prot · GP093 · 2001-09-20 00:00:00 — Då är det inte bra, ,att stå i talarstolen i riksdag och säga attSverige har en sämre tillväxt en andra länder. Vi skahålla oss till fakta i det här fallet.När det gäller fördelningspolitiken är tillväxt ochrättvisa huvudinslagen i den här budgetpropositionen.Jag tycker att vi på område efter område kan peka påhur olika reformförslag stöder just rättviseinslaget. sänker vi skattenför låg- och medelinkomsttagare så att det relativt settblir större skattesänkningar för den som tjänar 12 000kr än för den som tjänar . Vi tillför dess-utom, vilket är oerhört viktigt, ett inslag av att minskaandelen som betalar statlig skatt. Jag antar att ocksåCentern tycker att det är bra om vi kan minska margi-naleffekterna. Den mamma som tjänar ochsom vill gå upp lite grann i arbetstid för att tjäna12 000 eller upptäcker att med dagens situ-ation, med de skatteskalor vi har och framför allt medde dagisavgifter vi har, kommer hon inte att tjänanågonting på det. Varför ska hon då göra det? Här ärkombinationen av de nya skatteförslag vi har samtmaxtaxan mycket bra för att minska marginaleffek-terna. Tyvärr är emot både maxtaxan ochden sänkta marginalskatt som vi föreslår i propositio-nen, liksom vi gjort också.Vi föreslår en möjlighet att dra av en del av fack-föreningsavgiften. Den är faktiskt för lågavlönadeväldigt betydelsefull. Den ger för de flesta fackligtanslutna i ökad inkomst, oav-sett om man tjänar 40 000 eller . Den ärnämligen inte relaterad till inkomsten utan till denavgift man betalar, och därför är det väldigt viktigtför låg- och medelinkomsttagare att få den här reduk-tionen av skatten via fackföreningsavgiften.Det finns, om studerar finansplanen ochbudgetpropositionen, en ordentlig studie av huruvidade förslag som finns i budgetpropositionen gynnarmän eller kvinnor. På samma sätt som i de senastebudgetpropositionerna är det faktiskt kvinnorna somhar störst utbyte av de reformförslag som finns i bud-getpropositionen. Det är också ett bidrag till fördel-ningspolitiken och jämställdhetspolitiken.De människor som bor i glesbygd har naturligtvisstor glädje av det förslag vi lägger fram om att sänkasocialavgifterna till i de delar av vårt land därtillväxten inte är lika stark som i övriga delar. De harnaturligtvis också stor glädje av den förändring somnu sker av fastighetsskatten, som har varitemot. Den gynnar ju framför allt glesbygdens fastig-hetsägare, de som bor i glesbygden. Jag har lite svårtatt förstå hur från fördelningspolitisk syn-punkt kan tycka att det är fel att regeringen, Vänster-partiet och vill gynna och sänka skattenför just de människor som bor i glesbygd och påmindre orter och som har oförändrade eller t.o.m.sänkta taxeringsvärden.De pensionärer som har det allra sämst i vårt land,de som har den lägsta pensionen, kanske runt 4 000 imånaden, får via regeringens förslag i ettextra stöd . Alla andra pensionärer får ocksåde i skattesänkning, och de som harinkomster utöver grundpensionen. Men vi tycker attdet är viktigt att de som har den lägsta pensionenockså ska få det här skatteavdraget. Trots att de intebetalar någon skatt har vi ändå konstruerat ett förslagsom gäller dem som har lägst pension. Det är välrättvist, om inte annat, skulle kunna fortsätta med många andra saker,inte minst studenterna som jag tycker är oerhört vik-tiga. Vi gör en jättestor reform av studiestödet förstudenter. Jag inseratt många studenter inte går och oroar sig förhur deras pension ska se ut , men i ochmed att vi inför en pensionsrätt också för studiestödetär det väldigt betydelsefullt för dagens och framtidagenerationers studenter att de får inräkna också sinastudiemedel i den inkomst som ligger till grund förframtidens pensioner.Låt mig också säga några ord om det som KarinPilsäter sade om Tobinskatten, som kommer att dis-kuteras i finansministerkretsen i Europeiskaunionen. Jag tycker att det är bra att ,efter ett initiativ i finansutskottet, av regeringen harbeställt en studie om hur man kan nå bra