prot · GP0946 · 2001-12-12 00:00:00 — Det var i samband med Kulturutred-ningen 1994 som jag började arbeta med bokmoms-frågan här i . I slutbetänkandet tog vi uppfrågan om kulturmoms därför att EU-inträdet krävdemoms på kultur. Vi sade att i det fortsatta övervägan-det om kulturmoms borde också litteraturmomseningå. Vi sade även att eventuell kulturmoms bordeligga på lägsta skattesatsen, . Vi i det här avseen-det var företrädare för samtliga partier i riksdagen.Majoriteten införde sedan EU-lydigt en kultur-moms på på tidigare helt momsbefriad kulturmen lät litteraturmomsen ligga kvar på . Miljö-partiet röstade emot den utvecklingen.År 1996 kom nästa utredning. Den skulle kartläg-ga situationen för boken och kulturtidskrifterna ochpröva hur ändamålsenliga nuvarande insatser förläsandet var. Döm om vår förvåning och bestörtningnär inte bokmomsen inkluderades i uppdraget. Ävenutredaren uttryckte stor förvåning.Samtidigt kunde konstateras att klasskillnadernainom hela kulturområdet minskade, men Mediabaro-metern 1996 slog fast att män, och i synnerhet ungamän, läste och skrev allt mindre. Vi i togockså upp problemen med den ökade språkförbist-ringen mellan könen, svårigheterna att förstå varandraoch alla de problem som det kan medföra i samvaronmed varandra.Fru talman! När utredningen blev klar inne-höll den enligt få fruktbara tankar somskulle kunna resultera i att litteraturen nådde ut tillflera medborgare. Verkligheten för barn i skolan hadeunder tiden försämrats katastrofalt. Mellan 1989 och1996 minskade inköpen av läromedel för grundskolanmed räknat i fasta priser. Det innebär ungefär500 kr per elev och år för läromedel. liggersumman på samma katastrofalt låga nivå. De sats-ningar som gjorts har inte givit utslag iskolans värld.Vi i är övertygade om att en sänktbokmoms kommer att slå igenom även i skolan. Föratt riktigt komma åt de brister som finns på lärome-delssidan behövs också en kraftfull attitydförändring ikommunerna så att mer än dagens satsas på justläromedel.Och så har vi dagens gåta:"Flitigt läsa gör dig klok,Därför läs varenda bok. "Vi får se om någon vet vem som har sagt detta.Mina vänner! Så har åren gått. Under 1990-taletlades en tredjedel av landets biblioteksfilialer ned.Politiker har talat om IT:s välsignelser och glömmeratt det utan språk inte går att kommunicera via IT.Skolor satsar på datorer upp till fyra gånger mer ipengar räknat än vad en elevs läromedel kostar. Mil-jöpartiets oro har ökat, i synnerhet som vinu kunde se att läsandet bland de yngre barnen mins-kade. Kvällstidningarna införde veckobilagor somkom att se ut som vilken veckotidning som helst menmed moms.Orättvisorna och ologiken ökar, och Miljöpartietmotionerar och motionerar och debatterar. Så, vidårets budgetförhandlingar fanns det äntligen en sam-syn kring att medel för momssänkning för böcker ochtidskrifter ska avsättas, men det satt bra långt inne.Det ryktas om att en av Vänsterns ledamöter i skat-teutskottet har hotat med att lämna utskottet om bok-momssänkningen skulle bli realitet, men men ska intetro på allt man hör.Fru talman! Barn behöver se sina föräldrar läsa.Då ska föräldrarna också ha råd att köpa böcker.Dessutom tror vi att beslut kommer attfungera preventivt, för vi visar att vi tror på boken.Och grattis alla studerande, som får billigarekurslitteratur! Ni spar i in-köpskostnader, en utgift som oftast finansieras medlånade pengar.Boken ska nu slippa straffbeskattas. Den ska nu-mera inte anses vara lyxvara utan vara tillgänglig föralla. Också tidskrifter får anses vara av värde och fårsamma skattesats som tidningar. Och äntligen kan enmomssänkning få anses vara ett steg på vägen tillbreddat och ökat läsande i landet.Anf. 135 ():Fru talman! I alla andra sammanhang och skulle jag inte varit det minstaavundsjuk på eller velat byta kläder med LennartKollmats, som gått från att vara kulturpolitiker till attbli skattepolitiker, men skulle jag faktiskt för ettkort ögonblick vilja vara skattepolitiker och kunna taåt mig äran