prot · GP0945 · 2001-12-11 00:00:00 — Jag är mycketglad över att detta har gått igenom. Vi har fört framdet , och det gick igenom i budgeten. Det ären av de här sakerna.Jag arbetar också för en arbetstidsförkortning. Vihar en parlamentarisk grupp som sitter. Om den kankomma fram till ett förslag så är det väldigt bra ochkan naturligtvis också påverka ohälsan.Det finns också flera andra förslag som jag kom-mer att verka för. Det gäller t.ex. övergångsarbets-marknader. Jag har väckt motioner om sociala ar-betskooperativ. Det pågår ett arbete i Regeringskans-liet om det.Det finns även fler förslag om ohälsan, bl.a. omyttrandefrihet. Jag vet att arbetar meddetta, och hon har sagt att det ligger långt framme förhennes del. Man kan alltså påverka mycket.När det gäller kompetensutveckling hoppas jag attde individuella kompetenskontona snart ska komma.Det är inte bara som har slitit meddet, utan det har också jag slitit med mycket. Försla-get utmynnar från förslag om skatte-växling. Det var därifrån pengarna avsattes. Man kansäkert komma fram till att även kompetensutvecklingär en viktig sak i när det gäller ohälsan i arbetslivet.Anf. 167 ():Herr talman! Vi är faktiskt rik-tigt många här för att vara en sådan här debatt.Jag vill vända mig emot hela betänkandet, ungefäri linje med . Framför allt vill jag vändamig emot de osakliga, rätt ohederliga och framför alltointressanta påståenden som framförts av Sven-ErikÖsterberg m.fl.Betänkandet sätter ett nytt rekord i åtgärder. Vihar pratat om åtgärder och åter åtgärder under heladenna debatt. Jag har fortfarande inte hört - annat änfrån mina borgerliga bröder förstås - något om hurman ska få fram en politik som skapar fler jobb. Jagtycker att detta är ett stort problem.De ungdomar som i allt större utsträckning ochallt snabbare nu blir arbetslösa möts av aktivitetsga-ranti, lite a-kassa om man har lyckats kvalificera sigtill den - vilket är väldigt ovanligt i den åldern - ochett muntligt löfte från om kanskeytterligare lite ungdomsgaranti. Men inga jobb!Så blir det om och hanskompisar får bestämma. när konjunkturen vänderså ser vi hur muren mellan dem som har lyckats ta sigin och dem som inte har lyckats göra det växer. Vi serhur ungdomar och även invandrare, som ofta inteheller har lyckats etablera sig på arbetsmarknaden,kan glömma den chans som kanske fanns förut närdet blir hårdare konkurrens om jobben.Nu ser vi att ungdomsarbetslösheten steg i no-vember . har visserli-gen sagt att det är oroande, och det har AMS general-direktör och många andra här också sagt. Det tyckerjag med. Men jag undrar vad vi ska göra åt det. Jaghar förslag, men det har inte kommit fram så mångaandra i debatten.Socialdemokraterna har inte lyckats ta vara påhögkonjunkturen. Ni har faktiskt haft rätt så bra år påer att göra någonting av era idéer. Men bara var tredjeRosengårdsbo hade jobb nu när den här högkonjunk-turen tog slut, mot två tredjedelar i slutet på den förra.Det har blivit ännu svårare för de svagaste på arbets-marknaden att ta sig in på den med er politik.Det är svårt att säga varför, säger . Nej, det är det inte, tycker jag. Detta är juresultatet av den politik som skyddar dem som hartagit sin in på bekostnad av dem som inte har gjortdet. Den skyddar de starka på bekostnad av de svagaoch den skapar framför allt inte några nya jobb. Dettaär en politik som stärker fackpamparnas makt menminskar människornas eftersom för få människor fårjobb med er politik.Sedan jag föddes, vilket var relativt jäm-fört med flera av debattörerna, dvs. ungefär 30 årsedan, har många av våra konkurrentländer fått bättreutveckling av jobben, som många har anfört här.Antalet jobb har fördubblats i och t.ex.sedan 1960-talet. Det har ökat i länder som är rättsocialistiska ibland, som t.ex. och Dan-mark. Men det har knappast ökat alls i . Det ärdär problemet ligger. Vi har för få jobb. Sven-ErikÖsterberg står här och skryter som jag tyck-er att svensk arbetsmarknadspolitisk debatt bordehandla om hur