prot · GO0988 · 2001-03-29 00:00:00 — Man ska dessutom försökaena alla EU:s stater i frågan om vägriktningen.Jag tycker inte att regeringen har varit kraftfull isitt agerande. Den har hängt upp mycket av sitt för-svar - om man kan tala om ett försvar - på den semi-narieserie som enligt de uppgifter som jag har fåttungefär mynnar ut i intet. Därför är jag gravt besvi-ken över regeringens hantering. Jag tycker att manborde kunna kräva en större kraftsamling från rege-ringens sida.Anf. 165 () re-plik:Fru talman! Det finns många länder inom EU sommotsätter sig det som vi vill driva både när det gälleröppenheten och på den här punkten. Det är dock intekorrekt att regeringen inte arbetar med den här frå-gan. Den arbetar ju inom EU med den. Jag tycker attvi får avvakta vad som händer framöver, för det ärinte korrekt att frågan inte är föremål för behandling.Anf. 166 PER ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 4. I övrigt yrkar jag bifall till utskottetsförslag.Reservation 4 handlar om en Internetombudsman.Internet har öppnat världen för väldigt många ochskapat fantastiska nya globala nätverk och nya kam-ratskap, som vi för några decennier sedan aldrig kun-de tänka oss. Våra egna kompisrelationer hemma pågården eller på granngården ersätts med kamra-ter på andra sidan jordklotet, detta tack vare Internet.Det finns oerhört stora positiva värden i detta. Vihade förr och har fortfarande internationella idrottsrö-relser och andra internationella sammanslutningar föruppgiften att skapa förståelse och fred i världen. I dagkan man säga att detta i hög grad har tagits över avInternet.Det finns alltså väldigt mycket gott att säga omInternet, men är våra barn och ungdomaroerhört sårbara när de surfar på Internet. De ärskyddslösa och ansvarsfria. Vi vet helt enkelt inte vadde kan utsättas för av våld och all sådan påverkansom vi annars är oerhört måna om att de ska slippa.Det florerar på en del hemsidor väldigt mycket bådeav pornografi och framför allt av våld. Där finnspedofiler och oerhört många skumma intressen. Härsurfar våra barn och ungdomar fritt och är alltså oer-hört utsatta.Utskottet svarar väldigt välvilligt på min motion.Man räknar upp alla dessa fantastiska ansatser somhåller på att göras. Men det är alltså mest fråga omansatser. Man går inte särskilt mycket in för att fak-tiskt lösa de här problemen för föräldrar, skolpersonalosv.Anledningen till att jag väckte min motion var attjag fick så många propåer just från lärare och föräld-rar som var oerhört oroliga och inte visste hur deskulle klara det här. De såg vad barnen gör i skolanmen visste inte hur de själva skulle hantera det. Dekunde inte tekniken. Därför kom idén om en Interne-tombudsman.Vi har en barnombudsman, en konsumentom-budsman och andra ombudsmän som skyddar, hjäl-per, informerar osv. Jag såg framför mig en särskildInternetombudsman. har vi väldigt mångaombudsmän, och man skulle kanske kunna slå ihopkonsument- och barnombudsmännen och låta demdela på det här ansvaret.Det finns också en ideell förening som heter . Som harsagt har den fått statsbidrag , 2000 och 2001,men därefter har den inga pengar, och förmodligenupphör den därefter. En möjlighet är, som jag ser det,att ta till vara den kompetens som finns i den härföreningen - det är en fantastisk kompetens - och pånågot sätt koppla den till ett statligt engagemang. Detkan bli en bra kombination, som jag gärna skullestödja, men innan vi provar den varianten vill jag attregeringen utreder frågan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Biblioteks- och litteraturfrågorFöredrogskulturutskottets betänkande 2000/01:KrU5Biblioteks- och litteraturfrågor.Anf. 167 ():Fru talman! Det är statistiköver svenska folkets kulturvanor. Glädjande nog ärdet många kurvor som pekar uppåt. Svenska folketläser mer och går mer på teater och bio än tidigare.Den tydligaste ökningen gäller biblioteksbesöken.67 % av svenskarna har besöktett bibliotek. Biblioteken har en självklar plats i män-niskors medvetande och är alltså en av våra mestanlitade kulturinstitutioner. Det finns all anledning attfortsätta värna om den unika plats för läsning, infor-mations- och kunskapssökning, folkbildning ochmöten som biblioteken är.När vi t.ex. talar om det livslånga lärandet bordebiblioteken ha en betydligt mer uttalad roll än detillskrivs i dag.Kulturbarometern gav inte enbart positiva besked.