prot · GO09102 · 2001-05-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:102Onsdagen den 2 majKl. 10.00 - 16.39Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 24, 25 och 26 april.2 § Återtagande av plats i riksdagenTalmannen meddelade att ()återtagit sin plats i fr.o.m. den 30 aprilvarigenom uppdraget som ersättare upphört för EvaMarcusdotter.3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:394Till riksdagenInterpellation 2000/01:394 av ()om och Norrland.Interpellationen kommer att besvaras den 29 maj2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av mångainbokade åtaganden och utlandsresor inte har funnitsnågon annan tid som har passat mig.Stockholm den 26 april 2001FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:396Till riksdagenInterpellation 2000/01:396 av () om rättssäkerheten.Interpellationen kommer att besvaras den 29 maj2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av mångainbokade åtaganden och utlandsresor inte har funnitsnågon annan tid som har passat mig.Stockholm den 26 april 2001FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:399Till riksdagenInterpellation 2000/01:399 av ()om kasinoverksamhet.Interpellationen kommer att besvaras den 29 maj2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av mångainbokade åtaganden och utlandsresor inte har funnitsnågon annan tid som har passat mig.Stockholm den 26 april 2001FinansdepartementetBosse Ringholm4 § Svar på interpellation 2000/01:333 om be-manningsföretag för kulturskapareAnf. 1 Kulturminister ():Fru talman! har frågat migom vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att be-främja kulturskaparnas möjligheter till en säkraresysselsättning och därmed rimligare ekonomisk situ-ation genom att utnyttja vunna erfarenheter och nyaidéer.Bakgrunden till frågan är dels Moderata sam-lingspartiets förslag om bemanningsföretag för kul-turskapare som det uttrycks bl.a. i en motion omkulturarbetarnas villkor (2000/01:Kr230), dels idéersom tillämpats i projektet konstnärspolitiskamålsättning är att konstnärer ska kunna leva av sittkonstnärskap. Denna målsättning grundas på en med-vetenhet om många konstnärers ytterst kärva villkor.Eftersom konstnärers villkor skiljer sig beroendepå vilken konstart de utövar krävs samverkande åt-gärder av olika slag för att nå den uppsatta målsätt-ningen. Dessa kan vara ersättningar för konstnärligaprestationer, bidrag till stöd för konstnärligt skapandeoch utvecklingsarbete av ekonomisktrygghet.Andra åtgärder kan vara att regelverk och tillämp-ningar inom andra politikområden än det kulturpoli-tiska inte ska utgöra ett oskäligt hinder för den konst-närliga verksamheten, utan i stället anpassas på ettsätt som tar rimlig hänsyn till konstnärernas speciellaförhållanden.Men även indirekt verkande stöd som exempelvisarrangörs- och beställarstöd behövs, vilka skaparbåde uppdrag och inkomster för engagerade konstnä-rer som konsten görs tillgänglig för allmän-heten. Listan kan göras lång, och tydliggör områdetskomplexitet. Denna komplexitet innebär att nya idéeroch erfarenheter ständigt måste analyseras och prö-vas.Anne-Katrine påminner om Moderatasamlingspartiets förslag till kommersiella beman-ningsföretag utan statlig inblandning som en lösningav kulturskapares arbetssituation. motsattesig regeringens förslag om att perma-nenta och utöka stödet till skådespelarpoolen Teate-ralliansen (prop. 1999/2000:100). Jag ser moderater-nas förslag som ytterligare ett exempel på deras totalamarknadstro och förenklade syn på konstnärspolitiskalösningar. Ett bemanningsföretag drivet av vinstin-tresse skulle naturligtvis inrikta sin verksamhet enbartpå det och på dem som efterfrågas mest. Vad fårmoderaterna att tro att en sådan verksamhet skullekomma att öka efterfrågan på konstnärer och konst-närliga prestationer?Till skillnad från förslag har rege-ringen i syfte att öka kvaliteten i förmedlingsarbetetvalt att i nära samarbete och dialog med de berördakonstnärsgrupperna, avsätta resurser