prot · GO09118 · 2001-05-31 00:00:00 — kommer - omjag gör en lös beräkning - att kunna starta sitt arbetenågon gång tidigt under hösten.Anf. 70 ():Fru talman! Jag tackar för svaret att det möjligenkommer att tillsättas en gränsdragningskommissiontidigt . Det är i så fall ett glädjande besked. Jagkommer själv från , representerar länetoch känner väl till de konflikter som finns på områdetmellan de renägande samerna och den boende be-folkningen vad gäller jakt, fiske och upplåtelse avmark. Det vore därför väldigt tacksamt om det till-sattes en kommission.Vilka direktiv vill då ministern ge till en sådankommission? Vilka uppgifter kommer kommissionensom startar att få?Anf. 71 Jordbruksminister ():Fru talman! Den frågan är svår att besvara just nueftersom vi arbetar med hela frågan, dels när vi skasätta det hela i sjön, dels vilka direktiv kommissionenska ha, så jag har inget bra svar på frågan. Låt ossåterkomma tidig höst så ska jag ge ett bättre svar.ArbetsmiljönAnf. 72 ():Fru talman! Min fråga är till vice statsministerLena och den handlar om arbetsmiljön.Jag har tidigare både skrivit interpellation och haftdebatt med regeringen om när vi ska få den efter-längtade nya lagstiftningen om arbetsmiljön. Jag harnu till min glädje sett att de stora fackliga organisa-tionerna , både och ,har ägnat mycket tid just åt frågan om ohälsa ochstress i arbetet. Deras ekonomer säger att det är med-lemmarna som får betala detta med sitt lidande, menatt det är samhället som får stå för kostnaderna förrehabilitering och annat.Nu undrar jag vad jag ska svara de fackliga kvin-norna och männen i allmänhet på frågan om vadregeringen gör, och i synnerhet vad jag ska svarakvinnorna.Anf. 73 Vice statsminister ():Fru talman! Ohälsan är ett utomordentligt stortproblem, och det är naturligt att viktiga fackliga or-ganisationer tar upp frågan, som de har gjort på sinakongresser den här veckan.Det finns ingen enstaka åtgärd som kan lösa pro-blemet, utan det behövs ett helt knippe av lösningar.Målet är naturligtvis att stoppa den negativa utveck-lingen med alltfler sjuka människor i arbetslivet ochatt de som ändå blir sjuka skakunna rehabiliteras.Man måste först och främst se till att man har ettbättre förebyggande arbete ute på arbetsplatserna. Desom kommer undan väldigt lätt här är arbetsgivarna.Arbetsgivarna och deras ansvar måste in i bilden.Man måste ha bättre regler för dem som skadas. Ar-betsskadeförsäkringen kommer att förbättras genomen proposition . Man måste också se till attde som skadas kommer snabbt tillbaka. Rehabilite-ringsresurserna kommer att öka. Vidare behövs ettgemensamt arbete mellan alla myndigheter, så atthela arbetet utgår från människans bästa.Anf. 74 ():Fru talman! Kan vi då räkna med att just kvinnor-nas situation också kommer att finnas med i det härarbetet? är det mycket svårare för kvinnor att fåarbetsskador godkända därför att oftast ärmannen som ramlar ned från ett tak, och det är klartatt det är lättare att avgöra.Mycket av diskussionerna bland de fackliga kvin-norna har handlat om att vi måste fåen jämställd situation på arbetsmarknaden vad gällerjust arbetsmiljöfrågorna. Kan vi räkna med det?Anf. 75 Vice statsminister ():Fru talman! Det har varit en av utgångspunkterna,eftersom vi ser att det är kvinnor som i mycket högregrad nu blir sjuka. Det handlar i väldigt hög grad omstressrelaterade sjukdomar som förstärks av ett ar-betsliv som inte är väl organiserat. Här måste vi ar-beta med det förebyggande men också med arbets-skadeförsäkringen, och där är det inte minst bevis-reglerna som behöver ändras så att hänsyn tas till despeciella förutsättningarna för kvinnor. Svaret påfrågan som ställde är alltså ja.E 6:anAnf. 76 ():Fru talman! Inte en meter motorväg, sade manfrån ett av partierna i regeringsunderlaget häromda-gen. Det gör att vi är några stycken, för att inte sägaväldigt många, särskilt i norra som är ängs-liga över den fortsatta utbyggnaden när det gäller vägE 6.Jag vill fråga näringsministern om han delar minoro när det gäller detta.Anf. 77 Näringsminister ():Fru talman! Som frågeställaren så väl vet har vifastställt att norra delen av ska vara klar ,inklusive bron över . 