Även om så många som under det senaste årethar ägnat sig åt nöjesläsning av böcker fortsätternämligen läsandet bland barn och ungdomar attminska. Framför allt är det TV- och videotittandetsom har ökat på bekostnad av läsandet. Internet ochandra typer av multimedia påverkar också tiden förläsning.Den här utvecklingen tillsammans med de mångakrisrapporterna från skolan om att allt färre klarargrundläggande krav i läsning måste tas på stort allvar.Att barn och ungdomar ägnar stor tid åt den nya tek-niken är varken konstigt eller negativt. Men att kunnaläsa och att förstå det man läser är en grundläggandefärdighet som inte kan ersättas av aldrig så mycketteknik. Ju fler som inte kan läsa tillräckligt bra för attta del av innehållet i t.ex. en dagstidning, desto sämrefungerar demokratin. Det går helt enkelt inte att varaen aktiv samhällsmedborgare utan att kunna läsa.Därför är det en gemensam uppgift för föräldrar,lärare, politiker och andra engagerade vuxna att hittasätt att hjälpa barnen att upptäcka den glädje och demöjligheter det innebär att kunna läsa. I det arbetetspelar naturligtvis biblioteken och bibliotekarierna enviktig roll.Debatten om ifall det behövs en bibliotekslag föratt slå vakt om biblioteken fortsätter. Det råder delademeningar om vilken betydelse lagen har haft. Besö-ken ökar som jag sade, men flera hundra biblioteksfi-lialer har lagts ned . ,drar slutsatsen att lagen börupphävas, medan regeringen arbetar på att preciseraden ytterligare. Vi kristdemokrater anser att det finnsanledning att avvakta utvärderingen och regeringensproposition innan vi tar slutgiltig ställning i frågan. Iförsöken att hitta vägar för barn och ungdom att lock-as till läsning ska betydelsen av att äga en bok inteunderskattas. Barn älskar som alla vet att höra sammaberättelse om och om igen. Men möjligheten att ägaböcker är inte alla förunnad. I är böcker förmånga i det närmaste en lyxprodukt.Jag är väl medveten om att frågan om bokmomsenredan har debatterats här i kammaren i skatteutskot-tets betänkande . Men eftersom jag intehade möjlighet att delta då vill jag lyfta fram den härfrågan också därför att det i högsta grad ocksåär en kulturpolitisk fråga.Vi har världens i särklass högsta bokmoms. Måstevi verkligen fortsätta att ha det? En sänkning från25 % till skulle betyda mycket både för barnfa-miljer med små ekonomiska marginaler och för stu-denter som vill kunna köpa sin kurslitteratur, för attbara nämna två grupper.Jag är övertygad om att en sänkning av bokmom-sen är en - inte alla men en - av nycklarna till att ökaintresset för läsning. Jag beklagar verkligen att detinte gick att få enighet i skatteutskottet den här gång-en heller trots att alla partier utom socialdemokrater-na uttalar sig positivt om en sänkning i mer ellermindre tydliga ordalag.I ett särskilt yttrande till det här betänkandet somvi behandlar nu har vi kristdemokrater påmint om attvi anslagit medel för en sänkning av bokmomsenfr.o.m. år 2002.Fru talman! Det är många röster som slåss om våruppmärksamhet i dagens samhälle. Mediebruset haraldrig varit så högt som . De resursstarka hörsförstås tydligast. Men det är viktigt att också svagareröster med ett smalare utbud får hjälp att höras i sam-hällsdebatten, röster som tillför andra dimensioneroch gör egna analyser av utvecklingen i samhället.Viktiga perspektiv kan på det sättet tillföras debatten.De idéburna organisationstidskrifterna är sådanaröster. De har ofta svårt att komma in i det offentligasamtalet. Därför hade de tidigare statligt stöd. Varkenpresstödet eller det särskilda stöd som riktas till kul-turtidskrifter