prot · GP0935 · 2001-11-27 00:00:00 — Omministern hade kommit och hälsat på i arbetsmark-nadsutskottet , vilket han är välkommenatt göra, hade han kunnat vara där när AMS general-direktör var där och själv erkände att arbetslöshetenökar nu när konjunkturen viker. Jag beskyller inteBjörn för att själv ha gjort så att konjunk-turen viker. Det lovar jag. Men jag konstaterar attAMS generaldirektör och jag är rätt eniga om att detblir kärvare på arbetsmarknaden. De som har haftsvårast att ta sig in är de som slås ut först. Det tyckerjag är ett problem.Jag tycker inte att vi som beslutsfattare ska nöjaoss med att besluta om åtgärder och skicka mer peng-ar till en myndighet som uppenbarligen inte har gettde resultat som vi skulle vilja ha. Jag tycker att vi skaha en näringspolitik som gör att fler kan få jobb påden öppna arbetsmarknaden. Vårt innovationsklimathar inte lett till detta, och politikhar det inte heller.Anf. 54 Näringsminister ():Herr talman! Ord läggs på ord. var det plöts-ligt så att generaldirektören var här och hade en an-nan uppfattning än jag. Sedan var det plötsligt så attAMS var en organisation som i princip var värdelös.Den gjorde ju ingenting. Den kostar bara pengar.Sedan talade vi om innovationsklimatet, och det fannsju inte heller. Jag kan bara konstatera att enligt denbedömning som görs av EU har det högstainnovationsklimatet i världen. Först kommer ,sedan kommer och sedan kommer . Jagtycker inte att det är ett dåligt betyg.Ord läggs på ord utan innehåll och utan, om jagnu får bli lite allvarlig, en seriös bedömning. Det ärett allmänt ordsvall över hur dåligt och svart det är.Jag är bekymrad över det som sker på arbets-marknaden. Jag kan konstatera att antalet sysselsattaökade med 40 000, och de flesta av dem var i privatsektor. När vi nu har ökat sysselsättningen har detskett i den privata sektorn, och framför allt i tjänste-sektorn och i de sektorer där vi har en utveckling somskapar tillväxt. Därför blir diskussionen lite besyn-nerlig.Sammanfattningsvis vill jag säga att jag självklartär oroad, men det är fortfarande så att sysselsättning-en ökar. Det är fortfarande så att arbetslösheten mins-kar, även om det planar ut. Vi har fortfarande ganskabra kontroll över arbetsmarknaden. Vi ska följa den,och vi ska göra det med traditionella socialdemokra-tiska arbetsmarknadspolitiska medel. Det lovar jag.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2001/02:85 om per-sonalsituationen vid NäringsdepartementetAnf. 55 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag som statsråd kommer att vidta för attkomma till rätta med problem med personalomsätt-ningen vid departementet.Interpellationen målar upp en svart bild kring hurdet är att vara anställd som chef vid . Redan inledningsvis vill jag slå fast att dennaverklighetsbeskrivning inte delas av mig och andraansvariga ministrar på departementet.Inom har chefer normalt entillsvidareanställning som departementsråd och tids-begränsade förordnanden som chef för viss enhet medmöjlighet till förlängning. Inom Näringsdepartemen-tet är förordnandetiden som enhetschef . Genomde tidsbegränsade chefsförordnandena ger Regerings-kansliet och uttryck för enpositiv syn på rörlighet i chefsgruppen.Så gott som samtliga av de chefer som lämnat de-partementet har fått attraktiva arbeten, vilket i sig ärnågonting positivt. Detta visar att de personer somrekryterats som chefer till ärattraktiva för kvalificerade uppdrag inom Regerings-kansliet eller hos andra arbetsgivare. Att chefer ochmedarbetare blir synliggjorda och eftertraktade påarbetsmarknaden är värdefullt och visar på ett gottbetyg för utfört arbete, dels för individen, dels för denorganisation man arbetar inom.Samtidigt kan generellt sett en för stor rörlighetinom en personalgrupp även leda till problem för enorganisation. För att möta en snabbt föränderlig om-värld med växlande krav utvecklar vi fortlöpandevåra interna styrinstrument och de utvecklingsinsatsersom kan vara aktuella för