av att i skatteutskott ha fattatdet kloka beslutet att sänka mervärdesskatten påböcker och tidskrifter.Många läsare, förhoppningsvis också nya läsare,kommer att jubla och fira att man kan fåtag i böcker till en lägre kostnad, inte minst - somEwa var inne på - de studerande. Jag tänkerinte gå in på någon exercis om vem som har betyttmest. Jag konstaterar bara att vi alla vet hur konstel-lationen har sett ut här i . Jag vill hävda attde s.k. stödpartierna, som jag vill kalla samarbetspar-tierna, tillsammans med regeringen har all anledningatt känna sig stolta i dag.Det räcker inte att som säga attFolkpartiet och t.o.m. har avsattpengar i budget för detta. Ingår man i ett samarbetekan man inte börja driva frågor i förhandlingar genomatt avsätta pengar i budget. Sådana förhandlingardrivs under förtroende och inte i medierna. Jag tyckersjälv som vänsterpartist att det har varit en lång ochibland tröstlös kamp, och jag tror att man också iMiljöpartiet har känt detsamma, men har vi defacto fått ett budgetförslag och ett betänkande frånskatteutskottet som innebär att skatten på böcker ochtidskrifter kommer att sänkas.Talet om vem som har gjort mest är nu slut. Vikan konstatera att den nuvarande konstellationen iSveriges riksdag vidtar åtgärder. Det har tidigarefunnits några, om än inte så många, möjligheter attgenomföra dessa åtgärder, men dem har man intetagit fasta på.Sedan kommer en rad olika tveksamheter, och jagska erkänna att det för oss i i huvudsakvar sänkningen av momsen på böcker som vi troddevar sannolik och som vi trodde att vi skulle kunnauppnå. Jag tycker dock att det är bra att det blev en såbred åtgärd. Var man än sätter gränsen kommer detatt uppstå gränsdragningsproblem, och jag tycker attdet är rimligt att ha en likvärdig beskattning av alltryckt litteratur, även av tidskrifter osv. Oavsett omdet gäller en dagstidning, en tidskrift eller en bok ärdet rimligt att vi låter läsaren avgöra vad han villlägga sina pengar på och att vi, så att säga, inte mora-liserar över detta val.Jag tror också att ju mer man läser, desto fortarelämnar man de porrblaskor som någon tidigare talaretog upp och går över till och andra in-tressanta författare. Jag tror att det kan vara en rimligutveckling. När många läser kommer man att växa isitt läsande och gå över till det som vi kan tycka ärkvalitativ litteratur. Vi ska dock inte moralisera överläsarna via skatten.Här har tagits upp gränsdragningsproblem vadgäller bilagor i form av cd-skivor osv. Om detta visarsig vara ett stort problem, får det väl åtgärdas. Jag kanbara konstatera att vi även har dagstidningar ochkvällspress som skickar med bilagor i form av cd-skivor, cd-romskivor osv., så detta är inte något nyttproblem. Detta får lösas genom speciella åtgärder.Fru talman! Jag vill avsluta med att med storglädje ställa mig bakom utskottets förslag underpunkt 1, som går ut på att vi ska sänka mervärdes-skatten på böcker och tidskrifter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )13 § Ändringar i de särskilda skattereglernaför vissa andelsägare i fåmansföretag, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU13Ändringar i de särskilda skattereglerna för vissa an-delsägare i fåmansföretag, m.m. (prop.2001/02:46 och skr. 2000/01:64).Anf. 136 ():Fru talman! ska vi bl.a. behandla en propo-sition som rör förutsättningar att driva företag i Sve-rige. Med tanke på alla uttalanden om behovet av flerföretag, företag som växer, företag som skapar väl-stånd för hela nationen, skulle man förvänta sig någotnytt och positivt.Men bakom betänkandets rubrik, Ändringar i desärskilda skattereglerna för vissa andelsägare i få-mansföretag, finns tyvärr inga positiva förändringarutan endast ett fullföljande av den skrivelse som rege-ringen lämnade till och som in-nebär en retroaktiv skärpning av skattereglerna förfåmansföretagare.I stället för att lägga ned tid och resurser på attförsöka täppa till krypål i skattelagstiftningen borderegeringen ägna sig åt att försöka förstå den verklig-het