prot · GO0978 · 2001-03-13 00:00:00 — Det har skett under den här debat-ten. Det är väl bra det.Detta är också offentlig handling. Man kan gå inoch se att vi inte har betalat ut några pengar, att rege-ringen - för det är regeringen som fattar de här be-sluten - inte har fattat något sådantbeslut.När det gäller vem som har rätt att söka pengareller inte vill jag påpeka att det står fritt för alla orga-nisationer att söka dessa pengar. Man behöver bara haett bra projekt, sedan kan man komma in med ansö-kan. Jag har beviljat åtskilliga ansökningar från , föreningen många andra, för att inte tala om den typ av orga-nisationer som riktar sig till de målgrupper som jagpolitiskt har formulerat. Det handlar företrädesvis omunga konsumenter och barn. Det är inte alls någotkonstigt.Det handlar också om att gå över från den kon-ventionella jordbruksproduktionen till mer ekologiskproduktion. Där har Krav möjligen ett företräde. Menäven andra organisationer som deltog i debattenskulle ha samma rätt att söka pengar. Men om syftetskulle vara att betala programmet skulle de, precissom Krav om man hade fullföljt sin ansökan, fåttavslag. Men det är en annan sak.Vi är överens om att vi inte kan styra TV. Det vo-re väl en ganska usel TV-ledning om den i det härfallet lät sig styras av, inte en minister, för det var juinte aktuellt, utan av en tjänsteman på Jordbruksde-partementet. Uppriktigt sagt tror jag inte att vi harsådana producenter i , jag hoppas i alla fall attdet inte är så.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:241 omtrygghetssystemetAnf. 11 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att förbättra trygghetssystemen förstudenter.Eftersom interpellationen delvis berör andra stats-råds ansvarsområden har vi kommit överens om attjag även besvarar de frågor som berör deras områden.Sofia tar i sin interpellation upp frågorom studerande och deras situation vad avser arbets-löshetsförsäkringen, socialbidragen, föräldra- ochsjukförsäkringen samt bostadsbidragen.Jag vill först säga att vårt socialförsäkringssystemgrundar sig på inkomstbortfallsprincipen, vilket inne-bär att ersättningen till den som har kommit ut påarbetsmarknaden är kopplad till den inkomst han ellerhon har. Den som har ett arbete och därmed en lönkan sedan under olika perioder, när man t.ex. är sjukeller tar hand om barn, få del av denna inkomsttrygg-het. Generella socialförsäkringssystem med inkomst-bortfallsprincipen som ledstjärna är därför en viktigprincip. Denna inkomstbortfallsprincip är kombineradmed ett visst grundskydd för den som inte har arbetatupp ett inkomstskydd.Inkomstbortfallsprincipen har gjort att vi i Sverigehar kunnat bygga upp en välutvecklad socialförsäk-ring jämfört med många andra länder. Den har ocksåinneburit att det finns en stark uppslutning blandmänniskor för att betala skatt och ställa upp på enstark välfärdsstat.Frågan om studenternas studiesociala trygghet ärviktig. Att tillämpningen av reglerna så långt sommöjligt är lika i hela landet är också något som givet-vis måste följas upp fortlöpande.Jag vill kort kommentera mer spe-cifika frågor om de olika ersättningssystemen. Förstden om arbetslöshetsförsäkringen, vilket är en försäk-ring vid arbetslöshet och omställning från ett arbetetill ett annat. Arbetslöshetsersättning träder såledesinte in enbart på grund av att studier inte bedrivsunder sommaren eller att studiestöd inte lämnas underferierna. En studerande kan dock erhålla ersättningunder arbetslöshet vid ferieuppehåll under sommarenom han eller hon befinner sig i s.k. omställning, dvs.tidigare har beviljats arbetslöshetsersättning och inomett år åter blir arbetslös.När det gäller frågan om socialbidrag är det vik-tigt att poängtera att detta bidrags funktion är attstödja människor i akuta ekonomiska svårigheter. Detär individuellt behovsprövat, vilket innebär att det ärvarje enskild persons ekonomiska förhållanden somligger till grund vid beräkning av socialbidragetsstorlek.Bostadsbidraget i dess nuvarande form är främstriktat till barnfamiljer. Därtill kommer att det ocksåkan ges till ungdomar mellan utan barn.