prot · GO0965 · 2001-02-13 00:00:00 — Det strukturella problemet med attmedborgare med utländska namn och mörk hy dis-krimineras måste givetvis motarbetas. Härmåste vi hitta nya lösningar vad gäller både lagstift-ning och attitydpåverkan. Men vid sidan av dettastora problem finns det goda exempel på lösningar.En bidragande orsak till många invandrares svå-righet att ta sig in på arbetsmarknaden är naturligtvisspråket. Det system vi har med sfi, svenska förinvandrare, lämnar mycket att önska. Vi måste se tillatt vi har en fungerande svenskundervisning som äranpassad efter den kunskapsinhämtningsförmåga somden enskilde individen har. Utrymme måste beredasför en mer differentierad svenskundervisning därnivån sätts utifrån vilka förkunskaper den enskildehar, vilken takt han eller hon vill läsa i osv. - kortsagt ett mer flexibelt system än dagens.Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Jag har hamnat i den något ovanligaoch angenäma situationen att kunna hålla med tvådebattörer som har kommit in i debatten från två liteolika håll.Jag tror att det är viktigt att inse att vi har ett be-hov av arbetskraft på kort sikt och att vi har ett behovav arbetskraft på lång sikt. Vi kan klara framför alltdet kortsiktiga behovet genom att fortsätta med enviss arbetskraftsinvandring med utgångspunkt i beho-ven på arbetsmarknaden men också i det som är detviktiga innehållet i inlägg, nämligenatt se till den potentiella resurs vi redan har i landet.Då handlar det naturligtvis om invandrare som ännuinte har kommit in på arbetsmarknaden men ocksåom andra grupper som ännu inte kommit in. Förfunktionshindrade kan man fortfarande ytterligarestärka möjligheterna till arbete för kvinnor.Det handlar om utbildningsinsatser och kompe-tensutvecklingsinsatser. När det gäller invandrarehandlar det också om validering av både utbildningoch yrkeserfarenhet. Jag tycker att vi borde kunna blibetydligt bättre.Sedan handlar det mycket om matchning, alltsåbehov och efterfrågan. Jag tror att vi också kan ut-veckla de möjligheterna.Det handlar om att öka rörligheten, som jag ocksåsäger i mitt interpellationssvar. Jag vill bara ge någrasifferexempel. Jag nämner i mitt svar att vi förra årethade 20 000 arbetstillstånd som gällde länder utanförEU/EES-området. Innanför EU/EES-området vartillstånden drygt 3 000. Det innebär att vi har en för-hållandevis liten rörlighet inom den här stora arbets-marknaden. Jag tror att vi kan åstadkomma en betyd-ligt bättre situation. Där ligger också detta med tred-jelandsmedborgarens möjligheter att få samma rättig-heter.Till vill jag säga något omsituationen . Jag ska ge någraexempel. Inom IT-sektorn räknar man med att detsaknas någonstans mellan 4 000 och 7 000 personerper år . Det finns också uppgifterfrån t.ex. hälso- och sjukvårdsområdet - sjuksköter-skor och läkare - om hur bristen där ser ut.Ser vi sedan till utvecklingen på lång sikt och be-folkningsförändringen som den bl.a. presenteras iLångtidsutredningen visar den ett behov av en netto-invandring på ungefär 30 000 personer mellan2010 och 2030. Då handlar det bara om att se till attden arbetsföra befolkningen inte ska minska.Därför är det nu så oerhört angeläget att vi bådetar oss an frågan om arbetskraftssituationen på kortsikt och även påbörjar en diskussion om hur det lång-siktiga behovet ska tillgodoses, det som bygger påden demografiska förändringen.Det här är, som jag har sagt i mitt interpellations-svar, frågor som vi arbetar med nationellt här i Sveri-ge. Vi arbetar också på nordisk basis, och vi arbetarinom EU. Den rapport som satte verklig fart på de-batten var den som kom från FN , så det finnsett starkt fokus på de här frågorna.Anf. 12 ():Fru talman! Jag säger återigen att det är positivtatt statsrådet instämmer i attfrågorna är av stor betydelse. Statsrådet nämnde häratt FN:s rapport har lyft fram betydelsen av frågornaoch satt fokus på dem. , FN:s chef förenheten för ekonomiska och sociala frågor, har beto-nat att om ingenting görs