prot · GO0970 · 2001-02-21 00:00:00 — Det är fler som är arbetstagare, utantjänsterna är utformade så att de betraktas som företa-gare, vilket leder till att de inte omfattas av arbets-rättslig lagstiftning.Det har blivit vanligare att arbetstagare inte vågarframföra kritik och synpunkter om förhållandena påarbetsplatsen. Man vågar inte heller utnyttja singrundlagsskyddade meddelarfrihet.Vi kunde också läsa i gårdagens omhur unga kvinnor tvingas skriva på bebiskontrakt närde söker jobb. Genom underskriften lovar de att inteskaffa barn under de första anställningsåren.Den samlade borgerligheten påstår i reservationnr 5: En ny arbetsrättslig lagstiftning måste ge ut-rymme för ökad flexibilitet och göra det möjligt förlokala överenskommelser. Då vet man inte hur ar-betsmarknaden fungerar.Fru talman! På utskottets initiativ har regeringentillsatt en arbetsrättslig utredning som ska se överlagstiftningen mot den bakgrund som jag harbeskrivit. Principer för arbetsrättens framtida utveck-ling ska belysas. Utvecklingstendenser på arbets-marknaden genom avtal på olika nivåer och branscherska beaktas.Jag ska här ge några exempel på ett antal frågorsom översynen ska omfatta.· Vem som är att anse som arbetstagare och arbets-givare.· Utvecklingen av tidsbegränsade anställningar.· Hur samverkan mellan arbetsgivare och arbetsta-gare kan förbättras och utvecklas.· Grunderna för uppsägning i anställningsskyddet.Detta uppdrag ska redovisas senast den 31 de-cember år 2001.Utöver denna utredning finns fler utredningar somarbetar för att stärka skyddet för den enskilde påarbetsmarknaden. ser över frå-gan om yttrande- och meddelarfriheten för anställda iverksamheter med anknytning till det allmänna.Det pågår också en utredning för att stärka skyd-det av den enskildes personliga integritet i arbetslivet.Man ska där se över användningen av drogtester samtfrågor om persondatorer, e-post och Internet i arbetet.Fru talman! Det finns ytterligare ett område somutskottet har valt att belysa, och det rör politisk in-formation och opinionsbildning på arbetsplatsen.Utskottet har i tidigare betänkande behandlat dennafråga och sagt att man vill ha en belysning av denna.Demokratiutredningen valde att inte lägga framnågot lagförslag på området eller att på annat sättberöra frågan. Frågan är ändå viktig och måste tas påstörsta allvar.Det finns anledning att betona vikten av att män-niskor känner sig delaktiga i och har kunskap ompolitiska frågor. En stark och livaktig demokrati för-utsätter många och skilda typer av mötesplatser därpolitiska budskap kan förmedlas och debatteras. Ar-betsplatsen kan vara en sådan arena.Eftersom frågan inte på annat sätt har aktualiseratsav regeringen vill utskottet ge regeringen till kännavikten av att frågan övervägs av en utredning eller påannat sätt som regeringen finner lämpligt.Fru talman! Avslutningsvis kan jag konstatera attdet pågår ett omfattande arbete både i Regerings-kansliet och bland olika utredningar att hitta nya sättför att stärka den enskildes skydd på arbetsmarkna-den. Visst behövs det förändringar i arbetsrätten. Mendet ska inte ske genom att låta svaga grupper få betalaett högt pris, utan genom att förstärka och förbättravårt gemensamma välfärdssystem.För mig som socialdemokrat sätts den enskildamänniskan före kapital och marknad. Jag tror fortfa-rande på solidaritet.Jag vill med detta yrka bifall till utskottets hem-ställan i arbetsmarknadsutskottets betänkande AU7samt avslag på reservationerna.Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Jag vill först börja med att tacka föranförandet. Jag tycker att det var intressant och rätt sågivande. Jag blev i och för sig lite förvånad.Jag har tre snabba frågor. Först talades det omtrygghet, jämlikhet, rättvisa och rätt till stridsåtgärder.Men snälla nån! Vi är ju helt överens. Det är klart attallt detta ska finnas. Men ser socialdemokraterna ingaproblem med dagens arbetsrättslagstiftning vad gällersmåföretag?Den andra frågan gäller lönespridning, där betän-kandet är synnerligen negativt. Där är min följdfråga:Är det alltid fel med lönespridning? Det kan exem-pelvis gälla sjuksystrar som får bättre lön när degår till nya jobb. Är det fel att man utbildar sig ochfår bättre lön?Den tredje frågan gäller talet om klassklyftor ochden hemska högern. har kvinnor problem. I daghar invandrare problem. Vilka är era förslag för attverkligen göra något åt detta? Vårt förslag är: Skapajobb.Anf. 144 () replik:Fru talman! tar upp en del frå-gor om arbetsrätten och problemen i de små företa-gen. Med den arbetsrättslagstiftning som finns i dagär det som vi ser det inga problem med att kunna sägaupp personal. Det är snarare så att man borde ställasig frågan om det var något problem att bli av med de500 000 som blev utan arbete . Frågadevi någon av dem skulle svaret säkert vara givet: Detvar gjort på ett kick, sedan fick jag gå hem.Arbetsrättslagstiftningen är en skyddslagstiftningoch ska så vara. Den ska vara lika om jag arbetar i ettsmåföretag eller i ett stort företag. Det kan inte varaavgörande för mig som anställd om jag är anställd iett litet eller i ett stort företag. Arbetsrätten har mångafördelar och ska vara en skyddslagstiftning.Lönespridningen tar ocksåupp. Det är självklart när han säger att utbildningockså ska ge rätt till en högre lön. Det gör den också,beroende på vilken utbildning du har. Men det skaockså ges möjligheter för alla anställda i ett företagatt vidareutveckla sig och vidareutbilda sig, och där-med också ha rätten till en högre lön. Det finns på detområdet inget motsatsförhållande till den solidariskalönepolitiken.Jag skulle också vilja ställa en fråga till MagnusJacobsson. Han säger i sitt anförande: Vi i kd bryross. Det skulle inte och vi som stårbakom majoritetsbeslutet göra.Vem bryr sig kd om när man vill göra inskränk-ningar i arbetsrätten? Är det de arbetslösa eller lönta-garna eller är det företagarna?Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Tack för svaret. Jag kan konstatera å ena sidan var emot lönespridning, å andrasidan för lönespridning. Det är ju glädjande.Det finns inga problem med att säga upp,säger man. Det säger egentligen mer om hur social-demokraterna upplever oss än om vad vi har sagt. Vihar inte gått in och sagt att det enbart ska vara lättareatt säga upp. Ett praktexempel på vad som förvirrarmånga småföretagare är våra fyra diskrimineringslag-stiftningar.Problemen i arbetsmarknadslagstiftningen är inteenbart att det skulle vara för lätt eller för svårt attsäga upp. Problemet är att många upplever det härsom svårt. Framför allt är det de små företagen somupplever det som svårt, för de har inget lönekontor atthänvisa till när de är ensamma ute och sågar, sliteroch jobbar.När det gäller den sista frågeställningen kan jagkonstatera att jag egentligen inte fick något svar. Närvi talar om att bry oss så gäller inte frågeställningenom vi bryr oss om företaget eller den anställde. Vibryr oss om båda, för de är lika beroende av varandra.En företagare klarar sig inte utan sina anställda, ochallt som oftast noterar vi att anställda som förlorarjobbet inte mår bra av det. Det finns en symbios. Detär det här vi ska lyckas lösa i denna kammare.Anf. 146 () replik:Fru talman! Jag kunde konstatera att jag inte ficknågot svar. Men jag kan läsa innantill i den reserva-tion som kd har skrivit. Vem är det då man bryr sigom? Lagregleringen av kollektivavtalen bör ses överför att öka den enskildes rättigheter, skriver man, ochbl.a. borde möjligheten för enskilda löntagare att slutaavtal med arbetstagare utan hänsyn till gällande kol-lektivavtal underlättas.För vem stärker man arbetsrätten då? För den somredan är stark på arbetsmarknaden, inte för den somär svag! Kristdemokratisk