prot · GO0977 · 2001-03-09 00:00:00 — Om man minskar den till-gängliga personalen får det oundgängligenstora konsekvenser.Det gångna året har visat att vi nog lär få leva mednedblåsta ledningar, snö, översvämningar och jag vetinte allt i alla delar av . Vem ska rycka ut ochfixa banan när fotfolket inte finns kvar. Det går attleja in folk när man ska laga eller ploga en väg, menman tar inte in vem som helst för att förstärka järnvä-gen när vattnet i trycker på.SEKO:s fackliga nätverk på trafikledningen skri-ver så här: Hur blir det då ? Vilka är detsom ska upptäcka sprickor och sättningar i spåren ochvilka ska utföra arbeten i spårområdet under pågåen-de trafik? utförs dessa jobb av banarbetare medhögt säkerhetsmedvetande och blick för att hitta fel.Vi trafikledare talar samma språk som de. Vi harväldigt dålig erfarenhet av entreprenörer som arbetarinom spårområdet och inte ens kontaktar tågtrafikled-ningen. Detta har hänt ett flertal gånger. Tågen kom-mer att försenas. För oss på tågtrafikledningen är dethär ytterligare en stressfaktor, och i förlängningen blirdet en oacceptabel arbetsmiljö för oss.Ministern säger att han följer arbetemed stort intresse och kommer att hålla riksdageninformerad. Men det är inte så enkelt. Om drift ochunderhåll konkurrensutsätts finns inte de här männi-skorna kvar med sina kunskaper. Då hjälper det inteatt näringsministern följer de här frågorna. Håller ministern med om detta resonemang?Det gäller säkerheten på våra järnvägar.Jag vill också fråga om det finns något lyckat ex-empel ute i världen där man har konkurrensutsattjärnvägsunderhåll.Anf. 47 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att järnvä-gen omfattas av nollvisionen. Ingen person ska dödaseller skadas allvarligt till följd av trafikolyckor. Vihar kommit mycket långt inom järnvägssektorn.Dödsolyckor är mycket ovanliga där. Det här godaresultatet har uppnåtts genom ett långsiktigt och sys-tematiskt arbete. finns en rad viktiga säkerhets-system vid järnvägen. Vi har t.ex. ATC-systemet somövervakar att föraren håller rätt hastighet och att hanstannar vid stoppsignal. Personalen är självfallet enviktig faktor i säkerhetsarbetet.Jag tycker att det är att ta i att säga att vi kommeratt få problem med säkerheten nu när vi konkur-rensutsätter detta. Jag tror inte på det. Jag har inteheller någon erfarenhet av konkurrensutsättning avdrift och underhåll. sker det ju successivt. Det ärinte så att man avreglerar på en gång. Det sker ganskasuccessivt när det gäller just drift och underhåll. Ävenom det är många av dessa 600 som sysslar med det ärdet ändå så att det sker successivt.Vi har en viss erfarenhet av konkurrensutsättningnär det gäller . Där kan jag dra några slut-satser. Det finns inte belägg för att konkurrensutsätt-ning förändrar kvaliteten i driften av vägar. Fram-komligheten på vägarna förändras inte. Säkerheten påvägarna har inte påverkats. Kvalitetssystemen hosentreprenörerna har blivit bättre när höjde kraven. Områden som utsatts för kon-kurrens hade väsentligt lägre prisnivåer än områdensom inte är konkurrensutsatta. När man ser vad somhar hänt i tycker jag att man inte redan nukan säga att detta kommer att ge problem.Ytterst är det självfallet ledning somhar ansvaret för detta. De ska tillse att det är bra driftoch underhåll, att det sker med konkurrensmässigapriser, att det är bra arbetsmiljö, att tågen går och attdet är säkert.Om det skulle visa sig att den här konkurrensut-sättningen leder till att detta får de konsekvenser somsägs här, är det självklart att man måste förändra det.Vi i regeringen och även ställer krav på attBanverket ska ha en hög kvalitet. Den får inte för-sämras genom en konkurrensutsättning. Den skasnarare förbättras genom att man har minst sammakvalitet till lägre pris när det gäller drift och underhålloch även när det gäller nybyggnation. Det är det jagkan stå får. Skulle det visa sig att det inte blir så,måste vi ju ifrågasätta ledningen i Banverket.Anf. 48 ():Fru talman! Näringsministern