kommer drastiskaåtgärder att behövas för de länder som inte ökar sininvandring. Jag skulle vilja säga att frågan är mycketangelägen, och det behövs åtgärder. Det går inte attvänta alltför länge med åtgärderna.Det råder brist inom många yrken,t.ex. Stora delar av vården skulleinte fungera om det inte fanns tillgång till personermed en annan bakgrund än en traditionell svensk somkan hjälpa till i vården och finna sin utkomst där. Detär många fler yrken som kommer att behöva insatserfrån arbetskraftsinvandring . Det här tyck-er jag är viktiga frågor att beakta.Annars kan det bli som FN betonade - höjd pen-sionsålder till , sänkta kostnader för äldrevårdoch pensioner eller andra åtgärder som inte kommeratt uppskattas bland befolkningen.Jag skulle vilja understryka hur viktigt det är attregeringen vidtar åtgärder och att de diskussionersom pågår leder till åtgärder. Kan statsrådet säga någonting om hur diskussioner-na går ? Vi är många som är intresserade ochgärna vill ta del av dessa.Anf. 13 ():Fru talman! Jag vill instämma med det som stats-rådet har sagt när det gäller utbildningen. Det är enviktig bit i det sammanhanget. Det vi saknar ärutbildning som anpassas till individen. Jag hoppas attdet blir en bättring.De personer som inte klarar av sfi-nivån - och detär en hel - kan gå i skolan , år efter år.Men de kommer inte att nå upp till nivån. Många avdem försöker skriva in sig som arbetssökande. De kan klara av ett jobb utan att de har nåttden nivån. De nekas ofta att anmäla sig som arbetssö-kande på arbetsförmedlingen. Där sänker man statis-tiken över arbetslösa flyktingar och invandrare. Jaghoppas att statsrådet och också kan göranågot. Jag har lyft fram frågan tidigare och jag gördet igen.Jag vill att man inventerar det vi har här . Vihar många högutbildade personer som går arbetslösasedan många år. En läkare berättade för mig för intelänge sedan att han sökt nästan 2 000 jobb innan hanfick ett fast jobb.Vi måste inventera här först. Sedan kan vi få hitdem som är utanför.Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! En viktig utgångspunkt i vår diskus-sion är situationen på arbetsmarknaden. Behovet avarbetskraft ska vara styrande, framför allt i det kort-siktiga perspektivet. I det mer långsiktiga perspekti-vet måste vi ha en bra analys av hur de demografiskaförändringarna kommer att slå när det gäller arbets-kraftsbehovet.Det jag tar upp i mitt interpellationssvar gäller hurlångt vi kan arbeta med den nuvarande lagstiftningenoch nuvarande praxis, på kort sikt. Vi i regering ochriksdag är ansvariga för lagstiftningen. Arbetsmark-nadsmyndigheterna och är ansvari-ga för praxisbildningen. har det funnits enflexibilitet i tillämpningen av lagstiftningen, som hargjort att vi har kunnat öka så kraftigt som vi har gjort,framför allt . Det som är viktigt i detinterna arbetet i är att utröna hurlångt den flexibiliteten räcker.I det ligger också helhetsperspektivet och hurlångt vi kan komma genom att använda de resurser vihar i , de som ännu inte har kommit ut påarbetsmarknaden. Det nämnde jag i min förra replik.Vi har en potential i en hög andel deltidsarbetandekvinnor, varav många säkert vill fortsätta arbeta del-tid av olika skäl. Vi måste inventera våra egna till-gångar.En annan fråga är vad utvidgningen kommer attinnebära och vad en ökad rörlighet kan betyda, därtredjelandsmedborgare får fullständiga rättigheter.Det är viktigt att vi tar till oss helhetsperspektivet närvi diskuterar situationen.Det är viktigt att se hur mycket tillträde till ar-betsmarknaden betyder för en bra känsla av tillhörig-het till det svenska samhället, som . Det är det som brukar kallas för integrering.Egentligen handlar det om att känna sig hemma iSverige. Att finna en plats på arbetsmarknaden har enenormt stor betydelse. Det är en prioriterad fråga, attse till att de invandrare som ännu inte har kommit inpå arbetsmarknaden får göra det. Vi kan i fortsätt-ningen kanske pröva en mer flexibel hållning tillolika krav, både