effekter avolika förslag när det gäller internationell ekonomiskpolitik som har precis samma syfte som Tobinskatten.Tobinskatten är ju en teknik och det är inte tekni-ken i sig som är det viktiga, utan det viktiga är vadman vill uppnå. Vill man uppnå ett större mått avinternationell finansiell stabilitet och vill man undvi-ka de häftiga svängningar som sker i den internatio-nella ekonomin ska alla förslag prövas, även Tobins-katten. Men jag tycker inte att det finns skäl att fixerasig enbart vid Tobinskatten. Den förutsätter alla län-ders samtycke. Enstaka länder kan inte införa enTobinskatt. Därför är den inte den mestframkomliga vägen. Jag tror inte heller att diskussio-nen i första hand kommer att handla om Tobinskatteni morgon, utan den kommer att handla om vilka andrainstrument vi kan hitta för att på det sätt som riksda-gen beställde uppnå precis samma syfte somligger bakom själva Tobinskatten.Jag ska på en punkt kommentera det som KarinPilsäter sade. När jag hörde påstå att avde 18 skattesänkningsförslagen hade hon bara sett attett berörde företagen tänkte jag att det inte är särskiltsvårt att räkna till ett. Men hade up-penbarligen svårt att räkna till mer än ett. Jag kan ihuvudet hitta sex sju förslag som berör företagen. Detvar inte ett.Det är förslaget om sänkt skatt för investmentbo-lagen, . Det berör företagen. Att sänkasocialavgifterna för företagen i inland med15 % rör väl företagen? Att som regeringen aviserarändra kapitalvinstbeskattningen på näringsbetingadeaktier gäller väl företagen? Att ta bort traktorskattenlikaså. ska väl också räknas somföretag. Att återföra de resurser som vi får in via des.k. gödselavgifterna rör väl också jordbrukets före-tag? Men de tycks inte finnas i värld.Jag antar att när konsumenterna får lägre priser påböcker via momssänkningen kommer också den bran-schen att stärkas. Man får via en skattesänkning enbättre möjlighet att utveckla sin verksamhet.Det finns förslag om att ändra beskattningsregler-na för fömånsbeskattningen för bilar som är mil-jövänliga. Det är väl också en skattesänkning sombilindustrin i allra högsta grad kan komma att utnyttjaoch se som en utmaning att få fram mer miljövänligabilar i framtiden.Det är bara sex sju förslag om skattesänkningarsom jag hittar i mitt minne och som hardirekt betydelse för företagen, inte en skattesänkning,som felaktigt påstod.Får jag säga att politik handlar mycket omatt tala om vad man vill göra för någonting. Det ärviktigt, därför att vi alla har våra drömmar och visio-ner om hur vi vill ändra i vårt samhälle. Jag försökteinledningsvis beskriva de orättvisor som jag uppleverfinns i . Jag hoppas att vi kan åstad-komma förändringar i den bilden i framtiden.Men i sista hand är det inte bara våra drömmar,visioner och vad vi vill som är viktigt. I sista handhandlar det också om att kunna tala om vilka resultatman uppnått. När jag sade inledningsvis att vi underden här mandatperioden kommer att kunna minskastatsskulden från 1 445 miljarder vid förra valet till1 096 miljarder, dvs. med 349 miljarder under denhär mandatperioden, står det i bjärt kontrast till att deborgerliga när de hade regeringsmakten senast lyck-ades öka statsskulden med . Detär skillnaden mellan regeringsalternativen.Anf. 9 () replik:Fru talman! är jag inte riktigt säker på attfinansministern vet vad han tänker säga och efteråtvet vad han har sagt, än mindre vad det är han hardebatterat mot. Därför blir det lite grann besvärande iolika slag av diskussioner, som den i dag.När det gäller frånvaron av företagsinriktad poli-tik var det inte bara jag som talade om det. Det varLars som från vänsterkanten konstateradeatt socialdemokratin inte har släppt fram en företag-sinriktad politik. Det låg i hans hundraårsplan församarbetet med socialdemokraterna att kanske någongång nå fram till det.I samband med Riksbostäder kan jag inte låta bliatt tänka på Bo01 i , det socialdemokratiskaprojekt med alldeles för dyra lyxbostäder som här-omdagen gick i konkurs och som Malmös