delar uppenbarligeninte min uppfattning att det är för sent när den härutsättningen väl är gjord.Spåren förskräcker. Jag ska prata lite grann omhur det är i där ett privat företag har hand omspåren. Det heter Railtrack.Sedan tågolyckan vid Hatfield utanför , dåett snabbtåg till Leeds spårade ur, har biltrafiken tilloch från ökat . Det kan inte vara envinst för samhället.Företaget är i ekonomisk kris. Staten fårskjuta till stora belopp. Man har upptäckt 1 850 all-varliga sprickor i landets järnvägsspår. På 500 platserär hastigheten begränsad till 32 kilometer i timmen.De brittiska tågresenärerna kommer att kompenserasmed uppskattningsvis för förse-ningar under detta år. Den brittiska regeringens målpå fler passagerare och mer gods synsalltmera avlägset.Jag tänker citera i Svenska järn-vägsfrämjandet - en mycket duktig kapacitet när detgäller järnväg. Jag vill inte säga det han säger, menhan är duktigare än jag: "Trots kaoset på järnvägssi-dan i finns det tyvärr fortfarandesvenska beslutsfattare som ser privatiseringen av debrittiska järnvägarna som ett föredöme." Så tillägerhan: "De vet inte vad de pratar om. "Ännu längre går borgmästare. Enligt säger han att man måste varahjärndöd om man inte förstår riskerna med privatise-ring.Jag skulle egentligen vilja debattera med LarsEngqvist. Jag hörde honom, när han stod här ,säga att konkurrensutsättning inom sjukvården inte ärnågonting för den svenska socialdemokratin. Vad ärdet som gör att det är så bra när det gäller detta? Ärdet inte dags att ta en time out och tänka efter ochutvärdera?Vad är vinsten med detta pendeltågselände iStockholm, som bara fortsätter med försenade ochinställda tåg? Vad kostade gasololyckan i Borlängesamhället? Att den värmländske föraren var berusadåtalas han nu för, men varför förtigs det omänskligaarbetsschema den privata tågoperatören hade kon-struerat åt honom?Är vårt samhälle bara ekonomi och vinstmaxime-ring?Jag vill tala om för ministern att jag är avhoppadsocialdemokrat. Jag lämnade partiet sedan.Jag och mina gamla socialdemokratiska vänner hem-ma i känner inte igen socialdemokratin.Man går ut och kräver ägaransvar när det är kris iBengtsfors, men vad tänker man om statens egnaanställda?Ministern har sagt att avregleringen av Postenkom alldeles för . Vi skulle ha väntat tills övrigaEuropa var med på tåget. Varför kunde vi inte ta detlite lugnt även i denna fråga?Anf. 49 Näringsminister ():Fru talman! Det är inte så att svenska regeringenhar som någon förebild för vår framtidnär det gäller transportpolitiken. Det finns mycket attsäga om den. Jag tillhör dem som är väldigt negativatill vad som har skett där.Den svenska avregleringen av järnvägstrafiken ären ganska monopolstark avreglering, dvs. det är vissaolönsamma linjer som man avreglerar. Om vi bortserfrån SL-pendeltågen - de är och intestatens, och är borgerligtstyrt - kan vi konstatera att det har varit väldigt för-delaktigt för resenärerna. Jag kan nämna Tågkompa-niet som ett exempel när det gäller sovvagnarna. De kör fler tåg. De kör linjer som intetidigare kördes. Det är bara att konstatera att det harvarit väldigt bra.När det gäller de kraftiga förseningar som harskett är det inte det statliga monopolet och Banverketsom är orsaken, utan det är mer tågoperatörerna. Jagvill också säga att tågåkandet - persontrafiken - harökat oerhört kraftigt . Det är en positivutveckling, och den tycker jag att vi ska vara stoltaöver. Vi ska fortsätta att utveckla detta.Jag tycker att avreglering inte är något självända-mål. Jag har varit väldigt kritisk t.ex. när det gällerPostens avreglering. Men vi kan nu konstatera attPosten med lite hjälp från regeringen ändå har ut-vecklats väldigt väl och fortfarande har avmarknaden. Det kommer att visa sig att Posten blir ettav de verkligt framgångsrika distributions- eller lo-gistikföretagen.Banverket är ett monopol i den meningen att detär ett statligt verk som har ansvar för själva in-frastrukturen. gör en bedömning inne-bärande att man skär i