78 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag är ändå lite oro-lig, därför att detta parti tillhör regeringsunderlagetoch man var mycket tydliga i sitt sätt att uttrycka sig.Då undrar jag på vad näringsministern grundar dennaoptimism, som jag i och för sig väldigt gärna skullevilja dela.Anf. 79 Näringsminister ():Fru talman! Vi har satt i gång planerna och harpåbörjat en stor del av detta arbete. Vi för ocksålångtgående diskussioner med norrmännen när detgäller bron. Och jag repeterar: Detta ska vara klart2007.PilotutbildningenAnf. 80 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Den 16 maj debatterade vi ju här i kammaren denmilitära flygutbildningen. Det blev ett icke-beslut,dvs. om var flygutbildningen inte ska lokaliseras.Frågan ligger nu hos Försvarsmakten och ytterst hosministern för avgörande.Min fråga till försvarsministern är: Kan försvars-ministern se en möjlighet och en klokskap i att närbeslut ska fattas om var den framtida pilotutbildning-en i landet ska lokaliseras se till att denplatsen kan utgöra en plattform för en eventuell euro-pagemensam pilotutbildning?Anf. 81 Försvarsminister ():Fru talman! Det är riktigt att det pågår olika strä-vanden inom och även inom för attförsöka att samordna stridspilots- och flygvapenpi-lotsutbildningar. Det finns ett nordiskt arbete och detpågår ett europeiskt samtal kring detta. De reellamöjligheterna ligger framåt, därför att deflesta länder har genom olika avtal tills vidare löstsina uppgifter. Men det är givet att i den situationsom har beslutat om kommer vi i det sam-arbete som vi ska ha mellan Försvarsdepartementetoch Försvarsmakten också att belysa de långsiktigamöjligheterna till samverkan när det gäller utbildningav flygvapnets förare.Anf. 82 ():Fru talman! Jag tackar försvarsministern för sva-ret. Men jag hoppas att också den eventuella framtidaeuropagemensamma flygutbildningen ingår i tankar-na.Anf. 83 Försvarsminister ():Fru talman! Vi kommer att ta del av och ånyo un-dersöka hur alla aktuella internationella samarbets-strävanden ser ut, och det finns ett samarbete inomEuropa innehållande både länder som tillhör Nato ochländer som inte tillhör Nato. Den typen av samarbets-strävanden finns också mellan de nordiska ländernaFinland, , och . Jag vill inte gålängre här därför att det finns många hinder på vägen,åtminstone för att kunna slå in på en så-dan väg.Tullstationen Hån-TöcksforsAnf. 84 ():Fru talman! När nu näringsministern är här villjag ta chansen att ställa en fråga till honom. Det gällerett önskemål från en svensk-norsk grupp som besökteriksdagen för någon vecka sedan, , som är engagerad i E 18 mellan Oslooch Stockholm.Det finns ett och annat åderbråck, som vi kallardet, efter vägen som har samröre med gränsproble-matiken och tullstationen. Frågan berör både nä-ringsministerns och finansministerns områden.När vi tar upp frågan om sträckan på , som är så viktig för att vi ska få i gånggränstullssamarbetet på en och samma plats, får vialltid svaret att man ska se närmare på vägfrågan iNäringsdepartementet. Sedan säger man från att man väntar på ett svar från Nä-ringsdepartementet.Den här frågan måste nu få en lösning. Norrmän-nen satsar för fullt. Värmlands-Östfoldskommitténväntar ett svar. Den norska kollegan, som då var OddEinar Dørum, svarade ja direkt när en svensk kom-mitté besökte . Det var klara besked. Även hansefterträdare svarade ja. Vad svarar den svenska nä-ringsministern på frågan om E 18 ochtullstationen vid gränsen?Anf. 85 Näringsminister ():Fru talman! Vi har ett utomordentligt bra samar-bete mellan och Finansdepar-tementet. Jag är medveten om situationen när detgäller både vägen och tullstationen. Vi jobbar nuinom för att titta på alla vägar ochjärnvägar. Vi får se var vi hamnar också i denna frå-ga. Samarbetet fungerar i alla fall utomordentligt bra.Anf. 86 ():Fru talman! Jag har också förstått att samarbetetfungerar bra. Men jag tror att det borde bli ett sam-manträde mellan dessa två där denna fråga löstes.Värmlands-Östfoldskommittén ställer nu frågan tilloss riksdagsledamöter från : Kan vi räknamed att frågan om E 18 från och gränspro-blematiken vid tullstationen i Hån blir löst i höstensinfrastrukturproposition?Anf. 87 Näringsminister ():Fru talman! Jag hoppas det och det är min ambi-tion. Jag känner väl till diskussionen, men jag vill intetvärsäkert säga att vi ska lösa detta. Jag ska dock tatill mig detta, och jag känner till det sedan tidigare.E 4:an genom UppsalaAnf. 