prot · GP0943 · 2001-12-07 00:00:00 — Skolanmåste klara att entusiasmera eleverna och upprätthållastudiemotivationen. Då måste eleven sättas i centrum.Elevinflytande ska också vara grunden för fostran iett individuellt och kollektivt ansvarstagande - ettdemokratiskt samhälle kräver en demokratisk skola. "För mig som vänsterpartist handlar det om att tade här skrivningarna på största allvar. Det finns ingalätta och självklara lösningar. Men det krävs ett en-träget och målmedvetet arbete där elevernas delaktig-het, inflytande och ansvar är nyckelord.Fru talman! För det fjärde måste arbetet med jäm-ställdheten intensifieras. Det är bra att särskilda me-del avsätts för kompetensutveckling av resurspersonali jämställdhets- och genuskunskap. Det är också braatt medel, på initiativ, avsätts för attförebygga att flickor utsätts för kränkande behand-ling. som utbildningsväsendet reproduceraroch konserverar manssamhället utgör det faktiskt ennyckelinstitution i kampen för ett jämställt samhälle.Genom att skolledare, lärare och övrig personal skaf-far sig medvetenhet om dessa maktstrukturer ochengagerar sig för att utmana dem kan skolan bli enplats där barn och ungdomar ges möjlighet att ifråga-sätta de stereotypa könsroller som förmedlas i kultu-ren, reklamen och det övriga omgivande samhället.Vänsterpartiet vill öka valmöjligheterna för kvin-nor och män. Alla ska ha reella möjligheter att göraval som inte är könstypiska. Vårt mål är att kön inteska vara en begränsning och ett hinder under upp-växten. Därför är ett tålmodigt, långsiktigt och ut-hålligt jämställdhetsarbete inom utbildningsväsendetav största vikt.Fru talman! För det femte och sista tycker jag attdet är dags att på allvar resonera om ett av hindren föratt uppnå läroplanernas mål - betygen. Betygen ochderas utformning styr enligt min mening på ett nega-tivt sätt mycket av vad som sker i skolan. Att detsedan finns politiska partier som vill ha fler, mer ochtidigare betyg är en annan sak. Jag tillåter mig än engång att citera regeringen, som avser att "ta initiativtill att ett antal grundskolor ges möjlighet att under2002 utveckla former för individuell planering ochdokumentation". Med tanke på denna skrivning ochden socialdemokratiska kongressens syn på betygenvore det intressant att höra skolministerns syn påmöjligheterna till en försöksverksamhet med betygs-fri grundskola. Det finns intresserade kommuner.När, skolministern, är det att våga börja ta ibetygsfrågan?Avslutningsvis yrkar jag bifall till förslagen tillbeslut i UbU1 under punkterna 1-18.Anf. 73 ():Fru talman! Att utbildningspolitiken spelar enviktig roll i samhället är vi nog alla överens om. Kun-skap är viktigt och att här i kammaren få vara medoch debattera utbildningsfrågor är mycket stimule-rande. Jag tror att vi alla vill väl med den svenskaskolan och är måna om att våra barn och ungdomarska få en gedigen utbildning av hög kvalitet i en tryggmiljö.Den svenska skolan fungerar i många styckenmycket bra och erbjuder kunskapstörstande elevergod undervisning av ambitiösa och duktiga lärare ochövrig personal. Tyvärr har den senaste tidens medie-debatt inte handlat så mycket om skolans möjligheter,utan i stället mer om de problem som skolan brottasmed. Självklart ska vi inte blunda eller sopa proble-men i skolan under mattan. Även vi i beslutandeställning måste våga lyfta fram dem, debattera democh gemensamt försöka rätta till det som inte funge-rar.Fru talman! Alla blev vi mycket illa berörda överdet som hände i en skola i för drygt en veckasedan. En manlig lärare misshandlas av några elever.Tyvärr är inte Malmöfallet det enda exemplet pågrovt våld i skolan. Enligt en rapport från Brottsföre-byggande rådet som kom i går har våldet i skolanökat. Lärare blir hotade och går omvägar till skolanpå grund av rädsla. Tusentals elever går varje morgontill skolan med ont i magen. Vi vuxna måste frågaoss, även om det kanske känns smärtsamt för någon:Vad är det som har gått fel? Vad är orsaken? Finnsdet