produktion. Detberor delvis på att man konkurrensutsätter, men detberor kanske framför allt på att regeringen och riks-dagen inte har fattat tillräckliga beslut när det gällerde ekonomiska behov som har för att kun-na bygga ut järnvägen, som vi en gång har planerat.Det är där vi finner den viktigaste orsaken - inte i attverksamheten nu har blivit konkurrensutsatt. Det ären mycket mindre viktig orsak. Då tycker jag att vifår en annan balans på diskussionen.Jag tror att vi kan vara överens om att det är bramed en avreglering med förnuft som vi ser gynnarmarknaden, kunderna och också dem som är anställ-da.Den som starkast har drivit avregleringen av Te-lia, Posten och SJ - den förändring som har gjorts avSJ - är den fackliga organisationen . Jag brukarsäga det lite skämtsamt. De är avsevärt mer liberalaän vad den svenska näringsministern är. Det är desom driver detta, för de tror på detta och tycker att detär rimligt. Jag tror inte att man kan finna en starkfacklig kritik mot detta. I varje fall har jag inte fåttden från SEKO.Anf. 50 ():Fru talman! Det var en del sanna ord. Men jag kantala om för ministern att acceptansen på golvet, blandfotfolket inom facken, inte är lika stor.Jag vill rekommendera en intressant forskarrap-port gjord av på universitet.Hans rapport heter lite vitsigt Fart och spänning. Dethandlar inte om att vara näringsminister; man skullekunna tro det. Men det är trots allt intressant läsning.Det handlar om banarbetares, lokförares och tågtra-fikledares syn på risker och riskhantering.Johan pratar och beställare-utförare-modellen, som genererar nya risker. Han har en heldel synpunkter på detta som kan vara bra att ta till sig.Jag tar fasta på det som vi har gemensamt. Vi skanu försöka enas om ett bra vårbudgetförslag till riks-dagen. Vi är tre samarbetspartier som jag förmodarsamtliga vill satsa pengar på - ordentligapengar, hoppas jag. Vi vill det. Vi hoppas också attnäringsministern snart inbjuder oss i samarbetsparti-erna till diskussioner om den kommande infrastruk-turpropositionen. Vi är beredda på förutsättningslösadiskussioner när det gäller detta. Med den inriktningsom alla tre partier redovisat om satsningar på järn-vägen tror jag att vi kommer att minska de risker förjärnvägen som jag har talat om. Det är det bästa sättetatt minska de riskerna.Men det är lite synd att ska gå ut ochtala om att minska kostymen när man borde veta attvåra tre partier står bakom en satsning på järnvägstra-fiken.Anf. 51 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig bara konstatera att avregle-ring och konkurrensutsättning är någonting som skaanvändas med förnuft. Det ska vara bra för företaget.Det ska vara bra för kunderna. Det ska vara bra för deanställda.En avreglering som leder till att vi skulle ökaolycksfrekvensen och minska tryggheten är oaccepta-bel. Jag förutsätter självklart att hanterardetta på det här sättet, och det kommer jag noggrantatt följa.Sedan vill jag också säga att den största delen, närdet gäller den här nedskärningen och de förändringarsom sker på , handlar om att vi inte har följtplanerna med ekonomiska beslut. Därmed har mångainvesteringar och mycket underhåll skjutits på framti-den. Jag hoppas också att vi ska kunna komma över-ens när det gäller infrastrukturpropositionen om attdet här måste åtgärdas. Jag delar den uppfattningen.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:253 omvindkraftenAnf. 