vi ska åtgärda problemen med att förfå får jobb, med att vi har blivit fler men inte jobbenoch med att vi är för dåliga på att skapa flera jobb såatt färre blir arbetslösa. Det är sådant den här debattenborde handla om.Visst har vi en internationell lågkonjunktur, ochvisst är nedgången i ekonomin inte bara eller fel utan i vissutsträckning bin Ladins och världslägets osv. Men detär ju i tider som dessa som det är särskilt viktigt att haen arbetsmarknad som fungerar. Det är i tider när vit.ex. hör om nedläggningen i som det ärsärskilt viktigt att den svenska arbetsmarknaden kanplocka upp dem som vill in och skapa nya jobb istället för att bara gråta över gamla som försvinner.Det är detta som vi borde föra en saklig debatt omtycker jag, . Och menar jaginte påståenden som dem som har refererats här frånLO-tidningen.Låt mig ta ett exempel på det som kallar direktörernas diktatur. Vi kan ta i . Han hade varitanställd målare och medlem i , sommig veterligen är ett , . Han blevarbetslös men gav inte upp för det utan startade eget.Då blev han försatt i blockad av föratt han inte tecknade kollektivavtal med sig själv.Sådana regler skapar inte nya jobb. De hindrar nyajobb! De hindrade iSkövde från att faktiskt skapa sysselsättning åt sigsjälv och kanske också på lång sikt åt andra. Dettycker inte jag är diktatur. I fall skulle det behövas en politik som låterhonom skapa jobb. Det borde vara bra att någon villstarta målerifirma i stället för att deppa i arbetslöshetoch kanske bli långtidssjukskriven till slut. Det är minutgångspunkt i detta.Min utgångspunkt i denna debatt är allmänintres-set. Jag vill att fler ska kunna ta sig in på arbetsmark-naden. Jag vill att debatten ska handla om hur viskapar fler jobb i stället för hur vi ska skydda demsom är kvar och i stället för att vi inte pratar om hurvi ska skaffa nya.Vilket perspektiv har ? Jagkräver svar på frågan om det viktigaste för Sven-ErikÖsterberg är fackets egenintresse eller människornasbehov av att få jobb.Anf. 168 ():Herr talman! I denna sena timme kan jag ändå intehålla mig härifrån. Av vad hjärtat är fullt får munnentala i ett specialärende i kvällensdebatt. Det handlar då om de arbetshandikappade.Jag hade ingen replikrätt på an-förande. Men vi i vill inte lägga ned AMSutan vi vill förändra AMS. Jag vill inte gå in i endebatt, men vill reformera och förändraAMS.Reservation nr 11 om åtgärder för att förbättra ar-betsmarknaden för arbetshandikappade och reserva-tion nr 12 om en översyn av verksamhet gerju klara besked om omtanke om de ar-betshandikappades rättighet till ett arbete, precissamma rättighet som alla andra svenskar i arbetsförålder har oavsett kön. Jag yrkar bifall till reservationnr 11 så att detta inte blir bortglömt.Folkpartiet hävdar starkt sitt intresse för att främjade handikappades rätt till ett arbete. Vi anser att anslaget 22:4 Särskildainsatser för arbetshandikappade bör höjas med 50miljoner kronor. Jag vill göra det erkännandet attregeringen och socialdemokraterna är på rätt väg,men det behövs ännu mer pengar just till dennamycket viktiga grupp på arbetsmarknaden.Samhalls verksamhet för sysselsättning av arbets-handikappade är av stor social vikt för ett mänskliga-re liv. Mitt anförande i AU-debatten ska handlaom arbetsmarknadspolitik för ett mänskligare Sveri-ge, speciellt för de handikappade, kopplat till denextra satsning som vill göra på dennaviktiga punkt. Det handlar helt enkelt om en politikför att man ska kunna leva drägligt trots att man harett handikapp.Ordet tillväxt tilltalar . Det är ett braord bara det också omfattar de människor som hardrabbats av någon form av arbetsmarknadsmässigaproblem. Deras förutsättningar att få delta i tillväxtar-betet är viktiga för Folkpartiet.Herr talman! Arbete är en rättighet för alla, vilkaförutsättningar man än har och var man än bor i Sve-rige. Alla ska få bo där de vill, anser i sittprogram Bo där Du vill.Marknadskrafterna ska stödjas så att det ska finnaplats för alla att delta