prot · GP0944 · 2001-12-10 00:00:00 — En an-nan, mer nyanserad syn på denna hantering är nöd-vändig.Jag känner också oro för den utveckling som vihar på EU-nivå i diskussionerna beträffande upp-handling och hänsyn till miljöfrågor i samband medupphandling. Här finns oroande tecken på att manskulle tona ned miljöhänsynen och låta de ekonomis-ka spela en allt större roll.Jag känner också oro för skogsavsättningsverk-samheten. Den fungerar inte bra , och vi måstehitta smidigare och nyare former för att vi ska kommasnabbare fram med de här avsättningarna.Oro känner jag också för utvecklingen när detgäller det lokala Agenda 21-arbetet, där vi alltförmycket har synen att lokalt handlar omkommunala miljöplaner, medan det i själva verket ärnågonting helt annat. Det ska växa upp underifrån. Viska involvera de många människorna i det här arbetet.Genom att växla skatt på arbete mot skatt på mil-jöförstöring förenar vi miljömålen med de ekonomis-ka målen. När vi inför eller höjer miljöskatter är detviktigt att tydliga motsvarande sänkningar av skattengörs på andra områden. Det var inte fallet när vi höj-de dieselskatten. Kilometerskatt för lastbilar ochalternativa bränslen för jordbruket behövs för attskatteväxlingen inte ska bli en ren, oförfalskad skat-tehöjning.Höjningen av bränsleskatter blir ett slag i den re-dan förorenade luften och minskar inte trafik ochutsläpp annat än mycket marginellt. Det slår hårt motglesbygden, där biltrafiken inte alls ger lika stor mil-jöbelastning.Det är viktigt att , som vi driveren effektiv miljöpolitik, också deltar i det internatio-nella miljöarbetet, att vi inte försämrar den inhemskakonkurrenskraften i det sammanhanget och att vi inteexporterar verksamheter till företag i länder medsvagare miljöpolitik.På energins område finns det uppenbara risker attden gröna skatteväxlingen ska bli en svartväxling.Stängningen av - ja visst, men det blir justen sådan svartväxling om inte alternativ tas fram.Import från kolkraftverk ökar koldioxidutsläppoch andra utsläpp också i svenska luftrum. Det hargett anledning till förnyad oro för våra kvarvarandeälvar. Det legala skyddet för orörda älvar och vatten-drag är fortfarande för svagt. Risken finns att de off-ras i något som kallas miljöanpassad vattenkraftsut-byggnad. Det är inget bra uttryck. Det är ett orimligtuttryck. All utbyggnad av vattendrag skadar natur-värden. Att betala grönt med grönt är knappast någonväxling alls.Att man inte omgående tar till sig mitt förslag omatt sätta koldioxidskatt på torv som bränsle ter sigobegripligt. är till större delen fossil. Den är inteförnybar annat än på mycket än vad ensocialdemokratisk energipolitik sträcker sig. Förbrän-ning av torv avger koldioxid.Jag tror på de ekonomiska styrmedlen. Den somhar eller erbjuds valfrihet tenderar ju att välja detekonomiskt mest fördelaktiga - alltså måste det mil-jövänliga bli det ekonomiskt fördelaktiga och därmedett naturligt och attraktivt val. Miljömedvetenhet är isig ett ekonomiskt alternativ. Varje besök i en livs-medelsbutik med en uppsjö av produkter med seriösamiljömärkningar ger ju syn för sägen. Men det visarockså att det är utbudet som ger valfriheten. Alterna-tivrörelserna gav oss en ökad miljömedvetenhet justdärför att de visade på alternativ. Alternativ somsaknas gör en växling svår eller rentav omöjligom de inte först skapas. För det här arbetet behöver vien bred samling i riksdag.Låt mig säga några ord om skogsindustrin. Denhar till stor del skapat välstånd, och dengenererar stora netto- och exportintäkter.Utvecklingen på börsen har under de senaste veckor-na klart visat att tillväxten i skogen är säkrare ochstarkare än inom IT-branschen och den s.k. nya eko-nomin. Skogsindustrins stora ekonomiska betydelsehar inneburit att den till stora delar har styrt utform-ningen av skogspolitiken. vet vi genom ökadkunskap om skogsekosystemet att skogsbruket i sigsjälvt kan utgöra ett hot mot miljön och i förläng-ningen mot det framtida skogsbruket. Vi ser också attdet