88 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till näringsmi-nistern som faktiskt är berörd tidigare här . Dethandlar naturligtvis om vägar. vid ungefärsamma tid som frågade jag näringsministern omE 4:an, eftersom den är en stoppkloss. Jagfrågade när beslutet skulle komma och när E 4:anskulle vara färdig i hela sin längd från söder till norr -och naturligtvis genom . Jag fick då svaret attbeslutet skulle komma innan sommaren.När jag sedan tog upp samma fråga med statsmi-nistern svarade statsminister ungefäratt en gör ingen sommar. Han frågadeockså: Vilken sommar menar egentligen?Var det eller är det den här eller ärdet ? Jag vill veta det.Anf. 89 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att gör mångasomrar, om jag nu får skämta till det lite. Men jag villockså säga att jag faktiskt var den som fattade ettbeslut före och fastställde planen förE 4:an utanför , vilket man inte kom överensom i kommunen eller på annat sätt. Vi löste detta frånregeringens sida, och det var det jag svarade på. Detvar det svaret jag gav. Jag gjorde så att säga en som-mar där.Sedan kommer nästa fråga, hur det ska finansie-ras. Där har jag aldrig givit något löfte här införkammaren annat än att jag anser att frågan måstekomma upp i den kommande infrastrukturpropositio-nen. Den är planerad. Den är klar . Regeringen hargjort det som jag utlovade.Anf. 90 ():Fru talman! Det kanske inte är så underligt att viär många här i kammaren som just ställer frågorom vägar eftersom vägar är så oerhört betydelsefullaför oss enskilda människor, för företag, för näringsli-vet och för hela . Det kanske inte är så kons-tigt med tanke på den diskussion som faktiskt var påMiljöpartiets kongress. Där sade man: Ingen ny väg!Jag skulle vilja vädja till näringsministern att intelyssna på de tongångarna. Då får vi det inte lätt iSverige. Det behövs nya vägar, både små vägar, ochunderhåll av dem, och stora vägar. Jag skulle viljaveta vilken åsikt näringsministern har om detta. Hurska vi ha det med vägarna i ?Nu är jag lite otålig, så jag kan inte låta bli att frå-ga: Vilket år kommer att vara klar?Anf. 91 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller vill jag än engång säga att regeringen löste de problem som fanns,dvs. de problem som inte kunde lösas på ort och stäl-le. Det lyckades vi med. Sedan sade vi också att dettamåste finansieras. Frågan har legat just föratt man inte kunnat lösa det. är det självklart dagsatt bygga denna väg. Vi återkommer till hur den skafinansieras.Vi måste ha vägar, järnvägar, flygplatser, hamnaroch båttrafik. Vi måste ha allt. Sedan måste vi tillse,och där delar jag syn, att vi får en ut-hållig transportpolitik innebärande att vi får en av-lastning från den typ av trafikslag som är väldigtmiljökrävande till andra trafikslag, som järnväg. MenE 4:an ska självklart byggas.PostservicenAnf. 