52 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att snabba på utbyggna-den av vindkraften.Låt mig först kort nämna det arbete som redan på-går inom vindkraftsområdet, vilket faktiskt är en heldel.Staten stöder vind-kraften genom olika energipolitiska program. I dettaingår stöd till forskning och utveckling, demonstra-tion, investeringar och drift.Vid sidan om detta pågår ett omfattande arbete föratt skapa långsiktigt stabila förutsättningar för vind-kraftsutbyggnaden i . beslutadeförra året om de framtida ekonomiska förutsättning-arna för elproduktion från förnybara energikällor(prop. 1999/2000:134, bet. 2000/01:NU3, rskr.2000/01:111). Det nya systemet grundas på handelmed certifikat baserad på kvoter. Avsikten är att sys-temet ska träda i kraft . En utredarearbetar just nu med detta (dir. 2000:56), och arbetetkommer att vara klart senast den 31 oktober 2001.Regeringen meddelade ekonomiskavårproposition sin avsikt att återkomma till riksdagenmed förslag till planeringsmål för vindkraften. arbetar just nu med att ta fram ettförslag på ett lämpligt planeringsmål och ska ocksåge förslag till åtgärder för att möjliggöra att måletuppfylls. Därtill arbetar myndigheten med att se överbehov och kostnader för nätförstärkningar. Uppdragetska redovisas i år.Vindkraftsutredningen gjorde i sitt slutbetänkande(SOU 1999:75) bedömningen att det är ute till havssom den i särklass största potentialen finns för ut-byggnad av vindkraften som konflikternamed andra intressen sannolikt är mindre. Mot bak-grund av detta har en arbetsgrupp inom Regerings-kansliet tillsatts med uppgift att kartlägga förutsätt-ningarna för lokalisering av vindkraft till havs- ochfjällområden. I ett första steg ingår att redovisa för-slag på några områden, främst till havs, vilka kanbedömas som lämpliga för pilotprojekt. Arbetsgrup-pen har i en delrapport lämnat förslag om hurdetta arbete ska bedrivas vidare.Regeringen anser att en storskalig vindkraftsut-byggnad i måste genomföras på samma sättsom utbyggnad av annan energiproduktion, dvs. påkommersiella villkor och med sedvanlig riskvärde-ring. För detta krävs givetvis också långsiktigt stabilavillkor som ger tillräcklig stimulans till utbyggnadenav den förnybara elproduktionen. Jag bedömer attmycket av det arbete som redan görs tillsammansmed det nya systemet med gröna certifikat samt ettoperativt planeringsmål för vindkraften kommer attge de förutsättningar som krävs för ett stabilt framtidainvesteringsklimat.Jag kan också konstatera att teknikutvecklingeninom vindkraftsområdet gått mycket fort på senare år.Detta har inneburit att större anläggningar kan byggasi områden där det tidigare inte varit möjligt och tilllägre kostnader. Ett fortsatt nära och aktivt samarbetemellan staten och näringslivet ser jag som en viktigdel av den fortsatta utvecklingen, t.ex. genom ettfördjupat samarbete kring demonstration av ny teknikgenom pilotprojekt.Jag vill sammanfatta med att säga att det storaantalet aktiviteter som pågår sammantaget syftar stabil fortsatt utbyggnad av vindkraften. Mångaresultat kommer fram . Regeringen avser att pre-sentera en energipolitisk proposition våren 2002.Vindkraftens utbyggnad kommer att vara en viktigdel i detta. 53 ():Fru talman! Tack ministern för svaret!Jag tyckte att morgonens energidebatt, som jagmed intresse lyssnade på, var väldigt välgörande och ivissa fall klargörande. Vi fick då klart för oss vilkapartikonstellationer i det här landet som vill förnyaenergin och göra det på ett miljömässigt bra sätt.Vi behöver ju , reaktor för reaktor, försöka er-sätta kärnenergin. Vi behöver en tidsplan för detta.Det är ett viktigt arbete. Det är inte lätt att ersättahalva energibehovet med förnybara energislag. Detkommer naturligtvis att ta , men det är miljö-mässigt nödvändigt att sätta i gång så snart som möj-ligt.När vindkraftstekniken nu är utvecklad till dengrad att den är kommersiellt gångbar gäller det attkratta manegen och starta det stora språnget motvärldens mest miljövänliga och hållbara energian-vändning, vilket bör innebära full täckning av detsvenska energibehovet med målet minimala CO2-utsläpp. Det tycker jag är ett mål som näringsminis-tern faktiskt har gett goda förhoppningar om att vi skasätta upp i dag.Skälet till att jag ställde den här interpellationen äregentligen att människor, när jag är ute och träffardem i landet, frågar vad det beror på att ingentinghänder. Varför står det stilla? läser de i andra länder har startat arbetet i stor skala. Ochsamtidigt vet de att vi länge har varit med i spetsennär det gäller teknikutvecklingen men ännu inte harkommit