chefer och medarbetare. Vihar t.ex. utvecklat introduktionen av nya chefer ochser fortlöpande över chefsutvecklingsinsatserna somhandlar både om generella och individuella åtgärder.För närvarande pågår ett omfattande utvecklingsar-bete inom . En viktig kompo-nent i detta arbete är att utveckla frågor som hängersamman med arbetsorganisation, t.ex. arbetssätt ocharbetsmetoder. Samtliga chefer och medarbetare är påett aktivt sätt involverade i detta arbete. Jag anser attalla organisationer ständigt måste utvecklas. Närings-departementet ligger långt framme med ett aktivtutvecklingsarbete.Som jag tidigare konstaterat är chefer vid attraktiva på arbetsmarknaden.Vissa faktorer som kan påverka våra efterfrågade ochkvalificerade chefer att byta jobb kan vara svåra attmöta för och ett enskilt departe-ment. Jag tänker t.ex. på att andra sektorer kan erbju-da mer förmånliga löner och anställningsvillkor. Jagmenar att vi ska arbeta för att de kvalificerade medar-betare som vi behöver inom departementen samman-taget ska kunna erbjudas så attraktiva villkor att vikan attrahera och behålla dem.Anf. 56 ():Herr talman! Låt mig först tacka för svaret som ärkort och tydligt. Jag har kunnat konstatera i pressenatt statsrådet gläds åt chefskarusellen på hans depar-tement. Jag kan också konstatera att varken han ellerhans kolleger på departementet delar den verklighets-beskrivning som jag har i min interpellation, och dåinte heller den som finns i den artikel i som var grund för interpellationen.Jag skulle inledningsvis vilja fråga statsrådet: kritik som framförs i artikeln och i interpellationenfelaktig? Saknar artikeln grund?Det är naturligtvis bra att vi har glada och nöjdastatsråd som gläds åt chefskarusellen. Problemet är juatt det inte räcker. Vi behöver också nöjda företagare.Vi behöver nöjda arbetslösa och ett företagsklimatsom gör att vi får fler företag och fler jobb. Vi behö-ver småföretagare som gläds åt att vi får ett fungeran-de avregleringsarbete. Då är det naturligtvis proble-matiskt om chefskarusellen innebär att ansvarigachefer slutar för ofta.Vi kan ta Simplexdelegationen som exempel.Dess första chef, , avgick med orden:Jag hade räknat med att pannan blodig meninte avlida på min post.Det är klart att det leder till att avregleringarnainte blir så effektiva och så bra som de annars skulleha blivit. När den statssekreterare som är ansvarig föravregleringsarbetet byts ut innebär det att arbetet ocheffektiviteten blir lidande. En ny chef måste ju sättasig in i nya problem. Sedan är det ytterligare en nychef som måste sätta sig in i samma problem. Resul-tatet blir att arbetet går alltför sakta och att alltför litehänder med t.ex. avregleringsarbetet.Sedan kan man ju säga att detta är en liten detalj,men det är ett problem som väldigt många småföreta-gare uppger som ett av de största hindren.En undersökning bland svenska företagare frånnovember 2000 visar att över hälften av de tillfrågadeanser att det har blivit fler regler under de två-tresenaste åren; detta när vi i stället borde gå mot färreregler.Statsrådet skriver i sitt svar att det är bra med ka-rusellen därför att man har förordnanden ,vilket ger en naturlig anledning att ifrågasätta - bådeför den anställde om han ska vara kvar och för chefenom han ska ha den anställde kvar.Om jag förstår det hela rätt har dock samtliga des-sa chefer slutat innan förordnandetiden löpt ut. Detnya startade ju den 1 januari1999, så har ännu inte gått. Om jag inte räknaralldeles fel har alltså samtliga slutat innan förordnan-detiden löpt ut. Det är ett allvarligt problem om chef-skarusellen leder till att vi inte får den förbättring avnäringsklimatet som vi behöver. Vad tänker statsrådetgöra?Anf. 57 Näringsminister ():Herr talman! För det första: Personalrörlighetenför chefer vid var avnaturliga skäl högre än genomsnittet i Regerings-kansliet eftersom det var då som Näringsdeparte-mentet bildades och en del chefer så att säga blevöver - det var ju en del av den