prot · GO09103 · 2001-05-03 00:00:00 — Det tror jag att vi alla egentligen är överensom.När vi sedan, herr talman, kommer in på fråganom elektronisk övervakning i samband med de sistaeventuellt fyra månaderna efter tvåtredjedelsfrigiv-ningen - eller hur det nu diskuteras - kan det i de-batten låta som att det här kommer att vara något somalla långtidsdömda får; nu kortar vi straffen ytterliga-re och släpps de ut. Om det som vi här ska fattabeslut om står det så här i fråga om lagstiftningen:"Medgivande till sådan verkställighet får intelämnas om det kan befaras att den intagne kommer attavvika, återfalla i brott eller missbruka alkohol, nar-kotika eller andra beroendeframkallande medel ellerom särskilda skäl i övrigt talar mot verkställighetutanför anstalt. "Detta, herr talman, är oerhört viktigt. Det är juprecis det här som har varit en brist. Det handlaralltså om halvtidsfrigivning eller tvåtredjedelsfrigiv-ning. Även om det tidigare funnits möjligheter att såatt säga stoppa upp här har det kanske inte funnitsnågon "morot" för att sköta sig, gå in på ett behand-lingsprogram och söka en möjlighet att göra någotmed sitt liv.Kan de uppfylla allt detta så att man inte behöverbefara att de kommer att avvika, återfalla i brott ellermissbruk, är det ett oerhört bra sätt att ge den härmänniskan en möjlighet att påbörja utslussningen ifrihet efter ett långt fängelsestraff. Ändå har vi mar-keringen att du faktiskt inte har avtjänat ditt straff,utan det här är en möjlighet som du får för att dudeltagit i ett arbete.Det är viktigt att säga att elektronisk övervakninginte innebär att man frisläpps, att man slipper straffet.Jag tycker att det är lite underligt att häri debatten vill framhålla det som att de släpps fria, deslipper sitta av sitt straff, vi minskar straffen ytterliga-re. Det var faktiskt en moderat justitieminister somdrev igenom frågan om en elektronisk fotboja, att viskulle använda det som straff när det gäller kortarestrafftider. Man har sagt att det är mycket effektivt,ett alternativ till fängelsestraff, att det är lika ingri-pande som fängelsestraffet. Det här har man frånmoderat håll varit stolt över att ha varit med och in-fört. Då finner jag det lite underligt att moderaternahär säger att inför man det här i ett utslussningsskedeför långtidsdömda innebär det att vi släpper dem fria.Nej, tvärtom, vi inför nu ett sätt att ge långtids-dömda en morot att arbeta med sig själv, att aktivt tadel i sin förändringsprocess, att få en möjlighet attkomma ut och känna på det här under kontrolleradeformer och få möjlighet att utvecklas.Dessutom, herr talman, tydliggör vi nu att krimi-nalvården, när de arbetar med den dömde, inte enbartska arbeta med det som ska hända inom anstalten,utan att det är mycket viktigt att ha en planering föratt se vad som händer tiden efteråt. Det är det som vivet är den allra mest kritiska för alla dömda.Det är en sak, herr talman, som inte har varit uppenär vi har diskuterat frigivning och behandling. Jagvet att det nästan tenderar att bli en budgetdebatt menden kommer vi att ha här i kammaren, så det kommervi att återkomma till.Det handlar också om en förändring av anstalternanär man börjar gå in på självhushållning. Det är en avde viktiga sakerna när det gäller att återanpassas, inte bara ska gå igenom missbruksprogram ellerbrottsbrytningsprogram utan att man också får möj-lighet att leva och utveckla en självhushållning. Väl-digt många av dessa har inga kunskaper om hur manlagar mat, handlar, städar. Det är en förutsättning föratt de ska kunna klara sig ute. Jag är oerhört glad närjag ser att kriminalvården nu börjar utvecklas för attge den här grundläggande möjligheten för männi-skorna i en anstalt.Med detta, herr talman, yrkar jag åter bifall till ut-skottets förslag.Anf. 136 () re-plik:Herr talman! och jag delar väldigtmycket av uppfattningarna om kriminalvården. Jagtycker att det är väldigt intressant att höra hur AliceÅström