fram till faser av storskalig utbyggnad. Vi haralltså fram till nu inte tillräckligt nyttjat den kunskapsom vi har när det gäller teknisk utveckling och in-dustriell kapacitet. Vi har alltså inte kommit i gångmed att skapa en hemmamarknad som skulle kunnalägga grunden till ytterligare en stor svensk export-gren med betydande sysselsättningseffekter.Det finns kanske förklaringar till det. En kan varaatt vi har täckt vårt elbehov med vatten-kraft och kärnkraft. Det har inte funnitsett behov av nationella utbyggnadsplaner. En annanförklaring kan ju handla om den debatt som vi hörde iförmiddags. Det finns människor som har andra tan-kar, andra förslag, när det gäller energiutvecklingen iframtiden. Men vi vet ju nu att det finns företags-grupper som är beredda att ta på sig uppgiften atttillverka, uppföra och driva elproduktion i stor skala.När man frågar folk i branschen säger de att detfram till nu har funnits ett antal begränsande faktorersom har gjort att det har varit komplicerat, trots att,som de säger, vi i har de bästa förutsättning-arna. Vi har bättre förutsättningar än många andraländer för att få en bra vindkraftsutbyggnad. Vi harrikstäckande stomnät med hygglig kapacitet, även omdet finns flaskhalsar. Vi har ett bra lokalt nät som ärlätt att nå, och vi har kombinationen av vind ochvatten som utmärkt kompletterar varandra.Jag skulle vilja ställa en fråga till ministern: ministern att de insatser som man nu är på vägatt färdigställa, när det gäller utredningar och annat,kommer att innebära att arbetet kommer i gång ochsnabbas upp?Anf. 54 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig repetera något av vad somsades i debatten här . Det jag uttryckte var attsvensk industri har fått fram flera nya,spännande tekniska system, både för produktion ochför överföring av el. Vi har vindkraftssystem medutsikter till högre elproduktion jämfört medtidigare som gör det ekonomiskt möjligt att anslutaavlägsna vindkraftverk direkt till de nationella kraft-näten. De statliga insatserna program harbidragit till en del av detta.Nu kan vi säga att vi äntligen är inne i ett skarptläge. Vindkraften är nu på väg mot målet att kunnakonkurrera med ny fossilbaserad produktion. Jagtänker därför, till att börja med, nu ta initiativ till enfördjupad diskussion med olika intressenter inomområdet. Jag ser framför mig ett samarbete för attsnabbt komma i gång med demonstration av den nyatekniken. kommer jag därför attbjuda in aktörer på detta område. Jag tänker även,redan nu i vårpropositionen, ta vissa initiativ.Sedan gällde det frågan varför har så lågandel produktion av el från vindkraft. Det finns gi-vetvis många anledningar till att vindkraftsproduktio-nen inte är större än vad den är i . Den huvud-sakliga anledningen är att det i inte har fun-nits något underskott av el. Det har därför inte hellerfunnits någon naturlig anledning att bygga ny elpro-duktionskapacitet. De låga elpriserna sedan avregle-ringen har dessutom inte uppmuntrat till investeringari ny elproduktion.I fanns vid slutet av ca 540 vind-kraftverk, enligt statistik. Till-sammans producerade dessa ca 0,44 terawattimmarel, vilket utgör av den totala elproduktionen.Under år 2000 var andelen vindkraft av elpro-duktionen i . I var motsvarandesiffra . Jag vill i detta sammanhang påminna omatt har en mycket hög andel förnybar elpro-duktion . Man kan jämföra medTyskland där motsvarande siffra var 6 %och där den var . Jag vill med dettasäga att utgångsläget varierar mycket mellan länder-na. Situationen i kan således inte direkt jäm-föras med den i andra länder. Och vad har Danmarkför alternativ? Vi har vår vattenkraft, och vi har enväl utbyggd kärnkraft som ska bytas ut.Trots att vindkraften har en begränsad roll i detsvenska energisystemet har det varit en markant ut-veckling . Från år 1994till har produktionen ökat från 0,07 till 0,44terawattimmar . Denna utveckling har sannoliktmöjliggjorts genom de energipolitiska programmensamt energibeskattningens utformning. Energimyn-digheten