prot · GO0957 · 2001-01-26 00:00:00 — Jag försökte föra en realistisk diskussion omhur vi i detta läge kan skapa en fastighetsbeskattningsom ger enskilda individer som har låga inkomsteroch bor i områden med starkt stigande huspriser, ochsom därmed har fått höga taxeringsvärden, rimligavillkor.Jag är övertygad om att det i det förslag som inomkommer att kunna presenteras också finns förutsätt-ningar att nå ett sådant bra resultat för väldigt mångamänniskor i de omständigheterna.Anf. 65 ():Fru talman! Det behövs inga moderater för attsprida oro bland småhusägarna. Det klarar ni social-demokrater själva av alldeles utmärkt genom de be-slut ni har fattat.Finansministern har en fantastisk förmåga att för-söka diskutera någonting annat än vad det verkligengäller. Jag tror att han är ganska rädd för att diskuterafastighetsskatten. Han börjar inse vilken bomb detredan är för socialdemokraterna.Finansministern uppför sig egentligen som en fö-reståndare för en tortyrkammare där han sakta mensäkert drar åt skruvarna för att sedan kanske släppalite på dem när det håller på att bli outhärdligt. Det ärvad han gör när det gäller fastighetsskatten.Det finns egentligen ingenting i den här debattensom har varit positivt för villaägarna. Det är bara jagsom har blivit anklagad för olika saker. Vi får ingaklara besked, ingenting. Det tycker jag är väldigtsynd.Det finns egentligen ingen rättvisa i systemet.Varför ska vi diskutera begränsningsregeln när vi villavskaffa fastighetsskatten? Vi har helt andra lösning-ar än vad finansministern har.Jag ska ändå citera finansministern ur tidningenVillaägaren. Han blir väl lika upprörd igen när jag gördet. läser jag ett rakt citat: "Men jag tycker attfastighetsskatten är en bra beskattningsform, eftersomingen kan komma undan, alla måste betala. Man kaninte gömma ett hus som man kan med kapital, t ex.Inkomster kan man ibland skattefuska med, men detgår inte med fastigheter. Jag tycker att fastighets-skatten är en rekorderlig skatt. "Det sammanfattar väl ganska bra vad finansmi-nistern tycker om fastighetsskatten och varför vi skafortsätta att betala fastighetsskatt.Anf. 66 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Taxeringsbeskeden i de enskilda fallen kommer ijuni. Om förslag om en begränsningsregel kommer ivårpropositionen kan fatta beslut om detden . Tycker finansministern att det är försvar-bart att ha ett system som innebär att den enskildemedborgaren först när man kommit in sex månaderpå kan få en formell bekräftelse på hur skattenkommer att utformas i det enskilda fallet?Anf. 67 Finansminister ():Fru talman! Som svar på den sista frågan är detväl känt att avsikten är att begränsningsregeln skagälla från , och därför omfattar denhela beskattningsåret. Det är ett tydligt besked i detavseendet.Får jag komma tillbaka till Pourbaix-Lundins citatur artikeln i . Jag tycker att den är intres-sant på så vis att det nu åtminstone börjar närma signågon form av upplysningsverksamhet från Mariettade Pourbaix-Lundins sida.Hon säger att jag påstår - och det hävdar jag fort-farande - att fastighetsskatten är rättvis därför attingen kan komma ifrån den. Ska jag med det draslutsatsen att vill ha skatter som såmånga som möjligt kan smita från? Är det den typenav skatter som helst önskar?Vi har ett skattesystem med en del revor och pro-blem. Med fastighetsbeskattningen är det precis somjag säger i artikeln. Den kommer ingen undan, utanalla får skatta för sin fastighet.Det är uppenbarligen så att skattesystemet enligtmoderaternas uppfattning ska vara utformat så att detkan kringgås så mycket som möjligt. Då är det ett braskattesystem för . Jag tycker att det är enutomordentligt märklig samhällsmoral.Jag ska gå tillbaka till , som citera-des här förut. Han sade att en dåligt använd skatte-krona, eller en ineffektivt använd skattekrona, var enstöld från folket. Då kan man förlänga det med attsäga att en utebliven skattekrona, dvs. att någon smi-ter från skatten, också är en osolidarisk handling motfolket.Jag är förvånad över att tycker ska ha skattesystem som är så ineffektiva sommöjligt. Då plötsligt är skattesystemen acceptabla urmoderat synpunkt.