som är småföretagarnas vardag. Trots att de ärinlåsta och insnärjda i komplicerade regelverk inomett stort antal lagområden kämpar företagarna vidareför att kunna driva sina företag med vinst.Som belöning för deras insatser beskattas denvinst som uppstår i ett fåmansföretag hårdare än i ettföretag med många delägare.En aktiv fåmansföretagare beskattas hårdare än enpassiv ägare i samma företag.En anställd i ett fåmansföretag med optioner elleraktier i företaget beskattas hårdare än utomståendeaktieägare i företaget.Fru talman! Kan man kalla detta rättvist?Hur kan riksdagsmajoriteten år ut och år in ac-ceptera att en grupp medborgare diskrimineras pådetta sätt?Varför har vi denna diskriminering?Jo, orsaken är att vi har en progressiv statlig in-komstskatt. För att förhindra att en företagare kan taut en del av sin inkomst som kapitalinkomst, för vil-ken han ska betala skatt i stället för , har videssa förhatliga s.k. 3:12-regler.Fru talman! Att jämställa en trygg inkomst avtjänst, t.ex. i en statlig myndighet, med en företagaresi allra högsta grad osäkra inkomst är feltänkt. Riskenatt behöva förlora allt om företaget går i konkursborde rimligtvis kompenseras med en riskpremie.Men i Socialdemokraternas värld gäller det omvändasynsättet. I stället för att få en reduktion på skatten pågrund av risknivån bestraffas andelsägaren i ett få-mansföretag med en diskriminerande extra skatt. Såkan vi inte ha det! Det är hög tid att sluta diskrimine-ra fåmansföretagen i denna beskattning reduceras företagarensavkastning på dennes risktagande. Detta i sin turinnebär att färre företag bildas och att färre företagväxer. Det är därför inte underligt att liggerlångt efter andra länder när det gäller andelen småoch medelstora företag. av vuxnasvenskar är engagerade i nyföretagande. Vi liggerhästlängder efter , och vi ligger efter våragrannländer . och Finland.Av 50 största företag har inget etableratsunder !Lågt nyföretagande är ett stort bekymmer för ser-vicen i samhället, för tillväxten och därmed också förvåra möjligheter att klara att ha en välfärd som är inivå med genomsnittet för EU-länderna eller OECD.Att vi halkar efter så mycket i välfärdsstatis-tik kan till en inte så liten del kopplas till de diskrimi-nerande 3:12-reglerna. Få nya företag - låg tillväxt.För något år sedan slopades efter en flerårig de-batt äntligen ett antal s.k. stopplagar som diskrimine-rade fåmansföretagarna. har regeringen efter do-mar i Regeringsrätten fått klart för sig att det finnsvissa möjligheter för företagen att ytterligare begrän-sa skatteuttaget i vissa situationer. Reflexmässigtmåste denna möjlighet täppas till.När det gäller skrivelsen till i februarimed en retroaktiv tillämpning från ochett förslag till ny lag , mer än tio månadersenare, måste man säga att här agerar regeringen medsnabbhet och stark vilja. Men när det gäller att skapaförbättringar i företagarklimatet drar man allt i lång-bänk.Redan regeringens egen småföretagsdelegationhade med 3:12-reglerna på sin lista över demest angelägna reformerna. Men regeringen vill inteskynda. En utredning tillsattes om stoppreglerna förfåmansbolag som också resulterade i att de allra flestastoppreglerna försvann - men inte 3:12-reglerna, förutredningens direktiv var i klartext att dessa inteskulle vara föremål för utredning! Först efter starkapåtryckningar från oppositionen och näringslivettillsätts en utredning som ska belysa 3: 12-reglerna och komma med förslag. Den utredningenhar av olika skäl blivit kraftigt försenad.Fru talman! Tänk om vi hade samma beslutsamhetoch samma snabbhet när det gäller att åstadkommaförbättringar för företagandet som när det gäller atttäppa till hål i skattelagstiftningen!I stället för att ta i problematiken har under senareår synnerligen komplicerade lagändringar tillkommitsom på marginalen skapar vissa lättnader för fåmans-företagare. De här reglerna är så komplicerade att detär ytterst få som själva kan göra beräkningarna. Nufinns det dataprogram som klarar av det, och