bedömer i sin prognos respektive2002 att vindkraftsproduktionen blir 0,52 respektive0,. Andelen av nettoproduktionenblir således 0,4 respektive 0,5 %.Vad jag vill göra är att påskynda den här proces-sen. Jag vill att vi går snabbare fram just därför att detfinns en bättre teknik.Anf. 55 ():Fru talman! Som ministern säger har vi ett mycketgynnsamt läge genom att vi redan har, om vi räknarvattenkraften, en mycket stor andel förnybar energi.När jag talar med folk i branschen finns det någrafrågor man ställer om sådant som man betraktarsom begränsande faktorer. Jag vet inte om ministernhar möjlighet eller är beredd att svara på detta i dag.En fråga gäller den effektbegränsning man i daghar på . Den kom väl till för att denmotsvarar gränsen för småskalig vattenkraft. I dagkan man ju bygga vindkraftverk på det dubbla ochmer. Därför är min ena fråga till ministern: att undanröja detta tekniska hinder?En annan fråga, som möjligen inte är energimi-nisterns, gäller fastighetsskatten. Jag har fått en upp-gift om att per producerad kilowatt betalar vindkraf-ten näst mest fastighetsskatt. Det är bara kärnkraftensom betalar mer fastighetsskatt. Därför frågar jag omministern avser att titta över även det.Sedan finns det naturligtvis en del andra hindersom inte vi kan diskutera. De ska kanske tas upp medmiljöministern.Men det finns, det är vi överens om, ett starkt be-hov av samordnade insatser mellan berörda departe-ment för att klara ut de hinder som kan finnas för ensnabbare etablering av vindkraft. Förutsättningarnaför att megawatt för megawatt fasa ut kärnkraftenfinns ju . Jag hoppas att regeringen nu tar krafttagoch att vi ska komma fram till en bra situation där viså småningom har vattenkraft och annanförnybar energi i detta land. Då kan ingen begära attSverige ska komma längre i den här frågan.Anf. 56 Näringsminister ():Fru talman! Gränsen för småskaliga produk-tionsanläggningar syftar på regleringen av det statligastödet till småskalig elproduktion. Jag är väl medvet-en om de nackdelar som finns med gränsen på 1,5megawatt, framför allt när det gäller vindkraft. Grän-sen gäller för varje enskilt aggregat. En större vind-kraftspark där varje aggregat är mindre än är alltså berättigad till stöd för småskalig elpro-duktion, däremot inte ett enskilt aggregat på t.ex. 2megawatt. Gränsen kan alltså ge vissa icke önskadeeffekter, minst sagt. Jag kommer att titta närmare påoch överväga denna fråga. Det måste man göra. elcertifikatsutredningen kommer också att titta påden här frågan.När det sedan gäller frågan om fastighetsskattenska jag be att få återkomma till den. Det är sammadär: Vi måste titta på den här typen av hinder. Menjag har inget svar på detta. Det ligger också i förstahand på finansministern.Anf. 57 ():Fru talman! Det är bra att ministern överväger atttitta på effektbegränsningarna och undanröja de hin-der som finns.Jag har egentligen inget mer att tillägga än att jagvill tacka ministern. Jag kommer med särskilt intresseatt läsa ministerns andra inlägg under morgonensenergidebatt, där ministern också talade rätt mycketom vindkraftens framtid i det här landet.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:239 om del-tidsstämplingAnf. 58 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om vil-ka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa attArbetsmarknadsstyrelsens, AMS, föreskrift till 9 §lagen om arbetslöshetsförsäkring, , ändras så attden som har en tillsvidareanställning på deltid och ärtjänstledig från detta arbete för deltidsarbete medhögre sysselsättningsgrad kan ha fortsatt rätt till ut-fyllnad med arbetslöshetsersättning.Låt mig först säga att jag delar Hans Stenbergsuppfattning att det måste gå att fortsätta att deltids-stämpla när man är tjänstledig för ett annat deltidsar-bete med högre tjänstgöringsgrad.Enligt AMS föreskrifter till lagen om arbetslös-hetsförsäkring är en sökande som är tjänstledig inteatt anse som arbetslös utom i några där särskilt an-givna undantagssituationer.