politik gynnar alltså densom redan har på bekostnad av den som inget har.Anf. 147 () replik:Fru talman! Jag tyckte att gjordedet enkelt för sig när han med ett stort alexanderhuggklöv mitt itu. Det fanns två världar: en ljus- där socialdemokraterna naturligtvis var med - ochen mörk där oppositionen fanns, men hur många ochvilka det var var något oklart. Han smög sig sedan in idet lyckorike han tyckte sig se i backspegeln.Men, , vi har ju ett helt annorlun-da samhälle nu än när vi rullar tillbaka tre eller fyradecennier! säger med stolthet - såuppfattade jag det - att det inte är några problem mednuvarande lag att säga upp folk. Nej, det har vi juerfarit. Aldrig förr har väl så många sagts upp inomsjukvården av socialdemokratiskt styrda landstingsom skedde . Att säga upp seralltså inte ut att vara några problem.Det verkar som att tycker attproblemet är flexibiliteten, och att den skulle kunnaöka. Min poäng i repliken är att det viktiga inte ärmetoden, utan vad flexibiliteten och det ökade infly-tandet innebär. I mitt anförande tog jag upp att detockså på fackligt håll finns ett helt annat intresse nuän bara för någon handfull år sedan av att just ta hän-syn till de individuella önskemålen. De kraven harnämligen ökat, inte minst från de fackliga medlem-marna själva.Därför blir min fråga om socialdemokratin ochAnders kommer att dra slutsatser av att vihar ett förändrat samhälle med nya och andra krav änvi hade i det förra seklet.Anf. 148 () replik:Fru talman! Det är nog riktigt att det har skettuppsägningar från socialdemokratiska landstingspoli-tiker. Väldigt många sades upp mellan 1994 och1998. Men det berodde på den fullständiga misär somden borgerliga regeringen hade ställt till med mellan1991 och 1993. Det är alltså ganska enkelt att förkla-ra. Man fick städa upp efter det som hade hänt mellan1991 och 1993. Vi kan väl vara överens om det ock-så, ?Arbetsmarknaden har förändrats. Det nämnde jagi mitt anförande. Självfallet är det så. Men det är ingetkonstigt, för den lagstiftning som finns inom t.ex.lagen om anställningsskydd är dispositiv.Jag har ett förflutet som ombudsman. Vid åtskilli-ga tillfällen har jag varit med om att man frångåttturordningslistorna när det har varit nödvändigt. Detfinns nämligen ett gemensamt intresse hos dem somjobbar i företaget och dem som äger det att det skafortsätta, och leva vidare. Men det får inte ske medgodtycke och på en parts villkor. Därför fordras enklar och tydlig arbetsrättslagstiftning.Anf. 149 () replik:Fru talman! tycker jag att kryper fram ur dimridåerna, kommer ut påverklighetens planhalva och säger att här finns ge-mensamma intressen. Det är också vad jag har försöktatt säga. Självfallet gäller det att söka denna ba-lanspunkt och att ha ett regelsystem som gör det möj-ligt att åstadkomma det. Det är naturligtvis inte baraett politiskt intresse, utan framför allt både ett företa-gar- och ett löntagarintresse att man kan hantera ensituation så att arbetsplatser så långt möjligt behållsoch helst också utvidgas och ökas. Det får självfalletinte ske godtyckligt.Ett av problemen som jag har stött på under årenär att många fackliga medlemmar tycker att facketalltför kvickt har övergivit dem i en svår förhand-lingssituation. Det kan delvis handla om detta merinterna problem. Därför menar jag att den replik somAnders hade i det fallet är lite poänglös.Han tog också upp en viktig fråga. Den gäller demsom har svårigheter - de lågutbildade, de med ut-ländsk bakgrund och kvinnorna. De har inte hanteratssärskilt bra av den regim som vi nu har. När det gällerutbildning så har vi ju en skola som inte fungerarsärskilt bra. Den behöver tydligt förbättras om intedessa grupper ska råka illa ut på arbetsmarknaden.När det gäller människor med utländsk bakgrund harvi ett regelsystem där deras examina inte har kunnattillgodoses eller beräknas