prot · GO09124 · 2001-06-13 00:00:00 — Man är alltsåegentligen helt utlämnad till , ochmellan skål och vägg kan man av lagmän få hörabåde det ena och det andra när de på olika sätt kännersitt beroende av Domstolsverketsagerande. Och det är inte bra. Det måste man på nå-got vis koppla bort. Det är gammal svensk traditionatt ha en centralstyrelse, men det passar egentligeninte in när det gäller domstolsväsendet och domsto-larnas självständighet. Det finns all anledning i värl-den att se över detta så att vi får lugn och ro inom denhär samhällssektorn.Med det avslutar jag mitt anförande, fru talman.Anf. 217 () replik:Fru talman! Jag ska vara kortfattad. sade att det i mitt anförande lät som om det brin-ner, att det är ett hot just nu och att man då kan ta tid.Jag tycker att det är oerhört viktigt att man inteväntar tills man börjar se negativa förändringar. Dethandlar ju om att titta på hur mycket kompetensut-veckling man får, hur mycket ny kunskap man har tidoch möjlighet att få och hur organisationen ser ut.Därför tycker jag att det är viktigt att man faktiskt harpåbörjat denna process.Det har funnits parlamentariska kommittéer somhar sett över denna fråga, men man har ju inte kunnatkomma till skott. Om jag ska vara riktigt ärlig ochtydlig så har det också funnits en politisk feghet närdet gäller att ta i dessa frågor, och det har gällt ävenVänsterpartiet.I den senaste utredningen fanns det ett bespa-ringskrav. Och framförs det väldigt mycket att detvar bara för att man skulle spara pengar som mantillsatte den utredningen. Men det är ju inte hela san-ningen. Och även när man tog bort besparingskravet- det fanns inget besparingskrav längre i den parla-mentariska utredningen - så kunde man ändå inte tasig samman och komma någonstans. Därför har jaglite svårt att förstå argumentationen, att det borde havarit en parlamentarisk utredning och att man bordeha kunnat göra detta. Ja, det var precis den vägen somman försökte med.Vi från tror inte att den här omor-ganisationen ger några besparingar. Tvärtom, tror jagatt det finns en risk för att det kommer att bli ett dyra-re domstolsväsende. Men det tycker jag inte får varaavgörande för hur man genomför förändringarna. Istället är det viktigaste att man har rättssäkerhet ochhög kompetens på alla områden.Anf. 218 () re-plik:Fru talman! Man skulle möjligen kunna säga attom en parlamentariskt tillsatt utredning havererar såbottnar ju det ytterst i att det inte finns någon folkligförankring för detta förändringsarbete. Det är ju detsom är ett av de grundläggande problemen. Finns detverkligen ett reformbehov? Är det belagt? Finns denbristande kvaliteten dokumenterad? Dömer de mindretingsrätterna sämre? Behöver de gå på kurs eller inte?Eller är det som sade, att det kanske ärdomarna i de mindre tingsrätterna som går på kurs.Inom advokatväsendet har vi noterat att det absolutinte går att ha något samband mellan de stora byråer-na och de små byråerna när det gäller vilka som till-ägnar sig mest vidareutbildning, utan det är en per-sonlig läggningsfråga.Det som vi håller på med är väl därför mer ellermindre gissningar. Och har man i stort sätt bestämtsig för att detta reformarbete ska drivas på. Och detlåter nästan som i militära termer, att truppen skaframåt till varje pris. Jag förstår inte riktigt vem det ärsom är så angelägen. är det, det förstårjag. Men jag ser inte branden.Anf. 219 () replik:Fru talman! Det är faktiskt så att det finns en ma-joritet. T.o.m. säger i sina inläggoch i debatten att det behövs ett reformarbete, ettförändringsarbete. Det som man riktar in sig på är attdet görs på fel sätt, i fel takt, att det är regeringen somgör det men att det borde ha varit . Mode-raterna var också väldigt tydliga i debatten. De sadeatt detta är en nödvändig förändringsprocess. Så visstfinns det en majoritet och en förståelse för att detbehövs. Men det känns som om ingen riktigt vill hållai förändringsprocessen, eftersom den är svår ochsmärtsam. Och jag har stor respekt för dem som i dagser sina tingsrätter läggas ned. Men vi från Vänster-partiet anser att det är nödvändigt att påbörja dennautveckling.Anf. 220 () re-plik:Fru talman! Vi har fått höra det , och det harframförts väldigt kraftfullt. Men jag ifrågasätter in-riktningen på detta reformarbete.Jag vill säga något med anledning av något somsades här tidigare. T.ex. har fun-gerat alldeles utmärkt. Där hade man lätt kunnat ord-na måltillströmning osv. om man ville ha det genomatt ändra domkretsindelningen något och ta lite avÖrebro tingsrätt. Då hade allting varit frid och fröjd.