på arbetsmarknaden och kännadelaktighet i tillväxtarbetet. har här enmycket viktig uppgift. Man ansvarar för mer än25 000 människor som via får en drägligvardag med ett nätverk av arbetskamrater, något somvi tror betyder mer för dessa människor än för en somär fullt arbetsför.Jag vet vad jag talar om, inte minst från mitt egethemlän där verksamhet med stöd till ar-betshandikappade har fungerat bra på många orteroch gör så fortfarande.Tillfälliga stödområden med extra anslag i kristi-der måste få finnas kvar. Sådana orter som Bengts-fors, , , , , , m.fl. orter ska under en begränsadtid få möjlighet till stöd när jobben försvinner snabbt.Viktigt är då att inte glömma bort de handikappa-de i dessa kristider. Nedläggningar får inte döda enhel bygd, utan man måste ha möjlighet till återhämt-ning med chans att få nyetableringar till stånd mednya arbetstillfällen som följd för alla oavsett arbets-förmåga.Akutmottagningen i bör hållasöppen vid överraskande och oväntade nedläggningar,såsom har skett i Gislaved.En snabb överföring av medel från staten via delokala arbetsförmedlingarna och till denkommun som har drabbats och den lokala arbetsför-medlingens kunskap i samverkan med är ettviktigt scenario i en krisort.Även de lokala bemanningsföretagens samverkanska tas till vara. Det är en bra väg. Där finns oftakunnig personal som samverkar med arbetsförmed-lingarna och företrädare.Just tillverkningsindustrin tycks vara värst utsattför permitteringar och därmed i behov avmedel för omställning, ofta innebärande utbildningoch omskolning eller stöd till tillverkningen under enövergångstid eller omställningstid. Här ska arbets-handikapp prioriteras, anser och anslårdärför extra pengar till detta anslagsområde.Det innebär inte att avstår från att hasynpunkter på den omorganisation som pågår inomSamhall AB. En omställning som minskar administ-rativa kostnader och som gynnar de anställda medhandikapp får anses vara positiv. Ett närmare samar-bete mellan bemanningsföretag, ocharbetsförmedlingarna måste utvecklas så att administ-rationen effektiviseras och så att befintliga medeltillfaller de arbetslösa, och då i synnerhet de arbets-handikappade, anser liberalerna.Herr talman! Ändå är det viktigaste ett före-tagsklimat som leder till utbyggnad av arbetstillfälleni hela landet där företagare, friska anställda arbetareoch arbetshandikappade trivs och har ett arbete. Detskulle också leda till att hela landet skulle brukas ochbebos.Det är en heltäckande arbetsmarknadspolitik idenna önskan som liberalerna torgförpolitiskt i programmet Bo där Du vill och genomarbetet i arbetsmarknadsutskottet.Anf. 169 HANS () replik:Herr talman! Det är tyvärr inte en fullödig ar-betsmarknadspolitik som torgför i arbets-marknadsutskottet. Det är i och för sig sant att denhär gången vill ni inte skrota och lägga ned helaAMS. Men ni tar ett första rejält steg så att mycketrasar. Ni gör mer än alla andra, satsar mindre pengaroch ni har mindre resurser.Ni plockar bort ca och menaratt en del av detta kommer tillbaka skattefinansie-ringsmässigt. Men ni plockar bort 4 miljarder mer änkristdemokraterna och 6 miljarder mer än moderater-na. Ni ligger helt vid sidan av allting annat. Ni plock-ar bort över 1 miljard i personalkostnader. Ni plockarbort 1,2 miljarder från programmen och skriver ocksåatt det ska vara färre i utbildning.Sedan säger - och det låter näs-tan tragiskt - att det måste finnas pengar till Katrine-holm, , , och Hagfors.Visst är det bra för ett kommunalråd om det finnspengar, men visst är det ruskigt när ens riksdagsle-damöter har tagit bort alla pengar och bara skojar,. 