rättvist. Därför håller välut-bildade invandrare på med tråkiga arbeten. Kvinnorbehandlas mycket sämre - inte minst av statliga ar-betsgivare. Det ser vi nu när försvaret minskar ochnär kassaservicen i Posten dras ned. Då är det entydlig skillnad mellan manliga och kvinnliga befatt-ningshavare. Där har socialdemokraterna mycket atttänka över innan rättvisa har uppnåtts.Anf. 150 () replik:Fru talman! blandar nu in utbild-ningspolitiken i arbetsmarknadspolitiken. Jag tänkerinte kommentera det med mer än att säga en sak närdet gäller den form av utbildning som man får somvuxenstuderande inom arbetsmarknadspolitikens ram.Det var inte en enig riksdag, och det var nästan ensamlad borgerlighet som talade om vuxendagis närman införde . Men det kan vi ta enannan gång.Elver har skrivit på en reservation ombl.a. sympatiåtgärder och även en reservation om lexBritannia, dvs. rätten att teckna svenska avtal förbåtar som angör svensk hamn. tyckerinte det är rimligt att de som jobbar på dessa fartygska ha samma anställningsförhållanden som övrigasom jobbar på svensk mark. säger han attdet är viktigt med skyddslagstiftning. Det anförandesom gjordes i den sista repliken kändes därför litekonstigt för mig. Jag har ingen övrig kommentar.Anf. 151 HANS () replik:Fru talman! Jag håller med omatt arbetsrätten är ett område där man ser väldigt klaraideologiska skillnader.Jag är glad över att vi efter många års kamp, därjag har fått svaret från socialdemokratin att det är brasom det är, nu är överens om att det krävs en förnyel-se i syfte att förstärka rättigheter, trygghet och infly-tande för arbetstagarparten.Anders gick till storms mot korttidsan-ställningarna och arbetsgivarmakten. Han talade omvilka myter som hade spridits om fördelarna medkorta tider. Jag undrar då varför man inte kunde varamed oss i kravet att ge tilläggsdirektiv till den utred-ning som sitter och som ska titta på konsekvensernaav den ökade korttidsanställningen. De direktivenskulle ha uttryckt att korttidsanställningarna skaminska, som verkligen vill, ochdeltidsanställningarna, med alla möjligheter att tillgo-dose individuella önskemål och befogad flexibilitetpå saklig grund i verksamheten. Och på samma sätt ärdet med den öppning som man gav för arbetsgivar-godtycke med begreppet överenskommen visstidsan-ställning, som inte ledde till något av de resultat somman önskade sig. Varför inte ge riktlinjer och sägarakt ut att det finns anledning att ompröva den re-geln? Varför, ?Anf. 152 () replik:Fru talman! Det är av samma skäl som vi har av-fört de andra reservationerna och motionerna. Vitycker att de utredningar som jobbar ska jobbafärdigt. Vi får se vad de kommer fram till, och då kanvi ta ställning till det här.För övrigt har det varit en överenskommelse mel-lan landsting och kommuner och även staten för attminska antalet korttidsanställningar och visstidsan-ställningar. Dessvärre har den inte utfallit i det som vitrodde, men det pågår fortsatta diskussioner för attkomma till rätta med det. Vi vill avvakta dem innanvi gör något vidare i den här frågan.Anf. 153 HANS () replik:Fru talman! Jo, dessvärre har det inte lett dit viönskade - jag håller med. Eftersom det hastar, enligtmin uppfattning - det har gått så väldigt -vore det bra att ha lagt en beställning i linje med vadvi båda tycker. Utskottet skriver oerhört positivt omde resonemang som vi för i motionen. Då vore detväldigt bra att ge ett uppdrag till utredaren att prövakonstruktioner inklusive lagstiftningsförslag på hurdet kunde se ut med en förändrad lagstiftning, somminskar det vi vill, nämligen de otrygga anställnings-formerna. Sedan har vi att politiskt ta ställning till vadsom är rimligt.Jag har ännu inte förstått, med tanke på de oerhörtstarka ord som tidigare använde,varför han inte kunde gå med på ett sådant tilläggsdi-rektiv.Anf. 154 () replik:Fru talman! Som jag