det kanju vara en tröst men så ska det inte behöva vara. Var-för ska man behöva utnyttja särskild expertis för attkunna deklarera?Löneinkomsttagares deklarationer blir enklare,men företagares blir mer komplicerade.Vår uppfattning är att om andelsägare som är ak-tiva i ett fåmansföretag tagit ut en marknadsmässiglön, är den vinst som därefter uppstår rimligtvis av-kastning på den risk som företagandet innebär ochska beskattas som inkomst av kapital.Vad är då en marknadsmässig lön? Ja, med denstatistik som finns i skulle det inte vara alltförsvårt att kunna bestämma vad som är marknadsmäs-sig lön för olika kategorier. Med lite god vilja kandetta ordnas. Men om man inte vill ta i problemethänder ingenting.Ett annat problem som direkt hänger samman med3:12-reglerna är den nya s.k. pomperipossaeffekt somuppstått för delägare i fåmansföretag när företagetsålts i utbyte mot aktier i det köpande företaget. Of-tast har säljarna fått förbinda sig att inte sälja aktiernaförrän - är en vanlig period.Affären betraktas som genomförd när aktierna över-lämnats, och reavinsten beräknas efter dagen föröverlåtelsen. har många av de köpande företagensaktier sjunkit kraftigt eller t.o.m. blivit helt värdelösa.För dem som inte betraktas som andelsägare i få-mansföretag är detta naturligtvis smärtsamt, menkapitalförlusten kan matchas mot kapitalvinsten på deöverlåtna aktierna. Lätt fånget, lätt förgånget. Detfinns ju alltid risker i allt företagande.Men, fru talman, för dem som är aktiva delägare idet första bolaget är verkligheten en annan. Halvareavinsten, som visserligen bara finns på papperet,ska tas upp som inkomst av tjänst. Den kapitalförlustsom görs kan inte matchas mot inkomst av tjänst.Därför sitter nu ett antal entreprenörer med jättehögaskatteskulder utan att i verkligheten ha någon in-komst. Detta, fru talman, är en effekt av en diskrimi-nerande lagstiftning, men vi ska inte förlora hoppetom en förändring!Vi kan ta ett stort steg mot förbättringar försmåföretagen. Låt mig citera följande:"Vi föreslår någon form av schablon för beräk-ning av marknadsmässig lön. Då kan också reavinst-skatt som uppstår vid försäljning av ett framgångsriktfåmansbolag och underlag för ett kapitalbeskattatutdelningsbelopp ges en rimlig bedömning. "Detta skrev Per och igårdagens . Välkomna tilloss i , !I reservation 1 skriver vi: "Grundläggande bör va-ra att all avkastning utöver en marknadsmässig lönskall beskattas som inkomst av kapital. "Fru talman! Det verkar som att vi kan få ett ge-nombrott i en viktig fråga här , om Vänstern stårför vad jag refererat. Svenska småföretagareskulle säkert uppskatta om rösta-de med oss och visade att man verkligen menar någotmed skriverierna.Fru talman! 3:12-reglerna är en fläck på Sverigesfana - för att travestera yrkar bifall till reservation 1.Anf. 137 ():Fru talman! anser att fåmans-bolagsreglerna, de s.k. 3:12-regler som regeringenutformat, är kontraproduktiva. De för absolut ingetpositivt med sig. Deras enda syfte är att se till attdriftiga personer som startar och äger fåmansbolaginte ska tjäna för mycket pengar.På papperet kan det se ut som att regeringen meddessa stränga regler får in mer skatt från företagen.Kristdemokraterna är övertygade om att 3:12-reglernatvärtom leder till lägre skatteintäkter på lång sikt.Reglerna skrämmer alldeles för många människorfrån att vilja driva och starta nya företag. Skattejuris-ter uppmanar t.ex. tillväxtföretag att så snabbt sommöjligt lämna landet för att undkomma de svenskafåmansbolagsreglerna. Detta är en mycket olyckligutveckling för det svenska näringslivet.I stället för att ha sin utgångspunkt i kapitalets av-kastningsandel av en utdelning och låta all överskju-tande utdelning vara inkomst av tjänst borde mangöra tvärtom. Man borde genom en schablon fast-ställa den normala lönen för en fåmansföretagare ochdärefter låta all överskjutande utdelning vara inkomstav kapital. På det sättet får man en större jämställdhetmellan beskattning av fåmansföretag och företags-former.Fördelarna med en normallönemodell är flera. In-vesteringar i fåmansföretag skulle belönas på ettrimligt sätt jämfört med andra investeringar. Administrationskostnaderna för fåmans-företagaren skulle minska, och stabiliteten och förut-sägbarheten för fåmansföretaget skulle öka.Givet att företagaren kontinuerligt tar ut en nor-mal lön kan eventuell reavinst vid avyttring av ande-larna i företaget anses vara inkomst av kapital ochbeskattas på det sättet.