prot · GO0950 · 2001-01-16 00:00:00 — Dethandlar om en viss respekt.Får jag sedan ta frågan om . I stom-nätsplanen har 1,6 miljarder. Det kanbli mindre och det kan bli mer. Jag vet inte hur hanterar det. har 1,6 miljarderi sin plan. Man får förutsätta att använderde pengarna.Saneringen av ekonomin här i gjordes avden socialdemokratiska dåvarande regeringen och avCenterpartiet. Vi lade i fram en plan påungefär 19 miljarder som skulle användas förinfrastrukturinvesteringar. Vi har uppnått ungefär 16miljarder . Det innebär att vi ligger back unge-fär 3 miljarder. är det 3 miljarder, detandra året är det 3 miljarder och det tredje året är det3 miljarder. Det blir 9 miljarder.De partier som räddade detta land från den svårasituation som vi befann oss i, där vi hade ett jätteliktbudgetunderskott, var och Socialdemo-kraterna. Men det innebär också att man medvetet häri kammaren sade: Vi kommer inte att klara att ge-nomföra de planer som vi är överens om. Vi kommerinte att klara att lägga ned så mycket pengar på in-frastrukturen. Det var enklare att stoppa investering-arna än att göra större nedskärningar i de socialasystemen.Detta gjorde vi tillsammans. Att nu stå här ochkritisera mig och nuvarande regeringen att vi inte harsatsat tillräckligt på infrastrukturen tycker jag inteheller är riktigt hedervärt. Med det menar jag att vivet varför vi hamnade där vi gjorde. har vi enannan situation. har vi större möjligheter att han-tera detta. I det perspektivet är regeringens ambition,eftersom planen är väldigt framtung, att ändå försökaatt klara av det som var tänkt . Vi lyckadesinte med det i början just därför att vi skar i budgeten.Vi behövde skära 3 miljarder.Jag vill sedan nämna lite om kombitrafik. Mankan inte bara stå här och tala för tåg eller vägar. Dethandlar om en kombination när det gäller vilkettransportmedel som ur miljösynpunkt, ur säkerhets-synpunkt och annan effektivitetssynpunkt är bäst. Dethandlar om att utveckla ett effektivt och långsiktigthållbart godstransportsystem. Det är också en priori-terad fråga. Ökad kombitrafik kan vara ett av mångamedel för att uppnå detta.Kombitrafiken har sin största styrka på långatransportavstånd och påverkas negativt av denotillfredsställande situation som råder vad gällergodstransporter på järnväg inom den europeiskaunionen. Jag tog tidigare ett exempel som gälldeÄlvsbyhus. Jag kan ta många exempel på verkstads-företag, skogsföretag eller företag som framför allthar tyngre transporter. Det är klart att de väljer lastbilnär tågen stannar någonstans vid ellernär det är för dyrt att sedan gå vidare. Då väljer manlastbil. Det perspektiv jag har tagit upp är att vi måsteklara ut detta i EU.Vi tillsammans var med och sanerade ekonomin.Det ska ha heder för och vara stolta över.Men vi har också fått skjuta på investeringarna.Anf. 99 ():Fru talman! Jag är medveten om att varmed och sanerade och fattade det här beslutet. Av denanledningen har vi i mer pengar i vårbudget än vad regeringen har för att vi ska kunna levaupp till beslutet. Det innebär också att jag ser medförväntan fram emot att regeringen nu kommer attöka på sin budget så att vi kommer att kunna nå må-len innan år 2007.De 1,6 miljarder som är avsatta till ären god tanke. Men det är inte tillräckligt för att manska eliminera flaskhalsen. Det är så många tätorterden går igenom. Det handlar om bomfällningar ochproblem med transporterna. Det gör att det inte ärrealistiskt genomförbart. Det måste till mer pengar såatt man kan vidta ordentliga åtgärder genom tätorter-na.Sedan tänkte jag i sammanhanget nämna att vi iCenterpartiet håller på att miljöcertifi-era