skattebe-talare nu kommer att få betala. Det är väl en symbolikför socialdemokratisk bostadspolitik som man hadeönskat att en finansminister hade talat om. Den är juverklig och inte påstådd.När det gäller de grundläggande frågor som vi ta-lar om här vet jag inte om finansministern verk-ligen tror på det han säger. Jag vill inte vara oför-skämd, men står regeringen verkligen fullt ut bakomatt vi vid en lågkonjunktur, som vi nu är inne i, kom-mer att få en minskande arbetslöshet?Vi har just nu de största varslen , innandet svängde under en borgerlig regering, . De största varslen. Menar påfullt allvar att detta är den sanna och korrekta bildenvill jag påstå att regeringen har lämnat ett underlagtill behandling av den ekonomiska politi-ken som inte är seriöst. Det är låtsassiffror.Det fanns före New York-tragedin ingen grund föratt hävda att ekonomin plötsligt skulle svänga uppåtunder och arbetslösheten krympa. Redan dåsåg vi varslen. Redan då såg vi den mängd av skeen-den som urholkar ekonomins utveckling. Jag vill barasäga att när regeringen står fast vid den typen avtabeller och siffror måste vi från oppositionen, i varjefall från mitt parti, konstatera att det inte är någotseriöst underlag. Vi får finna former för att på ettansvarsfullt sätt diskutera den ekonomiska politiken.Kanske är det så att man låtsas som ingenting, använder sig av låtsassiffror därför att man harsvårt att i mischmaschet av förhandlingar med Väns-tern och få fram konkreta reformförslag.När det gäller ett av de stora samhällsproblemen,den växande sjukfrånvaron, har man på sin höjd orkatmed ett slags elvapunktsprogram där det mesta ärskrivet i luften. Mängder av människor drabbas i dagav sjukfrånvaro utan att man gör någonting. Samtligaoppositionspartier har sagt: Öka rehabiliteringen,stärk möjligheterna för människor att bli friska i stäl-let för att betala ut sjukförsäkringspengar dag efterdag, år efter år.Samma sak gäller företagande. inte på frågan hur det kan komma sig att hantillåter ett skattesystem som gör att t.o.m. de statligaföretagen flyttar ut sina holdingbolag för att kunnasälja sina egna företagsverksamheter. Ta tag i defrågor som faktiskt oroar människor och ge ett be-sked!Tror ni så mycket på de siffror ni redovisar att niskjuter framför er de reformer och förslag som annarsskulle kunna ge en möjlighet att möta denekonomiska utveckling som vi nu ser. Ge ett beskedom det är stillatigande och stillasittande som kommeratt prägla politiken. I så fall för ni rakt in idjupa ekonomiska problem.Anf. 10 Finansminister () replik:Fru talman! Vill att det ska gåbra för svensk ekonomi? Vill att svenskekonomi ska vara framgångsrik? Intresset för attdiskutera just framgångsfaktorer är från moderaternassida mycket begränsat.I stället tycks ambitionen vara väldigt stor att istället försöka beskriva svenska framtidsutsikter sådystert och mörkt som möjligt. Det förvånar migfaktiskt att har så lite av framtidssyn ochframtidstro att man ägnar sig åt den här svartmålning-en.Det är en realitet att svensk ekonomi är oerhörtberoende av vad som händer internationellt. Sida uppoch sida ned i finansplanen för vi också en diskussionom vad vi kan göra för att stärka den svenska ekono-min. Jag kan konstatera att om vi ser på hushållensreala inkomster, de pengar man disponerar, finner viatt vi hade en ökning . Vihar en ökning på och blir den5,. Det är en väldigt positiv utveckling. Det är enväldig styrkefaktor i svensk ekonomi att vi kan upp-rätthålla en hög efterfrågan från hushållen när deninternationella efterfrågan viker av på det sätt den görför närvarande.Skälen till att vi har lyckats med detta är inte bararegeringens ekonomiska politik utan i allra högstagrad att arbetsmarknadens parter kan ta på sig en delav glädjen och ansvaret för att ha lyckats bra medavtalsrörelser och annat. Via vår inflationspolitik harvi fått en bra real utveckling av de disponibla in-komsterna. Det är egentligen mer intressant att dis-kutera vad det är för framgångsfaktorer som vi