någon lösning? Är lösningen speciella väktare iskolan eller mobiltelefoner till lärarna? Är lösningenökat föräldraansvar, ökade befogenheter för lärareeller att flytta stökiga elever?Här skulle salomonisk vishet behövas, tror jag.Jag är övertygad om att snabba åtgärder behövs ochkommer att behövas i akuta situationer, men vi skakomma ihåg att det då egentligen handlar om sym-tombehandling.Jag har en känsla av att vi ser symtomen men harväldigt svårt att se och kanske ännu svårare att vågaerkänna de bakomliggande orsakerna. Jag tror att vimåste våga lyfta blicken och försöka analysera dessaorsaker. Kan det vara möjligt, fru talman, att det somsker i skolan är en följd av - eller brist på -fattade beslut här i kammaren? Låt mig än en gångpoängtera att kränkande ord och handlingar, våld ochmobbning visst måste stävjas med all kraft, men lång-siktigt behövs åtgärder som förändrar våra egna ochvåra barns attityder. Jag tror att det vi nu ser i sam-hället och i skolan är en följd av en förändrad syn påvärderingar, regler och normer.Fru talman! Vi vet att familjen är barnets vikti-gaste miljö . Redan i tidiga barna-år planterar man sunda värderingar och förmågan tillempatiskt tänkande. Hur familjen ser ut har kanskemindre betydelse. Olika kulturer formar olika per-sonlighetstyper genom att kulturen påverkar familjen,och familjen i sin tur reproducerar kulturens normerhos barnen. Ska man förstå en familj måste man för-stå hur barnets självuppfattning växer fram. Familjensgrundläggande roll som identitetsskapare kan inteersättas, utan bara kompletteras av barnomsorg ochskola.Jag tror att bakom debatten om levnadsformerfinns en vuxenegoism som är olycklig och som inne-bär optimering av egna känslor och livsmöjligheter.Barnen kommer i andra hand. För oss kristdemokraterär det av största vikt att skapa förutsättningar förföräldrar och vårdnadshavare att ge mer av sin tid åtbarnen.Fru talman! Jag avser inte att i den här debatten taupp förskolan, eftersom vi har en särskild motion sombehandlar förskolan och som kommer att debatteras ibörjan av . Men jag kan inte underlåta att mednågra ord beröra regeringens maxtaxeförslag, somkommer att leda till att barnen visats pådagis och får mindre tid med och av sina föräldrar.Reformen gynnar inte barnen utan högavlönade för-äldrar. Förbättringen för ensamstående och lågavlö-nade blir däremot ytterst marginell. Regeringen väljeratt ge till dem som redan har, en mycket orättfärdigfördelningspolitik. Dessutom omfattas inte alla barnav maxtaxan. 110 000 barn får inte en krona av max-taxemiljarderna.Fyrpartiförslaget om ett barnomsorgskonto där-emot omfattar alla barn och ger föräldrarna möjlighetatt välja olika former av barnomsorg utanför hemmet,minska sin arbetstid eller t.o.m. stanna hemma underen del av barnets uppväxt. Det är familjen själv somväljer.Fru talman! Jag tror att om skolan ska lyckas vän-da utvecklingen från ett hårdare klimat i skolan måstevi få ett nytt tänkesätt. Vi kristdemokrater är överty-gade om att ett etiskt tänkesätt måste genomsyra helautbildningen. Omtänksamhet, medmänsklighet ochrespekt är grogrunden för ett mjukt klimat i skolan.Ordning och struktur är en förutsättning för all under-visning.Vi måste lära oss själva och våra barn hur vi skaumgås och leva med varandra. Det handlar om etik.Vi kristdemokrater menar att den gyllene regel som viofta har hävdat här i kammaren, "behandla andra somdu själv vill bli behandlad", måste aktualiseras redan itidig ålder.Kristdemokraterna har under hela vår tid i riksda-gen hävdat vikten av en värdegrund som vilar på denetik som förvaltas av tradition och väster-ländsk humanism, eller om man så vill på vårt kultur-arv. Det är av stor betydelse att denna värdegrund ärinskriven i våra läroplaner. Det värdegrundsarbetesom skolministern sedan byggt på har varit mycketvärdefullt och har betydelse för skolans demokratiskafostran. Det är viktigt att värdegrunden står fast vidden kristna etiken för att inte framstå