yrkesmässiga krav och krav påspråkkunskaper. Det handlar också om att kunna göraen bättre validering av tidigare arbetserfarenheter,som ett moment.Vad jag hoppas på är att vi ska kunna få en myck-et större känsla av att invandring, en ökad rörlighet ären tillgång, en möjlighet och inte något som vi tror ären belastning för vårt samhälle. Vi har goda förutsätt-ningar.Anf. 15 ():Fru talman! Visst behövs det analyser, bra analy-ser, precis som statsrådet säger. En hel del analyser ärredan gjorda. Många analyser pekar just på att detkommer att bli brist på arbetskraft i samband med att40-talisterna går i pension. Det råder ingen tvekan omdet.Många av de deltidsarbetande kvinnor som finnspå arbetsmarknaden kommer också att gå i pension,eftersom en del av dem är 40-talister. Vidare finns detdeltidsarbetande kvinnor som inte vill arbeta heltid.Den frågan kan belysas ur många aspekter.Det är viktigt att hämta intryck utifrån. Jag vet attstatsrådet och statsrådet arbetar medfrågorna. Jag tänker på den tidigare regeringsmed-lemmen , som sadeatt det är viktigt att se hur andra länder gör, däriblandKanada och . Är det något som regeringen tittarpå , när det gäller att integrera arbetskraft, skapaarbetstillfällen och att nyanlända människor ska finnaen plats på arbetsmarknaden?Jag är själv sen 50-talist och känner många 50-,60- och 70-talister som känner en oro inför framtiden.Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta i syfte attarbetsmarknaden ska fungera när 40-talisterna går ipension? Den tiden är inte långt borta.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Självklart ska vi ta del av erfarenheterfrån andra länder. Det är en viktig del i det pågåendearbetet med att utforma regler . Jagtänker då på de gemensamma regler som vi ska för-söka arbeta fram inom ramen för EU.Som jag säger i mitt svar har vi fått ett meddelan-de från kommissionen om arbetskraftsinvandring,eller migration i ett bredare perspektiv. Vi väntar ettförslag om arbetskraftsinvandring . Det kanha en beröringspunkt med det tal som i samband med toleranskonferensen. Arbetetpågår nu.Det är viktigt att understryka att arbetskraftsin-vandringen till vårt land inte får ske till priset avsocial dumpning, ökade löneklyftor eller urholkadarbetsrätt. Vi har aldrig haft gästarbetare i Sverigeoch det ska vi inte ha i fortsättningen heller. Vi villheller inte bidra med någon brain drain från ur-sprungsländerna. Vi måste vara klara över vilketförhållningssätt vi har till en ökad arbetskraftsinvand-ring. Det är viktigt att hålla i minnet när vi talar omframtiden och det framtida behovet av arbetskraft.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:226 om Apo-teket ABAnf. 17 Socialminister ():Fru talman! har frågat näringsmi-nistern vilka åtgärder han avser att vidta för att Apo-tekets agerande att utvidga sin verksamhet till parti-handelsledet stoppas. Arbetet inom regeringen är såorganiserat att det är jag som har ansvar för frågorsom rör till frågan är att harbeslutat att starta nya logistikcentrum för distributionav läkemedel. frågade mig om vilka åtgärder jag avser att vidtaför att förhindra att ett statligt bolag utnyttjar sindominerande ställning för att konkurrera ut redanbefintliga företag med prisvärda tjänster. Mitt svar påMargit interpellation är detsamma som jaggav på fråga.Jag vill således än en gång påpeka att distribu-tionen av läkemedel omfattar hela kedjan från tillver-kning till den patient och konsument som ska tillgo-dogöra sig läkemedlet. , som finns när-mast patienten för att leverera läkemedel och infor-mation om läkemedel, har en omfattande intern lo-gistikverksamhet på de enskilda apoteken och viatusentalet apoteksombud. har beslu-tat att ta ett samlat grepp över sin interna logistik föratt effektivisera den interna verksamheten och skapaförutsättningar för effektivare logistik.Apoteket avser att inrätta sex-tio logistikcen-trum i landet som ska varuförsörja apoteken, levereraläkemedel direkt till