170 () re-plik:Herr talman! Att bara skoja får stå för Hans An-dersson. Det är allvar i vår politik. Vi tror på den. Detkan vara en av orsakerna till att det på det arbets-marknadspolitiska området kan anslås något mindrepengar.De kommer igen i infrastruktursatsningar, i sats-ningar på företagsklimatet och hushållsnära tjänsteroch i sänkta skatter m.m.På utbildningssidan hamnar pengarna någon an-nanstans, men det ska vi kanske inte gå in på i dennadebatt.Vi tror på småföretagande när det gäller både vårdoch omsorg. Vi tror, som jag sade i början, på hus-hållsnära tjänster. Vi tror på en massa saker - precissom försökte säga - som ska skapaarbete i stället för arbetslöshet.Den debatten har haft med HansAndersson tidigare. Min hjärtefråga i kvällens debattär att vi, oavsett vilket läge vi är i, aldrig får glömmabort de arbetshandikappade. De ska alltid få varamed, hur än situationen är och hur vi än löser de pro-blem som uppstår i alla de "forsar" i ,och övriga som vi talade om.Anf. 171 HANS () replik:Herr talman! När det gäller lönebidrag har Folk-partiet egentligen inget förslag. Det blir en del pengaröver . Vi satsar på ytterligare 1 000 platser för2002. Frågan är om man kan upprätthålla den voly-men.En takhöjning, som jag starkt förordar - även omvi inte har lyckats träffa en uppgörelse kring detta -kostar tio till tjugo gånger mer än den symboliskasumma ni har satt av. Det är att på något sätt skapafalska förespeglingar.Runar säger att man måste tro på enmassa saker. Det ligger någonting i det, även om detmer är i vi sysslar med att tro än här. Idenna kammare gäller det att veta ganska mycket.Det viktiga är att det vi vet ska vara förenligt medvad folket i tror. Då kan man inte, RunarPatriksson, ta bort 14 miljarder netto - åtminstone 6miljarder kronor - från detta område i en konjunktur-nedgång och sedan säga att det nog ordnar sig medvår goda företagspolitik.Vi pratar om 2002. Det är dit.Det är inte långt till . God jul, förresten, Ru-nar Patriksson.Anf. 172 () re-plik:Herr talman! Att diskutera alternativ till bidrags-politiksamhället med är väldigtsvårt. Jag har sagt att vi tror på ett bra företagsklimat.Jag har sagt att vi vill satsa på , så att företa-garna inte flyttar från landet. Jag har sagt att vi villsatsa på småföretagare och att vi för vår del tycker attde ska få lov att satsa både på vård, omsorg och sko-la, utan ideologiska problem. Vi tror på vår politik. Vitror på hushållsnära tjänster.Mot bakgrund av detta, och mot bakgrund av våraförslag om sänkta skatter och infrastruktursatsningar,tror vi att det inte behövs så många åtgärder i krisom-råden. Det är det vi vill komma fram till. Det skafinnas arbetstillfällen och inte arbetslöshet.Anf. 173 ():Herr talman! Några talare har redan varit inne pådet faktum att vi befinner oss i ett osäkert konjunk-turläge. Utskottet har också mycket tydligt markeratvikten av en beredskap för att stärka sysselsättnings-och arbetsmarknadspolitiken - detta för att både kort-siktigt och långsiktigt mota konsekvenser som annarskan följa av en skarp konjunkturnedgång.Sysselsättningstillväxt är A och O om vi ska klaraden framtida välfärden. Det behövs nya jobb både ioffentlig och privat sektor. har tidi-gare redogjort för vår företagarpolitik. Jag villkomplettera med att också menar attdet behövs tillväxt och mer resurser i offentlig sektor.Det behövs både för att höja kvaliteten i vården, sko-lan och omsorgen och för att skapa bättre arbetsvill-kor för de anställda, som till stor del som bekant ärkvinnor.Offentlig verksamhet, menar jag, kan också utgö-ra en motvikt till den kortsiktighet som alltmer präg-lar svenskt näringsliv. Kvartalsrapporter och aktieut-delningar betyder ofta mer än socialt ansvar och lång-siktiga investeringar. och då hör vi om verksam-heter som läggs ned, trots att de går med vinst.Det finns all anledning att följa upp den utveck-ling som vi ser med alltfler varsel. senast var detGislaved som fick ta emot ett dystert besked. Mer ändubbelt så många personer har varslats t.o.m. novem-ber än under fjolåret.Här pågår det arbete via AMS, som följer upp vadsom händer med framlagda varsel. Det pågår ocksåett viktigt arbete med att ta fram en omställningsför-säkring - en försäkring som vi hoppas ska bli obli-gatorisk för hela arbetsmarknaden. Men trots att dettasker finns det ett stort behov av att se