finns andra värden i skogen än det rena produk-tionsvärdet.Sedan kan jag inte låta bli att notera att från talarstolen talade om de reser-vaten. Vi har också föreslagitatt man ska inrätta sådana. vill läggain en brasklapp där. Som vanligt när miljöintressenakommer i konflikt med andra intressen blir det deandra intressena som ska segra. Det är inte miljöin-tresset som går i första hand. För mig är det viktigt attvi kommer i gång med arbetet med att tillskapa mari-na reservat.Anf. 62 ():Fru talman! Varför inte så här på in-stifta ett i miljö? Dessa frågor är ju sågrundläggande och viktiga för vårt liv på denna jord.Eskil kritiserade det internationella miljö-arbetet här. Man skulle kanske kunna be vår talmanatt försöka instifta ett för det internationellaoch nationella miljöarbetet.Fru talman! Miljöpolitik för mig handlar om såmycket mer än den ganska måttliga summa som vihanterar som budgetmedel. Man kan bara titta på denbredd som finns i vårt utskott för att hantera frågorfrån de areella näringarna, som också är miljöinrikta-de, till den minsta frågan om viltskador. Det är enväldigt liten del av den totala budgeten som går tillmiljöarbetet. Men det är kanske inte det som är detviktiga. Det är bara ett litet medel.Det handlar väldigt mycket om global samverkan,klimatfrågor, livsmedelssäkerhet och vattenresurser.Det går också från det stora globala långt borta frånmitt kök till dig som sorterar förpackningar i ditthushåll och försöker göra en liten miljötjänst. Dethandlar väldigt mycket om närhet till miljöfrågan.Det handlar väldigt mycket om att vilja bidra. Denstörsta betydelsen har kanske kunskapen om varförjag ska göra detta.Fru talman! Därför tycker jag att det nya anslagetför information om klimatfrågor är ett viktigt stegframåt i miljöarbetet. Syftet med informationen är attöka kunskaperna och medvetandegöra vikten av kli-matfrågan hos allmänheten. Det handlar om behovetatt ställa om samhället i hållbar riktning. Dessutomgäller det att visa den enskilde i vardagen hur mankan delta i processen.Det finns möjligheter för kommuneratt arbeta med informationsinsatser genom medlen tilllokala investeringsprogram. Detta kan ske i form avstudier och folkbildning för att förstärka det lokalaarbetet med den ekologiska omställningen. Dettakommer också att gälla för det nya föreslagna klima-tinvesteringsprogrammet. Vidare, , börandra aktörer i samhället beredas möjlighet att arbetamed information - inte centrala myndigheter utanandra aktörer i närheten av samhällsmedborgaren.Fru talman! Jag vill påstå att Agenda 21-arbetetgår vidare.Kommunal information, liksom annan informa-tion, som ges väldigt nära mottagaren har den förde-len att den på ett konkret sätt kan lyfta fram samban-den mellan beteende och miljöpåverkan samt konkretbeskriva olika åtgärder som människor kan göra i sinegen vardag.Samtidigt med den här informationssatsningenökar vi satsningen på det lokala klimatinvesterings-programmet med 200 miljoner, eller som sade: Vi går lite grann från LIP:en till Klim-pen.Fru talman! erfarenheter från lokala in-vesteringsprogram har visat att just det lokala an-greppssättet och kravet på samlade program har varitmycket framgångsrika för att uppnå goda miljöeffek-ter men också för att stärka miljöarbetet i kommuner-na. Programmen har också stimulerat skapandet av enhelhetssyn och samverkan.Herr talman! Vi kan göra en ganska klar uppdel-ning i de nya budgetsatsningarna. Dels gäller det att iframtiden satsa på att inte göra nya misstag, delsgäller det att satsa nya pengar till att avbetala gamlamiljöskulder, t.ex. att öka resurserna till sanering avförorenade områden. , 2002, är summannärmare . Det behövs för attkartlägga och sanera förorenade områden, industri-tomter och gamla soptippar. Målet är renare områden,minskade giftmängder och bättre miljö och hälsa förmänniskor.Till det här området kan vi nog även räkna dethöjda anslaget för att värna skogen och den biologis-ka mångfalden. Det totala anslaget blir 960 miljonerkronor