konsument, administrera denärmare 1 000 apoteksombuden liksom erbjudavården varuförsörjning och leveranser av läkemedel.Logistikcentrumen ska drivas av externa entrepre-nörer efter upphandling. kommer inteatt äga lokalerna för logistikcentrumen. Varornakommer att ägas av ; det kommer därförinte att ske någon försäljning av produkter mellanlogistikcentrum och apotek. I den nya logistiklösnin-gen ansvarar läkemedelsföretagen för leveransen tilllogistikcentrumen i stället för, som , till apote-ken. Det blir således ingen ändring i ansvarsförhål-landet mellan partihandeln och att inrätta dessa centrum, som jag nu harredogjort för, är en intern fråga för styrel-se. Jag avser inte att nu vidta några åtgärder medanledning av planer.Anf. 18 ():Fru talman! Statsrådets svar förvånar. Här fannsen chans till en seriös debatt. Men jag är egentligeninte förvånad. Jag känner sedan hanverkade i Malmö.Vid inträde i EU såldes till Tamro. Det var EU:skrav för att detaljhandelsmonopolet skulle få finnaskvar. sker en u-sväng. Monopolet utvidgas ävenom man försöker dölja det. övertar parti-handelns kärnverksamhet varuhantering, orderhante-ring, lagerstyrning, plockning och packning, trans-port, leveransbevakning etc.Vad innebär denna nya policy förklädd till regio-nalpolitik? Det är inte bara något slags inre föränd-ring. Här kan jag citera sakkunniga.Förändringen innebär att överförande av arbets-uppgifter från partihandeln till andra sidan av AIP.Därför kan det bli aktuellt med en ny gränsdragningför AIP, dvs. En viss andel avpartihandelns ersättning bör i fortsättningen gå tillApoteket . har aviserat en diskussionmellan industrin och i denna fråga. Detär alltså inte bara en inre förändring utan det är enutvidgning av monopolet. Vad innebär detta i stort?För det första: Det är en oroande kapitalförstöring.Partihandeln har byggt upp skräddarsydda anlägg-ningar, transport- och datasystem, logistiskt kunnandeetc. Enbart Tamros anläggningar i hanterar18 000 orderrader per dag från ett lager som omfattar8 500 artiklar på 6 400 pallplatser med leveranstidersom inte får överstiga . Felmarginalen fårvara maximalt 2,5 %.Nu ska skaka fram entreprenörer som skakunna åstadkomma samma typ av arbete på andraorter. Tamros anläggningar, som kostar cirka enkvarts miljard att uppföra och ytterligare en kvartsmiljard att utrusta, måste ersättas av motsvarandeverksamhet i med krav på nyinvestering-ar. Här är en kapitalförstöring i . Vi får mot-svarande i , , etc. Vad inne-bär detta? Jo, att går miste om miljarder. Jo, på tre overheadbilder.För det andra: Företag och personal som har byggtupp en utomordentligt kostnadseffektiv partihandelmister allt det de har jobbat för. Deras kunskaper ochsatsningar är inget värda längre.För det tredje: Staten, , har på ett sätt lu-rat alla dem som köpte Tamroaktierna när Apoteketbehövde bli av med . De ansvariga lovade attApoteket skulle värna om en fri, konkurrerandepartihandel. ser vi vad svenska statens löften ärvärda. Detta innebär att socialministern, med benägenhjälp av näringsministern, hjälper till att sänka värdetpå statens aktier. Det är kapitalförstöring för skatte-betalare och aktieägare.För det fjärde: Patienterna får i slutändan betalasocialministerns bristande engagemang och noncha-lans och ännu en av dåligt genomtänktasatsningar. Dataäventyren har varit många.Det patienterna inte orkar betala får skattebetalarnastå för.Statsrådet säger att han inget har att tillägga. Bra,då vet vi det. Skattebetalare, patienter, aktieägare,företagare och anställda inom partihandeln vet attstatsrådet och hans regeringskolleger inte har intresseav att vårda våra resurser och vår välfärd. Det kom-mer jag inte att glömma, och jag kommer att påminnafolk om det.Här fanns mycket att tillägga. Den lokaliseringman tänker sig, och , är egendomligmed tanke på att där finns få apotek.Anf. 19 ():Fru talman! Som socialminister påpekarhar jag ställt en fråga med ungefär samma innehållsom interpellantens. Både hon och jag har vänt oss