omfattar de här tidskrifterna. De fallerhelt enkelt mellan stolarna. Det har i några fall lett tillnedläggning av tidningar och i andra fall till glesareutgivning, vilket verkligen är beklagligt.Därför har vi föreslagit att det ska göras en över-syn över de här tidningarnas situation för att försökahitta vägar till bättre villkor för dem. Tyvärr har ut-skottets majoritet inte varit beredd att tillmötesgå ensdet kravet. Det är bara ,som står bakom över-synskravet.Fru talman! Jag sade att biblioteken är viktigakulturbärande institutioner. Det är också arkiven ochmuseerna. Med en förkortning brukar de tre institu-tionerna kallas ABM-myndigheterna. De har ett ge-mensamt uppdrag när det gäller att bevara och spridakunskap om vårt kulturarv. Detta gemensamma upp-drag förenar institutionerna och ger dem en centralplats i svenskt kulturliv och i folkbildningen.En utökad samverkan mellan de här institutioner-na blir nödvändig . Både institutionernasjälva och de som använder sig av deras tjänster harmycket att vinna på att den tekniska utvecklingenmed uppbyggnad av databassystem i ännu högre gradutnyttjas för samordning.Men det handlar inte enbart om teknisk samord-ning. Samverkan kan också handla om t.ex. gemen-sam fortbildning som leder fram till gemensammasynsätt på uppdraget, en större förståelse för ochinsikt om varandras verksamheter och ett gemensamtsökande efter nya vägar att sprida vårt kulturarv.Även om ABM-institutionerna delar ett uppdragoch ett ansvar har naturligtvis också varje institutionsina unika särdrag som ska bevaras och stärkas. Attvarje institution har en tydlig egen identitet kan snara-re stärka samarbetets genomslagskraft.På flera platser i landet pågår redan ett samarbete iprojektform. Jag har just läst en utvärdering av ABM- , där medverkan i projektet har vär-derats som mycket positivt av de som deltagit. Samti-digt råder det tveksamhet om hur man ska gå vidare.Det är en åsikt som också har framförts från fleraandra håll.För att driva på utvecklingen har ett enigt ut-skott på initiativ av bl.a. i ett till-kännagivande till regeringen begärt en kartläggningav de åtgärder som vidtagits på det här områ-det och en utvärdering av de insatser som gjorts föratt kunna använda de erfarenheterna inför det fort-satta arbetet.Ett utvecklat samarbete kan komma att få storbetydelse för framför allt användarna av de tjänsteroch den information som kan erbjudas av arkiven,biblioteken och museerna tillsammans.Fru talman! Vi står bakom samtliga våra reserva-tioner, men jag yrkar bifall bara till reservation 15 föratt vi ska vinna lite tid till kammaren.Anf. 168 ():Fru talman! Kulturen hävdar sig bra. Så lydde enrubrik i Västerviks-Tidningen för någon dag sedan.Tyvärr börjar man med någonting som jag tycker ärväldigt negativt och som vi måste åtgärda och somockså tog upp, nämligen att barnenläser mindre.Jag refererar det som är mer positivt för oss alla:Kulturen håller ställningarna. Kvinnorna - ni herraroch killar som lyssnar - konsumerar som vanligt mestvisar Kulturbarometern. Det är regel-bundna rapport som Västerviks-Tidningen har hämtatdet ur.Någon påfallande förändring i kulturvanorna harinte skett på de som har gått sedan man förragången gjorde den.Nästan hälften av de 2 000 tillfrågade besökte un-der en teater eller en musikteater.Vem är då besökaren? Det är en välutbildad kvin-na i övre medelåldern. Dessa fakta känner vi ju till.Det är väldigt roligt att se kvinnor överallt i kulturen,men vi skulle gärna vilja åtföljas av flera män.Drygt hälften av personerna i undersökningen ha-de varit på konsert eller på annat musikaliskt evene-mang. Knappt hälften hade varit på museum ellerkonstutställning. 