dels till Teate-ralliansen, dels till en särskilt anpassad förmedlings-verksamhet inom de konstnärliga centrumbildningar-na. Detta har gjorts med insikt om de särskilda villkorsom gäller för den konstnärliga arbetsmarknadengenerellt och med nödvändig medvetenhet om attolika konstnärsgrupper arbetar under olika villkor.Min ambition är att fortsätta arbetet med att utvecklaoch förbättra insatser som kan öka den enskildesmöjligheter att leva och verka som professionellkonstnär.Anne-Katrine nämner projektet och sätter i viss mån likhetstecken mellandetta och förslag. Jag har svårt att sedessa likheter. Medan förslaget om bemanningsföre-tag är en ren marknadslösning som helt styrs av efter-frågan kan Konstreprenörerna betecknas som ettpilot- och forskningsprojekt. Projektet har bl.a. syftattill att utveckla konstnärers entreprenörskap och nät-verksbyggande med ambitionen att vidga arbets-marknaden och söka nya beställare. Statens kulturrådhar stött Konstreprenörerna, och jag ser med intressefram emot dess utvärdering av projektet.Goda idéer och erfarenheter ska tas till vara,mindre bra ska förkastas. Den enkla prioritetsord-ningen gäller för mitt kulturpolitiska arbete med denfasta målsättningen att gradvis öka konstnärers möj-ligheter att leva på sitt konstnärliga arbete och där-med möjliggöra aktiva och kreativa konstnärskap.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka ministernför svaret och kan till min glädje konstatera att videlar uppfattning i en del av de frågor som ministernhar tagit upp. Det ger mig förhoppning om att vi såsmåningom också ska kunna komma fram till engemensam lösning.Ministerns önskemål om att t.ex. skapa möjlighe-ter för en säkrare sysselsättning med bättre ekono-miska villkor som gör att konstnärerna ska kunna levaav sitt konstnärskap stämmer helt överens med mittoch synsätt.Vi delar också åsikten att en förändring bör ske avde regelverk och de tillämpningar som finns i andrapolitikområden och som utgör ett hinder för denkonstnärliga verksamheten.Jag ser också precis som ministern fram emot re-sultatet av Konstreprenörernas projekt och vad detkan ge. Vi moderater tycker att somsådan är ett bra projekt men har sagt nej därför att vivill se ett bemanningsföretag för alla kulturskapare.Det finns med andra ord många beröringspunktermellan och kulturministern i den härfrågan.Jag är därför förvånad över att ministern i sitt svarsäger sig inte tro att ett bemanningsföretag som er-bjuder kulturskapare från alla olika grenar kan varaen bra idé. Vad är skillnaden, och varför skulle inteefterfrågan kunna öka även för andra konstnärer änskådespelare?En av slutsatserna man kom fram till i projektetKonstreprenörerna var: "De fria kulturutövarna måsteskapa sig en plattform/organisation som lyfter framoch synliggör värdet av deras yrkeskompetenser - - -En tredje anställningsform. Ett växthus för egenföre-tagande. Behovet av en fri agentverksamhet finns ochkommer att öka när konstnärerna bryter in på mark-naden och vidgar sektorn". Det är delar av det förslagsom Konstreprenörerna kom fram till.Man kom också fram till att näringslivet eller des.k. marknadskrafterna både är nyfikna på och positi-va till det konstnärerna kan erbjuda. Men det behövsträning och rätt förutsättningar för att konstnärernaska klara av att bearbeta marknaden.Att samarbeta över gränserna är något som mankunnat dra stora fördelar av i exempelvis Storbritan-nien. Både marknad och konstliv har dragit stor nyttaav den gemensamma satsningen. Utvecklingen motmer marknadsinriktning för konst och kultur stöds tillfullo av regeringen har kommit fram tillmånga bra slutsatser för att stödja och förbättrakonstnärernas marknad. Man har också presenteratdetta för både och Näringsde-partementet.Som jag sade tidigare delar vi synpunkter i flerafrågor, men jag är ändå besviken på att ministern intevill pröva nya idéer. Varför vill inte ministern ta tillvara de idéer som Konstreprenörerna har kommitfram till? Ministern skriver