oss. Jag har varitförsöksperson vad gäller resor. Jag har skrivit nedvarenda sträcka jag har åkt i tjänsten. Resultatet visaratt det blir ca 10 gånger så mycket koldioxid vidbilåkande med personbil jämfört med tåg, och flygetsläpper ut ca 180 gånger så mycket på de resor jaghar gjort.Detta talar sitt tydliga språk. Om EU ska nå upptill Kyotoprotokollets mål måste järnvägens roll i detframtida transportsystemet stärkas. Därför vill jagpassa på att önska lycka till i arbetet inom EU med attförsöka få till stånd en förnyelse, vitalisering ochharmonisering av järnvägssystemet inom EU. Detgäller också att lyckas med de kommande medlems-länderna. Med det ber jag att få tacka för det svar jaghar fått.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på interpellation 2000/01:142 omflygets miljöpåverkanAnf. 100 Näringsminister ():Fru talman! har i interpellation2000/01:142 frågat mig om vilka åtgärder jag avservidta inför och under ordförandeskap i EUför att åstadkomma globala eller regionala överens-kommelser vad gäller att minska flygtrafikens mil-jöpåverkan.Miljöfrågorna har som bekant hög prioritet fråndet svenska ordförandeskapets sida. Inom trans-portområdet kommer vi bl.a. att följa upp den strategiför integration av miljö och hållbar utveckling itransportpolitiken som antogs av rådet . Am-bitionen är att rådet, mot bakgrund av detta arbete,ska kunna enas kring vissa prioriteringar. Uppfölj-ningen liksom prioriteringen ska omfatta luftfartensåväl som andra transportslag.Beträffande luftfarten vill jag särskilt framhållaSveriges engagemang inom FN-organet. Det gällerinte minst under ordförandeskapet. kommersom ordförandeland att samordna EU-ländernashandlingslinje inför , dvs. FN-organets, gene-ralförsamling . I detta arbete har miljön en vik-tig roll. deltar redan nu aktivt i arbetet inomICAO:s miljökommitté, CAEP.Engagemanget är en naturlig följd av principenom sektorsansvaret, som har fått ett starkt genomslaginom transportsektorn. Med sektorns perspektiv är detmotiverat att genomföra de mest kostnadseffektivaåtgärderna för att minska miljöpåverkan. Inom trans-portsektorn faller denna tanke då det i praktiken inteär möjligt att lagstifta om bindande miljökrav förinternationell luftfart och sjöfart. Där behövs detinternationella överenskommelser för att komma tillrätta med problemet i fråga.CAEP har arbetat fram förslag till oli-ka miljöåtgärder. Några förslag berör koldioxidut-släpp. Jag vill lyfta fram dels nya metoder för attberäkna utsläpp, dels ett förslag om sektorsövergri-pande handel med utsläppsrättigheter.Genom nya metoder kan vi noga beräkna hurmycket avgaser varje flygplanstyp släpper ut. Dettakan sedan jämföras med utsläpp från andra områden isamhället. Härmed får vi en lämplig grund för exem-pelvis handel med utsläppsrättigheter.Miljöarbetet inom kommer givetvis attfortsätta även efter generalförsamlingen. Det finns envilja inom inte minst EU att gå vidare med en radåtgärder. EU är dock beroende av vilka åtgärder om-världen tillämpar. EG-lagstiftningen följer därförICAO:s regelverk.Vissa åtgärder kan ske inom . fö-reslog t.ex. 1996 att avgifter för överflygningar skarelateras till koldioxidutsläpp. Dessa avgifter samord-nas av Eurocontrol, den europeiska organisationen förflygledning. Vi har noterat att intresset för förslagethar ökat.Kommissionen har utrett frågan om skatt på flyg-bränsle. Om enbart EU inför denna skatt är risken förnegativa konsekvenser stor. Bränsleskatt är därför enfråga för och inte för EU.Anf. 101 ():Fru talman! Jag har som sagt ställt en fråga till nä-ringsministern om vilka åtgärder som ministern