lyfter fram den här frågan, som vi kristdemo-krater har drivit gång på gång och som vi tycker harvarit så angelägen - programverksamheten, att vi skaha motivationsavdelningar.Då har jag en liten fråga, trots att nusäger att detta inte är någon budgetdebatt. Man ställersig ändå frågande när hon så klart tydliggör behovetinom kriminalvården att få till en fungerandeverksamhet, och har det inte avsatts någraresurser. Det går inte ihop för mig. Dessutom vet vialla som sitter i utskottet att kriminalvården hade detoerhört kämpigt med stort underskott. Avde 260 miljoner som den då fick försvann 190 genasti ett svart hål. har man ansökt om att få 327 mil-joner. Det anser man vara det behov man har, ochman har alltså inte fått några pengar i vårpropositio-nen. Jag skulle vilja höra: Vad har förtilltro till att allt detta ska kunna genomföras utanpengar?Anf. 137 () replik:Herr talman! Vi i är mycket välmedvetna om de behov som finns inom kriminalvår-den, om att man har haft underskott och att de pengarsom den fick inte räckte så långt. Jag hadegärna sett att det skulle ha varit mer pengar. Det trorjag att vi är många som skulle vilja se på många om-råden där det finns väldigt stora behov. Men jag trorändå att det finns möjligheter att genomföra detta.Den elektroniska övervakningen kommer att varamöjlig att genomföra utan några stora kostnader. Detblir en kostnadsförändring också på anstaltsplatserna ioch med den. Det tror jag att man klarar av.Jag tror också att man kan strukturera och tydlig-göra frigivningsförberedelserna, som även tidigarehar varit ett krav. Man har sett att strukturerna på detarbete som kontaktpersonerna genomför och kontakt-nätet med myndigheterna runtomkring har fungeratväldigt dåligt. Det är där man måste sätta in krafterna.Jag är helt övertygad om att det säkert kommer attbehövas mer pengar, men jag tror att det här är sakersom det är viktigt att prioritera. Jag tror att det finnsmöjlighet att genomföra detta samarbete utan att detbehövs mer resurser. Det handlar också om hur mananvänder tiden.Anf. 138 () re-plik:Herr talman! Det här är ett retoriskt sätt som AliceÅström har använt i många debatter. När det handla-de om mer pengar till polisen sade hon att det är möj-ligt att det kommer att behövas mer pengar framöver,men man kan också effektivisera, det är inte barapengar som behövs. Jag tror att innerstinne är väl medveten om att kriminalvården just be-höver pengar.Hon säger att det blir en kostnadsförändring, attdet inte blir några kostnader med fotbojan. Det kankanske tänkas att de eventuella två månaderna skulleinnebära att man sparar lite pengar från anstaltsvistel-sen, men fotbojan är i sig ingen bra lösning, utan dethandlar om hela paketet. Det hävdar jag kostar peng-ar. Där har vi avsatt 337 miljoner som jag tror ärlivsnödvändiga för att vi ska kunna ha alla de delarsom tillsammans utgör det fungerande paketet för enbra frigivningsprocess.Anf. 139 () replik:Herr talman! Jag är väl medveten om vilka behovman har inom kriminalvården och vilken önskan manhade om mer medel. Jag sitter själv i kriminalvårdensstyrelse och tillhör dem som har skrivit under påsjälva anslagsäskandena. När man ser hur fördelning-en är och ser att den inte fungerar vägrar jag att säga:Nej, vi kan inte förbättra frigivningsförberedelserna,vi kan inte få ett bättre samarbete mellan myndighe-terna, vi kan inte se till att arbetsförmedlingen fak-tiskt tar ett större ansvar - de är inte speciellt gladaför att ha med de här personerna att göra - vi kan intediskutera med att det är deras skyldig-het att faktiskt ta det här ansvaret, att se till att de inteär bostadslösa. Vi måste kunna ställa krav, och jag ärhelt övertygad om att finge vi de resurser som krimi-nalvården också hade önskat hade man kunnat ut-veckla detta mycket mer. Det är sorgligt att man intehar kunnat prioritera på alla håll och kanter, utan nuhar det varit helheten som gällt.För oss i var det