tillnäringsministern eftersom detta egentligen rör nä-ringslivsfrågor. Det är beklämmande att den ministersom ansvar för dessa frågor inte känner sig berörd attkomma hit och diskutera. Det visar den respekt somman kan vänta sig för rikets högsta beslutande organ.Att arbetet är så organiserat att det är socialmi-nistern som svarar på frågor som rör är välnärmast att likna vid att sätta bocken som trädgårds-mästare i den vidgade debatten om statens monopol-ställning. har vi emellertid bara socialministernhär att diskutera med, och jag är rädd att han inte harförstått vidden av hela ärendet.Att besvara frågan om monopolställning med attdistribution av läkemedel omfattar hela kedjan fråntillverkning till patient och konsument är väl ingetargument för ett utökat monopol. Det är heller ingetargument att har en omfattande intern lo-gistikverksamhet på de enskilda apoteken och apo-teksombuden. Däremot är det intressant att ApoteketAB nu har beslutat att ta ett samlat grepp över sininterna logistik - om man nu menar hela partihandelnockså. Det är ingen intern fråga för . Det ären angelägenhet för hela och EU, och det ärfråga om trovärdighet för regeringen. Det är också enangelägenhet för dem som har sina arbetstillfällen påde platser som hotas.Varför går man tillbaka till det gamla systemetsom man fick lämna när man gick in i EU? Tror maninte att man har ögonen på sig?Ministern varken bekräftar eller förnekar att dettaär ett löfte till kommunalråden i de kommuner somdrabbats av den socialdemokratiska försvarsdöden.Inte heller verifierar ministern att dessa sex-åtta lo-gistikcentrum ska upprättas i fyra av de drabbadekommunerna.Den springande punkten både i min fråga och iinterpellationen är ju det faktum att utvidgarsitt detaljhandelsmonopol till att också omfatta parti-handel. Om det ska drivas av externa entreprenörerefter upphandling ändrar ingenting i sak. Maktenfinns hos Apoteksbolaget AB.Ska erbjudandet då gå till de företag som ar-betar i partiledet att komma upp till , ochSollefteå? Ska de erbjudas att lämna sina lokaler ochsina högtstående moderna anläggningar och system?Vad betyder detta egentligen, socialministern? Är nifullkomligt okänsliga för vilka resultat era planer fårför det näringsliv som socialdemokraterna åtminstonei pressen säger sig värna om? Jag rekommenderar ettbesök på något av de företag som sysslar med detsom tänker utvidga sin verksamhet med.Kanske det kan förändra ministerns inställning i frå-gan.Fru talman! Hur kan den sam-tidigt som den innehar ordförandeskapet i EU så heltgå emot den regelrätta order man fick och de inten-tioner som EU står för? Kan man så okänsligt flyttauppgifter från två respekterade och dokumenterateffektiva företag till något så ovisst och ogenomtänktsom det som har föreslagits i , , och ? Denna rokad för man framsmygvägen, och man för fram dem som en konsek-vens av försvarsbeslutet. Det är en skandal att svens-ka folket förs bakom ljuset på detta sätt, och det ärmin förhoppning att man genom denna debatt bliruppmärksammad om sakernas tillstånd.Jag hoppas verkligen att de internationella jour-nalister som har blickarna riktade mot Sverigeuppmärksammar detta skamgrepp på nä-ringsliv, , konsumenterna och själva Europeis-ka unionens intentioner.Anf. 20 Socialminister ():Fru talman! Det är ingen hejd på jeremiaderna.Sanningen är följande.Jag är ansvarig i regeringen för den verksamhetsom bedriver. Om vi vill diskutera vilkagränser har att följa ska vi diskutera det härtillsammans. En helt annan frågeställning är att omApoteket avser att etablera 6-8 logistikcentrum är detväl rimligt att de diskuterar det ur ett sysselsättning-sperspektiv. Men det är inte så att idén om logis-tikcentrum är ett resultat av regionalpolitiska hänsyn.Den diskussionen började i långt innan.Jag tror att vet det.Det är alltså en diskussion om utvecklingen avApotekets verksamhet för att skapa en rationellareläkemedelsdistribution och få en effektivitet somockså minskar kostnaderna för