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2000/01:199 omkonsekvensutredning för sänkt byggmomsAnf. 68 Finansminister ():Fru talman! har frågat migom jag är beredd att skyndsamt tillsätta en utredning isyfte att klargöra konsekvenserna av en sänkt bygg-moms.Ulla-Britt har redan i en interpellation ioktober frågat vilka åtgärder som jag avseratt vidta för att bereda frågan om en sänkt byggmoms.Jag svarade då att jag inte avser att vidta några sär-skilda åtgärder för att bereda denna fråga. Detta ställ-ningstagande kvarstår oförändrat. Som framgår av dettidigare svaret tillåter EG-reglerna inte en generellsänkning av momsen. Jag har inte heller för avsikt attförsöka övertyga övriga EU-länder om att en reduce-rad skattesats på byggtjänster är önskvärd. Som jagframhöll är en särreglering inom mervärdes-skatteområdet inte någon lämplig metod att minskabyggkostnaderna. Det leder till gränsdragnings-problem och skapar svårigheter vid kontroll och till-lämpning. Vi har, som jag nämnde i det förra inter-pellationssvaret, tidigare haft särordningar för mom-sen inom byggsektorn i vilka visat sig svåraatt administrera. Jag pekade i detta svar också på atten sänkning av momsen inom byggsektorn skullemedföra ett avsevärt skattebortfall.Jag har som framgått inte ändrat uppfattning idenna fråga. Jag avser således inte att tillsätta enutredning i syfte att klargöra konsekvenserna av ensänkt byggmoms.Anf. 69 ():Fru talman! Jag vill tacka försvaret på min interpellation om en konsekvensutred-ning för sänkt byggmoms från till . Toneni svaret är dock sådan att jag känner mig som en oly-dig elev som bryter dels mot , dels mot ensträng magisters regler.Sverige har högsta moms, och så ska dettydligen förbli. Jag har satserna för begagnade bilarmed mig här. , ,, , ,, , Frankrike19,, , , ,, , , Danmark25 % och . Här missar staten 3 miljarderi momsintäkter, medan medborgarna kan förbättrabilbeståndet, vilket är viktigt både för miljö och tra-fiksäkerhet.Jag förväntar mig att harmotsatserna för byggandet så att vi kan klargöra dethär i debatten. Jag har sett en uppgift om att bygg-momsen i lär vara . Om det stämmerär inte svaret att EU:s direktiv gör en momssänkningomöjlig. lyssnar andäktigt in EU:s direktivoch följer dem stenhårt. Det tog att få notifie-ring hos så att de lokala investe-ringspengarna för hållbar utveckling också kan an-vändas för allergisanering av förskolor och skolor.Fru talman! Kontentan av svaratt en sänkning av byggmomsen ger gränsdragnings-problem och skapar svårigheter vid kontroll och till-lämpning torde inte vara det verkliga problemet i enav världens mest utvecklade IT-nationer. Problemetär att tror sig förlora 17 miljarder tillsina guldbostadsbyxor. Den skin-nar nämligen bostadsmarknaden med byggmoms,förvaltningsmoms och fastighetsskatter. Att sänkamomsen till skulle ändå ge staten drygt 8 mil-jarder och underlätta byggandet.Fram till skattereformen 1990-1991 var reglernasådana att ersättning för byggentreprenader delvisundantogs från mervärdesskatt. Enbart 20 eller 60 %togs upp till beskattning. redovisas bostadsbristi 45 kommuner. Ytterligare ett tjugotal kommunerredovisar bostadsbrist i centralorten eller innerstaden.För nybyggnationer uppgår skatter och avgifter till60 % av kostnaden. Den svarta marknaden sägs om-fatta bara i . I mätt kostnader steg pro-duktionskostnaderna för flerfamiljshus med 8 950 krper kvadratmeter . av dessa kostnader berodde inte påvärdeinnehåll och effektivitet utan på faktorprisernainklusive moms. Dessa ökade mer än producentpri-serna för industrivaror.Fru talman! Min fråga till är:Vad gör rent konkret för att det skakunna byggas fler bostäder i - inte minsthyresrätter?Sedan 1996 beskattas i livsmedel, per-sontransporter och hotelltjänster med en skattesats på12 %. Nyhetstidningar, entréavgifter osv. Vi har alltså olika