för år 2002.Kalkningen, som vi har diskuterat ett antal gångerhär i kammaren, får förnästa år.Alla dessa åtgärder gör vi för att betala miljöskul-den och skapa en bättre framtid när detgäller miljön för kommande generationer.Miljöforskningen och miljöövervakningen syftartill att vi inte ska behöva göra så många misstag iframtiden. Det visar vi också genom att det nyaforskningsrådet för miljö, areella näringar och sam-hällsbyggande får ett ökat anslag som uppgår tillca . Detta är en forsk-ning som är nödvändig som stöd för miljömålen,och det internationella miljöarbetet.Det finns ett stort behov av att stärka miljööver-vakningen. Verksamheten är viktig i en rad samman-hang, bl.a. för beräkning av kritiska belastningsgrän-ser och som underlag för aktionsprogram, åtgärdsför-slag och internationella överenskommelser om be-lastningsminskningar.Herr talman! Med dessa budgetförstärkningar till-sammans med de miljömål som vi redan har beslutatom och med klimatpropositionen som vi kommer attbesluta om vill jag påstå att vi återigentar några rejäla kliv framåt i miljöpolitiken. Det ärnaturligtvis inte nog. En del problemkan vi inte lösa ensamma nationellt, utan mycketarbete återstår både inom EU och i globala samman-hang.Herr talman! Jag har besöktca 50 kommuner, och jag vill påstå att det pågårmånga aktiviteter i vårt land inom ramen för stats-budgeten för miljön trots att den, som jag sade, om-fattar en ganska begränsad summa. Det pågår aktivi-teter inom den offentliga sektorn, men också väldigtmycket ute i näringslivet. Miljömålen har haft storframgång i miljöarbetet, och de är faktiskt en ordina-rie del av verksamheten, inte längre något vid sidanom.Jag skulle vilja ge ett exempel från mitt hemlän,, vad gäller miljömålen. Man formuleradedär tidigt regionala mål för de miljökvalitetsmål somriksdagen har beslutat om. 2001finns det ett förslag om etappmålen för regionen somlänsstyrelsen ska ta ställning till . Detta visarhur man regionalt är väldigt medveten om vad somhänder nationellt och internationellt och sätter inåtgärder nästan som beslutar ommålen.Låt oss hoppas att allt det arbete som pågår runt-om i landet inte blir en pappersprodukt, så att miljö-målen efter hårt arbete och mångas engagemang inteenbart blir en norm för all verksamhet utan så att viockså kommer att få se konkreta åtgärder. Dessaåtgärder skapas av näringarna, av kommunerna ochandra aktörer och kommer att utgöra morgondagensmiljöarbete.Herr talman! Det kommer naturligtvis att ställastora krav på regeringen och att följa uppde mål som vi har beslutat om. Så här inför valårethade jag naturligtvis velat se något av en borgerligenighet i miljöfrågorna. Ni ska i varje fall enligtmassmedierna försöka bilda en borgerlig regering.Men fastän jag så här inför julen har använt både ljusoch lykta för att hitta denna enighet har jag totaltmisslyckats. Det är bara att konstatera, herr talman,att socialdemokratin är stark i miljöfrågor. Jag villockså så här inför tacka samarbetspartiernaför draghjälp.Med dessa ord yrkar jag, herr talman, bifall till ut-skottets förslag och avslag på samtliga reservationer.Anf. 63 () re-plik:Herr talman! tar exempel från sinhemkommun . Jag ska ge ett färskt exempelfrån min hemkommun . Jag läser i dagenstidning om att man nu vid , som nu-mera ägs bl.a. av , utökar sopförbränningen.Jag vill fråga : Vad i den här budgetenkan göra att vi får en förändring av utvecklingen motatt alltfler kommuner satsar på sopförbränning, enhantering som skapar ännu mer av miljögiftet dioxin?Hur ska det här stoppas?Anf. 64 () replik:Herr talman! Budgeten är ju ett instrument för attfördela pengar till olika ändamål. I sakfrågan harregeringen tillsatt en ensamutredare, som antingendenna månad eller strax ska redovisaeventuellt behov av skatt på sopförbränning. Jaghoppas att regeringen återkommer meden heltäckande proposition på avfallsområdet vadgäller energiutvinning, deponier m.m.Anf. 65 () re-plik:Herr talman! Skatter och avgifter är budgetfrågor,och