över ytterligaremöjligheter.Från sida menar vi att det finnsintressanta exempel på lagstiftning vid företagsned-läggelser i andra länder som vi bör titta närmare på.Det är olika former av lagstiftning som syftar till attstora företag ska ta ett större socialt ansvar. Dethandlar både om krav på att nedläggningsbeslut skamotiveras på ett rimligt sätt och om krav på att före-taget i vissa fall ska betala ekonomisk ersättning försitt agerande. Just nu finns det en del som tyder på attSverige har en negativ konkurrenssituation och att detär "för billigt" att säga upp personal här jämfört med iandra länder.Nu är det inte enbart nedläggningar som är exem-pel på kortsiktighet. Även anställningsvillkoren harförändrats, och inte minst kvinnor har i stor utsträck-ning otrygga anställningsförhållanden - något sombl.a. resulterar i låga födelsetal.Vänsterpartiet har länge föreslagit att de nya för-utsättningar som vi ser i arbetslivet ska utredas ochatt arbetsrättslagstiftningen ska ses över i syfte attgöra det tryggare för de anställda. har fått i uppdrag att göra en sådan översyn, ochdet är bra. Men det är beklagligt att det i direktivenhelt saknas kvinnoperspektiv. Det finns inget krav påkvinnoperspektiv när man beskriver uppdragets inne-håll. Inte heller finns det några sådana krav på kom-mande konsekvensbeskrivningar. Visst är det an-märkningsvärt.Medvetenheten om att det är just kvinnor sommissgynnas i dagens situation finns ju, precis som detfinns en medvetenhet om att regler påverkar kvinnoroch män olika och att det därför måste göras en ana-lys ur ett könsperspektiv av de förslag som lägger fram.Det är något vi får återkomma till. Vi ska ju be-handla både arbetsrättsbetänkande och jämställdhets-betänkande framöver. Vi vill ändå nu visa på dettafaktum och påpeka hur viktigt det är att just kvinnor-nas situation belyses när man ser över arbetsrättslag-stiftningen.Det finns många exempel på att den arbetsmark-nad och det arbetsliv vi har i mångt och mycketpräglas av denna otrygghet. Många har svårt attkomma in på arbetsmarknaden. Invandrare och funk-tionshindrade möts av ren diskriminering. Samtidigtär många av dem som finns på arbetsmarknaden pres-sade och stressade och måste sjukskriva sig.Det är en situation som kräver en rad förändring-ar. Vi menar att det handlar om arbetets organisation.Det handlar om inflytandefrågor. Det handlar om hurvi kan kombinera familj och arbete. Det handlar omresurser osv.Men visst är regeringens 11-punktsprogram väl-kommet. Regeringen försöker fånga in en rad olikaaspekter. Man kan alltid säga att det är för lite och föroprecist, men det är ändå en början och ett försök attfå grepp om en situation som innehåller så mångaolika komponenter som alla på olika sätt är relateradetill arbetsmiljön.Vi har, åtminstone på pappret, en stark arbetsmil-jölag i . Men i praktiken fungerar lagen intetillräckligt bra som drivkraft när det gäller ett syste-matiskt och aktivt förebyggande arbete. Det blir ock-så allt svårare att följa upp hur lagen tillämpas, inteminst då antalet skyddsombud har minskat kraftigt.Om vi inte lyckas vända trenden kan det få storanegativa konsekvenser för det framtida arbetsmiljöar-betet. Det handlar om utbildning, som återkommer i11-punktsprogrammet. Vi vill även se andra åtgärder.Vi behöver t.ex. se över om lagstiftningen måsteskärpas. Ett viktigt inslag är att garantera regionalaskyddsombud tillträde till de arbetsplatser som be-rörs.I betänkandet tas också den genomlysning somska göras av upp. bedriverforskning, utveckling samt utbildning bl.a. om ke-miska hälsorisker i arbetslivet. En stor del av arbetetsyftar till att förse och andra myn-digheter med ett bra underlag för att man sedan skakunna ta fram riskbegränsande åtgärder, t.ex. genomatt utarbeta olika gränsvärden. Det här är en viktigforskarkompetens, och efterfrågan på sådana härunderlag bara ökar.Från sida har vi försökt att på oli-ka sätt vara aktiva och noga följa vad som händermed . Vi vill understryka det somockså står i betänkandet, hur viktigt det är att arbetetmed gränsvärden inte får komma på undantag nu närman ska fullfölja den organisationsförändring som ärpå gång.