momssatser. Varför kanfinansministern inte ens göra en konsekvensutredningom byggmomsen?Anf. 70 Finansminister ():Fru talman! Jag har gått ige-nom argumentationen kring byggmomsen med inter-pellanten.Jag kan svara på interpellantens sista fråga. Somtidigare meddelats har regeringen för avsikt att åter-komma med förslag för att öka hyresrätts-byggandet i . Vi har behov av att öka byggan-det av hyresrätter i , inte minst i storstadsom-råden där det finns en betydande bostadsbrist - iStockholm och på annat håll. Men jag tror att det ären helt annan typ av åtgärder än sänkta skatter ochskattesubventioner som det handlar om ifall man villfå till stånd ett ökat bostadsbyggande i flerbostadsom-råden och av hyresrätter.När jag hörde fick jag iblandintrycket att det rörde sig om moderat skattepolitiskargumentation. Hon säger att man skulle kunna sänkabyggmomsen. Visserligen förlorar man 9 miljarderkronor i intäkter, men det gör väl inte så mycket?menar hon. är lika mycket somstaten satsar på sjukvården!Att inte vill satsa på sjukvården vet jualla sedan förut, men det förvånar mig om Kristde-mokraterna har samma uppfattning om att 9 miljarderkronor i minskade intäkter inte gör någonting. Detskulle drabba exempelvis sjukvården, och det förvå-nar mig som sagt väldigt mycket om Kristdemokra-terna delar uppfattning på den punkten.Anf. 71 ():Fru talman! En konsekvensutredning innebär attdet inte kommer att bli , för detkommer att byggas mer och tillväxten kommer attöka. Vad gäller vårdpolitiken så är vi inte inne på denfrågan , men har 3,5 miljarderkronor mer till kommuner och landsting generellt änvad regeringen har.Jag fick inte svaret på frågan om momssatserna iEuropa. EU:s finansministrar måste ju under ordfö-randetiden ha ett ansvar för att öka konkurrensen förbyggmarknaden över huvud taget, och även försvensk byggmarknad. Det finns gränsdragningar iartikel 12 i EU-direktivet - det vet jag. Men där stårockså att man vid tillhandahållande, byggande, reno-vering och ändring av bostäder som ett led i social-politiken kan tillämpa en lägre mervärdesskatt ännormalskattesatsen. Detta har vi heller inte gjort nå-gon skillnad mellan och tagit till oss i . Detfinns i rådets sjätte direktiv, och har ju BosseRingholm ordförandeklubban.Jag kan också fråga om ett annat förslag. I Gnosjöhar ett förslag framförts. Där finns nämligen mycketnybyggnad av kontorslokaler och industrilokaler, menfolk kan inte flytta dit för man har inte råd att byggaoch man får inte bankgarantier för en villa. Man harframfört att man skulle kunna skuldföra momsenräntefritt av staten och avbetala perår. Den totala kostnaden för staten skulle pendlamellan 15 och 17 miljarder . Tanken med för-slaget är att momsen inte ska belasta byggnationenmed på en gång, utan fördelas i takt med attinvesteringen utnyttjas. Även i dagens system sker enfördelning av momsen över tiden eftersom momsut-giften är en del av produktionskostnaden, och när ettnybygge är klart så transformeras ju i de allra flestafall produktionskostnaden till ett inteckningslån somamorteras med ränta under en lång följd av år. Dåfördelas momsen ut över tiden som en del av amorte-ring och ränta. Om momsen kunde skuldföras avstaten så skulle skillnaden bli att ingen ränta utgår.Det skulle underlätta hyreskostnaderna.Jag undrar om detta också skulle strida mot EU:sdirektiv, ? Eller måste EU uppfinnaett nytt direktiv innan detta blir möjligt? måste ju förstå att barnfamiljer inte har råd attbygga villor och att inga hyresrätter byggs. Han sadesjälv att något måste göras för hyresrätterna.Det kommer nämligen att bli så att när vi har slititut vårt bostadskapital och lämnat skulden till vårabarn så kan vi gå till sjätte direktivet, artikel 12, ochtitta efter om det då är ett led i socialpolitiken efter-som vi inte har några moderna bostäder kvar i Sveri-ge.Ämnar fundera över möjlighetenatt staten skuldför momsen? Staten blir av med likamycket , men inga EU-direktiv kanhindra detta.