prot · GO09107 · 2001-05-09 00:00:00 — Som enpolitisk markering vill jag gärna säga att jag tror attdet är oerhört viktigt för alla de nordiska länderna ser till att det egna språket är ett fullödigt språksom kan användas som ett komplett språk på allaområden. Därför tror jag t.ex. att avhandlingar inomden akademiska världen bör vara om inte enbart påsvenska så i alla fall tvåspråkiga. Man bör inte enbarthålla sig till engelska och använda det som det fullö-diga språket.Sedan är det klart att språkförståelsen mellan ossockså har en nyckelroll. Här spelar naturligtvis möj-ligheten att lyssna på radio och framför allt se på TVen väldigt stor roll. Vi har ju hört att möjlighe-terna att se på grannländernas TV-program är begrän-sade, även om de ibland har ökat genom att man istället för enbart terrestra sändningar har använt sa-tellit och kabel-TV. sker det teknikbrott,som också har nämnts tidigare. Det ser alltså väldigtpositiv ut när det gäller den tekniska utvecklingen.Apropå och i kan mangå in på text-TV och slå upps. 191 och några sidor framåt. Vi är vana vid att denordiska nyheterna ligger där. Där står det att sidornamed nordiska text-TV-nyheter är nedsläckta medhänvisning till tekniska problem av något slag. Så hardet varit eller något sådant. Det sägerkanske en del om det intresse som finns för att lösasådana här frågor.I utskottets betänkande hänvisas det till att yttran-defrihetsgrundlagen innebär att det är kabel-TV-företagen som självständigt avgör vilka kanaler deska erbjuda utöver public service-kanalerna.Lennart gjorde en utredning kring dettaför . Då ville han, apropå språk, myntaett begrepp från engelskan om att man skulle ha enmust offer-paragraf också, dvs. att man måste erbjudakonsumenterna att kunna ta emot en nordisk kanal.Då visade det sig att yttrandefrihetsgrundlagen sätterhinder i vägen, just som utskottet säger. Yttrandefri-hetsgrundlagen bör ju ytterst vara till för medborgar-garantin och medborgarens yttrandefrihet. Här hand-lar det i praktiken om yttrandefrihet för , och jagär inte säker på att detta är den bästa formuleringen.Jag tycker faktiskt att man ska fundera på om detfinns anledning att ytterligare granska yttrandefri-hetsgrundlagen ur just den här synpunkten.Det finns mellan TV-företagen ett sam-arbete med positiva erfarenheter. SVT Syd i Skånehar medarbetare placerade i , och påmotsvarande sätt har man från dansk sida medarbeta-re placerade i . Också samarbetet mellan SVToch YLE i är ett gott sådant exempel.Tyvärr har det dock än så länge inte gått att kom-ma fram till ett gemensamt nordiskt agerande. Det hargått så långt att vid sitt senaste sam-manträde beslutade sig för att skriva till presidiet ochframhålla att man kräver ett mer aktivt agerande frånministerrådets sida i den här frågan.I mina dystra stunder funderar jag i den här fråganpå om vi ska tvingas ge upp den nordiska tanken ochi stället gå in för bilaterala avtal, som hargjort mellan och i Finlandoch med NRK i och i Dan-mark. Jag hoppas att man ska kunna lösa detta på engemensam nordisk grund. Kan man inte det tror jagfaktiskt att det bara återstår att försöka nå bilateralaöverenskommelser.Anf. 148 () replik:Herr talman! har instämt i dekritiska synpunkterna när det gäller hela den nordiskaTV-frågan. Jag tycker att vi får ta det som en accep-tans på att vi parlamentariker där står väldigt sam-stämda. Jag tycker inte att ska lastasina unga skuldror med att han var naiv när de härlöftena gavs på mötet i . Jag tycker attkritiken mot detta måste gå till ministerrådet. Hurman där fördelar skuldfrågan får väl redas ut vidnågon regeringslunch.Jag hoppas vidare att inte låter dedystra stunderna ta över. Jag tror att vi fortfarande skaleva med ett upplägg som i god mening svarar mot attdet som vi nu sysslar med ska ha nordisk nytta, ochdå ska det vara allmänt övergripande.Anf. 149 () replik:Herr talman! Det är klart att det skulle vara tillnordisk nytta. Det bör också vara allmänt övergripan-de. Men om man inte mellan public service-företageneller mellan de fem regeringarna lyckas hitta en ge-mensam väg och alternativet då är att det inte blirnågonting, menar jag att vad som återstår är att sökabilaterala lösningar. Den lösning som finns mellanYLE och tycker jag faktiskt ärganska bra. Men också jag hoppas att man ska kunnaklara detta på en gemensam nordisk väg.När jag instämde i de synpunkter som under tidi-gare diskussioner framfördes här på ministerrådetsagerande skedde det bl.a. med utgångspunkt i att ettenhälligt nordenutskott i har beslutatatt tillskriva presidium för att ta uppden här frågan med ministerrådet. Det är inte accep-tabelt att frågan får bli liggande det ena året efter detandra och att dessutom en utlovad rapport uteblir.Jag hoppas faktiskt, utan att jag för min del