kanytterligare stärka för att möta de svårigheter som viinternationellt kan komma att utsättas för åren fram-över. Om det har ingenting att säga.Anf. 11 () replik:Fru talman! har återigen finansministern lyss-nat mycket lite. De framgångsfaktorer som Sverigekan utnyttja handlar om att föra en politik som stärkersvenska företags konkurrenskraft i och iutlandet, som bryter utflyttningen av forskning.När finansministern talar om värderingari den svenska ekonomin och den höga andelen resur-ser för forskning är det fråga om den privata satsningsom de företag som i olika skeenden flyttar utsin forskning från gör. Det är inte de statligaresurserna som sätter taket utan det är det näringslivoch det företagande som finns inom området somsätter taket.Så kommer vi då till fråga: VillGunnar att det ska gå bra för svensk eko-nomi?Ja, vad är det för mening att föra debatter med dentypen av frågeställningar? Vi är samlade här för att vikänner ett gemensamt ansvar för detta, men jag harföreställningen att ingenting blir bättre för att vi und-viker den verklighet som finns. Det blir inte bättre,, för att man låtsas som ingenting.Det blir inte bättre av att i budgeten ha låtsassiffror.Det blir inte bättre för att man låtsas som om varslenför närvarande inte är rekordhöga. Det blir inte bättreför att man bortser från att de skatteregler som driverföretagande och forskning utomlands skulle kunnaförändras. Det blir inte bättre för att man inte görnågonting för att reformera sjukvården och skolan såatt det blir bättre kvalitet och bättre resurser. Det blirinte bättre för att man framställer alla andra förslag änens egna som ett slags hjärnspöken, som därigenomblir helt osanna. Det blir inte bättre rättvisa för låter facket få del av de stora skattesänkningarnai stället för att återupprätta situationen för änkorna.Det blir inte bättre för att man slår vakt om en fastig-hetsskatt som driver människor från hus och hem. Detblir inte rättvisare, men det blir inte heller bättre till-växt. Vi har en möjlighet att nu vända den ekonomis-ka utvecklingen i och ge större tillväxtkraft,men då får vi inte låtsas som om det regnar. Tyvärrfår jag säga att betyget från dagens finanspolitiskadebatt är att vi har en finansminister som tror att eko-nomisk politik kan bedrivas genom att låtsas som omdet regnar. Då blir det bättre av sig självt.Jag vill säga klart och tydligt: Det är ingen ärligbild av situationen i svensk ekonomi som BosseRingholm ger. En socialdemokratisk finansministerska, liksom en borgerlig finansminister, självfalletlyfta fram det som är styrkefaktorer i landet och för-hoppningar i den egna politiken. Om vi inte ger enärlig bild förs väljarna bakom ljuset. Då urholkar viförtroendet för demokratin. Det är en brist att BosseRingholm inte vågar tala om de problem som finns iden svenska ekonomin. Det leder till att vi inte hinnergöra någonting åt dem medan tid är.(Applåder)Anf. 12 Finansminister () replik:Fru talman! har självfallet rättatt misstro regeringen och finansministern, men Gun-nar har inte rätt att lämna felaktiga uppgif-ter. Den OECD-studie som jag hänvisade till säger attSveriges samlade forskningsinsatser - både de of-fentliga och de privata, - är till-sammans de högsta i världen. Den OECD-studiensäger att samarbetet mellan den offentliga högskolan,de offentliga universiteten och det privata näringslivetär bäst i världen. Det är ett resultat som GunnarHökmark inte kan betvivla.Anf. 13 () replik:Fru talman! säger att han inte villhålla i gång debatten om sina bokföringsmetoder. Detkan jag verkligen förstå. Men det vore bra om fi-nansministern utnyttjade en del av sin återståendetalartid att till kammarens protokoll kategoriskt de-mentera att ni faktiskt har ändrat bokföringsmetoder-na, bl.a. så att statsskuldsutvecklingen redovisas föreden beräkningstekniska överföringen. Det är enenorm skillnad. Dessutom tar ni plötsligt upp statligamyndigheters innehav av statspapper. Det är en storskillnad. ger ni intryck av att statsskulden minskarmed 