Åldersgränsen för att få bostadsbidrag som ungdomär således satt till , detta oavsett om hushålletbestår av en ensamstående eller av två vuxna, omman studerar eller arbetar. Detta innebär därför ingendiskriminering av studerande. För studerande är detockså så att det endast är bidragsdelen av studiemed-len som ligger till grund för inkomstprövningen. Vadgäller bostadsbidragen kan jag konstatera att cirka trefjärdedelar av bidragstagarna ärstuderande med studiemedel.Vad beträffar föräldraförsäkringen vid flerbarns-födsel samt barnbidragen har dessa ersättningar för-bättrats respektive höjts både år 2000 och 2001.Den utredning som jag har tillsatt i syfteatt se över vissa av de ekonomiska stöden till barnfa-miljerna har numera överlämnat sitt betänkande,vilket ska remitteras och därefter beredas inom rege-ringen.Sofia har även tagit upp frågan om bl.a.möjligheten att som studerande vara deltidssjukskri-ven.Reglerna om deltidssjukskrivning hänger delvisihop med de regler som finns om att skydda en tidiga-re sjukpenninggrundande inkomst, SGI. För stude-rande innebär detta att den som studerar och underdenna tid uppbär studiestöd har rätt att få sin tidigaresjukpenninggrundande inkomst "vilande" under stu-dietiden. Om han eller hon skulleinsjukna tillfälligt baseras sjukpenningen i sådana fallpå eventuell arbetsinkomst , s.k.studietids-SGI. Om studierna på grund av t.ex. ettlängre sjukfall emellertid måste avbrytas aktiverasden "vilande" sjukpenninggrundande inkomsten. Förföräldrapenning gäller att den kan betalas ut enligtden vilande sjukpenninggrundande inkomsten underhela utbildningstiden, således både under termineroch ferier.Sjukförsäkringsutredningen har lämnatsitt slutbetänkande, vilket remissbehandlas t.o.m. den27 april. Med anledning av den allmänna översynsom sker av sjukförsäkringssystemetkommer jag att pröva möjligheten att även se överfrågan om deltidssjukskrivningar för studerande un-der SGI-skyddade tider.Anf. 12 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för atthon tagit denna övergripande diskussion. Problemetför studenterna och deras trygghetssituation är ofta attde tillhör olika myndigheter, och myndigheterna serpå studenten på olika sätt, trots att man är och skavara en gemensam grupp. Därför ville jag ta initiati-vet till att titta närmare på det övergripande ansvaret,den övergripande problematiken.Till att börja med vill jag säga att mycket har häntinom högskolans och studenternas område. Vi har setttill att fler får möjlighet till den högre utbildningen.Vi har sett till att mindre och medelstora högskolorhar fått stöd och kunnat växa runt om i landet. Det harvarit mycket positivt att man har klarat av stora bitarav den kvantitativa delen för att ge studenter störremöjlighet till en högre utbildning.Men det finns också brister i detta. Den kvalitativadelen har så att säga kommit ett steg efter. Det är denvi försöker ta tag i nu och se till att de studenter somkommer in på högre utbildning inom universitet ochhögskolor också har en möjlighet att genomföra denpå ett riktigt och tryggt sätt.Det är en stor investering och i pengar för destudenter som väljer att gå ett visst antal år på enhögre utbildning. De tar lån för att klara tiden. Därförmåste vi se till att det finns förutsättningar för att detfinns trygghetssystem för studenten. En del är studi-emedlen. De ska vi inte diskutera , men studen-terna säger själva att det är den stora delen. Den andrastora delen är trygghetssystemen och de problem somfinns där.Thalén tog upp i sitt svar angående de olika delarjag talar om i min interpellation att det finns en in-komstbortfallsprincip. Den är riktig, och den ställerjag upp på. Den är bra, även om vi har olika syn påhur nivåerna ska ligga. Problemet finns för studentersom kommer in på högskolan och inte har haft etttidigare arbete och inte finns med i systemen. För