6 av 10 svenskar går till biblioteket.Det talade ju också om. 8 av 10 läseren bok. Under en genomsnittlig vecka var det 5 av 10som läste en bok.Jag kommer så tillbaka till det första jag nämnde,nämligen att barnen inte läser lika mycket som detidigare har gjort. Naturligtvis har boken fått konkur-rens från andra medier, men jag kommer senare i mittanförande att nämna vad har försökt göraför att åtgärda detta.Med dessa ord som är positiva, vill jag gå över tilldagens debatt om biblioteks- och litteraturfrågor.Betänkandet är ju ett s.k. motionsbetänkande ochbehandlar motioner både . Vimoderater har tre reservationer av de 15 som ingår ibetänkandet. Som vanligt begränsar jag mig till, vil-ket enligt min mening manar till efterföljd, att yrkabifall till en av de tre, nämligen reservation nr 1,Upphävande av bibliotekslagen. Den undertecknasockså av och Folkpartiet.Som vanligt står vi naturligtvis också bakom deövriga reservationer som har inlämnats av oss. Degäller ett nationellt depåbibliotek och litteraturpoliti-ken.Så några ord om de olika reservationerna.Nr 1 behandlar således ett upphävande av biblio-tekslagen. Vår uppfattning är fortfarande att den härlagen är vad man brukar kalla kontraproduktiv. Denmotverkar således sitt eget syfte, nämligen att främjabiblioteksverksamheten i kommunerna.Det är ju nu ett känt faktum i svensk politik att re-geringen och de socialistiska partierna anser sig vetabäst; bättre naturligtvis än kommunernas förtroende-valda, och - ännu värre - bättre än väljarna i kommu-nerna. Att köra över kommunala instanser och där-med kommuninvånarna riskerar att bli vanligt omvissa förslag på andra områden kommer att realiserashär i kammaren.Det är ju som majoriteten noterar i KrU5 att anta-let filialer har minskat. Det var vad vi varnade förredan första gången vi hade en reservation mot infö-rande av bibliotekslag.Bibliotekslagen hotar att bli ett golv för verksam-heten, sade vi redan då. Vi vet att i samband medinförandet av bibliotekslagen såg även socialdemo-krater till att föra över bibliotek till sådan verksamhetsom inte skulle bara berörd av lagen. Det var ju inteden effekten man eftersträvade, såvitt jag förstår.I reservation 1 vill vi således från , och upphäva lagen. Vi är överty-gade om att det blir till förmån för fler bibliotek ochförstärkt självstyrelse.Reservation 3 behandlar ett moderat förslag omett nationellt depåbibliotek. Ett sådant depåbibliotekskulle kunna ta emot bl.a. utgallrade exemplar avbåde svenska och utländska böcker och tidskrifter.Det skulle också fungera som fjärrlånebibliotek församtliga bibliotekstyper i Sverige.Utskottet hävdar att det fjärrlånesystem sombyggts upp i fungerar bra. Det är, såvitt jag vet,korrekt. Men, fru talman, vad är det som säger att ettnationellt depåbibliotek med den utvidgning sommotionärerna föreslår skulle fungera sämre? Tvärtom,som vi ser det.Kostnaden för magasins- och arkivlokaler skulleminska för såväl staten som för kommunerna. Hante-ring, förvaring och inte minst gallring på det enskildabiblioteket skulle bli effektivare. Många böcker som hamnar på tippen skulle kunna omhändertas. Allabibliotek skulle här också kunna beställa och lånafrån ett ställe.Förutom dessa förbättringar skulle säkert ytterli-gare fördelar kunna vinnas. Men varför är då statusquo det ideala? Varför är majoriteten ovillig att kon-statera det positiva i den här innovationen? Varförnöjer sig majoriteten med att kort konstatera att denbefintliga organisationen när det gäller fjärrlåneverk-samheten i är väl utbyggd och väl fungeran-de?Skulle funktionen av ett depåbibliotek av den fö-reslagna dimensionen fungera sämre om det fickansvar för bl.a. utgallrade exemplar av såväl svenskasom utländska böcker och tidskrifter om det fick tjänasom fjärrlånebibliotek för samtliga bibliotekstyper ivårt land?Goda exempel på nyttan, tillgängligheten och ef-fektiviteten finns bl.a. att hämta i våra grannländerNorge och som har ett depåbibliotek av denart som vi här föreslår.Reservation 4 behandlar litteraturpolitik. Det är ettväldigt vittomfattande begrepp. Det är en för storrubrik för ett så viktigt område. Utskottets yttrandeomfattar således bara en sida och berör faktiskt baratvå moderata förslag.Beträffande En bok för alla kan jag fatta migmycket kort, fru