Örebro tingsrätt klarar inte av det som man har.Hallsberg hade fungerat jättefint. Vad gör man? Jo,man lägger ned . Man har ingalokaler i , utan man får bygga till, och det haruppkommit en närmast kaotisk situation.Jag menar att man inte kan hantera rättsväsendetpå det sättet.Anf. 221 ():Fru talman! Det behövs en reformering av dom-stolsväsendet, och jag delar i stort sett alla de motivoch argument som min partikollega harredogjort för tidigare i debatten.I kommer det att ske stora förändringar vadgäller tingsrättsorganisationen. En hel del beslut harredan fattats som innebär förändringar för invånarna inordvästra . Beslut om att lägga ned tingsrätteni Klippan har redan fattats. var också ifarozonen, men efter omfattande protester fick Äng-elholm stanna kvar som ett tingsställe under . Jag tror att detta var en bra lösning.Men vad som bekymrar mig lite grann är de fort-satta planerade organisationsförändringarna vad gäl-ler tingsrätterna i , och . Hurkommer det att bli? Det första förslaget för att ytterli-gare effektivisera dömandet var att Eslövs tingsrättskulle uppgå i , medan Landskronastingsrätt skulle föras till . Men detta för-slag sopades bort, och kunde jag läsa itidningen att skulle vara kvaroch att den socialdemokratiske riksdagsledamotenfrån , som sitter i justitieutskottet, förordar attEslövs tingsrätt läggs ned. Tidningsartikeln avslutas:Beslutet är mycket glädjande, och det visar att ar-bete i också kan ge konkreta resultat ihemmakommunen, summerar en mycket glad social-demokratisk riksdagsledamot från Landskrona.Det tycks ibland vara så att krass lobbyverksam-het och bra kontakter är det som avgör våra tingsrät-ters framtid. Själv hade jag trott att det som skullevara vägledande vid tingsrätternas reformering skullevara rättssäkerhet och att domstolarna skulle bli at-traktiva arbetsplatser med god miljö och med möjlig-het till både specialisering och kompetensutveckling.Eftersom inte har någon socialdemokratiskriksdagsledamot, och såvitt jag vet inte heller någonledamot från något annat parti heller, så vill jag passapå tillfället att säga några ord om denna tingsrätt.De kostnadsredovisningar som finns talar för attEslövs tingsrätt är en synnerligen effektiv och kom-petent domstol. Centralisering får ju inte alltid varaett självändamål. Om tingsrätten i läggs ned, såkan flyttningen till innebära att en nytingsrätt måste byggas i . Och om det inte byggsnytt så fordras det stora ombyggnader till en ganskahög kostnad. Det har också andra sagt i denna debatttidigare.När man tittar på måltillströmningen i Eslövstingsrätt under åren1999, 2000 och 2001 så visar statistiken en kraftigökning av måltillströmningen. I detta läge anser jagatt det är fel att lägga ned denna domstol.Fru talman! Det är därför min förhoppning att re-geringen tittar lite extra på förutsättningarna för Es-lövs tingsrätt och att regeringen visar sitt goda om-döme vad gäller tingsrätten.Anf. 222 (mp):Fru talman! Jag ska kortfattat säga något till RolfÅbjörnsson när det gäller sammanslagningar av läns-rätter och tingsrätter. är inte helt främ-mande för den tanken. Vi diskuterade detta mycket iutredningen, domstolskommitté. Det var intenågon i något parti som var helt emot det. Men skill-naden , att vi inte ställer upp på den här reservatio-nen, är att det måste ske i ganska långsamt tempo. Vikan inte bara plötsligt sammanföra dessa två kulturer.Ett steg var att vi förlängde