År 1999 byggdes det i 1,3 bostäder pertusen invånare. Bland övriga EU-länder var snittet 6bostäder per tusen invånare. byggdes runt19 000 bostäder totalt. Men det dröjer minst tio årinnan kommit upp till samma nivå som övri-ga länder, säger experter.Bosse ! Känns det inte tråkigt att sittamed ordförandeklubban när det byggs minst i Sveri-ge? På byggdes det 12,4 nya bostäder per tuseninvånare. byggde 9,3 och bygg-de 9.Anf. 72 Finansminister ():Fru talman! Jag är överens med Ulla-BrittHagström om att det byggs för få bostäder i . Regeringen har för avsikt att återkomma medförslag om hur vi kan öka framför allt flerbostads-byggandet - hyresrätter - i storstadsområdena. Ett avde stora hindren är att vi tyvärr har ett borgerligt styrei och i flera andra viktiga städer som byg-ger alldeles för lite. De är inte intresserade av ettallmännyttigt byggande i hyresrätter. Om Ulla-BrittHagström kan övertyga sina partivänner i Stockholmoch på annat håll om att ändra uppfattning så är detkanske det bästa bidrag hon kan medverka till för attfå till stånd ett ökat bostadsbyggande.Huvudfrågan är att kommunerna - och framförallt de kommuner i som hittillshar visat sig ovilliga - måste hjälpa till på ett annatsätt i fortsättningen om vi ska få till stånd ett ökatbostadsbyggande.EU:s speciella direktiv, som upp, handlar om en marginell typ av sociala bo-städer. Det ligger verkligen på marginalen i samman-hanget, och det handlar inte om det vanliga bostads-byggandet. Det gäller en försöksverksamhet under enmycket begränsad tid som avser skomakartjänster,vissa fastighetstjänster osv. Det är verkligen inte pånågot sätt en lösning av problemet med bostadsbyg-gandet i dess helhet. Där behövs det helt andra tag föratt man ska kunna åstadkomma någon förändradsituation. Det krävs helt enkelt en omläggning avbostadspolitiken i de berörda kommunerna och ävenandra insatser från statens sida.Anf. 73 ():Fru talman! kommer finansministern som ord-förande för EU-länderna med den klassiska definitio-nen att det är borgerligheten i som harförstört hela bostadsmarknad. Jag ska givet-vis övertyga stockholmarna - jag har inga bekymmermed det - om lovar mig att övertygamalmöborna. Jag var nämligen nere i ochundersökte det hela. Där är det 9 000 människor somsaknar ett förstahandskontrakt på en bostad, och därhar vi socialdemokratisk styrning i allra högsta grad!Detta är alltså inget Stockholmsproblem, och det somjag relaterade till vad gäller är verkligen inteheller något Stockholmsproblem.I bygger faktiskt svenska byggföretag bo-städer som bara är hälften så dyra som i . Hurska vi komma ifrån segregerade områden om vi intekan bygga radhus, villor osv? Jag vet att socialdemo-kraterna vill komma bort från segregationen. Dåmåste det byggas nytt, så att vi kan blanda olika sor-ters bostäder i ett och samma område, så att vi får enmångfald. Den europeiska standardiseringsorganisa-tionen leder arbetet med att ta fram nya och revidera-de standarder på uppdrag av kommissionen. Vad sominte kommer att bli lika utan mycket olika för sammastandarder blir priset. Och där spelar momsen en roll.Byggreglerna kommer att harmoniseras men intepriserna. Då undrar man om har talatmed fackföreningarna. Vad säger de om priset, ochvad säger de om byggverksamheten över huvud ta-get? Det kommer ju att bli en direktimport av bygg-varor, precis som när det gäller bilar. Det måste detbli, eftersom vi måste få billigare byggvaror. Dåhandlar det ju om att ta upp den här diskussionen påEuropanivå. Det andra alternativet är att sänka mom-sen generellt till Europanivå.Anf. 74 Finansminister ():Fru talman! Det finns minst två huvudproblem närdet gäller bostadsbyggandet i . Det ena ärfaktiskt och andra borgerligtstyrda kommuner med moderater och kristdemokrateri skön förening som förhindrar bostadsbyggandet. Detär ett jätteproblem. Om kanövertyga sina kristdemokratiska partivänner i om att de ska lägga om kursen är deten god insats. Men det finns mycket att göra på detområdet, eftersom det här är en stor bromskloss.Det