talman. har vi föreslagit ettupphörande av utgivningen för den vuxna publikeneftersom man har fått alternativa utgivningar som välkan mäta sig med En bok för alla.Boken är dock, enligt vår uppfattning, fortfarandeden viktigaste kulturbäraren trots skarp konkurrensfrån nya medier. Det är viktigt, ja grundläggande, attredan i barnaåren få kontakt med bokens värld. Härvilar ansvaret på föräldrar, förskola, skola m.fl.I denna anda skulle jag vilja nämna projektet i . Starten går parallellt med att skolanbörjar och kommer att löpa i första handunder . Fem miljoner har fullmäkti-ge satsat på detta.Det förtjänar också att nämnas att utbildningen avlärare till skolbibliotekarier pågår i vår huvudstad.Beträffande biblioteksersättningen begär vi en ut-redning och nya regler för densamma. Vi anser attreglerna i dagens läge är obsoleta och därför börutredas. En större del av ersättningen bör tillfalla denenskilde författaren.Regeringen föreslår en höjning av bibliotekser-sättningen med till , men anser inte attnågon ändring av reglerna är av nöden. ligger100 biblioteks utlåning till grund för fördelningen av35 % av ersättningen som totalt uppgår till112 miljoner. Resten utgör den s.k. fria delen, ocksåkallad solidaritetsdelen.Vi anser inte att dessa regler är relevanta i dag.Systemet för solidariskt stöd till individer bör gå översocialförsäkringssystemet och därmed bekostas ge-nom skattesystemet i stort.Med dessa ord, fru talman, efterlyser vi en utred-ning och reserverar oss till förmån för denna när detgäller biblioteksersättningen.Tack, fru talman, för de extra minuterna.Anf. 169 ():Fru talman! Den stora generositet som präglar ossledamöter i kulturutskottet gör att jag ska försökakorta ned mitt anförande motsvarande de minutersom drog över.Vänsterpartiet försvarar gällande bibliotekslag,som stadgar att det ska finnas ett folkbibliotek i varjekommun. Vi ser med oro på att antalet biblioteksfili-aler minskar och ser gärna att bibliotekslagen för-stärks för att värna biblioteksverksamheten ytterliga-re. Av någon outgrundlig anledning tror tydligenModeraterna, att verk-samheten säkras om bibliotekslagen i stället avskaffashelt, enligt den inlämnade reservation 1.Fru talman! Det läses fortfarande mycket i vårtland, men tyvärr minskar läsandet i alla åldersgrup-per. Boken är en av de viktigaste kulturbärarna ochkulturyttringarna vi har. Det finns en radpositiva stödformer inom litteraturområdet. Detta tilltrots tenderar antalet läsare att minska, och det läsesalltså mindre även i den s.k. läsgruppen, de som tyck-er att det är kul och intressant att läsa böcker.Det finns dessutom, och det är speciellt oroväck-ande, en stor grupp människor som står helt utanförbokläsandet över huvud taget. I reservation 7 ställervi därför krav på ytterligare läsfrämjande åtgärder,vilket tyvärr avvisas i utskottet.Vi vill se ett brett anslag som analyserar alla defaktorer som påverkar benägenheten att läsa. I detavseendet går det inte att komma runt frågan huruvidaen sänkt bokmoms skulle få fler att kunna gå med i"läsklubben". Vi vänsterpartister menar att en sänktbokmoms, som får ett fullt ge-nomslag i form av sänkta bokpriser ut till kund, skullebidra starkt till att fler böcker inköptes av fler männi-skor, bl.a. av tidigare bokköpare och bokläsare. Menvi utesluter inte heller att även nya bokköpare kantillkomma, speciellt om sänkta bokpriser kombinerasmed andra kvalitativa och läsfrämjande åtgärder.Frågan om sänkt bokmoms har debatteratshär i kammaren och beslutats med anledning av ettskattebetänkande. I den debatten framgick tydligt attsamtliga partier, utom Socialdemokraterna, vill se ensänkt bokmoms.Vänsterpartiet förordar en allsidig utredning, sombelyser både ekonomiska och kulturpolitiska konsek-venser av bl.a. sänkt bokmoms. Vi ser fram mot upp-rättandet av ett bokprisindex och en formalisering avden avgiftsförklaring som bokbranschen uttalat vadgäller viljan att se till att en eventuellt sänkt bok-moms också kommer bokköparna till