i svaret att bra idéer skatas till vara. Varför kan man inte starta ett beman-ningsföretag som innefattar alla kulturskapare? Var-för skulle inte också efterfrågan kunna öka för övrigakonstnärer om den gör det för skådespelare?Anf. 3 Kulturminister ():Fru talman! Jag är glad att en samsyn i de här frågorna. När man läserde moderata motionerna är det väldigt svårt att se densamsynen. Där betonas de kommersiella och vinstin-riktade bemanningsföretagen. De ställs i motsats tillt.ex. Teateralliansen.Teateralliansen är det första steget, och innebärnaturligtvis att vi successivt också ska inbegripa and-ra kulturutövare. Det handlar om att ta hänsyn till justderas villkor och deras arbetsmarknad. En förutsätt-ning för det är att får tid på sig attvisa sin styrka och sin förmåga att fungera väl. Hit-tills är i princip alla resultat positiva. Vi ser framemot att kunna utvidga kretsen avkulturverksamma som kan inbegripas i en liknandeverksamhet.Problemet med bemanningsföretagen är ju justdetta att det finns andra intressen än kulturarbetarnas.Det finns ett vinstintresse, och därmed finns det na-turligtvis också en inneboende drivkraft till att för-medla konstnärer som redan är populära och fram-gångsrika. Konstnärer som är mindre kända, somkanske är lite obekväma och som kanske sysslar meden konst som inte är tillgänglig kommerbemanningsföretagen inte, på grund av vinstintresset,kunna ägna den uppmärksamhet som trygghetsalter-nativ, som t.ex. , kan göra.Anf. 4 ():Fru talman! Vi ser från moderat håll inte någonmotsättning mellan och de beman-ningsföretag som vi nu har föreslagit i motioner, ochsom också Konstreprenörerna föreslår.Ministern påtalar att det skulle vara ett problematt det finns ett vinstintresse. Vi har andra grupper isamhället som också har svårt att hitta arbetstillfällen,t.ex. Här i har arbetsför-medlingen sökt samarbete med ett marknadsinriktatbemanningsföretag för att just hitta nya möjligheterför dessa grupper. Jag kan inte se varför ett beman-ningsföretag för alla kulturarbetare inte också skullekunna hjälpa till här. Det är en svår marknad. Det kanbåde ministern och jag konstatera. Det är en oerhörtsvår marknad för väldigt många kulturskapare, inteminst bildkonstnärer t.ex. Därför tror jag att det finnsstora möjligheter till utveckling. Man kan hitta nyachanser till arbete inte bara över hela vårt land, utanman kan också söka möjligheter i utlandet.Jag har besökt Konstreprenörerna och har pratatmed dem. Här har man satsat mellan 6 och 7 miljonerkronor på ett projekt som bl.a. har tagit fram ett för-slag som skulle leda till ett fritt bemanningsföretag.Därför tycker vi moderater att staten ska vara medoch stötta ett engagemang i detta, precis som man hargjort när det gäller , för att lyfta framde här frågorna och den här gruppen. De behöver flermöjligheter.Vi ser ingen motsättning mellan de offentliga ochde privata alternativen. Det är mångfalden som är detviktiga för utvecklingen för de här grupperna. Detjust blandningen av möjligheter att skaffa sig arbets-tillfällen som är det viktiga. Det måste finnas bådeinom det privata och det offentliga området. Att varaberoende av en enda arbetsgivare - dvs. staten ellerkommunen - vilket många konstnärer är , är intebra. Vi behöver en mångfald. Det skulle inte vara braatt ha ett monopol på den privata sidan heller. Det ärjag emot, men däremot tycker jag att det är viktigt attvi ser den här möjligheten att skapa fler arbetstillfäl-len för våra konstnärer. Vi behöver få en förnyel-seprocess. Hela samhället håller på att förändras. Inteminst från politiskt håll ligger man kvar väldigtmycket i ett gammaldags tänkande när det gäller denhär gruppen av konstnärer och kulturskapare, samti-digt som det övriga samhället går framåt. Jag vill ska hjälpa till och öppna den här marknaden förde kulturskapare och konstnärer som finns i dag.Därför frågar jag ministern igen: Om Teaterallian-sen är ett bra förslag för skådespelare, skulle då inteett bemanningsföretag