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen ibetänkandet.Det finns många exempel där en delägare i ett få-mansföretag har sålt sin andel av ett företag som hanen gång varit med att starta och gjort en stor vinst.Företagaren har som betalning tagit emot aktier frånett annat företag. På kontraktsdagen har dessa aktierkanske varit värda . Den påföl-jande reavinstskatten har blivit omfattande, både sominkomst av kapital och som inkomst av tjänst. Avolika skäl har dessa aktier sjunkit i värde medan denf.d. fåmansföretagaren varit förhindrad att sälja dem -som vi har hört - på grund av ingångna avtal.Han eller hon har därför lämnats med en omfattandeskatteskuld utan tillgångar att betala den med.Kristdemokraterna anser att det är symtomatisktför ett krångligt regelverk att företagare försökerundkomma de s.k. 3:12-reglerna. Betänkandet som vinu har att besluta om är inget annat än ett försök atttäppa till hål som företagare försöker finna i dettakrångliga regelverk. För varje ny regel som regering-en inför för att täppa till regelverket blir det dessutomän krångligare. har fåmansföretaga-re en djungel av regler, undantag och system att hållasig till. tjänstemän får nya regleratt sätta sig in i och tolka. Skaran som begriper alladessa regler blir följaktligen allt färre, och företagarnatvingas i allt större utsträckning att anlita skattejuris-ter.Det följer av sig självt att ett sådant kompliceratregelverk i sig hämmar investeringar och utveckling.Regeringens inställning angränsar nästan till ren dis-kriminering av mindre företag som leds av sina ägare.I stället för att ständigt kontrollera att ingen får förlåg skatt borde regeringen ägna sig åt att skapa ettföretagsklimat där fler upptäcker möjligheten attstarta företag.Det skulle vara så inspirerande att stå här i kam-maren och debattera med ledamöter omhur vi snabbast och enklast kan förbättra företagar-klimatet i . är det precis tvärtom. Majo-riteten ska besluta om ett regelverket som än engång ska förtätas och försvara ett regelverk som förlänge sedan har blivit ohanterbart.Fru talman! När ska regeringen inse att vad Sveri-ge behöver är ett näringslivsklimat som skapar arbeteoch tillväxt? När ska regeringen inse att statens rollinte är att jaga skattebaser utan se till att det växerupp nya?Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag har noterat att de argument jagtänkte anföra till stöd för reservationen i betänkandetredan har berörts av tidigare talare. Jag finner därförinte anledning att återupprepa dessa välgrundadeargument. Jag nöjer mig med att ansluta mig till bi-fallsyrkandet till reservationen.Jag ser med intresse fram mot vänsterpartisternasbeteende vid den kommande voteringen. Då kommerdet nämligen att avslöjas om Per ochMarie inlägg i är ärligtmenat eller ännu ett i raden av utspel som saknartäckning i politiska agerande i dennakammare.Anf. 139 ():Fru talman! Det är nästan frestande att instämma iRolf Kenneryds inlägg. Jag ska göra ett något längreinlägg.Vad det något jag fick klart för mig när jag bytteansvarsområde från kultur till skatter var det att skat-teregler för fåmansföretagare är mycket komplicera-de. När jag försökt att läsa in olika avsnitt har jagförstått vad man menar. Det är inte konstigt att mandrar sig för att vara företagare. finns detkanske hopp, eftersom det pågår en utredning om attförenkla reglerna.Den borde ha varit klar nu och kommit med sinaförslag. Men det tycks dra ut . Skälet är kan-ske att reglerna är så komplicerade att man inte vethur man ska förenkla