92 ():Fru talman! Jag har också en fråga som berör in-frastrukturen i vårt land och framför allt något som ärviktigt för en levande landsbygd. Det gäller nämligenPosten och möjligheten att få sin post utdelad. Det härhar ju varit, och är, en oerhört viktig del för en levan-de landsbygd och för möjligheten att behålla och haföretag ute på landsbygden.Nu kommer det återigen signaler om att man tän-ker dra ned på postservicen. Bl.a. får vi höra att man imin egen valkrets, , kommer att fåposten utdelad i betydligt lägre grad än . Jagundrar över näringsministerns syn på detta.Anf. 93 Näringsminister ():Fru talman! Posten gör nu en omstrukturering. finns det 1 800 postställen varav 1 250-1 300 ärpostkontor. Man gör nu en förändring innebärande har post i butik. Det gör att man ökar antaletpostställen från ca 1 800 till 3 000. Då blir det närma-re. Det blir längre öppettider, och man kan oftare gåoch hämta sina paket.När det gäller posten i glesbygd har vi 2 700lantbrevbärare. Dessa 2 700 lantbrevbärare kommerfortfarande att finnas kvar. Regeringens ambition ochde direktiv som posten har är alltså att det ska finnasfler postställen. Lantbrevbärarna ska finnas kvar.Därtill är det så att kassaservicen ska finnas i sammaomfattning som tidigare, dvs. på 1 350 ställen.Anf. 94 ():Fru talman! Det låter väldigt positivt att det skabli en förbättrad service genom fler ställen. Mensignalerna ut till människor säger ju något annat, attdet bli en försämring och att servicen inte längrekommer att vara så nära. Bl.a. säger de att lantbrevbä-rarlinjerna är hotade. säger visserligen ministernatt samtliga ska vara kvar, men då är det också väl-digt förvånande om att man får höra att man ska fåförsämrad utdelning. En del linjer är uppenbarligentänkta att försvinna helt. Man ska hämta i näraliggan-de butiker eller vad det kan vara fråga om. Är dessasignaler som hörs helt felaktiga? Det skulle jag viljaveta.Anf. 95 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan ju inte svara på hur det är ienskilda fall. Det kan vara så att det är en väldigt lågfrekvens, väldigt få som man delar ut post till pånågot ställe, och att man därför genomför vissa åtgär-der. Vad vi är överens med Posten om är att 2 700lantbrevbärare ska finnas kvar, att man ska öka anta-let postställen som jag nämnde och att vi fortfarandeska ha en hög kvalitet på kassaservicen.Jag vill också säga att posthanteringen väljer and-ra vägar, inte minst på grund av informationstekni-ken. Vi ser också på postkontoren att allt färre går ditoch hanterar sin post. När det gäller kassaservicen vetvi att det är som betalar över disk ochgår på posten. Sådant måste man förstås också tahänsyn till. Men den service som vi har inom gles-bygden ska behållas och vara av samma standard somtidigare. Det är de direktiv som Posten har.Lördagsutdelning av tidningar i glesbygdenAnf. 96 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till näringsmi-nister . Denna fråga rör också Pos-ten. Det är oftast Posten som står för distribu-tionen av dagstidningar i glesbygden . kostar det per tidning att distribueraunder just . Kunden betalar för tidningentotalt. Den här ökade kostnaden för tidningarna har desvårt att klara av.Det här gäller inte bara utan det gällerglesbygden i över huvud taget. Det gällermellan 55 000 och 60 000 tidningar.Den demokratiska rättigheten att ha tillgång till enmorgontidning måste vi ta ansvar för. Det är väldigtviktigt. Jag undrar vad näringsministern tänker göraför att lösa det här problemet.Anf. 97 Näringsminister ():Fru talman! Denna fråga utreds inom ramen förKulturdepartementet, med , ochPresstödsnämnden. Jag får avvakta tills de kommermed förslag och en rapport om detta.Jag delar självfallet den uppfattningen att det inteär bra om man inte kan få sin tidning på lördagarna.Men med de bedömningar som har gjorts inom postenskulle tidningar som delas ut , under deförutsättningar som tar upp, handlaom per tidning och gång.Anf. 98 ():Fru talman! Jag får tacka för det svaret. Jag undrarockså om det här skulle kunna räknas som en regio-nalpolitisk fråga och kanske tas med i den regional-politiska proposition som vi får till hösten.Anf. 99 Näringsminister ():Fru talman! Det är sådant vi får överväga. Jag villinte här lägga ut några löften om detta, utan det fårövervägas vilken betydelse det har i förhållande tillandra regionalpolitiska åtgärder som kommer attbedömas i den regionalpolitiska proposition somläggs fram för i höst.Beskattningen av dieselbilarAnf. 