också kunna hjälpa andrakonstnärer och kulturskapare?Anf. 5 Kulturminister ():Fru talman! Det finns en fri etableringsrätt för debemanningsföretag som vill ägna sig åt den här typenav verksamhet. Det finns inga som helst förbud påden punkten. Jag vill också gärna tillägga attKonstreprenörerna, i likhet med , harbegränsat sig till i princip en enda konstart. Där ärman inriktad på bildkonstnärerna. Det står alla fritt attskapa och etablera bemanningsföretag.Jag tror att problemet är kulturpolitiskt. Helagrunden för den offentligt finansierade kulturpoliti-ken är ju att se till att de som inte kan leva på mark-nadens villkor också får en chans. Det gäller konstoch kultur som har en ambition att t.ex. ha en bredgeografisk eller social spridning eller ägnar sig åtkonstnärligt utvecklingsarbete, dvs. sådant som maninte på förhand kan veta om det kommer att vara enmarknadssuccé. Att då kasta in bemanningsföretaghär och tro att de ska kunna bidra till det som är kul-turpolitiskt viktigt tror jag helt enkelt inte på. Menalla har naturligtvis frihet att pröva.Det som offentliga medel och offentligt engage-mang i första hand bör inrikta sig på är att se till attde stödsystem och ersättningssystem som Moderater-na i princip vill avveckla för konstnärer finns kvar, attTeateralliansen kan utvecklas i form av en tredjeanställningsform, att t.ex. får fort-sätta att ha ett övergripande ansvar och fungera sombeställare av offentlig konst, att fortsätta att arbeta föratt det finns utställningslokaler där konstnärer får visavad de faktiskt går för, att vi har upphovsrättsligaersättningar, att vi har kasettersättningar, visningser-sättningar och utställningsersättningar. Allt dettainnebär att man får betalt för konstnärligt arbete intebara när man säljer något. Det följer med konstnärenunder hela hennes eller hans livstid. Den typen aversättningar och system, som ju Moderata samlings-partiet motsätter sig, tror jag är väldigt viktiga.Jag samarbetar gärna med Moderata samlingspar-tiet om delar av konstnärspolitiken, men jag tror inteatt det är möjligt att vi skulle kunna komma överens ialla delar.Anf. 6 ():Fru talman! Visst ska det finnas en fri etablerings-rätt, och det ska stå alla fritt att starta ett bemannings-företag. Och det gör det. Det har startats väldigtmånga bemanningsföretag. Jag har också varit i kon-takt med bemanningsföretag som säger sig vara in-tresserade av att starta den här typen av verksamhet.Men det är en verksamhet där det finns mycket ny-skapande, som ministern påpekade. Det är inte alltsom passar alla människor. Vi måste också se till attväldigt mycket av det som skapas i musik, konst ochkultur kanske är svårt för de flesta av oss att uppleva.Det tar tid innan vi lär oss uppskatta det. Det krävernaturligtvis också insatser från det offentliga.Det är just därför som vi tycker att man från statenska vara med och stötta detta och ta initiativet till attstarta denna typ av verksamhet. har vi fått ettprojekt som finns, och där arbetsförmedlingen är endel, dvs. Där har man bl.a. kom-mit fram till att man skulle vilja starta en tredje an-ställningsform där man går ut på marknaden. Visstfinns det många konstnärer som inte kan leva påmarknadens villkor, men det finns också många somlever på både marknadens och det offentligas villkor.Det är det som är mångfald i vårt samhälle - att mankan leva både på marknaden och på det offentliga.Det är just detta som jag tycker är så viktigt.Ministern pratade om utställningslokaler. Ofta närvi pratar om kultur och kulturfrågor så låser man fastsig i institutioner. Men det handlar ju om individen -om konstnären som individ och de arbetsmöjligheteroch tillfällen som konstnären ska kunna få.Anf. 7 Kulturminister ():Fru talman! Att man har ett offentligt ersättnings-system, upphovsrättsliga regler och en tredje anställ-ningsform där de fackliga organisationerna på ettvisst konstområde samarbetar med hjälp av statligtstöd för att skapa bättre och tryggare anställningsvill-kor