attkomma in i de försäkringssystem som finns ochbli fulländad medlem måste du ha varit inne i arbets-livet. Studenterna hamnar helt utanför de systemen.De har inte den trygghet de skulle behöva. Det är ettgammaldags synsätt, och det måste förändras.Många faller helt utanför, både vad gäller sjuk-dom, vid möjligheten att bilda familj och när detgäller feriejobben - som statsrådet var inne på. Myndigheterna har olika syn på saken. SFShar t.o.m. tagit fram en broschyr som handledning förstudenterna - dessa svårigheter finns, övergripandeinformation och var kryphålen finns. Det är helt ab-surt.Jag tar i interpellationen upp exempel på att enligtAMS är man vad gäller arbetslöshetsersättningenstudent , enligt socialtjänstlagenkrävs en motprestation om en student ska få social-hjälp , vilket är märkligt efter-som studierna ska motsvara ett heltidsarbete. Förbostadsbidragen råder också ett krångligt system,eftersom många studenter inte får studentbostad utanfår hyra en vanlig bostad - och kostnaderna ökar.Det saknas en helhetssyn. De olika myndigheternahar olika syn på vad det innebär att vara student ochhur stor del av året som man ska vara student. Sys-temet skapar ojämlikhet och i förlängningen en stordiskriminering mellan de olika åldersgrupperna ochstudenterna.Vi har föreslagit en utredning kring studerandebe-greppet för att skapa en enhetlig syn. Ingenting av dethar statsrådet besvarat i svaret på interpellationen.Vad är det egentligen som statsrådet och regeringenvill göra för att skapa en helhetssyn och för att se tillatt studenter inte faller utanför systemet?Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Först var det kravet om en utredningför att se på enbart studenter. Hade det varit en möjligutväg för att lösa en bred fråga skulle det nog ha variten god idé. Dilemmat är att studenter inte är en grupp.I dag finns det många olika former av studerande ochväldigt många olika former av situationer för männi-skor som studerar. Bl.a. mot den bakgrunden finnsdet ingen lösning på det som ger in-trycket av, nämligen att någon sorts tulipanaros skullelösa allt.Däremot kan jag dela uppfattningatt se över olika typer av trygghetssystem för att se påvilket sätt de kan moderniseras och anpassas till ettsamhälle där alltfler människor går in i ett livslångtlärande och där alltfler unga fortsätter att studeralängre upp i åldrarna. Det kan t.ex. vara unga studen-ters möjligheter att bilda familj, dvs. se över föräldra-försäkringen så att den bättre kan anpassas till ensådan situation, och även titta på andra former avtrygghetssystem, t.ex. att ha en bra bostad samtidigtsom man studerar och därmed kunna skaffa familj.Det betyder att vi undan för undan ser över olikasystem. Men att göra ett samlat grepp för en gruppsom egentligen inte ser likadan ut är inte en bra lös-ning.Studiemedelssystemet är, genom sin framförhåll-ning, också ett trygghetssystem, även om det i vissasituationer måste kompletteras med andra saker.Anf. 14 ():Fru talman! Hur ska vi komma till rätta med densociala snedrekryteringen, statsrådet ?Hur ska vi kunna uppfylla de mål som både regering-en och har att fler ska komma in påhögre utbildningar? Vi vill också se till att fler fårmöjlighet att gå direkt från gymnasiestudier till enhögre utbildning på högskola och universitet. Vi villbredda gruppen, minska den sociala snedrekrytering-en, få bort den. Den har sett precis likadan ut densenaste , vilket är fruktansvärt.Studiemedlen är ett sätt. Men det krävs också atthitta ett sätt att hjälpa och förenkla för studenterna, attde känner att det finns en möjlighet för dem också.Det ska inte vara ett så krångligt system som ,där de får kryssa mellan olika myndigheter, de fårsjälva lösa de situationer de hamnar i. För många ärdet en fruktansvärd situation, och många börjar fun-dera över hur de ska klara sina studier - vad gällersjukdom, lån och tryggheten under sommarhalvåret.Vilka gemensamma insatser över huvud taget villregeringen göra för att hjälpa