservenär de regionala högskolorna. Om de högskolorna skakunna fånga upp forskarbegåvningarna är det oerhörtviktigt att de också har kontakt med forskningen.Därför drev Socialdemokraterna så hårt frågan omfasta forskningsresurser till de små och medelstorahögskolorna. Därför har det varit viktigt för oss att dehar möjlighet att arbeta i nätverk med universitet ochmed fackhögskolor som har forskat under lång tid.Under förra mandatperioden var intemed. är Per med. Det är positivt och det ärroligt att höra Per Bills inställning till att ta vara påden svenska begåvningsreserven.Anf. 253 PER () replik:Herr talman! De små och medelstora högskolorna,som jag för tillfället besöker ganska många av, impo-nerar. På många ställen har man nu också börjat hittasin nisch, sin plats i ekosystemet. Jag tror också att deär oerhört viktiga för dem som söker sig till de storaforskningsuniversiteten, de i och ochandra, så att de inte gör det därför att det inte finnsnågot annat att välja. De gör det faktiskt därför att devill komma just till eller och till en vissutbildning som är deras dröm och stora förhoppningför att kunna genomföra sitt livs projekt.Anf. 254 ():Herr talman! Man kan inte nog understryka detsom Per sade. Alla internationella studiervisar att det är tre faktorer som spelar roll när detgäller att skapa tillväxt och utveckling i en stad elleren region. Den första och främsta är universitet ochhögskolor. Den andra är infrastruktur, framför alltflyg. Den tredje är goda livsmiljöer.Herr talman! Av dagens forskningsresurser i värl-den går till informationstekniken och tillbiotekniken, och en snabbt växande andel kommerockså att krävas för nanotekniken, dvs. Man räknar med att förhållandena kommer attvara omvända . kommer att gå tillbiotekniken, huvudsakligen genteknik, och tillinformationstekniken.Gentekniken är i början av sin produktcirkel. Denär det område som kommer att dominera nästa Kond-ratievvåg. På det medicinska området har man frånbörjan varit konsumentorienterad. Man lärde tidigtgenmodifierade colibakterier att producera insulinoch tillväxthormon, vilket radikalt förändrade situa-tionen för patienter med de berörda sjukdomsgrup-perna.