domarutbildningen -det gällde utbildningsplatserna där - för att dessamänniskor skulle kunna alternera mellan tingsrätt ochlänsrätt och lära sig de olika kulturerna. Man skullelångsamt bygga upp en personalstyrka, och all perso-nal skulle kunna sammanföras.Det är också så att man, som det står i reservatio-nen, skulle kunna behålla tingsrätter på fler platser.Det är ett alternativ. Skillnaden är att det nu sker enlångsam förändring. Det är en inte helt främmandetanke för oss heller.Anf. 223 ():Fru talman! Det är glädjande att det inte är enfrämmande tanke för . Jag håller helt medom att det måste ske successivt och på lite lång sikt.Man skulle kunna tänka sig partiella överföringar.Barnombudsmannen var uppe hos lagutskottet härommånaden. Hon tyckte att all juridisk hantering när detgällde barn i vårdnadsmål skulle ligga i allmän dom-stol. Som det nu är hanteras det parallellt. Först dö-mer allmän domstol, och sedan blir det verkställigheti förvaltningsdomstolarna. Det krånglar till saker ochting och är inte bra. Hon tänker också officiellt göraen sådan propå. Det är ett sätt att föra över mål.Man skulle också kunna tänka sig att körkorts-målen i samband med trafikbrott låg på de allmännadomstolarna. Det finns vissa måltyper som kanskeganska omgående skulle kunna föras över. Det övrigaska nog ses på lite sikt.Anf. 224 (mp):Fru talman! Det var exakt den identifieringen avmål vi gjorde i utredningen. Vi såg att det fanns såda-na typer av mål som kunde överföras.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Internationella brottmålsdomstolenFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU30Internationella brottmålsdomstolen (prop.2000/01:122).Anf. 225 (m):Fru talman! I detta betänkande behandlar utskottetett regeringsförslag om att ska tillträda Rom-stadgan för . Ge-nom Romstadgan, skriver utskottet i sammanfattning-en, inrättas en permanent internationell domstol förutredning och lagföring av folkmord, brott motmänskligheten och krigsförbrytelser. kandomstolen också komma att vara behörig att prövaaggressionsbrott.Sverige har arbetat aktivt för att Internationellabrottmålsdomstolen ska inrättas. Att nu så sker är ettstort och mycket viktigt steg framåt. Genom domsto-lens inrättande skapas en internationell ordning för attbemöta bristande åtgärder på nationell nivå när detgäller utredning och lagföring av vissa allvarliga brottmot den humanitära rätten och de mänskliga rättig-heterna.Så sammanfattar alltså, fru talman, utskottet dettabetänkande, där vi i sak är helt eniga. Samtliga partierfinner att det är av utomordentlig vikt att vi får dennaanslutning.När det däremot gäller formen för beslutet finnsdet en reservation fogad till betänkandet vad avserpunkten 1, där vi menar att vi har en annan uppfatt-ning när det gäller formen och vilken ordning somman ska iaktta när man ska besluta om godkännandeav tillträdet.En given utgångspunkt, menar vi, är att Sverigefullt ut ska uppfylla de folkrättsliga förpliktelser somlandet ingår. Vilka åtgärder som behövs för att fullgördessa förpliktelser får avgöras från fall till fall, ochdet är slutligen som avgör vilka åtgärder somska vidtas, exempelvis i form av lagstiftning. Sanno-likheten att en situation skulle uppstå då en förpliktel-se enligt Romstadgan aktualiseras för svensk del ärvisserligen liten, skriver vi. För att det ska stå klart attSverige helt ska kunna leva upp till sina folkrättsligaförpliktelser vid ett tillträde till Romstadgan är detenligt vår uppfattning klarlagt att grundlagsändringarkommer att krävas. Ett godkännande av ett tillträdetill stadgan kräver därför enligt vår uppfattning besluti den ordning som gäller för ändring av grundlag.Riksdagen ska sålunda nu såsom vilande anta ettbeslut att godkänna tillträde till stadgan. Detslutliga beslutet om godkännande ska fattas eftervalet år 2002.Med det, fru talman, yrkar jag alltså bifall till re-servationen under punkt 1. Jag har upplysts om attbåde minoritet och majoritet ska ha ett andrahandsyr-kande, och