rationalisering somskedde.För åren 2000 och 2001 ligger rörligheten på ca4,, vilket är ett genomsnitt för Regeringskanslietoch betydligt lägre än för ochSocialdepartementet.För det andra: har fått re-sultatet av årets attitydundersökningar bland perso-nalen. Det är tredje gången som en sådan undersök-ning genomförs. Förändringarna sedan den senastemätningen, som gjordes , visar att utveckling-en går åt rätt håll, dvs. att man tycker att det är bättrei dag än det var tidigare. Ett par trendbrott har skett,framför allt när det gäller ledarskapet inom Rege-ringskansliet. Där visar två mätningar i rad på enförbättring.Av 40 personer som slutade har 20 personer gåtttill privat anställning. Det tycker jag också är ett ut-tryck för att det är ganska bra. Det är alltså populärtatt komma från ; man erbjudsjobb. Det anses vara fint och kunnigt, och det ansesockså att man har utvecklats om man fått jobb ochjobbat på Näringsdepartementet.Orsaker till avgång registrerar vi. I nästan alla fallavgår man därför att man får en bättre karriär. dubblar man t.o.m. sin lön -t.ex. på IT-sidan, och det är helt naturligt. Man gåroch får då dubbelt så hög lön. Det är framför allt frånFinansdepartementet och somnäringslivet söker nya medarbetare.I fråga om avgångsorsakerna - där det frågas omorsaken till avgången, hur vederbörande har trivtsosv. - konstateras det att man har trivts bra och har haft god kontakt med den politiska ledning-en. Jag har svårt att finna att Näringsdepartementetskulle ha det så som det uttrycks i artikeln och även iinterpellationen. Både när det gäller utveckling ochnär det gäller hur folk trivs ligger Näringsdeparte-mentet i många fall avsevärt bättre till än vad somgäller för i snitt. I många fall gårman inte under detta snitt. Därför känner jag migganska nöjd.Som departementschef har jag ambitionen attmänniskor ska utvecklas, att människor ska ges möj-ligheter att byta jobb; jag tycker att det är viktigt gör det. I en del fall - det kan jag erkänna -tycker man att chefsbytena gått för fort och att myck-et kunskaper gått förlorade. Men då har det väldigtmycket handlat om att dessa människor har bliviterbjudna bra jobb, och det blir man erbjuden om manjobbar på Näringsdepartementet.Anf. 58 ():Herr talman! Jag kan väl glädja statsrådet med attsäga att min ambition är att fler ska få byta jobb påNäringsdepartementet efter nästa val, men kanskeinte just bland enhetscheferna utan något högre upp.Det är klart att det är bra att det är populärt attkomma från , att andra arbets-givare upplever att det är bra att rekrytera personerdärifrån, men det är inte alldeles självklart bra förnäringsklimatet om det också är populärt att gå frånNäringsdepartementet. Det leder ju till att det politis-ka arbete som borde göras på departementet blir li-dande.Ta t.ex. Simplexarbetet, regelförenklingsarbetet.Statsrådet kan väl ändå inte tro att det arbetet bliviteffektivare av att man har bytt enhetschef och av har bytt ansvarig statssekreterare tre gångersedan arbetet påbörjades. Inte har regelförenklingsar-betet blivit effektivare eller bättre av det på Närings-departementet!Ett annat problem är att det är påtagligt svårt förärenden att komma från departementet. Se bara påregionalpropositionen eller på infrastrukturproposi-tionen - det tog påtagligt att komma fråndepartementet!En av de viktiga saker som departementet har attgöra är att skapa ett bättre näringsklimat. För att klaradet behövs det bra medarbetare på departementet,medarbetare som också tycker att det är värt att stan-na kvar där.Jag tycker att det är oroande med de signaler somkommer i form av den artikel i somvar utgångspunkten för min interpellation. Om det ärväldigt många som upplever att miljön är så dålig går till en tidning med de signalerna är det up-penbart så att det politiska arbetet blir lidande. Vi serdet på avregleringarna, och vi har sett det på in-frastrukturpropositionen och på den regionalpolitiskapropositionen - försenade arbeten och för