Även genomgår som bekant en föränd-ringsprocess, och hela den samlade politiken för ar-betshandikappade ska ses över. Det är ett bra initiativ.Det är ett nödvändigt initiativ. Kraven på arbetsmark-naden har ökat . Det hargjort det svårare att finna både praktikplatser ocharbete till arbetshandikappade. Vad gäller ärproblemen komplexa; där finns både exempel påarbetsplatser med för höga krav och exempel på ar-betsplatser där det är svårt att hitta meningsfulla ar-betsuppgifter. Dessutom går det inte att komma ifrånatt neddragningar och besparingar via beslut i riksdagoch regering också har sin del i det hela.I den översyn som ska göras av arbetspolitikenför att stärka situationen för arbetshandikappade ärdet viktigt att man gör en genomlysning på bredden.Det handlar om organisation och målsätt-ning, om lönebidragens funktion. Man kanske behö-ver skärpa diskrimineringslagstiftningen. Man kanskebehöver se över vilka incitament arbetsgivarna har försina rehabiliteringsinsatser osv.Herr talman! Detta var ett snabbt svep över någraav de viktiga uppgifter som vi har framför oss ochsom har en koppling till arbetsmarknad och arbetsliv.Det görs och har gjorts en del, men mer behövergöras.Anf. 174 () replik:Herr talman! Det börjar bli så sent att jag får enkänsla av att jag drömmer, men det är faktiskt inte såmycket på grund av tiden som på grund av den enor-ma skillnaden mellan det som sägs här, framför alltfrån regeringssidan och från majoritetspartiernas sida,och det som jag får uppleva när jag träffararbetslösa invandrare. Jag lever i en annan värld änden som beskrivs i betänkandet, än den som beskrivsi många föredrag här.Lyckligtvis kan man ibland få bekräftelse utifrån,så att man inte tror att man drömmer, så som händemed mig . kom en mycket intressant nyhet pålunchekot. Det var en som hadestuderat mänskliga rättigheter i , som påpeka-de att diskrimineringen är ett mycket stort problem idet här landet. Jag minns också ett mycket intressantdokument från EU som kom . Där kom det också framsådana synpunkter som bekräftade min mörka syn påen del av det svenska arbetslivet. Där stod det att ettstort antal personer i arbetsför ålder är beroende avbidrag och att skattetrycket på arbete är såhögt att det hindrar utvecklingen av arbetslivet. Därstod framför allt att det finns väldigt mycket att göranär det gäller etniska minoriteter och migrerandearbetstagares eller arbetssökandes situation.Det är därför som vi i vill förändra ar-betsmarknadspolitiken i grunden. Den stora modellenmed en hierarkisk tung myndighetsstruktur som för-söker fånga in väldigt många människor har inte gettnågot resultat när det gäller arbetslivet för människorfödda utomlands. Misslyckandet är öronbedövande.Det är mycket klart och tydligt, och det har inte blivitmycket bättre . Det har blivitlite bättre, men i den här mörka hierarkin spelar skill-naden mellan ett förskräckligt läge och ett lite mindreförskräckligt läge för de människor som befinner sigutanför arbetslivet mycket liten roll.Jag talar inte om de här kritiska synpunkterna påden stora tunga AMS-modellen bara därför att jagträffar de här människorna, de arbetslösa högutbilda-de invandrarna, väldigt ofta. Jag har läst rapporterfrån presenterar precis samma bild. revi-sorer har presenterat precis samma bild. Statskontoretgjorde en stor undersökning om de hundra miljonernasom skulle förbättra invandrarnas situation via AMSoch kunde inte hitta pengarna. Ingen vet hur pengarnahar använts.Låt oss, om vi ska tala om de här människornaoch deras situation i arbetslivet, försöka se den riktigabilden av segregationen i det svenska arbetslivet! Detär inte lätt därför att väldigt många av de här männi-skorna är inte ens registrerade på arbetsförmedlingen.Väldigt många av dem har levt på socialbidrag underen mycket .