som ett flum-migt budskap som kan vara vad som helst, som vissaförordar. Det är värdegrunden som är garanten för ska slippa främlingsfientlighet, rasism, våld ochmobbning i skolan. Värdegrundsåret som skolminis-tern utlyste , efter många debatter med bl.a.kristdemokraterna, håller på att utvärderas, och detska bli mycket intressant att ta del av utvärderingennär den kommer. Men det är också oerhört viktigt attarbetet med värdegrunden ständigt får fortsätta. Lik-som demokratin måste värdegrunden vinnas på nyttoch på nytt.I det här sammanhanget vill jag peka på en märk-lighet som vi här i är ansvariga för. Varförarbetar vi inte med samma värdegrund i förskolansom i ? Jag vill ställa frågan till skolmi-nistern. Den olikhet som vi har skapar baraoreda hos lärare, elever och föräldrar.Fru talman! anvisar i sitt bud-getförslag sammanlagt nettomer än regeringen till landets kommuner . Det är ett välbehövligt resurstill-skott till skola, vård och omsorg. Vi betror också, imotsats till majoriteten, landets kommunpolitiker attsjälva avgöra var extra ekonomiska resurser till sko-lan i just deras kommun bäst behövs. Vi värnar detkommunala självstyret och vänder oss mot socialde-mokraternas pekpinnar till landets kommuner.Skolans problem beror inte enbart på bristande re-surser, utan det vi nu ser är en konsekvens av enkravlös politik . Många elever kännersig otrygga och vilsna.Att skapa ett klimat i skolan, i klassrummet ochpå skolgårdarna där barn och vuxna möts med respektför varandra oavsett ras, hudfärg, kön eller sexuellläggning, där jämställdhet mellan kvinnor och män ären självklarhet och där medmänsklighet ses somnaturligt och eftersträvansvärt är den bästa förebyg-gande insatsen mot mobbning, våld och förtryck. Detär glädjande att skolministern har anammat kristde-mokraternas förslag om en riksomfattande kampanjmot mobbning genom att starta . Det tackar vi för.För att komma till rätta med problemen behövsockså en nationell samling mot mobbning, våld,rasism och förtryck. En nationell samling går inte attlagstifta fram, men vi kan alla hjälpa till att bildaopinion för det. Vi tror att om vi ska lyckas kommatill rätta med mobbningen i skolan behöver alla godakrafter i samhället samverka.Fru talman! Barn mognar olika och har olika ta-lang och läggning. Några är skolmogna , andra först när de är åtta år.Kristdemokraterna menar att det är viktigt attskolstarten är flexibel. Barn har olika talang - någraär mer teoretiskt lagda, andra är mer praktiskt inrikta-de. Somliga är konstnärliga, medan andra tycker omatt meka. Det är den verklighet som måste få åter-speglas också i skolans sätt att arbeta med eleverna.Kristdemokraterna anser att alla elever måste få ut-veckla sina talanger så att de kan använda sin kun-skap aktivt.Fru talman! Jag ska säga något om gymnasiesko-lan. 2000 börjar närma sig av-slutningsfasen. Vi hoppas att den utredningen skalägga fram förslag på en ny och bättre fungerandestruktur för den kommande gymnasieskolan. Det ären struktur som ska ta större hänsyn till elevernasönskemål, arbetsmarknadens behov och alternativavägar till högre utbildningar. Enligt vår mening är detockså viktigt att en ny struktur för gymnasieskolan fårmed sig betygshanteringen. Tyvärr har metoden medbetyg efter varje årskurs lett till en stor stress i gym-nasieskolan. Den har också lett till att samverkanmellan ämnen och kurser försvårats. Vid snart sagtvartenda möte, fru talman, med gymnasieelever ute ilandet har jag också mött kravet på fler betygssteg.Många frågar också efter möjligheten till en gymna-sieexamen. ser med spänning framemot när utredningsförslaget från Gymnasiekommitté2000 ska läggas fram under våren.Fru talman! Frågan om fristående skolor kommeratt behandlas när regeringens propositionbehandlas. För den sakens skull får debatten anstå förvår del.Vad gäller specialskolorna Eke- och Hällsbosko-lan anser att de fasta skoldelarnamåste få finnas kvar och fortsätta sin verksamhet. Vihar också i vårt budgetförslag anvisat 15 miljonerkronor för att återföra de fasta skoldelarna i de bådaskolorna.Fru talman! Självklart står jag bakom alla reser-vationer där är med, men jag yrkarför tids vinnande bifall till reservation 7 under punkt13.Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Jag ska ta en replik, och jag har tvåfrågor som kan besvaras med ja eller nej.Först har jag ett konstaterande om den gemen-samma värdegrunden mellan skola och förskola. Jagrekommenderar att vi använder förskolans värde-grund.Sedan var det de två frågorna.Första frågan: Är förskolan i kristdemokraternasvärld basen för det livslånga lärandet?Andra frågan: Ställer upp påvisionen om en avgiftsfri förskola?Anf. 75 () re-plik:Fru talman! När det gäller den gemensamma vär-degrunden är det bra att harkommit så långt att han ser ett problem i att det finnsolika värdegrunder. Sedan delar jag inte LennartGustavssons åsikt om att det är förskolans värdegrundsom ska gälla. Jag tycker att vi inte ska vara så räddaför att hävda vårt kulturarv som ändå är den kristnavärdegrunden.Vad är det för fel, , att hävdaatt vi vill lära våra barn och oss själva att vi ska be-möta varandra på samma sätt som vi själva vill blibemötta?Så går jag över till frågor omförskolan.Jag hoppas att uppmärksam-made att jag sade att vi kommer att ta den debattennär den behandlas i och med attdet kommer motioner om förskolan. får ge sig till tåls och ska få sitt svar när vistår i kammaren strax efter jul.Anf. 76 () re-plik:Fru talman! Innebär det här att frågorna om för-skolans betydelse och om ni ställer upp på en visionom en avgiftsfri förskola ska avgöras av kristdemo-kraterna under julhelgen?Anf. 77 () re-plik:Fru talman! Ett kort svar på en kort och - jag skainte vara den som betygssätter frågan.Förskolans betydelse kommer inte att avgöras avkristdemokraterna under julhelgen. Vi vet var vi stårnär det gäller förskolan. Men för att inte förlänga denhär fredagen då alla längtar hem har vi valt att sägaatt i samband med att våra motioner om förskolan skabehandlas tar vi den debatten då. ge sig till tåls.Anf. 78 ():Fru talman! Alla elever har rätt att gå ut grund-skolan med betyget Godkänd på sina kunskaper ochett bra självförtroende. Enkelt uttryckt handlar det omatt ge alla en bra start i livet. Någonting annat äregentligen helt oacceptabelt. En skola som skickar utbarn oförberedda för fortsatt lärande, med otillräckli-ga kunskaper för det moderna yrkeslivet och utankunskaper för att delta i samhället runtomkring utgörett livslångt svek mot eleverna. Det bidrar också social klyvning. Det tragiska är att vi ser att densociala klyvningen, kunskapsklyvningen, ökar meroch mer. Vi måste se till att det finns redskap så attklyvningen inte kommer till stånd, att vi ger allasamma möjligheter från starten.Vi vill ändra på detta. Vi är helt övertygade om attkunskap är den enda hållbara vägen till verklig socialutjämning och lika möjligheter för alla. Därför har viförsökt att ta ett helhetsgrepp om skolpolitiken. Dethar vi gjort med bl.a. stärkta resurser direkt ut tillkommunerna att användas för skolorna och försko-lorna, men också med hjälp av tre stora reformer. Dehar vi kallat för Rätt till kunskap, Lokal makt ochFler lärare. I reformerna har vi samlat många delarsom bildar en helhet och som vi ser som en bas förden fortsatta skolan och skolpolitiken.Det har inte direkt haglat förslag från regeringenden . vardet val, och då var skolan en av de viktigaste frågor-na: "Det här kommer vi att ändra på. ska det hän-da i den nya regeringen." Tyvärr har det integjort det. Vi har varit många som har stått bakom ochhejat på och sagt att möjligheterna finns och att vi ärberedda att ställa upp. Helhetsgreppet har inte funnits.Det som också är märkligt är att jag i mitt hemlänÖrebro har kunnat höra säga på soci-aldemokraternas kommundagar att skolan kommer attbli en av de viktigaste, om inte den viktigaste, valfrå-gan . Jag tycker att det är rätt oförskämtav statsministern att uttala