andra problemet är det som Ulla-BrittHagström också tar upp, nämligen den bristandekonkurrensen i bostadsproduktionen. Jag vill gärnavara tydlig på den punkten, eftersom den frågan ställ-des. Det är inte de fackliga organisationernas lönedis-kussion som är det avgörande problemet; lönernasandel av byggkostnaden har minskat . Detär andra saker som måste diskuteras. Det som t.ex.Ulla-Britt nämner om byggprojekt utom-lands med betydligt lägre kostnader är ju intressant.Det borde vi också kunna åstadkomma. Just i Malmöhar den statliga Byggkostnadsdelegationen för någotår sedan faktiskt genomfört ett mycket lyckat experi-ment med väsentligt lägre byggkostnader, 20-30 %lägre byggkostnader. Jag har hopp om att vi ska kun-na åstadkomma fler sådana försök i fortsättningen därman kan sänka byggkostnaderna. Det handlar heltenkelt om att öka konkurrenstrycket i byggnäringen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 2000/01:194 ombutiksrånAnf. 75 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser vidta i syfte att stoppa brottslighet iform av butiksrån.Under 1990-talet har antalet polisanmälda brottlegat på en relativt nivå. Att den polisanmäl-da brottsligheten inte ökar längre är ett trendbrott.Men utvecklingen är olika för olika brottstyper. Bu-tiksrån är en brottstyp som ökat under det senastedecenniet.Jag delar uppfattning att det behövsytterligare åtgärder för att komma till rätta med dennatyp av brottslighet. Liksom vid annan brottslighetkrävs att flera olika aktörer samverkar kring olikaåtgärder.Viss lagstiftning av betydelse i sammanhanget harnyligen tillkommit. Genom lagen om kameraöver-vakning har bl.a. butiksägare fått ökade möjligheteratt använda övervakningskameror och därmed före-bygga brott. Vid butiksrån förekommer det ibland attskjutvapen används. De ändringar som gjorts i va-penlagen syftar bl.a. till att minska användningen avskjutvapen i samband med brott.Rättsväsendet har naturligtvis till uppgift att an-passa sina metoder för att förebygga och bekämpabutiksrån. Samverkan kring dessa frågor sker bl.a.mellan polisen och handeln under ledning av Rikspo-lisstyrelsen inom ramen för den s.k. Butiksgruppen.Företrädare för , Brottsförebyg-gande rådet, BRÅ, och har ocksåträffats för att diskutera det gemensamma intresset avatt förebygga brott med anknytning till handeln. Defortsatta diskussionerna i dessa former är ett bra sättatt undersöka vilka problem och behov av åtgärdersom finns.Om vi ska lyckas med att förebygga och bekämpabrottsligheten måste vi ta fram kunskap om brottslig-heten och de effekter som olika åtgärder kan leda till.BRÅ planerar ett forskningsprojekt om butiksrån.Detta projekt ska bl.a. göra en kartläggning av butiks-rånen och besvara frågor som vilken typ av butikersom drabbas och vid vilken tid . Ett annatprojekt vid BRÅ som är av intresse är ett projekt omupprepad utsatthet för brott. Som näm-ner i sin interpellation förekommer det att sammabutiksägare utsätts för brott vid flera olika tillfällen.Projektet ska ta fram kunskap om upprepad utsatthetför olika typer av brott samt utveckla metoder för hurpolisen och andra lokala brottsförebyggande aktörerkan arbeta för att minska brottsligheten genom attanvända sådan kunskap. Aktuell kunskap om butiks-rån tas också fram inom ramen för kriminalunderrät-telsetjänstens verksamhet.Men det är framför allt på den lokala nivån somdirekta åtgärder kan vidtas. Att i olika former fort-sätta att stödja det brottsförebyggande arbetet på lokalnivå ser jag som en av de viktigaste kriminalpolitiskaprioriteringarna framöver. Den kunskap som tas framom brott med anknytning till handeln kan ligga tillgrund för att utarbeta lokala strategier för olika affä-rer i skilda miljöer. I de lokala brottsförebygganderåd som byggs ut samverkar olika aktörer, t.ex.polis och näringsliv. Näringslivet är en viktig brotts-förebyggande aktör som på lokal nivå kan företrädasav enskilda företag eller företagssammanslutningar.Handeln vidtar också själv åtgärder för