otroligt viktigt attpolisen, när det var en krisartad situation, fick denhögsta prioriteten, även om jag ser att det finns andraområden som skulle vilja ha medel. Men vi får inte geupp och säga att man inte kan jobba med frigivnings-förberedelserna om det nu inte kommer mer medel,vilket det inte gjorde den här gången. Detta arbetemåste börja nu!Anf. 140 (mp):Herr talman! Jag och yrkar bifall tilldetta förslag. Det gäller en treårig försöksverksamhet.Det lät på som att det är någontinghelt annat.Det här förslaget diskuterades redan i 1993 årsStraffsystemkommitté där vi sökte alternativ till fäng-else och där detta förslag redan togs fram. Men viville avvakta och utvärdera just hur elbojan fungera-de. har vi sett att den fungerar väldigt bra på kortafängelsestraff, och därför kan vi gå vidare.Jag skulle vilja säga till får ta steg för steg när man talar om permissio-ner. Det är en helt annan problemställning. De som ärintagna på anstalt ska få känna på att klara sig i ett livi frihet. När vi har fått information om hur permissio-nerna ändå fungerar ser vi att det i stora drag är väl-digt få som avviker. Jag tror inte att detta är ett prio-riterat område när det gäller att ha elboja.För att återgå till : är mot det härförslaget. Alla andra partier vill att det här ska finnasoch att försöksverksamheten ska prövas.Jag tror att de gör ett grundläggande tankefel. El-bojan är likvärdigt med fängelse. Det är inte något livi frihet. Det tycker jag att åskådliggjor-de bra i sitt tal. Det är inte vad det är fråga om.Jeppe utbrister: Släpp fångarna loss. Detär inte så. Det är bara det att straffet blir mer indivi-duellt inriktat. Elbojan är ett fängelsestraff. Den är strukturerad, och detfinns krav.Just länken mellan sluten anstalt och ett liv i frihetär den anpassning som ska göras. Det är så värdefulltför dem som förhoppningsvis ska leva resten av sittliv i frihet.Vi återkommer när vi får se hur utvärderingen harblivit. Jag vill poängtera att det inte är något somurholkas , tvärtom. Man kan dömas till entill . tar därför till väldigaöverord här.Herr talman! Det var allt.Anf. 141 ():Herr talman! Jag skulle vilja göra ett klarläggan-de. Det verkar på dem som talat efter mitt anförandeatt jag aldrig skulle kunna tänka mig att ha en frigiv-ning med elektronisk boja. Så är inte fallet. Det vet desom lyssnade på mitt anförande.Det är helt enkelt så att vi moderater anser att denåtgärden i så fall ska ligga i den sista tredjedelen avstraffet. har man i stort sett obligatorisk frigiv-ning oavsett hur man har skött sig i fängelset.Jag kan repetera lite grann. Någon talare sade häratt om de intagna inte sköter sig kan de få tidstillägg.Det är lite svårt att läsa ut exakt ur statistiken. Menfaktum är att maximalt av dem som sitter innefår tidstillägg, och det tidstillägget är i snitt högst tiodagar.Det finns icke speciellt många morötter föratt sköta sig. Det tror jag är oerhört viktigt. Under deförsta två tredjedelarna av straffet har man påvåra fängelser inte resurser att ge de intagna den vård,den behandling och det motivationsarbete som jag ärövertygad om att och mina kolleger ijustitieutskottet tycker hade varit bra och riktigt.Det är därför fel att ytterligare tumma på de tvåtredjedelarna. Men för vår del har vi ingenting emotatt man slussar ut människor som har skött sig underden sista tredjedelen. Det skulle vara en alldeles yp-perlig morot att få avsluta den sista tredjedelen meden liten del med elektronisk övervakning.Vad vi vänder oss mot är att man nu går in ochtummar på tvåtredjedelen och gör en förändring avdenna. Gärna en utslussning, och gärna bra program-verksamhet, motivationsprogram, drogprogram, m.m.Men det ska vara utslussning med boja under densista tredjedelen och inte som i stor sett obliga-torisk frigivning hur den intagne än har skött sig.Anf. 142 (mp):Herr talman! Det är precis det tankefel, eller fel ianalysen av vad elboja innebär, som jag menar attJeppe