sig så när han själv suttit ien ledande position i och har varit ledande isvensk politik och i svensk skolpolitik. har det varit möjligt att föra fram en grundsynoch få ett helhetsgrepp om skolan, men det har tyvärrinte gjorts.Den hetsiga debatten vi för om skolan blir inte ba-ra tradig utan också väldigt arbetsam och jobbig förde skolor i landet som får höra detta men som ocksågör ett fantastiskt arbete. Det slår på arbetsmiljön ochpå lusten att engagera och vilja förbättra. Det finns såmånga goda exempel. Det finns så många skolor,lärare och föräldrar som engagerar sig för en bättreskola. Väldigt många har lyckats, där lusten att lärastår i centrum, där kunskapen och inte tiden är detabsolut viktigaste.Tomas tog upp en av skolorna, nämli-gen som fick priset Svensk Kvalitet i går.Stödeskolan utanför gör också ett fantas-tiskt arbete. De skolorna ska vi lyfta fram i debatten,se hur de arbetar och föra in det i skolpolitiken.Fru talman! 2000-talets kunskapsproblem - om vikallar dem så - löses inte med 1900-talets skolpolitik.Vi ser att framtidens skola måste lämna den traditio-nella synen på kunskaper för att bli mer flexibel ochför att bli mer elevanpassad. För att skolan ska kunnaklara detta krävs som sagt mer resurser men också,som vi ser det, de tre reformerna Rätt till kunskap,Lokal makt och Fler lärare.Inom reformen Rätt till kunskap har vi samlat fle-ra förslag till hur eleven ska få bättre möjligheter atttillgodogöra sig kunskaper och till hur skolan ska blimer individanpassad än den är . Vi vill slopa dentidsbestämda skolplikten och införa vad vi kallar enkunskapsrätt där det är elevens kunskap och förmågasom är viktigare än tiden. Detta vänder egentligenhelt upp och ned på skolpolitiken, där det hela i dagär väldigt inrutat efter antal timmar och efter de om-råden man ska lära sig.Vi vill öppna upp detta. Som hjälpmedel vill vi in-föra en individuell studieplan för varje elev, somständigt utvärderas och gås igenom för att se hur justjag som enskild elev kan utvecklas och ta till migkunskaperna. För att underlätta för detta mer indivi-duellt anpassade lärande vill vi också slopa timplanenför att få mer flexibilitet i systemet.Olikheterna ska inte utjämnas genom att sänkakunskapskraven för alla, utan de som har inlärnings-problem och som kanske tar lite på sig attlära ska få möjligheter till och redskap för det. Detska finnas möjligheter att gå till en specialpedagogeller att välja ämnen i olika takt. Därför har vi bl.a.satsat på läs- och skrivutvecklingsom går direkt ut till alla elever och till alla skolorruntom i landet.Vi vill bygga en likvärdig skola - inte likadanaskolor. Detta handlar vår andra reform, Lokal makt,om. Vi vill decentralisera resurserna och makten, dvs.gå en helt annan väg än den som Socialdemokraternaoch regeringen verkar hamna på. Där smygcentralise-rar man steg efter steg. Vi vill i stället ge pengarnadirekt till kommunerna utan central styrning. Vi villockså införa lokala skolstyrelser på varje skola för attge föräldrar, lärare och elever mer makt och inflytan-de.Men en ökad decentralisering kräver också att detfinns en bra utvärdering och att det finns hjälpmedelför kommunerna i kvalitetsutvecklingen och arbetet.Därför vill vi införa ett nationellt kvalitetsinstitut somska vara fristående. Där kan man sammanföra kom-munernas olika hjälpmedel och sätt att arbeta för attkunna utveckla och hjälpa skolorna i kvalitetsarbetet.Man kan fundera på huvudmän för detta kvalitetsin-stitut. , lärarförbund och elev- ochföräldraorganisationer skulle kunna vara huvudmänför att se till att stötta sin egen verksamhet.Det behövs fler vuxna och lärare i skolan. Därförsatsar vi rejält på de här reformerna och på att flerlärare kan anställas. Det handlar så klart både omresurser och om att få en bra arbetsmiljö i skolan medmöjligheter för fortbildning och ökat inflytande förlärare. Det behövs stora insatser för att tackla lärar-bristen och för att få fler att vilja bli lärare. För attgöra