100 ():Fru talman! Som miljöministern säkert också harnoterat avlämnade en rapport i förra må-naden med lydelsen Nya dieselbilar är inga miljöbo-var. Innehållet i den var väl i huvudsak att det mil-jömotiv som brukar anges för den mycket höga be-skattningen på framför allt dieselpersonbilar intefinns. I stället avger den typen av motorer 25-30 %mindre koldioxid än vad motsvarande bensin gör.Min fråga till miljöministern är: Vilken slutsatsdrar av detta, och vilka rekommenda-tioner är han beredd att ge till finansministern?Anf. 101 Miljöminister ():Fru talman! Den där frågan är lite komplicerad.Det är helt klart att dieselbilarna har den fördelen attde är mer bränsleeffektiva, dvs. ger ifrån sig mindrekoldioxidutsläpp. Det är bra för våra satsningar ochansträngningar för att hålla tillbaka klimatpåverkan.När det gäller utsläppen i övrigt har äld-re dieselbilar i hög grad utsläpp av framför allt hälso-farliga partiklar, men också av annat som skadarmiljön och naturen. Nyare dieselbilar däremot, sär-skilt den allra senaste generationen, har på olika tek-niska sätt lyckats komma åt detta problem. Det inne-bär att man inte kan betrakta en dieselbil som endieselbil, utan det finns olika dieselbilar med olikamiljöpåverkan.Den rekommendation som jag ska ge till finans-ministern om det här är att vi nu måste arbeta vidaremed ekonomiska styrmedel. Det är möjligt att manmåste hitta ett mer differentierat sätt att angripa justdieselbilarna, om man vill ha styrmedel som angriperde bilar som ger miljöproblem men som kanske ocksåstimulerar dem som ger mindre miljöproblem.Anf. 102 ():Fru talman! Eftersom klimatfrågan - det har mil-jöministern mycket riktigt påpekat vid flera tillfällen- är en så viktig fråga är just utsläpp av koldioxid ensådan viktig följdfråga. När nu självt, somväl inte kan sägas vara en part i sammanhanget, sägeratt totalt sett är dieselprincipen från miljösynpunkt,och framför allt från klimatsynpunkt, bättre än ben-sinmotorer, borde vi åtminstone inte ha högre be-skattning på de bilarna än på bensinbilarna.Anf. 103 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att och jag ärganska överens om den beskrivning av dieselbilarnasmiljöeffekter som jag har lämnat. Det finnsalltså även dieselbilar som har skrämmande effekteroch som berör människors hälsa, och där vi de se-naste åren har fått klart för oss att när det gäller parti-kelutsläpp är situationen värre än vad vi trodde tidiga-re, inte minst när det gäller de riktigt små partiklarna,som vi tidigare knappast kunde hitta eller mäta.Samtidigt är det riktigt att dieselbilarna ger mind-re koldioxidutsläpp per körd kilometer. Det här måstevi försöka väga ihop till en sansad, förnuftig politikdär vi med olika ekonomiska incitament får försökastyra miljöpåverkan från trafiken på ett klokt sätt. Vifår inte glömma att miljöpåverkan från trafiken är ettstort problem, inte minst när det gäller klimateffekter,med en kraftig ökning av trafikvolymen och ökadeutsläpp av växthusgaser.StrandskyddetAnf. 104 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministerKjell Larsson.Strandskyddet är en av de viktigaste skyddsåtgär-der vi har för att kunna lämna våra stränder vid havoch sjöar till framtida generationer i ett ursprungligtskick, om jag får uttrycka det så. Har man väl börjatbygga vid stränderna finns det ju ingen återvändo.Jag har sett i ett pressmeddelande att har fått i uppdrag att se över tillämpningen avreglerna för strandskyddet, och där står det också attmiljöministern har sagt att han kunde tänka sig vissalättnader i glesbygd för att främja turism. Jag skullevilja veta vad miljöministern egentligen avser med delättnaderna.Anf. 105 Miljöminister ():Fru talman! Strandskyddet är en omistlig och oer-hört viktig del av svensk naturvårdspolitik och harvarit det . Jag kommer som miljöminister attslåss för att vi ska behålla ett starkt strandskydd ocksåi framtiden.Det är precis så som säger, att pro-blemet med att använda stränderna är att då gör mansig av med dem . När de väl är exploa-terade en gång kommer de alltid att vara exploatera-de. Det hindrar friluftslivet, men det