har sagt i en tidigare replikavvaktar vi den utredning som jobbar. Det finns godaexempel på vad man har gjort på frivillighetens väg ikommunerna. Det är tyvärr ofta i kommuner ochlandsting som det finns timanställningar och korttids-vikariat. I kommun har man t.ex. lyckatsomvandla deltidstjänster till heltidstjänster. Där ut-trycker man det så att heltid är en rättighet och deltiden möjlighet. Det här har diskuterats flitigt i lands-tings- och kommunvärlden, och man jobbar väldigthårt med att försöka komma till rätta med det.Med de motiveringarna tycker vi att det finns an-ledning att avvakta utredningen innan vi går vidare.Anf. 155 ()replik:Fru talman! Jag tycker att ralje-rar lite med vår reservation nr 5. Är det så att AndersKarlsson tycker att det är bättre att ändra på arbetenaså att de passar i lagstiftningen? Det har uppenbarli-gen inte gått, eftersom det finns många sorters kort-tidsanställningar och visstidsanställningar. Jag tyckeratt det i så fall är bättre att se till att vi får en lagstift-ning som verkligen skyddar arbetstagarna på ett heltannat sätt än . För det behöver vi alltså reda utvad det är som gör att situationen är som den är. Detär det vi har uttryckt i vår reservation.Anf. 156 () replik:Fru talman! borde nog läsaigenom reservationen ytterligare en gång. Där står detfaktiskt att man vill ha "ökad flexibilitet och göra detmöjligt att träffa lokala överenskommelser anpassadetill arbetstagarnas och företagens individuella förut-sättningar". Det är alltså inte en skyddslagstiftning,utan man ska lämna det till arbetsgivarens godtyckeatt återigen kunna reglera gentemot den svagare ar-betstagarparten. Den svage på arbetsmarknaden fåralltså ett underläge gentemot arbetsgivaren. Det kanjag inte se som en förstärkning av arbetsrätten, vilketMargareta vill göra gällande i sitt inlägg.Anf. 157 ()replik:Fru talman! Jag är inte övertygad om att AndersKarlsson har rätt i det här fallet, eftersom det uppen-barligen också finns företag som upplever sig varaden svagare parten i en sådan här relation. Oavsettdet, är det så att många upplever sig vara densvagare parten på arbetsmarknaden. Vi behöver seöver detta så att vi får rätt skydd. Vi ska inte skyddaoss mot faror som inte finns, utan vi ska skydda ossmot det som vi upplever som fel.Jag vill alltså ha en parlamentarisk utredning. Re-geringen sitter i slutna rum och diskuterar vad mankan göra, men jag tycker att vi behöver se över de härsvåra problemen i en parlamentarisk utredning i stäl-let. Varför kan vi inte få göra det, ?Anf. 158 () replik:Fru talman! Det återigentrycker på är att det skulle vara arbetsgivaren som är iunderläge. Jag skulle vilja fråga: I vilket fall har dethänt? I alla fall där det finns saklig grund har arbets-givaren rätt att säga upp anställd personal. Vilkenlagstiftning ska gälla om det inte ska vara sakliggrund för uppsägning? Vad finns det för anledning attändra det sakbegreppet?Man talar om "ökad flexibilitet". Vad innebär det?Vad är det konkret man vill göra? Är det inte så vill försämra för den svagare parten, som jaganser är löntagarparten i det här förhållandet? Ellervari ligger flexibiliteten? Är det att man vill utökaanställningstryggheten, att man skulle ha två månaderi stället för en månad? Eller vari ligger den? Detskulle jag gärna vilja ha svar på.(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeSfU8 Lag om svenskt medborgarskapPunkt 1 (Dubbelt medborgarskap)1. utskottet2. 1 (m)Votering:233 för utskottet69 för res. 13 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 37 v, 35 kd, 15 c, 14 fp, 14 mpFör res. 1: 68 m, 1 kdAvstod: 1 m, 2 kdFrånvarande: 13 s, 13 m, 6 v, 4 kd, 3 c, 3 fp, 2 mpPunkt 2 (Svenskt medborgarskap genom adoption)1. utskottet2. 