studenterna, så att deförutsättningar vi alla säger ska finnas faktiskt bildasmen som det inte har kommit några förslag om? Hurska vi då få fram de förutsättningarna om vi inte tarproblemen på allvar?En undersökning från TCO som har kommit desenaste dagarna visar att av dem som läser påhögskola och universitet känner en oerhörd press. Devill minska lånedelen, de försöker att läsa dubbelt, dejobbar vid sidan om, de försöker att genomföra ut-bildningen så snabbt som möjligt. Det bidrar till attmånga mår dåligt och tvingas sjukskriva sig. Underden perioden har de inga möjligheter till rekreationeftersom de inte har bidragen.Vilka möjligheter ska vi se till att föra in? Vilkaförutsättningar vill statsrådet införa för att underlättaför studenterna?Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte vilken utgångspunkt SofiaJonsson har i sitt resonemang. Jag blir något förvir-rad.När talar om den sociala snedre-kryteringen utgår jag från att hon underförstått talarom att den ska lösas genom att införa någon typ avheltäckande, jag tyckte att sade, bidragför att klara sin rekreation.Min erfarenhet av den sociala snedrekryteringenär att det har varit för låg bidragsdel i förhål-lande till lånedelen. Den frågan har vi lagt fram för-slag om, och har tagit ställning för. Vi harhaft bekymmer med tillräckligt många bostäder. Detfinns ett investeringsstöd för studentbostäder.Det är viktigt att kommunerna planerar och fortsätteratt bygga fler bra bostäder för studenter till rimligakostnader.Jag påpekade i mitt svar och i mitt förra inlägg måste se över den typen av krångligheter somfinns mellan olika typer av system. Men inte minskarvi den sociala snedrekryteringen genom att göra nå-gon ny social studieutredning, utan det sker genom attkonkret gå in i de system som finns i dag.Frågan var vad som kan göras. Först och främstska det skapas utrymme för att arbeta under ferieup-pehållet, dvs. kombinera en bra studietid med att fåarbetslivserfarenhet. Det finns för unga studenterutrymme för att tjäna extra pengar och klara denlångsiktiga försörjningen. Jag har tidigare pekat på attgå in på de områden där vi vet att det finns möjlighe-ter - jag nämnde det i mitt svar - t.ex. när det gällerdeltidssjukskrivning.Jag tror inte att det är möjligt att skapa någonform av årsstudiestöd. Jag tror inte att det är det SofiaJonsson menar. Utan det gäller att hitta de komplika-tioner som finns mellan de olika stödsystem och re-gelverk som finns . Det är jag beredd att göra.En del kommer som en effekt av Familjestödsutred-ningen. Annat kommer i vårbudgeten, och ytterligarenågot kommer i anslutning till utredningen om sjuk-försäkringen.Anf. 16 ():Fru talman! Jag tycker inte att statsrådet svarar påmina frågor. Hon säger att vi ska gå in och laga ochlappa och försöka förenkla de krångligheter som finnsi dag. Problemet kvarstår att olika myndig-heter ser studenterna på olika sätt. I vissa fall är manstudent , i vissa fall är du stu-dent . Problemet kvarstår.Det förslag som vi har innebär att man ska göra enutredning och se hur man kan förenkla systemen förstudenterna; inte se att alla studenter är precis likada-na, med precis likadan bakgrund, utan se till de olik-heter som finns. Det är också där vi vill öka möjlig-heten att minska den sociala snedrekryteringen medett bättre studiemedelssystem men också se till attförutsättningarna blir enklare och att öka trygghetenunder studietiden.Statsrådet säger att det här är oerhört viktigt, menjag har varken i det skriftliga svaret eller under denhär debatten fått några konkreta förslag på hur manska beräkna det här eller hur man vill förbättra det.Inkomstbortfallsprincipen t.ex. innefattar ju, somjag sade, dem som redan har varit inne på arbets-marknaden och som har den bakgrunden. Men hurska jag kunna gå ut till studenterna och regeringen gåut till eleverna på gymnasieskolan och säga att det ären jättebra lösning för dem att gå direkt från gymna-sieskolan in på universitet eller högskolor för se vilkamöjligheter de har, när vi på det sätt som görs i dagser till att det fortfarande finns krångliga system somgör att deras studietid blir oerhört svårbalanserad ochockså ekonomiskt väldigt krånglig?Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! säger att de systemfelsom hon tycker finns ska man lösa genom att göra enny studiesocial utredning. Jag tycker att det är fel väg.Jag har kanske inte gått in i varje paragraf och beskri-vit på vilket sätt som man skulle kunna ändra den.Min väg är att gå in i respektive trygghetssystem ochtitta vad man där kan göra för att underlätta och föratt minska krångligheterna för enskilda studenter.Sofia blåser upp situationen genom attgöra den förskräckligt stor och komplicerad. Såkomplicerad är inte vare sig arbetslöshetsförsäkring-en, sjukförsäkringen, föräldraförsäkringen eller studi-emedelssystemet. Jag måste säga att jag sätter betyd-ligt större tilltro till våra unga studenters förmåga attgå igenom vad det är för förutsättningar som gällerför dem de kommande fem åren. På de områden därdet finns anledning att göra förändringar är jag bereddatt göra dem.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:242 om sjö-säkerhetAnf. 18 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad jagtänker vidta för åtgärder med anledning av kritiken iRiksdagens revisorers rapport, där dessa konstateraratt fartygens utrymningssystem, livräddningsbåtaroch flottar inte hade förbättrats sedan . har vidare frågat mig påvilket sätt jag kommer att arbeta för att främja ökadkunskap och forskning beträffande sjösäkerhetensamt hur jag kommer att agera för att ekonomisktkunna främja tekniskt utvecklingsarbete på dettaområde.Inledningsvis vill jag framhålla att det är BjörnRosengren som är ansvarigt statsråd för sjösäkerhets-frågor, men eftersom interpellationen framför allt harsin utgångspunkt i förlisning är det jagsom svarar.Jag har tagit del av de förslag som re-visorer har redovisat i sin rapport. Vi kommer attgå vidare och överväga hur förslagen bäst bör hante-ras vidare. När det gäller fartygssäkerhetslagen så , som bekant, varit föremål för en över-syn, och utredningens slutbetänkande kommer snartatt remitteras. har dess-utom tidigare lämnat ett delbetänkande. Med anled-ning av den avser regeringen att redan under vårenlämna en proposition som ger möjlig-het till utökad tillsyn av bl.a. utländska roropassage-rarfartyg och höghastighetspassagerarfartyg.Jag vill verkligen understryka det , nämligen att en ökad sjösäkerhet är en angelä-genhet för oss alla. Det är av största vikt att arbetetmed att öka sjösäkerheten kontinuerligt drivs framåt.Inte minst är det viktigt att vi drar lärdom av exem-pelvis förlisning. Därför är det också positivtatt kunna konstatera att mycket faktiskt har gjorts desenaste åren. Ett exempel är att stabiliteten hos roro-passagerarfartyg har förbättrats, i händelse av attdessa t.ex. skulle få vatten på däck. Ett annat exempelär införandet av den s.k. ISM-koden, som ställer kravpå rederiers och fartygs säkerhetsorganisation.Fru talman! Jag delar dock uppfattningen att ut-vecklingen inte har varit tillfredsställande när dethandlar om system för utrymning och räddning efterett fartygshaveri. Ytterligare steg bör tas för att på-skynda och stödja denna utveckling. Jag avser därföratt undersöka möjligheterna att satsa extra på såvälutvecklings- som forskningsarbete på detta område.Anf. 19 ():Fru talman! Eftersom min interpellation innehållertvå delar, dels kritik, dels framåtsyftande frågor, villjag dela upp inläggen. I det första inlägget kommerjag att prata om kritiken.Jag vill inleda med att tacka för svaret.Drygt har gått sedan förlisning.852 människor gick under, och några få överlevde.För mig, som en av dessa, känns det naturligt ochsjälvklart att försöka bära min del av ansvaret för attslutsatser dras som bl.a. kan medverka till en säkrarefärjesjöfart i framtiden.Innan man kan dra slutsatser måste man ansträngasig för att försöka få en så klar bild som