det skulle innebära att jag i händelse av attreservationen skulle vinna kammarens bifall yrkar attriksdagen godkänner konventionen och förklararbeslutet för vilande.Anf. 226 ():Fru talman! Romstadgan antogs 1998. harundertecknat stadgan, men vi har inte ratificerat den.Ett antal stater har gjort det, och ett antal är på gång.Sverige bör finnas med bland de 60 stater som måsteansluta sig för att domstolen ska kunna komma tillstånd. Hinner vi komma med bland de 60 kan vi ock-så påverka antagandet av olika regelverk för domsto-len. Vi kan påverka budgeten samt valet av domareoch åklagare och andra funktioner.Denna domstol ska vara ett komplement till denationella rättsordningarna och endast ta vid när dennationella förundersökningen och lagföringen intefungerar på tillbörligt sätt. De nationella rättssystem-en ska alltså i princip ha företräde framför den inter-nationella brottmålsdomstolen. Domstolen ska intekunna döma personer som inte har fyllt närbrottet förövades. En person får inte lagföras, straffaseller hållas i fängsligt förvar för någon annan gärningsom har begåtts före överlämnandet än det brott somhan eller hon har överlämnats till domstolen för.Domstolen avgör var verkställigheten ska fullgöras.Det kan heller inte bli fråga om preskription.Genom att tillträda Romstadgan åtar sig Sverigeatt samarbeta med Internationella brottmålsdomsto-len, men för att man ska kunna uppfylla de krav somgäller krävs vissa lagändringar. Regeringen återkom-mer till med förslag till ändringar i enproposition.Konstitutionsutskottet har haft detta ärende föryttrande, och enligt dess majoritets uppfattning kandet godtas att tillträder Romstadgan för Inter-nationella brottmålsdomstolen utan godkännande avgrundlagsändring. majoritet görsamma bedömning.Sverige har, som sade, aktivtdeltagit tillsammans med övriga nordiska länder i detarbete som har lett fram till stadgan. Det är glädjandeatt se att arbetet nu slutförts och att domstolen kaninrättas.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till förslageti betänkandet och avslag på reservationen underpunkt 1.Under punkt 2, som ska antas med tre fjärdedelsmajoritet i kammaren, yrkar jag för det fall tillräckligmajoritet inte uppnås som andrahandsyrkande attbeslutet ska tas i den ordning som gäller för ändringav grundlag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Behandling av personuppgifter inom kri-minalvårdenFöredrogsjustitieutskottets betänkande 2000/01:JuU31Behandling av personuppgifter inom kriminalvården(prop. 2000/01:126).Anf. 227 ():Fru talman! Då har vi kommit till kvällens nästsista ärende. Det gäller en proposition om behandlingav personuppgifter inom kriminalvården.Vad vi har här är förslag från regeringen om en nylag om behandling av personuppgifter inom kriminal-vården. Bakgrunden till det är dels den nya perso-nuppgiftslagen, dels den snabba tekniska utveckling-en på IT-sidan.Den nya personuppgiftslagen trädde i kraft i okto-ber 1998, men då sade man i en övergångsbestäm-melse att datalagen skulle fortsätta att gälla för be-handling av uppgifter som påbörjats före oktober1998.För kriminalvårdens del innebär det att man alltsåfortfarande tillämpar datalagen för flertalet av deregister som man för. Men från i årupphör den övergångsbestämmelse som infördes isamband med att personuppgiftslagen trädde i kraft.Då kommer alltså personuppgiftslagen att gälla överhela fältet, om inga andra lagstiftningar gäller. Det ärmot den bakgrunden som vi nu måste anta en särskildlag för vad som ska gälla för kriminalvården. Detfinns också andra skäl till det här.Till att börja med kan man konstatera att krimi-nalvården hanterar en stor mängd personuppgifter ochockså många uppgifter av känsligt slag. Det kan t.ex.gälla uppgifter om våldsbenägenhet, narkotikamiss-bruk och tillhörighet till olika former av kriminellagäng. Det är naturligt att det är så. Och jag vill fak-tiskt påpeka att det inte är på det sättet bara är församhällets skull eller för att det finns något