den här utvecklingen går väldigt snabbt. Vi harnu sett en utveckling mot utökadsopförbränning, och är det bråttom. När man välhar kommit i gång med stora investeringar är det intelätt att backa.Vi vet hur dioxinproblemet ser ut , och jagmenar att vi inte har tid att vänta. Jag hade någon-stans i budgetförslaget velat finna åtgärder i form avskatter eller avgifter som skulle hejda denna utveck-ling.Anf. 66 () replik:Herr talman! Regeringen har tillsatt en utredningsom ska belysa denna fråga lite djupare. Frågan ärvad som ska beskattas, dioxinerna eller koldioxiden.Ska man alltså beskatta det som går in eller det somkommer ut i form av deponier? Låt oss vänta lite,, och diskutera helheten. Jag vet attmånga kommuner står i kö för att bygga förbrän-ningsanläggningar, och jag tycker att den frågan börses mot bakgrund av den totala avfallshanteringen iSverige lokalt, regionalt och nationellt.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag delar uppfatt-ning att miljöpolitik är betydligt mera än de pengarsom vi hanterar i vårt utskott. Det skulle vara ganskafuttigt om det bara var fråga om detta. Det gäller inteminst alla människors vilja att medverka i de härsammanhangen. Men då är det också väldigt angelä-get att man får förtroende för den miljöpolitik somförs inte minst från regeringen, i och i and-ra sammanhang. Jag tror att det är väldigt angelägetmed ett förtroendefullt samarbete i miljöfrågorna.Sinikka säger i fråga om informations-pengarna att också andra aktörer ska ha del av depengarna. Jag är i och för sig medveten om detta, menvi menar från moderat håll att ingen ska ha betalt föratt informera om viktiga miljöfrågor, t.ex. om klimat-frågan. Då sitter man bara och väntar på pengar innanman gör någonting. Det kan gälla såväl enskilda aktö-rer som myndigheter i dessa sammanhang.Kan berätta för mig varför manska få särskilt betalt när man informerar om klimat-frågan men inte när man informerar om biologiskmångfald, för att ta det som exempel? Jag är rädd föratt det som ett brev på posten kommer en begäran ompengar för att informera också om biologisk mång-fald, om kemikaliefrågan eller om någonting annat.Vi ska akta oss för att gräva ned oss i den formen avbidragspolitik, för det gynnar inte miljön som sådan.Samma sak gäller i frågan om vi ska ha LIP ellernågot liknande när det gäller anslag för miljöarbete.Jag tror inte att det i särskilt hög grad gynnar miljöar-betet att nu lägga om de lokala investeringsprogram-men, LIP, till LINP. Blir det KLIMP nästa gång, ellernågonting annat?Vi måste se till att anslaget ligger där det ska varaute i de olika verksamheterna, och jag tror att det ärsärskilt angeläget i miljöfrågan.Anf. 68 () replik:Herr talman! Vad gäller förtroende för miljöin-formation sade jag i mitt anförande att för att ett så-dant förtroende ska uppkomma behövs det väldigtmycket av nära information och nära samarbete. Föratt börja på de lokala investeringsprogrammens nivåhar kommunerna och näringslivet tillsammans gåttihop om att bilda sammanhållna program för miljoninom ett lokalt eller ett regionalt område och ävensjälva investerat en del. Det är en stimulans för att få igång det som och jag egentligen tyckerväldigt lika om.Det är på precis samma sätt med informationen.För att samorganisera informationen så att den kom-mer så nära både mig och som konsu-menter handlar det väldigt mycket om hur vi kanändra vårt beteende för att på lång sikt skapa en bättremiljö.Anf. 69 () replik:Herr talman! Vi är överens när det gäller tillväga-gångssättet. Vad som skiljer oss åt är frågan om be-talningsansvar. Vi menar från moderat sida att detinte finns någon anledning att betala ut statsbidrag föratt man på lokal nivå gör det som man ska göra. Dethär ska man ta initiativ till utan att bli lockad med enmorot. Det ligger inom det lokala ansvaret att se tillatt miljöarbetet fungerar enligt både de olika miljö-mål som vi har tagit i och andra miljöbe-slut. Det behövs inga särskilda anslag för att man skata den