för konstnärer sätter verkligen ingenting i motsatstill att konstnärer ska kunna sälja sina verk eller fåsina verk visade på det som vi kan kalla för markna-den. Där finns ingen konflikt.Det som däremot är skadligt för mångfalden ärom man i likhet med i moderata motioner övergerbetydande delar av den konstnärspolitik som innebäratt vi faktiskt får en mångfald när det gäller de konst-närliga prestationerna och de konstnärliga uttrycken.Marknaden har lärt oss att den inte verkar förkonstnärlig mångfald, utan för konstnärlig likriktningoch tyvärr också för segregation när det gäller till-gänglighet till konst och kultur.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:372 om nor-diskt samarbeteAnf. 8 Kulturminister ():Fru talman! har frågat statsrådetLeif om nordiskt samarbete. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som ska svarapå interpellationen.Den första frågan ställer i sin inter-pellation är vad regeringen gör för att undanröja"vardagshinder" för de nordiska medborgarna somt.ex. olikheter i skatte- och försäkringsvillkor ochdärigenom underlätta det gränsöverskridande samar-betet inom Norden.Statsrådet besvarade interpellation av om vilka åtgär-der regeringen var beredd att vidta för att underlättagränssamarbetet på arbetsmarknadsområdet mellanSverige och samt hur ansvaret kring gränspro-blematiken kan tydliggöras. Statsrådet hade en bredare infallsvinkel vad gäller arbetetmed att undanröja gränshinder i . Jag villhänvisa till detta svar och den efterföljande debattennär det gäller första fråga. Jag kanockså tillägga att ett liknande bilateralt arbete som detsom bedrivs med även pågår med Danmarkavseende samt med . Sam-ordningsansvaret för det integrationsfrämjande arbe-tet ligger på , somsakansvaret i varje enskild fråga på central nivå liggerpå respektive fackdepartement.Elver har också frågat vad regeringen av-ser att göra för att frågan om att säkerställa fortsattasändningar av grannlands-TV i det digitala marknätetska kunna ordnas samt vad regeringen gör för att dennya tekniken används till fullgod distribution av pub-lic service och därmed få till stånd en nordisk mark-nad för digital TV. Jag svarar på dessa frågor i ettsammanhang.Utvecklingen av den digitala distributionsteknikenför TV-sändningar för med sig en mängd olika för-delar och möjligheter. För tittarna innebär det t.ex. attbild- och ljudkvaliteten blir mycket bättre och att ettbetydligt större utbud av olika program och tjänster,däribland även våra grannländers programutbud, kanerbjudas. Den tekniska utvecklingen innebär vidareatt den begränsade tillgången till radiofrekvenserbättre kan tas till vara för det moderna samhälletsmånga olika behov.När det gäller grannlands-TV innebär utveckling-en av den digitala marksända TV:n att mottagning avt.ex. svenska program utanför gränser ellerandra nordiska program i inte kommer attkunna ske på samma sätt som är fallet med analogaTV-sändningar . Det beror bl.a. på att frekvens-planeringen av de digitala TV-sändningarna delvis ärannorlunda än vid analoga sändningar.Det är emellertid viktigt att i detta sammanhangsamtidigt ha klart för sig att detta inte är liktydigt medatt möjligheten att ta emot nordiska program försvin-ner. Förutom existerande överenskommelser omutbyte av TV-program, t.ex. mellan och Fin-land, finns också andra goda möjligheter att motavgift ta emot de nordiska public service-företagensprogram genom kabel- eller satellitsändningar.Frågan om grannlands-TV har diskuterats mångagånger tidigare, senast vid session påIsland . Då framkom att det intefinns någon anledning att oroa sig för att de sänd-ningar som sänds i gränsområdena inte kommeratt vara möjliga att ta del av . Det kommeratt dröja åtskilliga år innan det över huvud taget äraktuellt att släcka ned de analoga TV-näten. Det ärför övrigt bara som har beslutat om ettpreliminärt datum för en sådan övergång. Det finnssåledes gott om tid att vidareutveckla det samarbetesom finns för att lösa eventuella