2 (kd)Votering:268 för utskottet40 för res. 241 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 71 m, 37 v, 16 c, 12 fp, 14 mpFör res. 2: 38 kd, 2 fpFrånvarande: 13 s, 11 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets hemställan.SoU9 ÄldrepolitikMom. 1 (valfrihet)1. utskottet2. 1 (kd, m, c, fp)Votering:167 för utskottet138 för res. 11 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 36 v, 14 mpFör res. 1: 70 m, 38 kd, 16 c, 14 fpAvstod: 1 vFrånvarande: 14 s, 12 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpGudrun () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 2 (äldrepeng)1. utskottet2. 2 (m, fp)Votering:222 för utskottet85 för res. 242 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 38 kd, 16 c, 14 mpFör res. 2: 71 m, 14 fpFrånvarande: 14 s, 11 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 4 (konkurrensutsättning)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:254 för utskottet51 för res. 444 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 71 m, 38 kd, 16 c, 14 fpFör res. 4: 37 v, 14 mpFrånvarande: 16 s, 11 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 9 (kvalitetsarbete m.m.)1. utskottet2. 10 (v, mp)Votering:173 för utskottet51 för res. 1083 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 2 m, 38 kd, 16 cFör res. 10: 37 v, 14 mpAvstod: 69 m, 14 fpFrånvarande: 14 s, 11 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 10 (äldreboende)1. utskottet2. 12 (kd)Votering:257 för utskottet40 för res. 129 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 59 m, 37 v, 16 c, 14 fp, 14 mpFör res. 12: 2 m, 38 kdAvstod: 9 mFrånvarande: 14 s, 12 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU8 Nationell handlingsplan för att förebyggaalkoholskadorMom. 1 (huvudinriktningen av alkoholpolitiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)4. res. 4 (fp)Förberedande votering 1:38 för res. 214 för res. 4254 avstod43 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:73 för res. 137 för res. 2197 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:168 för utskottet71 för res. 168 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 14 mpFör res. 1: 71 mAvstod: 38 kd, 16 c, 14 fpFrånvarande: 14 s, 11 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 12 (generella insatser för barn och ungdom)1. utskottet2. 17 (kd, c)Votering:241 för utskottet54 för res. 1712 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 60 m, 37 v, 13 fp, 14 mpFör res. 17: 38 kd, 16 cAvstod: 11 m, 1 fpFrånvarande: 14 s, 11 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 14 (åtgärder mot trafikonykterhet m.m.)1. utskottet2. 19 (kd)Votering:252 för utskottet55 för res. 1942 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 71 m, 37 v, 15 c, 12 fpFör res. 19: 38 kd, 1 c, 2 fp, 14 mpFrånvarande: 14 s, 11 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpMom. 18 (metoden att fördela medel)1. utskottet2. 23 (c)Votering:291 för utskottet16 för res. 2342 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 71 m, 37 v, 38 kd, 14 fp, 14 mpFör res. 23: 16 cFrånvarande: 14 s, 11 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.11 § (forts. från 9 §) Vissa arbetsrättsliga frågorm.m. (forts. AU7)Anf. 159 () replik:Fru talman! Det är nästan som att kasta in jästenefter degen, att komma in så här efter en votering.Men , som företräder Socialdemo-kraterna, svingade verkligen med väderkvarnsarmaroch försökte svartmåla oss moderater alldeles våld-samt. Man undrade om han var på något torgmöteeller vad det var. Därför måste jag naturligtvis be-möta vad han sade.Det måste kännas väldigt skönt att svartmåla ochförsöka få in oss moderater i något slags arbetsgi-varkur. Jag kan notera att vid åtskil-liga tillfällen talade om facket. Då kan man fråga sigvad skillnaden är mellan att vara i någons kur och attvara i någons våld. Vad vi är ute efter är att få enbalans mellan de här två parterna, ingenting annat.Anders talade sig också varm för lag-reglering.