skafördela skuldfrågan inom ministerrådet, att det verk-ligen händer någonting i den här frågan.Anf. 150 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till ut-skottets förslag.Vi och många med oss här tror på det nor-diska samarbetets framtid. Visserligen kan det aldrigmäta sig med det nya europeiska samarbetet, men vitror att det alltjämt kan utgöra en viktig plattform förinternationellt samarbete. Det kan också tillföra andraintressanta och viktiga dimensioner som EU inte kanbidra med.Vi tillsammans i med vår historia, kultur,vår unika välfärd och vårt folkbildningssystem kanvara en kraft att räkna med även utanför ochEU. Därför tycker vi att ska använda sig avdet nordiska samarbetet både i det lilla och i det stora.I vismanspanelens rapport öppen för värl-dens vindar tas viktiga globala frågor upp. Dock, herrtalman, anar vi en nedtrappning av det nordiska sam-arbetet. Vissa förslag i vismanspanelens rapport anservi inte vara särskilt bra. Det föreslås exempelvis attvissa delar av det nordiska samarbetet ska er-sättas med ett lösare nätverkssamarbete. Vi tror attdet krävs en tydlig struktur och att nätverk kan varabra som ett komplement i en struktur med sakutskott,givetvis fyllt med ett rikt politiskt innehåll.Jag får höra att harspelat ut sin roll, men jag tror inte att det är så. Jagtror att alltjämt har mycket att ge. Förvem, herr talman, tycker inte att det är viktigt attkraftsamla nordiska resurser och nordisk kompetenskring atomavfallet på eller att verka förett nordiskt centrum för kvinnokonst, för ökad språk-förståelse i eller för nordisk grannlands-TV?Jag hoppas således, herr talman, att Nordiska rå-det ska utvecklas till en vital och dynamisk plattformför samverkan mellan länder i och utanför Norden.Jag tror faktiskt att alla mötesplatser där människorkommer samman och diskuterar viktiga politiskafrågor har betydelse för politiken och för demokratin.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § betänkande 2000/01:TU12Körkortsfrågor.Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § nationalparkFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU17Söderåsens nationalpark.Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 9 maj2000/01:1177 av () till social-minister för pensionerade läkare2000/01:1178 av () till statsrådetLars-Erik LövdénKommunernas självbestämmande2000/01:1179 av () till näringsminis-ter i statliga företag2000/01:1180 av () till näringsmi-nister Bilprovning2000/01:1181 av () till näringsministerBjörn RosengrenTillgång till bredband till rimligt pris2000/01:1182 av () till fi-nansminister /01:1183 av () till fi-nansminister /01:1184 av Per () till finansminis-ter på boende och taxeringsvärdet2000/01:1185 av () till stats-minister av låginkomsttagare2000/01:1186 av () till statsrådetMona SahlinMedel för lokalt utvecklingsarbete i Landskrona2000/01:1187 av () till statsrådetMona SahlinLokalt utvecklingsavtal för integrationsbefrämjandeåtgärder2000/01:1188 av () till statsrådetMona mot rasism2000/01:1189 av () till statsrådetIngela ThalénFunktionshindrades rätt till utbildningFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 15 maj.16 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 9 maj2000/01:1118 av () till soci-alminister övervikt2000/01:1124 av () till socialministerLars EngqvistRätt till vård2000/01:1129 av Skånberg (kd) till socialmini-ster och kvinnors hälsa2000/01:1130 av () till socialminister /01:1131 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonUpprätthållande av skolplikten2000/01:1132 av () till näringsministerBjörn RosengrenStatens användning av skogspengarna2000/01:1135 av () till finansmi-nister inom vårdsektorn2000/01:1137 av () till miljöminis-ter av svensk skog2000/01:1138 av () till miljömi-nister fortsatta existens2000/01:1139 av () till socialmi-nister skadestånd och försörjningsstöd2000/01:1144 av () till kulturministerMarita UlvskogBegravningsavgiften2000/01:1149 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonEtablering av friskolor2000/01:1150 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonStressen i skolan2000/01:1151 av () tillsocialminister telefonrådgivning2000/01:1154 av () till soci-alminister människors rätt till fri rörlighet inom Schenge-nområdet2000/01:1152 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonFriskolorSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 15 maj.17 § Kammaren åtskildes kl. 19.37.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 7 §anf. 19 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 54 (del-vis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 87 (del-vis),av tredje vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.57,av talmannen därefter till ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.