typen av initiativ.Anf. 70 () replik:Herr talman! Den miljöskuld som ligger lokaltoch regionalt är också en nationell skuld. Vi har na-tionellt ute i landet en del miljöskulder. Därför harsamhället som helhet också ett visst ansvar för attinformera och för att få i gång de här arbetena ikommunerna som är nödvändiga, men det behövsbidrag både för kommuner, landsting och näringsliv.Anf. 71 () replik:Herr talman! Det kan ju aldrig vara trevligt, varesig för en regering eller för en utskottsmajoritet, attådra sig kritik. Hur kommer det sig, ,att ni inte har tagit till er av den kritik som har riktatsmot de här LIP-programmen och att ni inte användede pengar som ni ändå budgeterade, även om det ärlite mindre än det var tidigare, till någonting annat,som vi är mera överens om, t.ex. att åtgärda fler för-orenade områden eller att bygga ut det klimatpolitiskaprogrammet så att det blir något rejält av det?Anf. 72 () replik:Herr talman! Om hade följt uppalla dessa s.k. LIP-program i kommunerna tror jag atthan säkert där hade funnit väldigt mycket av de åt-gärder som är förbättrande för klimatet. En stor del avde lokala investeringsprogrammen riktades just motenergisparprogram. gör man det här som EskilErlandsson var ute efter, att man skulle kunna gå frånlokala investeringsprogram med lite större bredd tillenbart klimatåtgärder. Så jag tycker att i den fråganska och jag vara ganska överens. Vivar överens i den utredning som föregick klimatpro-positionen: Man skulle just satsa på att gå från bredalokala investeringsprogram och smalna in dem motklimatåtgärder.Anf. 73 () replik:Herr talman! Det är ju så att det anslås nya pengartill nya projekt inom ramen för lokala investerings-program i 2002 och budgetförslag. Frågankvarstår ju efter den kritik som har riktats mot delokala investeringsprogrammen, därför att de haranvänts till saker som inte alltid har gynnat det de vartänkta att gynna, nämligen miljön. De har i ställetvarit en del av er - regeringens - arbetsmarknadspo-litik.Varför gör ni ingenting i den här delen, så att vikan bli överens, mer överens, om den här mycketviktiga budgeten?Anf. 74 () replik:Herr talman! Om man tittar på de lokala investe-ringsprogram till vilka fortfarande ansökningar går insom löper eller är på väg in i systemet så är väldigtmycket av dem som finns utöver energisparprogram-men inriktade mot t.ex. biologisk mångfald ochmycket för vattenbruk för att klara den ekolo-gin i våra älvar och våra sjöar. Så det finns kanskeockså, , behov av andra åtgärder i dehär paketen än enbart klimatåtgärder.Anf. 75 ():Herr talman! ska vi ta ställning till hur våragemensamma skattepengar ska fördelas på anslagetinom utgiftsområde 20. Det förslag som vi har härbaserar sig på den av regeringspartiet, Vänsterpartietoch gemensamt framförhandlade budge-ten, och det rör sig då om politikområdet miljöpolitik.Liksom tidigare gemensamma budgetar på områ-det har det skett en välbehövlig förstärkning. Om vijämför utfallet med förslaget är deten mycket kraftig ökning på detta politikområde. Detär en ökning som behövs om vi ska klara politikensinriktning på att ska fortsätta vara ett före-gångsland för en ekologiskt hållbar utveckling. Vi harnyss här i kammaren tagit beslut om svenska miljö-mål, delmål och åtgärdsstrategier. gäller det attfullfölja och föra ut besluten på olika nivåer så att detblir ett genomförande av besluten och en vidare ut-veckling av miljöpolitiken regionalt och lokalt.Vad vi vill med budgetsatsningarna är att slå vaktom människors hälsa, ta till vara kulturmiljöer, värnaden biologiska mångfalden, trygga en god hushåll-ning med våra naturresurser och givetvis även bevaravårt ekosystems långsiktiga produktionsförmåga.Det krävs stora förändringar av samhället för attvi ska uppnå våra miljömål. Trots stora insatserkommer det att ta för naturen att komma igenefter den negativa påverkan som vi har utsatt den för.Som ett exempel kan man ta försurningen av markensom inte upphör fast utsläppen av försurande ämnenhar