patienten. När man välhar fattat beslut om detta kan man diskutera var manska lokalisera det. Det är däremot inte en fråga somjag är ansvarig för.Tillbaka till det som frågan handlar om: Vad ärApotekets uppgift? Är det orimligt att dis-kuterar att skapa dessa logistikcentrum? Apoteketsuppgift är att garantera en säker, kostnadseffektiv ochhögkvalitativ distribution av läkemedel, till gagn förpatienten och för den svenska sjukvården. Det äruppgiften.Om man konstaterar hur apoteken fungerar, vilketMargit har gjort ganska ingående, blir manlite överraskad över den brist på effektiv logistik sompräglar apotekens verksamhet. Om styrelseoch dess ledning bestämmer sig för att se över detta,för att samordna logistiken och skapa en effektivverksamhet, är det respektabelt.Frågan är: Innebär detta att man överskrider nå-gon gräns gentemot partihandeln? prövas denfrågan av , och såvitt jag förstår ärfrågan också anmäld till . Låt ossinvänta beskeden från dessa båda instanser innan vibestämmer oss i vilken mån detta skulle strida motnågon konkurrensrätt.Jag tycker att initiativet är gott. Jag förstår syftetmed initiativ, och jag tycker att de har gjorträtt . Vi får avvakta och se om det finns någraandra synpunkter från , och då fårvi diskutera frågan igen.Anf. 21 ():Fru talman! Det är helt riktigt att statsrådet for-mellt kan dölja sig bakom aktiebolagsformen. Reelltkan han det inte. Politiskt-praktiskt är det inte klokt.Vad det är frågan om är egentligen att Apoteks-bolaget har pressats av vadgäller sina marginaler. Det är jag väl lite skuld till,med min utredning också, för jag avslöjade hur mankunde skaffa sig övervinster. Detta har inneburit på något vis vill flytta gränserna för AIP, vilketframkommer av mitt citat. Man har fyllt med inrelogistik, men det är nog fråga om extern logistik. Nufår konkurrensmyndigheterna och EU pröva den härfrågan, och det är mycket bra.Jag tycker att statsrådet, om han vill ha en effektivapoteksdistribution, borde fundera på aktiebolags-formen, som är olämplig. Jag har på-talat felaktigheter som har gjorts inom den. Manborde avskaffa det. Man borde avskaffa monopolet.Jag började slåss för det . Detbrukar ta för våra idéer att få genomslag här ilandet. Så tog det med pensionsreformen. Jagär alltså snart framme, så jag är säker på att vi omnågot år kommer att ta varandra i handen och säga "ovad det är bra med apotek som drivs under konkur-rens".Anf. 22 ():Fru talman! Jag hade inte lyckan att ens få enkommentar till mitt anförande, men det kanske ärförståeligt.Jag förstår att socialministern är ansvarig förApoteket och säkerheten i distributionen. Då undrarjag: Är det något fel på säkerheten i distributionensom den fungerar i partileden ? Efter vad jagförstår pågår redan aktivitet på de här orterna för attta emot de centrum som socialministern talar om. Deär väl inte bara på ritbordet, såvitt jag kan förstå.Statskontoret har gjort en utredning som regering-en har beställt. Den heter Staten som kommersiellaktör. Där har Statskontoret föreslagit att statligaföretag ska sluta konkurrera med det fria näringslivet,och speciellt små företag, som därmed kan växa sigstörre. Utredningen leder i bevis att statliga myndig-heter och bolag är ett hinder för utvecklingen av detsvenska näringslivet och till skada för konsumenter-na. Bristande konkurrens leder till låg kvalitet, tillbegränsad tillgänglighet och service samt omotiverathöga priser - det är Statskontorets konklusion. Manföreslår att apoteken ska släppas fria, och man före-slår franchising. Jag tycker att man ska ta det ad no-tam.Apotekets beslut när det gäller nya logistikcent-rum har presenterats som en ny logistikstruktur, somde facto innebär att utvidgar sitt monopolfrån detaljist- till partimarknaden, eftersom det i stortsett uteslutande får kontroll över partimarknadenstjänster.Jag har mer att säga, men jag ser att min talartidrinner ut. Jag tror kanske inte att ministern behagarsvara på mina frågor.Anf. 23 Socialminister ():Fru talman!