påverkar ocksånaturförhållandena och de biotoper som är bundna tillstrandområden.Samtidigt upplever jag ett problem med att vi haren ganska vildvuxen dispensgivning och inte harnågon riktig koll över strandskyddet och hur det ut-vecklas. Det har enligt min bedömning lett till att vihar fått en alldeles för stark exploatering avstrandområden, inte minst i närheten av ,medan vi har varit väldigt tuffa när det gäller strand-skyddet i olika glesbygder.Jag hoppas nu att , som jagverkligen litar på i den här frågan, kommer med ettförslag som gör att vi kan hitta en lite mer balanseradtillämpning.Anf. 106 ():Fru talman! Tack för svaret! Jag tolkar in i det justdetta att lättnader i glesbygd har av någon kommun iVästsverige tolkats så att de nu kan börja bygga runtsjöarna igen därför att de betraktar sig som glesbygd.Jag tolkar miljöministerns svar så att i de tätbefolkadeområdena är det inte aktuellt med några lättnader istrandskyddsreglerna.Anf. 107 Miljöminister ():Fru talman! Jag har viss erfarenhet av västkusten.Jag har vistats en del både norr om , i Göte-borg och söder om , och jag har nog väldigtsvårt att längs hitta några glesbygdsområ-den av det slag jag tänker på.Försvarsmaterielaffärer med andra länderAnf. 108 (m):Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Det har avlämnats två remisser för bedömning,betänkandet Försvarsmateriel på nya villkor ochForskning och utveckling för totalförsvaret. Det är såatt utredaren när det gäller Försvarsmateriel på nyavillkor inte redovisar frågan rörande offset, alltsåmotköpsaffärer. De har ju blivit allt vanligare somvillkor i försvarsuppgörelser, och det är en viktig delför bibehållandet av en viktig försvarsindustriellkompetens i Sverige.Jag undrar nu om försvarsministern är beredd att,eftersom den frågan inte är belyst i utredningen, tanågra egna initiativ för att närmare analysera fråganom offset och motköp.Anf. 109 Försvarsminister ():Fru talman! Vi var i tillfälle att ha en klargörandeinterpellationsdebatt om dessa ting . Jag fram-höll då att det som kallas för offset eller investeringari samband med materielköp har kommit att bli merakomplext. Det gäller bl.a. därför att försvarssystemenofta är internationella samarbetsprojekt.Men det är fullt möjligt att fortfarande användasig av villkor i samband med att man anskaffar ellermed att en kund köper ett materielsystem från ettföretag som är baserat i . Jag förutser att viska kunna fortsätta att ha den inriktning som jag var itillfälle att redovisa vid den interpellationsdebatt somvi hade för sedan.Anf. 110 TREDJE VICE TALMANNEN:Dagens frågestund är därmed avslutad. Jag riktarett tack till regeringens företrädare och kammarensledamöter för medverkan i dag.13 § betänkande 2000/01:TU13Trafiksäkerhet.Anf. 111 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillvår moderata reservation om trafiksäkerhetens måloch prioriteringar. Sedan skulle jag vilja gå in på detsom hände här . Då var det nämligenså att ett enigt utskott och en enig riksdag tog en radbeslut, men regeringen har ännu inte vidtagit någraåtgärder.Det första gäller det viktiga beslutet om att inrättaen vägtrafikinspektion. Den frågan är grundligt ut-redd. Utredningen kom , och ännuväntar vi på beslut. Jag anser att en vägtrafikinspek-tion behövs för att göra tydligt var ansvaret ligger ifrågor som har med säkerheten i vägtransportsystemetatt göra. Det förslag som ligger framme talar för enfristående myndighet som ska övervaka systemutfor-marna, så att de tar sitt ansvar för trafiksäkerheten.När vi får en sådan inspektion vet vi ännu inte,men vi i utskottet står kvar vid att vi tycker att denbehövs och att den är viktig.En annan fråga som vi också var eniga om förraåret var att vi skulle få en ny olycksfallsstatistik. Vivisste och vet fortfarande att den är ofullständig.Många olyckor rapporteras inte. Här har fått i uppdrag attskapa ett nytt informationssystem som kallas förSTRADA, men vi har ännu inte fått klarhet i hur detkommer att läggas upp och vad det kommer att inne-hålla.