dåligaprodukter. Hur tänker statsrådet se till att vi snabbarefår fram produkter och att vi får en snabbare avregle-ring; detta för att faktiskt få ett bättre näringsklimat?Anf. 59 Näringsminister ():Herr talman! har läst en tidningsar-tikel och greppat tag i den och då funnit att Närings-departementet inte fungerar, att det är för stor omsätt-ning på folk. Men jag har här klargjort att det inte ärstörre omsättning på än det ärpå de andra departementen. När det gäller chefer äromsättningen i många fall mindre. Därmed har viklarat ut den saken.Vidare hakar han på och talar om stora brister ochom ineffektivitet. Låt mig då inför kammaren genågra viktiga fakta även på detta område.1. avlämnade 31 propositio-ner till . Näringsdepartementetvar det departement som mest ökade antalet pro-positioner jämfört med året innan.2. Statistik från kammarkansli visar attNäringsdepartementet avlämnar propositioneroch skrivelser enligt plan. Departementet står sigväl vid en jämförelse med övriga departement.Näringsdepartementet har en leveranssäkerhetsom ligger betydligt över genomsnittet inom Re-geringskansliet. Den är betydligt högre än host.ex. myndigheter och affärs-verk, som är många, får rena revisionsberättelser.Riksrevisionsverket gav sammanlagt 15 myndig-heter invändning i revisionsberättelsen för . Ingen av dessa myndigheter ly-der under . Näringsdepar-tementet är det enda departement vars myndig-heter och affärsverk helt har undvikit revisions-berättelser med invändning avseende verksam-hetsåret 2000.4. hade ca 1 200 regeringsä-renden . vardet departement som hade näst flest antal rege-ringsärenden under året.5. utfärdade 150 författning-ar . var detdepartement som mest ökade antalet författningarjämfört med året innan.6. utfärdade 105 kommitté-och utredningsdirektiv. Departementet var detdepartement som utfärdade flest direktiv underåret, totalt av det totala antalet direktivinom . Det innebär en ökning,jämfört med förra årets andel, med 38 %.7. har denstörsta mängden inkomna ärenden inom Rege-ringskansliet. har trenden varitökande.Herr talman! Jag skulle kunna fortsätta med enännu längre lista med relevant statistik och med fakta,men jag tror att vad jag nu har tagit upp visar att Nä-ringsdepartementet är ett effektivt och sammanhålletdepartement, präglat av duktiga och professionellamedarbetare. Jag är faktiskt glad över att tar upp detta eftersom det gett mig möjlighet attfå redovisa departementets effektivitet och professio-nalism.Och än en gång: Man kan faktiskt föra en diskus-sion om hur hög omsättningen av antalet anställda skavara. Normalt brukar man säga att den i kunskapsor-ganisationer bör ligga på . Det ärett inflöde och ett utflöde man får.Jag vill också säga det, att de chefer som har läm-nat departementet oftast också har hamnat inom de-partementets organisation. De har blivit generaldi-rektörer, länsarbetsdirektörer etc. Det innebär att definns kvar med sin kompetens inom organisationen.De har tagit den från departementet och fört den tillverk och myndigheter, och det är det som är dynamiki en organisation, att göra detta. Det är det som stär-ker organisationen.Anf. 60 ():Herr talman! Jag kan konstatera att för är det viktigt att tillsätta många utredningar,det är viktigt att hans departement har störst ökning iantalet författningar , och det är viktigt atthans departement ökade antalet proppar mest ,även om det senaste väl mest beror på att det var ettså utomordentligt litet antal 1999, därför att man hadeså svårt att komma i gång med arbetet.Sedan ska man komma ihåg att mycket av deproppar som kommer från inteär så tunga och inte så viktiga. Det senaste var välenergieffektiviseringskrav på förkopplingsdon förlysrör, som ju inte påverkar det svenska näringskli-matet så där rasande mycket.Ett av problemen är att vi har för mycket utredan-de på departementet och för lite beslut och förslagvad gäller att förbättra näringsklimatet. Problemethemma i mitt län, herr talman, är att där sjunker an-talet företagare. 