att öka säker-heten, bl.a. genom att installera övervakningskameroroch slutna betalningssystem s.k. cash-guard.Samverkan för att tillvarata alla möjligheter att fö-rebygga brott med anknytning till handeln förekom-mer alltså på olika håll. Det lokala näringslivet enga-geras också alltmer för att öka tryggheten i det egnaområdet. Därmed har förutsättningar skapats för ettmer utvecklat samarbete med berörda myndigheter,näringslivsorganisationer och enskilda företagare. Attrån och annan brottslighet mot handeln minskar ärinte bara viktigt för företagen utan för samhället somhelhet. Jag kommer självklart att följa hur detta arbeteutvecklas. 76 ():Fru talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret på frågan.Situationen är verkligen ohållbar . Mångabutiksägare drabbas väldigt hårt, kanske framför alltbutiker som har dyra kapitalvaror som är lätta atttillgå i olika sammanhang. Jag tänker t.ex. på uraffä-rer. Det här drabbar ju inte enbart ägaren, utan detdrabbar också kunden och hela samhället, precis somjustitieministern har sagt.Många butiker har faktiskt tvingats stänga, an-tingen av direkt faktiska skäl eller för att påvisa denohållbara situationen. De har stängt i ren demonstra-tion för att de anser att man inte kan fortsätta på dettasätt.Det här gäller också i väldigt stor utsträckningpersonalens säkerhet. Vad som är viktigt i det härsammanhanget är ju vem som har huvudansvaret. , även utifrån justitieministerns svar, verkar detsom om det framför allt är butiksägaren som haransvaret och inte samhället när det gäller den härformen av brottslig verksamhet. måste butikernaanpassas så att man minimerar risken för brottsligverksamhet. Det här innebär att man får utforma såvälservicen till kunderna som presentationen av varornautifrån en sådan ambition. Det här innebär ocksåkostnader och en svårare situation för butiksägarna.Det innebär också ökade kostnader i form av dyrareförsäkringar för butiksägarna, och situationen är gi-vetvis fullständigt orimlig.Utan att överdriva kan jag säga att vi nästan be-finner oss i någonting som måste liknas vid vildavästern. red man igenom saloondörren in isaloonen och rånade. kör man bil igenom dör-rarna och rånar butiker. Skillnaden är den att det dåvar en hästkraft. är det ett hundratal.Det här är en så allvarlig utveckling i ett rättssam-hälle att det måste vidtas verkligt kraftfulla åtgärder.Jag delar i stor utsträckning justitieministerns upp-fattning att samverkan är bra även på lokal nivå, menjag tycker att det är en fråga som justitieministern harglömt i det här sammanhanget, och det är just fråganom de resurser som polisen har när det gäller möjlig-heten att bekämpa olika former av brott och även denhär formen av brott i det här sammanhanget. Sedan1995 har vi 22 000 färre poliser. Det är alldeles klartatt det också påverkar situationen när det gäller möj-ligheten att bekämpa brott i olika sammanhang.Butiksrånen ökade förraåret, och rånen totalt ökade lika mycket. Det faktumatt vi nu har en stabilisering när det gäller brottsut-vecklingen totalt tycker jag är till föga tröst i det härsammanhanget. Tittar vi på vilka brott som ökar servi att det framför allt är de grova brotten. Detta ärallvarligt.Jag tycker inte heller att man kan anse att det ärett trendbrott, som justitieministern säger, i och medatt brottsnivån stabiliseras på en hög nivå. Jag ser etttrendbrott först om vi får en minskning av brottsut-vecklingen och på så vis kan tillräkna oss en positivutveckling. Vi ligger ju redan på en alldeles för högnivå, ungefär 1,2 miljoner brott . Att ligga kvarpå den nivån och anse att det är ett trendbrott tyckerjag är att ha en alldeles för låg ambition.Är det inte rimligt, justitieministern, att samhällettotalt sett måste ta ett större ansvar för att bekämpaden här brottsligheten? Och hur ser justitieministernpå polisens resurser i det här sammanhanget? Härhandlar det i väldigt stor utsträckning om internatio-nella ligor som opererar i olika sådana här verksam-heter.