läraryrket mer attraktivt kan man t.ex. inrättabättre karriärs- och utvecklingsmöjligheter genom attge möjlighet att forska på deltid eller utbilda sig tillspecialist.Fru talman! Gymnasieskolan brottas medganska stora problem med elever som går ut skolanutan att vara godkända i flera kärnämnen. Vissa sägeratt vi ska gå tillbaka till en gammal reform. Men dengamla reformen visade sig ju inte vara hållbar. Vi villi stället utveckla den reform som finns för att ge allachansen och möjligheten att få en bra kunskapsbasframöver.Ett viktigt steg i utbildningspolitiken är också denkvalificerade yrkesutbildning som har visat sig fyllaett stort behov. Jag tar upp detta för att jag har sett attdet finns ett så stort behov runtom i landet att platser-na och resurserna inte räcker till. Detta är ett viktigtsteg för att kunna gå vidare i utbildningen och i ut-bildningssatsningarna.I min hemkommun Kumla har vi drabbats av storapersonalnedskärningar på . Där kan man seatt behovet är oerhört stort av att få in människor iden kvalificerade yrkesutbildningen för att de direktska kunna gå ut och få ett arbete. Företagen står näm-ligen och väntar på ny arbetskraft. I Kumla har mandå frågat: Finns det inte möjlighet att få lite extraresurser? Finns det inte möjlighet att göra någonomfördelning? Nej, har sagt, så fungerardet inte. Vi har bara detta antal platser, och det finnsingen möjlighet att vara flexibel, fortsätter Skolver-ket. Men då har vi ju fått ett nytt system som är stel-bent och som inte utgår från behoven utan från encentral styrning! Jag skulle vilja fråga skolministernom hon tänker se till att det blir fler utbildningsplatservad gäller KY, och om det ska bli en möjlighet till enbättre flexibilitet.Slutligen, fru talman, står jag så klart bakom allaCenterpartiets yrkanden, men jag yrkar bifall enbarttill reservation 2 under punkt 2.Anf. 79 ():Fru talman! Det känns för mig omöjligt att föra enskoldebatt i utan att tänka på våld ochmobbning. Därför tänker jag inleda med att säganågra ord om det.Det är som en lärare miss-handlades på en skola i och en skolvärd slogsned på en annan skola i samma stad. har viläst om en flicka från kommun som blevmobbad och sedan flyttad till en särskild undervis-ningsgrupp. I en HD-dom förklarades att honinte har rätt till skadestånd från kommunen. En annanelev som utsattes för grova sexuella kränkningar iHöganäs tvingades flytta både från skolan och frånsitt hem.Jag tror inte att vare sig jag eller någon annan villsvartmåla i onödan. Det är förhoppningsvis inte hellernågon som förnekar att det verkligen fungerar bra påen massa skolor. Men varje barn eller ungdom somlider i skolan är värd uppmärksamhet. Den avgörandefrågan är om skolan har tillräckliga medel för atthantera våld och kränkningar.En naturlig fråga att ställa inför sådana här tragis-ka händelser är hur bakgrunden ser ut. Hur har enkedja av händelser kunnat utvecklas så att ingenuppmärksamhet har väckts förrän drabbade elever hartvingats sluta skolan eller förrän lärare har miss-handlats och tvingats söka läkarhjälp? Vad brister i degrundläggande attityderna och vilka åtgärder bordeman ha satt in tidigare?Det domslut där flickan nekades skadestånd visaren uppenbar brist i nuvarande lagstiftning på skolansområde eftersom eleven förlorade trots att mobbningbevisats. Naturligtvis borde det vara skolans ansvaratt förhindra att mobbning uppkommer. Lika naturligtborde det vara att en skola och en kommun i efter-hand måste kunna ställas till svars för att människorutsatts för grovt brottsliga handlingar i skolan.Naturligtvis är det förebyggande arbetet motmobbning av kamrater eller mot våld gentemot läran-de avgörande. Men det måste också finnas möjlighe-ter att agera när detta arbete misslyckas. Vetskapenom att det finns starka sanktionsmöjligheter skulle isig verka förebyggande och avskräckande.I en akut situation där en elev mobbas måste sko-lan helt enkelt stå på offrets sida. Då är det inte offretsom ska behöva flytta.