problem.Ett exempel på ett nordiskt samarbete som upp-stått som en följd av den tekniska utvecklingen ärNor Dig, inom vilket de nordiska public service-företagen, de kommersiella TV-bolagen samt telebo-lagen utarbetar en gemensam nordisk standard fördigitala mottagarapparater. Sammanslutningen enadesför om att successivt övergå tillett gemensamt och öppet system för interaktivatjänster m.m. Systemet heter DVB-MHP, DigitalVideo - Multimedia Home Platform -för att tala annat än svenska. Överenskommelseninnebär bl.a. att företagen fr.o.m. det tredje kvartalet2001 rekommenderar och stöder enbart de set top-boxar som uppfyller uppställda krav.Ett exempel på initiativ från regeringens sida ärdet arbete inom som för närvarandepågår med att utreda frågan om abonnentinflytandeöver programutbudet hos kabel-TV-leverantörerna.Om tittarna får ett större inflytande över vilka pro-gram som ska erbjudas ökar givetvis också derasmöjligheter att själva bestämma vilka program de villtitta på, vilket t.ex. skulle kunna medföra att grann-ländernas public service-kanaler får en större sprid-ning här i landet.Regeringen följer kontinuerligt och på olika sättden digitala utvecklingen och dess konsekvenser. till överlämnade propositionenom radio och TV i allmänhetens tjänst uttalade rege-ringen också att det är viktigt att uppmärksamma hurmöjligheterna att ta in SVT:s sändningar i övrigaNorden påverkas i samband med övergången tilldigital marksänd TV.Jag kan i detta sammanhang också nämna att led-ningsgruppen för nordiskt kultur- och massmedie-samarbete, KM-gruppen, beslutat att inhämta relevantinformation om den tekniska utvecklingens konsek-venser när det gäller förutsättningarna att ta del avgrannlands-TV . Detta innebär att en sär-skild utredare kommer att tillsättas, vilken kommeratt få till uppgift att sammanställa alla de frågeställ-ningar som finns när det gäller denna fråga. Rappor-ten avses kunna läggas fram . Avsikten ärförstås att få en bättre överblick över de framtidatekniska, upphovsrättsliga och andra problem somfinns eller som kommer att uppstå och de eventuellaåtgärder som kan behöva vidtas.Anf. 9 ():Fru talman! Tack för svaret! Få frågor - om ensnågra - har engagerat nordiska politiker från allapartier som den olösta frågan om nordiskt radio- ochTV-samarbete. Engagemanget gäller också stora delarav befolkning, framför allt dem som bor ivåra gränsområden.Mina frågor var vad den avseratt göra för att säkerställa fortsatta sändningar avgrannlands-TV i det digitala marknätet och hur vi skafå en bra distribution av public service-TV. Interpel-lationssvaret är dock ganska fritt från konkret inne-håll. Därför är jag, fru talman, inte nöjd med svaret.När det gäller att lösa frågan om ett fullgott nor-diskt TV-samarbete har det sagts att vi kan se allvärldens TV-kanaler i det här huset. Men bara en litendel av befolkningen kan se det nordiska public ser-vice-utbudet. Därför har hela den här frågan blivit enlång lidandets historia med en betydande och tillta-gande otålighet.Kvar står grundfrågan: Hur garanteras att Sverigesoch befolkning kan se ett fullgottpublic service-utbud utan nya stora kostnader? Detligger för övrigt i hela public service-idén att sådanasändningar, med de utgifter som i princip varje med-borgare har för TV-licenser, inte ska behöva köpas.Nu säger kulturministern att vi har diskuterat dethär och att det senast skedde vid rådetssession . Den uppgiften är förövrigt fel. Det mötet var en hel månad tidigare.Dessutom har det diskuterats , och besvikelsen var stor när Nordenskulturministrar inte behagade infinna sig då man varkallad att medverka i mötet i för några veckorsedan. Det har föranlett president attpå presidiets uppdrag skriva ett mycket skarpt brevtill och kritisera den noncha-lans som ministerrådet visar den nordiska TV-frågan.Jag tycker att det är att beklaga att det inre samar-betet inte har fungerat i denna viktiga fråga. Vi får seom det kan bli en överläggning på junimötet iKungälv.