dem. är det uppen-bart att regeringen föredrar att försvåra för fåmansfö-retag. Den kommer t.o.m. med förslag till förändring-ar som uppfattas som retroaktiv lagstiftning. Det harockså nämnts här tidigare från medreservanterna.Ibland undrar jag om finansministern över huvudtaget funderar på att vi i behöver mängder avföretag och inte minst små. Jag tror att han faktisktgör det. Men resultatet av tänkemödorna blir så kons-tiga och komplicerade att de motverkar sina syften.Företagen är en förutsättning för vår välfärd. Då voredet rimligt att anstränga sig än mer att förenkla ochunderlätta att både starta och driva företag.Regeringen har en felaktig prioritering. Det vikti-ga nu är att sätta till alla klutar för att få fram nyaenklare regler och inte att jaga tänkbara möjligheteratt hålla nere skatten med nuvarande regler. Det be-hövs nya regler och det snabbt.Den utredning som arbetar med frågorna tillsattes1999. Det är beklagligt att den har utsträckt tid tillden . Det innebär att utredningen se-dan ska remissbehandlas och bearbetas i departement.Det finns risk för att förändringar inte träder i kraftförrän . Det var väl ändå inte me-ningen med en utredning som tillsattes 1999.Rent sakmässigt kan jag konstatera att den före-slagna, i praktiken retroaktiva, lagstiftningen kaninnebära att företag går in i åtaganden som de skrivitavtal om i förvissning om hur reglerna ser ut men därreglerna ändras så att företaget råkar ut för oförutsed-da konsekvenser.Fru talman! Det är inte bra och bör avvisas. Meddet yrkar jag bifall till reservationen under punkt 1.Anf. 140 ():Fru talman! Som sagts behandlar vi justnu skatteutskottets betänkande SkU:13.I skrivelsen till avisera-de regeringen kommande ändringar i 3:12-reglernamot bakgrund av hur reglerna tillämpats i avgörandeni Regeringsrätten. Enligt skrivelsen var det för attförhindra att de gällande bestämmelserna utnyttjas föromfattande skatteplanering i syfte att erhålla skatte-lättnader som regeringen aviserar i den nu aktuellapropositionen.I propositionen som föranlett detta betänkande fö-reslås tre ändringar i de särskilda skattereglerna somgäller för vissa andelsägare i fåmansföretag - de s.k.3:12-reglerna - samt en ändring i reglerna om be-skattning i inkomstslaget tjänst vid underprisöverlå-telse.Regeländringarna är påkallade på grund av att nu-varande lagstiftning ger möjlighet att genom olikakonstruktioner av bolagsupplägg komma ifrån attbetala den skatt som det var avsett att de berördaskulle ha betalt.För oss socialdemokrater är det en rättvisefråga attskattelagstiftningen ska verka lika mot alla i det kol-lektiv som lagstiftningen vänder sig till. Det får intevara så att några kan krypa undan ansvar och överlåtatill resterande del av kollektivet att betala den skattsom det var avsett att hela kollektivet skulle betala.Det hade naturligtvis varit bra om översynen avde s.k. 3:12-reglerna redan varit färdig, men bl.a. pågrund av ärendets komplexitet är så inte fallet. Förden skull kan man inte låta bli att täppa till de kryphålsom upptäckts under resans gång.Man kan heller inte påstå att detta nya förslagkrånglar till det ytterligare för fåmansföretagarna iallmänhet då det ju bara vänder sig mot dem som medolika former av lösningar och konstruktioner försökeratt komma undan den skatt som lagstiftaren ansett attde ska betala.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets förslag i betänkandet och avslag på reservationen.Anf. 141 PER ():Fru talman! Det föreliggande betänkandet har vipå bord med anledning av kringgående avde regler som finns. I anser vi att allaska behandlas lika och att regler ska gäller lika föralla. har det visat sig att de regler som finns kankringgås framför allt av dem som har mycket pengaroch mycket kapital. De kan genom olika bolagsbild-ningar kringgå den lagstiftning som finns. Då är detganska naturligt att man täpper till de möjligheternatill kringgående.Jag instämmer i det som sade,att det hade varit bra om 3:12- utredningen hade varitklar.