1993 var det 13 100, och är detenligt den senaste statistiken 11 700. Så medan BjörnRosengrens departement tillsätter utredningar ochökar antalet författningar mest av alla departement iregeringen sjunker antalet företagare i mitt län.Jag tror att ska vi få fler företagare och fler jobbså måste vi ha ett bättre näringsklimat. Dit hör attförenkla och se till att vi får en fungerande som faktiskt avreglerar och gör det lätta-re för företagen. Det är mycket viktigare än att ökaantalet författningar mest.Anf. 61 Näringsminister ():Herr talman! 1999 hade vi inga proppar, sade in-terpellanten. Jag kan bara konstatera att då hade vi 18propositioner. Vi kan väl försöka hålla oss till vadsom är rätt och fel. Diskussionen handlar ju om detta:Var detta departement effektivt? Hade det någonförmåga? Och vill jag redogöra för att vi har läm-nat 31 propositioner . En del av de propo-sitionerna får väl anses vara väldigt tunga. Det hand-lar om regionalpolitiken och om infrastrukturen. Deär väl ett par av de tyngre propositionerna som vi harlagt fram under den här mandatperioden, och de harberetts och jobbats fram av Näringsdepartementet.Av de regler och regelverk som vi har tittat på kanjag bara konstatera att av Småföretags-delegationens krav på regelförändringar har vi fak-tiskt tillgodosett, och vi har tagit en hel del andraförändringar som vi också kommer att redovisa härtill kammaren under året.Därför blir den här diskussionen och den här logi-ken - från att försöka angripa Näringsdepartementetmed att vi har ett dåligt ledarskap, att cheferna lämnaroch att personalen vantrivs, till att landa i att hemmahos finns det inte tillräckligt med små-företag och de växer inte lika snabbt som tidigare -lite svårgenomtränglig, onekligen!När det sedan gäller företagsklimatet - det har vidiskuterat tidigare här i kammaren - och inno-vationsklimatet så kan jag konstatera att där står Sve-rige främst i förhållande till andra länder. Först kom-mer , sedan och sedan . Och detgäller flera sådana här indikatorer som jag kan tamed.Men jag skulle ändå vilja avsluta med det att jaghar gjort en redogörelse här, och jag skulle kunnagöra den ännu djupare och titta på resultat ur attityd-mätningen och personalens goda betyg gällande denfysiska arbetsmiljön, arbetsklimatet, jämställdheten,den interna informationen och trivseln. Det kan jagfortsätta med, men jag tror att det jag nu har tagit uppvisar att är en god arbetsplatspräglad av duktiga och professionella medarbetare,och än en gång: Jag är därför glad att tagit upp detta och gett mig möjlighet att redogöraför detta. Tack, herr talman!Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2001/02:73 om må-luppfyllelse i skolanAnf. 62 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser vidta för att målbeskrivningen ikursplanerna ska bli tydligare.Ulf citerar revisorer och sägeratt det råder osäkerhet om vilka mål som ska följasupp och utvärderas och att inte varittillräckligt tydligt när det gäller att beskriva kraven pålikvärdiga metoder för uppföljning.Det är kommunerna som har huvudansvaret för attfölja upp och utvärdera resultaten i sina skolor. Somredskap för detta har de bl.a. betygskriterier och na-tionella prov. I de obligatoriska kvalitetsredovisning-ar som kommuner och skolor upprättar ska ocksåframgå i vilken mån målen uppnås. I syfte att stärkaarbetet med kvalitetsredovisningarna har regeringennyligen fattat beslut om vissa förändringar i förord-ningen om kvalitetsredovisning. Bl.a. har kopplingentill de nationella målen skärpts. Kravet på att redovisavilka åtgärder som behövs för att uppnå målen hardessutom ersatts med ett krav på att redovisa vilkaåtgärder som skolan respektive huvudmannen avservidta. Ett sista datum för när kvalitetsredovisningarnaska vara upprättade har också införts.Metoder kan emellertid alltid förbättras. arbetar kontinuerligt med stöd både av gene-rell natur och direkt riktat till kommuner som behöverutveckla sin uppföljning