23 miljarder, när den i själva verket med sammabokföringsmetoder ökar med 35 miljarder under peri-oden. Detta blir mycket allvarligt när ni inte heller haren ordentlig tillväxtpolitik.Ni beskriver själva de tre olika tillväxtalternati-ven. För högtillväxtalternativet antas arbetsmarkna-den fungera bättre. Det ger resurser till kommuneroch landsting. Det ger det 80-procentiga sysselsätt-ningsmålet som ni eftersträvar. Men ni föreslår ingaåtgärder, ! Ni hoppas att parterna skata sitt ansvar. pekar på att lö-neutvecklingen blir framöver. Det gör attvi tappar gentemot de flesta av de viktigaste konkur-rentländerna.Sedan var det frågan om hyreshus, . Det är alldeles rätt att vi föreslår en något hög-re skattesats. Men vi fryser taxeringsvärdena! Jagtrodde att en finansminister åtminstone kunde räknaprocent. Vår skatt på hyreshusen är 200 miljonerkronor lägre än den föreslog ,och den är lägre och600 lägre för 2004.Fru talman! Jag trodde knappast mina öron närBosse tog upp frågan om förlossningsvår-den i . Den lappen måste ha skrivits av enmedarbetare som inte visste att det var just BosseRingholm som var det ansvariga finanslandstingsrå-det som lade ned en väl fungerande förlossningsvård iNacka, som lade ned en väl fungerande förlossnings-vård på Löwenströmska. Den ansvarige för det kaossom nu uppstår går upp och anklagar . Nej, fru talman, sanningen är att Kristdemo-kraternas politik i innebär ökaderesurser till vården med nästa år.Regeringens politik för hela landet innebär 1 miljardmer. Vet hut, ! Läs på lite bättre tillnästa gång. Detta är helt enkelt för dåligt.Här finns alltså en helt annan utveckling än densom beskriver. Det allvarliga, frutalman, är bristen på långsiktiga tillväxtförutsättning-ar. Ni beskriver i detta högtillväxtalternativ de fruktersom skulle uppstå om man kom till rätta med löne-bildningen, om man kom till rätta med en bättre fun-gerande arbetsmarknad. Men ni gör ingenting. Varförinte, ?Anf. 14 Finansminister () replik:Fru talman! Om kamrer var lika intresseradav människorna som av bokföringstekniken skulle vikunna ha en spännande debatt om bostäderna i Stock-holm och vården i hela landet. Jag konstaterar - ochMats vidimerar detta - att Kristdemokraternaföreslår en högre beskattning av hyreshusen. Ävenom taxeringsvärdena skulle frysas är det framför alltde människor som bor i mindre orter i , i gles-bygden, som kommer att få högre fastighetsskattermed politik. Jag konstaterar att MatsOdell nu bekräftar detta.Till sist ett ord om sjukvården. När jag hade an-svaret för finanser i imitten av 90-talet fanns det ett överskott på förloss-ningssjukvårdsplatser. Det fanns fler platser än detfanns mammor som behövde platserna. Då var detnaturligtvis rimligt att avveckla en del platser. ärdet precis tvärtom. finns det fler mammor som villha platser än det finns befintliga platser. Det är därförMats Odells partibroder vill skicka mammorna tillHelsingfors.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är ganska anmärk-ningsvärt att finansministern fortsätter att framhärda iatt vi skulle ha en högre beskattning på hyreshusen,när jag konstaterar att den är 200 miljoner lägre änden som regeringen föreslog . Vi har ju ännuinte redovisat vårt alternativ med anledning av rege-ringens budgetproposition. Här får finansministernlugna sig till när vi ska göra detta.Sedan gäller det förlossningsplatserna. Det somhar hänt är att de barnmorskor som ni avskedade intetror på att det här är en stabil situation. De är inteberedda att gå tillbaka. Därför behövs det inte bararesurser - landstingsledningen har ju anslagit de till-räckliga resurserna - utan det gäller också att se tillatt det fungerar. Där är det en misstro, som uppstodunder den tid som var finanslands-tingsråd.Anf. 16 Finansminister () replik:Fru talman! har kanske inte riktigtklart för sig hur situationen var i . Jag måste tyvärr korrigera honom.Under den socialdemokratiska ledningen i avskedades ingen barnmorskaoch ingen annan personal heller. Ett av skälen