del. Frågan omsänkt bokmoms lär alltså återkomma fler gånger ikammaren.Jag vill bara hänvisa till dagens ledare i Aftonbla-det, som har rubriken . Därkonstaterar man följande: "Staten beskattar konsum-tion av öl, vin och sprit för att begränsa drickandetoch minska alkoholskadorna. Det är en välmotiveradstraffbeskattning. Den gagnar folkhälsan. Men läs-ning ger inga skador. Men ändåvill statsmakterna begränsa läsningen genom att hållafast vid högsta bokmoms. Avskaffa den ochgör böcker billigare!" Jag rekommenderar specielltalla socialdemokrater att läsa hela den ledaren.Fru talman! Många kulturtidskrifter lever undermycket tuffa villkor. Detta är oroande, eftersom vianser att en mångfald av kulturtidskrifter har mycketstor betydelse för den allmänna debatten i kulturella,politiska och sociala frågor. De har därför också storbetydelse för och ingår som en ingrediens i den de-mokratiska processen i landet.Vi konstaterar att distributionen utgör en storflaskhals när det gäller spridningen av kulturtidskrif-ter. Vi ser därför folkbiblioteken som en mycketviktig distributionskanal och dristar oss att föreslå attregeringen borde överväga att införa ett system medfriexemplar av tidskrifter till biblioteken liknande detsom finns för böcker.Vi konstaterar också att samma kulturtidskrifts-nummer läses av många personer på våra olika bibli-otek. Böcker som utlånas genererar bl.a. inkomstertill författarna.I reservation 9 har vi lämnat förslaget att Statenskulturråd borde ges i uppdrag att utreda möjlighetenatt införa ett system med "följdupphovsrätt" till tid-skrifter, dvs. att kommunerna ger ersättning till detidskrifter som utlånas och läses. De ökade kostna-derna bör kunna kompenseras genom vårt förslag omfriexemplar av tidskrifter till bibliotek. Det är alltsåingen ökad kostnad totalt sett för kommunerna.Jag vill också nämna att vi föreslår att vi ska infö-ra ett kulturporto som gör det billigare att sända tid-skrifter och böcker. Det kostar alltför myckettrots de möjligheter till rabattering som finns.Fru talman! står givetvis bakomsamtliga de reservationer vi har lämnat in, men förtids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation 7 avseende Förslag om läsfrämjande åt-gärder.Anf. 170 () replik:Fru talman! beklagade att inte för-slaget om läsfrämjande åtgärder i reservation 7 hartillstyrkts. Anledningen till att vi kristdemokrater inteär med på den reservationen, som innehåller en heldel bra saker, är just att den skulle begrava bokmoms-frågan framöver, eftersom Väns-terpartiet vill lägga in också den frågan i utredningenom läsfrämjande åtgärder. Om det är något vi intebehöver när det gäller bokmomsen är det fler utred-ningar. Vi har ett antal rapporter och utredningar påvåra bord om detta.Precis som sade finns det ocksåavsiktsförklaringar från bokbranschen, där man talarom att man vill att prissänkningen slår igenom ombokmomsen sänks.Jag tycker att det är mycket motsägelsefullt avVänsterpartiet att plädera för att man vill ha sänktbokmoms, både i skatteutskottets debatt och i kultur-utskottets debatt. har man en reservationsom begraver den. Jag kan inte låta bli att misstänkaatt det beror på samarbetet med just de socialdemo-krater som vill ha bokmomsen. Ni har ju en del andraproblem som ni ska lösa, och då får man den tankenatt det här kanske bara används som ett slags inlägg idebatten och att man när det gäller detta ger sig gans-ka lätt i förhandlingarna med regeringen.Jag skulle gärna vilja höra lite mer om varför niinte driver frågan, när faktiskt både ochVänsterpartiet vill ha sänkt bokmoms, enligt det niuttrycker.Anf. 171 () replik:Fru talman! Jag tänker inte försvåra förhandling-arna ytterligare genom att recensera hur hårt Vänster-partiet, eller Socialdemokraterna driverolika frågor. Jag konstaterar bara att vi inte är överensi den här frågan, men att det finns en stor majoritet ikammaren för sänkt bokmoms.Det vi har sagt är att vi tycker att det är rimligt attkunna veta vad det rör sig om.