och utvärdering. fick i uppdrag att framtill särskilt arbeta med att utvecklaverkets former för att stödja skolutveckling. Verketska genom riktade insatser aktivt verka för att kom-muner och skolor, där målen inte nås, ges stöd attutveckla verksamheten. Som ett led i detta arbetegenomför verket under innevarande år utvecklingsdi-aloger med ett 60-tal kommuner. I dialogerna diskute-ras behovet av åtgärder för att öka kvaliteten ochmåluppfyllelsen i de verksamheter som uppvisarbrister. Denna förändrade inriktning av verkets arbetebetyder att resurserna för skolutveckling i större ut-sträckning fördelas efter behov och inte efter ansö-kan.Jag håller med om att det är viktigtmed tydliga mål i läroplaner och kursplaner. Jaganser dock inte att existerande brister i måluppfyllel-sen beror på att målen i sig kan uppfattas som otydli-ga. Inte heller tycker jag att det finns fog för att talaom för låga kunskapskrav i skolan. Sett ur ett inter-nationellt perspektiv har vi både höga ambitioner ochhög kvalitet i vårt skolsystem.Det vi kan se med det nuvarande målsystemet ärdock att målen att sträva mot får stå tillbaka för målenatt uppnå. Dessa mål har blivit taket i målstrukturen istället för golvet, som var det avsedda syftet. Medhänsyn till vad vi vet om hur de olika måltyperna nuhanteras, finns det därför skäl att se över förhållandetmellan mål att uppnå och mål att sträva mot.Jag tycker också att det är dags att nu börja funde-ra över antalet mål i läroplanerna och framför allt ikursplanerna. De nuvarande styrdokumenten är deförsta som skrivits i det målrelaterade styrsystemet,och vi har ett mycket stort antal mål i skolan i dag.Detta är något som en kommande läroplansutredningbör titta på.Ulf hänvisar i sin fråga till det förslagsom lämnats av en arbetsgrupp i Ds 2001:48 om attdet bara ska finnas en typ av mål i kurs-planer och läroplaner. I skrivelsen framhåller arbets-gruppen att den förändring av målstrukturen somföreslås måste utredas vidare.Som jag tidigare nämnt avser jag efter sommaren2002 ta initiativ till att en utredning tillsätts för attgöra en översyn av de nuvarande läroplanerna. Frågorom målstrukturen i styrdokumenten kommer själv-klart att behandlas i denna utredning. När direktiventill denna utredning ska skrivas kommer den tidigarenämnda skrivelsen från läroplansgruppen att utgöraett av flera underlag. Pågående utvecklingsarbete iskolorna, t.ex. den femåriga försöksverksamhetenmed utbildning utan timplan i , kommerockså att ge värdefullt underlag för diskussionen omhur skolorna lokalt arbetar med styrdokumentens mål.Även om målbeskrivningarna kan utvecklas ochbli ännu tydligare anser jag inte att en kursplansrevi-dering är befogad just . En bred översyn av mål-strukturen i läro- och kursplanerna bör göras av enkommande läroplanskommitté. Jag avser därför inte inuläget vidta några åtgärder för att målbeskrivningar-na i kursplanerna ska bli tydligare.Anf. 63 ():Herr talman! Jag vill tacka skolministern för sva-ret. Vi har haft en hel del debatter här i kammaren,där bl.a. jag har ställt frågor om måluppfyllelse, be-tyg, nationella prov m.m. Orsaken till mitt engage-mang är naturligtvis att det är så många elever somfaktiskt inte uppnår målen i skolan. Vi har sett statistik som visar att av demsom började gymnasiet 1996 inte har uppnått gymna-siemålen . lämnar grundskolanutan godkända betyg i något eller några ämnen.Det är alltså nästan en tredjedel av gymnasieele-verna som inte klarar gymnasiets mål ens på fem år.På flera yrkesprogram är det omkring hälften sommisslyckas. Man kan då naturligtvis svara, som bl.a.skolministern ofta gör, att vi har väldigt högt ställdamål i och att svenska ungdomar ändå inter-nationellt sett har goda kunskaper. Men sanningen äratt en massa ungdomar lämnar skolan utan att hagenomfört sin utbildning och utan att ha fått en riktigtlämplig och bra förberedelse för yrkesliv eller studier.Då kan diskussionen om vad man ska göra åt detframför allt handla om två saker.