möjligt avhur ett haveri kunnat inträffa. Därför känns det natur-ligt att ta utgångspunkt i de senaste dagarnas nyheteroch uttalanden rörande haveriutredningen efter Esto-nia.För mig framstår de uppgifter som framkommitsom högst anmärkningsvärda. En haveriutredning aven av största civila katastrofer i fredstid fårinte skötas på det sätt som framkommit - en ut-redning som kompromissar med svar, inte väljer attfullgöra en utredning, kastar bort viktiga upplockadebitar från Estonia som skulle kunna bidra till svar ochunderlåter att intervjua vittnen, dvs. överlevande, pågrund av att det tar . En utredning somsköts på detta sätt förlorar sin trovärdighet.För att få klarhet i vilka slutsatser som bör drasför framtiden måste därför haveriorsakerna klargöras,och det vore därför intressant att höra biträdandenäringsministerns syn på de här frågorna. Jag förståratt näringsministern inte vill föregripa de partiöver-läggningar som kommer att ske , men självaslutsatserna är viktiga att få fram. Det vore intressantatt höra synen på de här frågorna.Kraven på bättre sjösäkerhet har rests i mångasammanhang . Det har handlat omsåväl bättre information till passagerare som skärptlagstiftning, ökad sjösäkerhet, krav på ökat interna-tionellt samarbete osv.Jag tillstår gärna att det har vidtagits en del positi-va åtgärder, som biträdande näringsministern mycketriktigt påpekar. Men i min interpellation försöker jagsätta ljuset på det som ännu inte skett. När Riksda-gens revisorer för sedan såg över Sjöfartsin-spektionens tillsyn kunde de konstatera att, trots debatt som följde på förlisning, utrym-ningssystemen ombord inte förbättrats, inte hellerlivräddningsbåtar och flottar. Det skulle fortfarande vara mycket svårt att rädda passagerare i hårtväder. Även på andra områden tycks den tekniskautvecklingen och de praktiska stegen mot ökad sjösä-kerhet gå oacceptabelt sakta.I detta välkomnar jag biträdande näringsminis-terns positiva ton i sitt svar. Jag ser fram emot slut-betänkandet om översynen av fartygssäkerhetslagen,som snart kommer att remitteras, och den propositionsom regeringen kommer att lägga fram som ger utökad tillsyn över roropassagerarfartygm.m.Samtidigt har både och Sjöfartsin-spektionen fått återkommande allvarlig kritik av stat-liga utredare, nu senast av revisorer. Detvore, fru talman, intressant att höra biträdande nä-ringsministerns syn på den kritik som framförs. Ärdet rimligt att lägga ytterligare tillsynsansvar på enmyndighet som ännu inte kommit till rätta med denkritik som framförts, som bl.a. säger att det ännu intefinns etablerade system för att iaktta, registrera ochanalysera tillbud, avvikelser och risker?Anf. 20 TOM ():Fru talman! Jag vill gärna instämma i den allmän-na bild som har lämnat. Jag vill ocksåkomplettera med några uppgifter. tar vi iriksdagens kammare beslutet om utredningen avRiksdagens revisorer.Jag kan väl föregripa den behandlingen, eftersomdet rör sig ett enhälligt betänkande från trafikutskot-tet. Vi ställer nu krav på att Sjösäkerhetsinspektionenskiljs ut från på samma sätt som tidiga-re har skett med och . För egen del tror jag att det här ären helt nödvändig åtgärd.Vi måste bryta den gamla kultur som finns ochsom har funnits länge inom och få enklar åtskillnad mellan affärsverket och inspek-tionsmyndigheten. Vi måste få en inspektionsmyn-dighet som ägnar sig åt väsentligheter och som inte -som man ibland respektlöst säger - räknar metkrokari livbåtarna.Det är ett faktum att Estonia var utsatt för fyrahamnstadskontroller i innan förlisningensom inte resulterade i en enda anmärkning. Dagenföre förlisningen hade man en hamnstadskontroll iTallin, men man har ännu inte lyckats bestämma sigför om det var en hamnstadskontroll eller om det baravar en övning och vad för slags övning det i så fallvar, eftersom den uppenbarligen hade ett ganskamisslyckat resultat.Anf. 21 Statsrådet ():Fru talman! Jag har svårt att att i detaljkommentera många av de frågeställningar som fram-för allt väckte.