slagsallmän vilja från statsmakten att registrera folk. Detär också i allra högsta grad för den intagnes egenskull.Först av allt handlar det naturligtvis om att regist-reringen görs. Det är viktigt att det finns ordentligarutiner för det när någon människa omhändertas, närhan eller hon häktas eller sätts i fängelse, så att vialltid vet var människor är någonstans när de är ihänderna på statsapparaten och också varför. Deländer som slarvar med registreringen just på den härpunkten - där människor försvinner i häkten och ifängelser och där ingen riktigt vet vart människor tarvägen - är i allmänhet ganska otäcka länder. Så ruti-nerna för registreringen i sådana här fall är mycketviktiga.Det ligger också i de intagnas intresse på ett annatsätt. Vi vet ju att våra fängelser är fulla av motsätt-ningar. Det är kanske naturligt på ett sätt. Det är be-klagligt, men så är det. Det är ett faktum. Att man kanplanera kriminalvården på ett sådant sätt att säkerhe-ten ändå kan upprätthållas på anstalten blir mot denbakgrunden oerhört viktigt men också oerhört svårt.Då måste kriminalvården ha tillgång till uppgifter omden enskilde, ibland av ganska känslig karaktär.När det är sagt ska vi då ta ställning till det regel-verk som regeringen föreslår. Det innebär i korthet attpersonuppgifter inom kriminalvården får hanteras föratt kriminalvården ska kunna fullgöra sina uppgifter.Man får hantera uppgifter bl.a. för att upprätthållasäkerheten och för att förebygga brott. Och man fårhantera personuppgifter bl.a. för att kunna utövatillsyn, för att kunna planera sin verksamhet och föratt kunna följa upp den.De känsliga uppgifterna, alltså sådant som t.ex.rör människors etniska ursprung, politiska åsikter,hälsa eller sexuella läggning, ska få behandlas till-sammans med andra personuppgifter endast om det äroundgängligen nödvändigt. Sådana uppgifter kanalltså inte hanteras hur som helst. Det är viktigt attstryka under det, men det kan också finnas situationerdå man t.ex. måste ta hänsyn till en persons extremaåsikter eller en persons eventuella medlemskap i ettkriminellt MC-gäng, bara för att ge några exempel,när kriminalvården planerar fängelsetiden.Men man ska naturligtvis inte hantera sådana häruppgifter godtyckligt och schablonmässigt. Återigenär det ofta säkerheten för andra intagna som står påspel och som ytterst kanske motiverar att kriminal-vården har dessa uppgifter om de enskilda. Att noteraär då också att känsliga uppgifter inte ska kunna an-vändas som sökbegrepp i de datasystem som byggsupp som huvudregel. I förslaget ligger också att allapersonuppgifter som kriminalvården hanterar skagallras senast efter det att den senaste registre-ringen har gjorts.Låt mig bara avslutningsvis säga att det naturligt-vis finns detaljer på det här området som det inte ärlämpligt att reglera i lag. Det gäller t.ex. vilka andramyndigheter, alltså förutom när det gäller kriminal-vården, som ska kunna få tillgång till personuppgif-terna. De detaljreglerna överlämnas till regeringen attutforma föreskrifter kring. Låt mig också säga attutskottet har kompletterat propositionen med vissaövergångsbestämmelser för att det ska harmonieramed personuppgiftslagens övergångsbestämmelsernär det gäller behandling av personuppgifter.Tack!Anf. 228 ():Fru talman! I justitieutskottets betänkande 31 ärlagförslaget om behandling av personuppgifter inomkriminalvården behandlat och dessutom en motionfrån . Av tekniska skäl, som jag anfördetidigare när det gällde utskottsbetänkandet nr 29, ärFolkpartiet inte noterat på någon reservation. Center-partiet har emellertid reserverat sig, och Folkpartietstöder dessa reservationer.Regeringen föreslår, som här har sagts, att riksda-gen får anta en lag för behandling av personuppgifterinom kriminalvården. Där behandlas uppgifter avkänslig karaktär som berör personliga förhållandenoch individens privatliv. Utgångspunkten måste varaatt den personliga integriteten respekteras så långt detär möjligt och att all registrering av