till attvi hade en sysselsättningsgaranti somgjorde att ingen fick sparken var att 6 000 sjuksköter-skor, barnmorskor, undersköterskor och annan sjuk-vårdspersonal hade fått sparken under den borgerligaregimen i . Det var den stora skillnaden.När det gäller fastighetsskatten säger ännu inte har lagt något förslagi anledning av budgetpropositionen. Det har jag allförståelse för. Men det är helt riktigt, som , att när regeringen föreslog och fickigenom skatten till ville kristdemokra-terna ha . i skatt är väl . Nuföreslår vi att den går ned till , och det ska bliintressant att se hur mycket mer skatt kristdemokra-terna anser att man ska betala för hyresfastigheter ifortsättningen.Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag tänkte ta upp tre saker. Det förstahandlar om rättvisa.Finansministern och jag har haft en diskussion omhur de förslag som finns i budgeten slår fördelnings-politiskt. Jag kan bara rekommendera dem som ärintresserade att läsa budgetförslaget på s. 189. Därfinns en utmärkt tabell som visar hur skatteförslagenslår för olika inkomstgrupper. Det blir +25 kr i måna-den för dem med lägst inkomst och +424 kr i måna-den för dem med högst inkomst, eller 17 gånger mer.Jag undrar också varför det inte finns någon för-delningspolitisk bilaga , som det har funnits tidi-gare.När det handlar om tillväxt är småföretagen enviktig sak. Då har vi regler; vi har en regeldjungelsom ökar år , trots löften om motsatsen.Den som är småföretagare och blir bestulen på sittlager får skatta för det. Den som är gift med en få-mansföretagare får inte arbetslöshetsersättning ävenom han blir arbetslös från ett jobb i ett helt annatföretag eller i kommunen där man bor. Den som ärsmåföretagare och blir sjuk eller vill vara föräldrale-dig får sin ersättning uträknad på årets ,men den som är anställd får det på antalet arbetsda-gar. Detta ger en enorm skillnad för den småföretaga-re som vill vara hemma med sina barn.Är detta riktigt, om vi nu ska satsa på företag ochtillväxt, som vi är överens om att vi behöver? Är denhär rättsliga situationen för småföretagaren bra? Detskulle jag vilja att finansministern talar om.Slutligen gäller det förlossningsvården i Stock-holm. Kan inte herrarna lägga bort argumentationenom varför det inte finns några och i ställetförsöka ordna så att det kommer fram ? "Krysta fram fler annars slutar vi att födabarn!" Så är det ju.Säg i stället: "planerad ned-komst får ni reda på vilket sjukhus ni ska åka till, ochdär finns det personal som tar emot er." Ska det varaså svårt?När man i industrin kan leverera mikrovågsugnarefter storlek och färg och med 250 modeller på fyradagar till , ska vi då inte med tre månadersvarsel kunna plocka fram förlossningsplatser i landetshuvudstad?Anf. 18 Finansminister () replik:Fru talman! Jag håller helt med på densista punkten. Det behövs en ny majoritet i . Den nuvarande majoriteten medModeraterna, harju fullkomligt misslyckats med sjukvårdspolitiken,inklusive förlossningssjukvården. har rätt iatt det bör vara en rättighet för varje kvinna som villföda barn i liksom i övriga landetatt det finns tillgång till förlossningsplatser.Det behövs en ny majoritet. Vill , som inte är representerad i ,medverka i en sådan majoritet kring detta krav kom-mande period tror jag att det finns goda förutsättning-ar för ett samarbete.Jag vill påminna om att det i finanspla-nen finns en bilaga där vi går ganska noggrant ige-nom det nya mål som vi har satt upp som handlar omatt halvera socialbidragsberoendet. Det är en viktigfördelningspolitisk genomgång som görs och somvi kommer att följa upp i fortsättningen, på det sättsom vi har gjort med andra fördelningspolitiska stu-dier under åren.Lena Ek glömmer att för låginkomsttagare är rät-ten att reducera sin skatt via den avgift man betalartill fackföreningen värd kanske en hundralapp. Detska bli spännande att se om tycker att lönta-garna är värda den hundralappen och kommer attställa sig positiv till det förslaget.Anf. 19 () replik:Fru talman!