gör. Det är ingen frigivning, utan detär en annan form av fängelse. Det står ett lika-medstecken mellan elboja och fängelse. Det är baraen annan form.Det har tydligt klargjorts i andra betänkanden. Detär inte några som slussas ut, utan fängelsetiden för-längs i en annan form med elbojan.Jag skulle också vilja säga något om resurser, ef-tersom den frågan återkommer . Självklartmåste frivården nu få ökade resurser. Frivården fåralltfler uppgifter. Det är den som ska ta hand om det.Det fordrar resurser i form av personal och utbild-ning.Jag förutsätter att man då viktar över medel frånkriminalvården. Det är helt rätt att vi kan ge merresurser till frivården. Den behöver utvecklas ännumer. Men det gäller att prioritera och göraavvägningar. Vi får se vad vi kan åstad-komma.Men det grundläggande felet i är synen att elboja inte är fängelsestraff.Vi har speciellt i varit över-ens om att det är ett fängelsestraff.Anf. 143 ():Herr talman! Elboja är inte fängelsestraff. Det ären begränsning av friheten.Kia säger här att fängelsestraffet för-längs med den här typen av elboja. Det måste vara enmatematisk felsägning. Så länge elbojan användsinom de första två tredjedelarna av straffet förlängsinte straffet. Straffet är möjligtvis lika långt medelbojan, men det förlängs inte.Från min och vår sida är vår huvuduppfattning atthela straffet ska avtjänas, . Men desom sköter sig ska ha den moroten att de kan bli fri-givna redan efter två tredjedelar. Det är skillnaden.Vi är inte emot en frigivning med elboja. Men i såfall ska de som har skött sig riktigt bra under den sistatredjedelen få göra några månader med elboja innande slutgiltligen blir fria. Det är skillnaden.Anf. 144 (mp):Herr talman! Det är rätt. Jag menar naturligtvis attstraffet blir lika långt.Vi tror att innehållet i fängelsevistelsen med bojablir mycket mer effektiv än vad den kan bli underanstaltstiden. Det ställer högre krav på den enskildeatt sköta sig.Det är inte en vistelse i frihet, utan den är väldigtstrukturerad från arbetsplats till hemmet. Om denintagne ska medverka i en kurs är det väldigt reglerat.Det är inte något liv i frihet. Det vet också JeppeJohnsson.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 2000/01:119 i om-vandling - utvecklingssamarbete medCentral- och Östeuropa2000/01:U17 av m.fl. (m)2000/01:U18 av och (fp)2000/01:U19 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 2000/01:121 Vissa frågorinför den allmänna fastighetstaxeringen ,m.m.2000/01:Sk33 av m.fl. (m)2000/01:Sk34 av ()2000/01:Sk35 av och ()2000/01:Sk36 av m.fl. (kd)2000/01:Sk37 av m.fl. (c)8 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 3 maj2000/01:1146 av () till justitiemi-nister som vigselförrättare2000/01:1147 av () till justitieministerThomas BodströmFörfarandet vid felaktiga körkortsindragningar2000/01:1148 av Per () till näringsmi-nister på svenska vägar2000/01:1149 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonEtablering av friskolor2000/01:1150 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonStressen i skolan2000/01:1151 av () tillsocialministernViktig telefonrådgivningFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 8 maj.9 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 3 maj2000/01:1085 av () till statsministerGöran PerssonFinansieringen av EU-konferenser2000/01:1088 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallSidas framtid i Ådalen2000/01:1089 av () till närings-minister /01:1092 av () till jordbruksminis-ter /01:1104 av () till jord-bruksminister för livsmedelskontrollen2000/01:1110 av () till jordbruksmi-nister av hästgårdar2000/01:1115 av () till nä-ringsminister i av de minimis-regeln2000/01:1120 av () till jordbruks-minister till svars för BSESvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 8 maj.10 § Kammaren åtskildes kl. 16.47.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 124 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.