känsliga perso-nuppgifter minimeras.Folkpartiet ifrågasätter lagförslagets utformning,eftersom den ramlag som regeringen föreslår gerytterst begränsad vägledning till de myndigheter ochtjänstemän som ska tillämpa lagstiftningen. Folkpar-tiet hade föredragit att lagen i högre grad hade preci-serat när behandlingen av personuppgifter ska varatillåten.När det gäller de ändamål med behandlingen avpersonuppgifter som regeringen föreslagit anser vi attdet finns all anledning att ifrågasätta varför personersom av andra skäl än kriminella hanteras av kriminal-vården ska omfattas av lagen i dess helhet. Det gälleralltså bl.a. personer som är omhändertagna enligtlagen om vård av unga och lagen om vård av miss-brukare eller personer som tagits i förvar enligt utlän-ningslagen. vill därför begränsa den per-sonkrets som omfattas av lagen. Den personliga in-tegriteten väger tyngre än myndigheternas rationalise-ringskrav.När det gäller behandlingen av känsliga perso-nuppgifter anser i likhet med flera re-missinstanser att en avgränsning måste göras. Enligtregeringsformen får ej anteckning om medborgare iallmänt register ske utan hans eller hennes samtyckeoch inte heller grundas enbart på hans eller hennespolitiska åskådning. Även om grundlagens skydd motåsiktsregistrering inte hindrar att en persons politiskauppfattning registreras om denna har samband mednågon annan omständighet som föranlett registrering-en, t.ex. att någon misstänks för brottsliga handlingar,får detta givetvis inte ske annat än i absolut nödvän-diga fall.Nu sade utskottets talesman förvisso att det ärviktigt med ordentliga rutiner, men han förlitar sig,som jag ser det, alltför mycket på att regeringen ut-färdar föreskrifter.När det gäller det samband som jag talade om äråsiktsregistrering otillåten även beträffande redanregistrerade personer. Skyddet är absolut. Så somlagförslaget är utformat görs ingen åtskillnad mellanden som är dömd och intagen på anstalt och den somav annat skäl finns inom kriminalvården. Regeringenssyfte med denna bestämmelse är bl.a. att trygga sä-kerheten inom kriminalvården samt att motverkaallvarlig kriminalitet genom att kunna kartlägga ex-tremistgrupper och därmed förhindra att våldsbenäg-na personer, exempelvis nynazister, skapar kontakteroch nätverk inom landets anstalter. Tyvärr har detvisat sig att ett fåtal personer med hemvist i bl.a. s.k.extremistiska rörelser är beredda att begå sådanagärningar som inte enbart riktar sig mot enskildamänniskor utan även mot det demokratiska stats-skicket. Detta, fru talman, måste motverkas äveninom kriminalvården.Folkpartiet anser därför att det i vissa specifikafall kan vara viktigt att kriminalvården har möjlighetatt hantera känsliga personuppgifter i syfte att mot-verka dessa extrema krafter, men vi kan inte accepte-ra att alla grupper, även icke-kriminella, omfattas avbestämmelsen. Av lagen borde det därför tydligtframgå att bestämmelsen endast gäller för personersom har dömts till fängelse eller annan påföljd.Genom att tillåta registrering av känsliga uppgif-ter finns det en fara för att andra myndigheter kräverliknande möjligheter, och äventyras respektenför den personliga integriteten.Fru talman! Vi från ger vårt fulla stödtill de tre reservationer som har un-dertecknat, men vi nöjer oss med att yrka bifall tillreservation nr 1.Anf. 229 () re-plik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att så gottsom alla andra partier utom har satt sintilltro till regeringen när det gäller att man ska kunnautfärda de här förordningarna och de här föreskrifter-na. Och det här sättet att stifta lag har inte mött någrasom helst invändningar från Lagrådets sida. Jag tyck-er nog att vi ändå ska sätta den tilltron till regeringennär det gäller detaljer, t.ex. vilka andra myndigheterförutom kriminalvårdsmyndigheterna som ska få lovatt ta del av dessa uppgifter.Anf. 230 () replik:Fru talman! Jag får beklaga att vi från Folkpartiethar en något svagare tilltro till regeringen än vadandra partier har.