minskat kraftigt.När det gäller kemikalier har vi även stora mäng-der miljögifter kvar i mark som har varitindustritomter, i byggnader och i olika slag av pro-dukter. Vi hittar fortfarande rester av sedan längeförbjudna bekämpningsmedel i våra vattendrag, menäven höga halter av de ämnen vi nu använder. I bäck-ar har man hittat rester av bekämpningsmedel frånjordbruket som ligger över internationella gränsvär-den. T.ex. hittade man i ett vattensystem enbäck som hade rester från elva olika bekämpnings-medel, bl.a. höga halter av ogräsmedlet MPCA. ISverige finns det tydligen inga gränsvärden för be-kämpningsmedel i vattenmiljöer, vilket jag tycker äranmärkningsvärt.Till detta kommer att av de 92 aktiva substanser ibekämpningsmedel som vi i har förbjudit ärdet bara 14 som är förbjudna inom EU. Inom gemen-skapen har amitrol, 2,4-D och triasulfuron god-känts; tre substanser som tidigare förbjudit.Här är det viktigt att vi både här hemma och i EUdriver på i kemikaliefrågan och om så behövs driverden till sin spets genom att ej acceptera användningav de bekämpningsmedel som vi redan fasat ut pågrund av deras farlighet. På den punkten får Sverigeabsolut inte backa.Herr talman! Det krävs flera åtgärder för att måletHav i balans samt levande kust och skärgård ska nås.Övergödningen måste minska liksom utsläppen avgifter. Vi har hört om dioxingifterna här tidigare ikammaren. Det är viktigt att det internationella arbe-tet blir framgångsrikt framöver och att fiskekvoternaframför allt anpassas till de verkliga bestånden.Hotet mot den biologiska mångfalden i den mari-na miljön kräver särskilda åtgärder. Särskilt värde-fulla områden måste skyddas mot ingrepp och andrastörningar genom att skyddsområden ellerreservat inrättas. I betänkandet framgår det att dettabör ske skyndsamt, och det är bra.Nästan alla bestånd av torsk, strömming ochskarpsill i är överfiskade. Tyvärr harfångstkvoterna för torsk, strömming och skarpsill iÖstersjön regelmässigt förhandlats upp till en högrenivå än den som fiskebiologerna har rekommenderat.För sent tycks syndaren vakna. Det heter ju att ingensaknar kon förrän båset är tomt, men här handlar detom liv eller död i havet.I de Facto 2001 framgår det attströmmingen i och centrala Östersjönsamt torskbestånden väster respektive öster om är ordentligt överfiskade. Jag vill kalla det enkatastrof, för två av bestånden är reducerade undersina tröskelnivåer, nämligen det östra torskbeståndetoch strömmingen i centrala . För de tvåtorskbestånden i , det östra och det västrabeståndet, har det inrättats en gemensam kvot för år2002 på . Den rekommenderade kvoten är0 ton för det östra beståndet och för detvästra. Men då man nu har en gemensam kvot förbestånden kan man alltså ta t.ex. i detöstra beståndet, där man borde ha tagit eftersombeståndet redan nu är under sitt tröskelvärde, vilketinnebär att lekbeståndet inte ökar, och fiskbeståndetkollapsar.Herr talman! Jag skulle nu vilja gå in på miljö-målet Säker strålmiljö, som även behandlas i betän-kandet. I budgeten kan man läsa att kärnkraftsbolagende haft en sämre lönsamhet vilket lett tillmindre investeringsbenägenhet och att detta kan haeffekt på säkerhet och strålskydd vid anläggningarna.Jag kommer då in på frågan om reaktorsäkerhetsut-redningen.Den senaste men förhoppningsvis inte den sistareaktorsäkerhetsutredningen gjordes 1979. Jag tänker då på Tjernobylhave-riets resultat för folkhälsan, den ökande risken förterroranfall samt det som hände iUSA.Nu undrar jag vart den utlovadereaktorsäkerhetsutredningen, som ministern då be-skrev som långt framme i förberedelserna, har blivitav. Olika tidpunkter har lämnats vid förfrågningar.Det har sagts att den ska komma /01.Sedan skulle den komma . Det är sedan densenaste utredningen gjordes.När avser regeringen tillsätta den nämnda utred-ningen? Kan vi lita på det som står i betänkandet, dvs.att regeringen har för avsikt att besluta omen utredning som ska se över reaktorsäkerheten ochstrålskyddet vid våra kärnkraftverk?