tän-ker vidta under ordförandeskapsår - alltsånu - för att åstadkomma globala eller regionala över-enskommelser för att minska flygtrafikens miljöpå-verkan.Fru talman! Det är naturligtvis så att jag tackar nä-ringsministern för svaret på min fråga, men jag måstesäga att ministern faktiskt inte svarat på själva fråge-ställningen. För det kan väl ändå inte vara så att nä-ringsministern inte tänker ta några initiativ. Nej, detbehövs lite mer konkretisering av ministerns ochregeringens ambitioner, eftersom ordföranden i ochmed ordförandeskapet har ett starkt redskap genomförslagsrätten.Visserligen svarar ministern att man ska följa uppstrategin för integration av miljö och hållbar utveck-ling i transportpolitiken, vilken antogs 1999, ochdärtill kunna ringa in vissa prioriteringar. Då vill jag,fru talman, att näringsministern konkretiserar sig.Vilka prioriteringar kommer det svenska ordförande-skapet att föreslå?Den ökade växthuseffekten är vårt kanske störstaglobala miljöproblem. För att motverka de dramatiskaeffekter som kan komma eller som vi kanske redanhar inpå oss vid en global uppvärmning behövs inter-nationella åtgärder. Tyvärr omfattas inte utsläpp avväxthusgaser från internationell flygtrafik av Kyoto-protokollet, som är en del av FN:s konvention omklimatförändringar. anser att en så vik-tig sektor av näringslivet som luftfarten måsteomfattas av klimatavtalen, eftersom vi ser att flygtra-fiken, och därmed dess miljöpåverkan, ständigt ökar.Flyget är den snabbast ökande källan till utsläpp avväxthusgasen koldioxid.Fru talman! Näringsministern redogör för att Sve-rige som ordförandeland kommer att samordna EU-ländernas handlingslinje inför . Det är både naturligt och viktigt, men ävenhär måste väl ministern ha en uppfattning om vilkenlinje som ska drivas från ordförandeskapets sida. Attsamordna innebär inte, fru talman, att sitta och hum-ma med, eller har jag fullständigt missuppfattat rege-ringens ambitioner inom miljöområdet när man angerenvironment som ett av tre viktiga e:n att nå fram-gång inom?Dessutom, fru talman, vill jag säga att Centerpar-tiets EU-parlamentariker har lagtfram förslag om att införa flygbränsleskatt i EU. Detställer sig också bakom. Man gåralltså emot i denna fråga. beslöt att EU ska driva på arbetet med attrevidera konventionen inom ramen just för ,som är för internationell civil flygfart.Som ordförandeland skulle kunna leda EU ini detta arbete och medverka till att en första heltäck-ande miljöskatt införs på gemenskapsnivå.Det vore bra om ministern konkretiserade vad detsvenska ordförandeskapet kommer att göra vad avserflygets miljöpåverkan och om ministern kommer attfylla samordningen inför generalförsamlingmed ett innehåll, där vi kan förstå vad det svenskaprioriterade för environment står för.Anf. 102 (mp):Fru talman! En röd tråd går genom dessa fyra in-terpellationsdebatter. Samma ord återkommer:"hållbart transportsystem", "god miljö", "ekologiskaaspekter" och "kan vara ett gott exempel". Vihar också pratat om att vi ska ha en definition av vadhållbar utveckling är, som näringsministern har sagt.Det tycker jag är bra, för vi menar nog lite olika sa-ker. Vi jobbar internationellt med frågan, och det ärockså bra. Men vi har också sagt att ska gå ispetsen.Min aspekt är flygets miljöpåverkan och dess ne-gativa inverkan inte bara på koldioxidutsläppen, utaninte minst vad gäller bullret. Det finns snart inte enzon vi kan vara i utan att höra flygets ljud, eftersomdet ökar så.Mot bakgrund av alla de faktorer vi har upprepatmåste vi göra något konkret. Det är när vi kommer tillkonkret handling som vi ser den stora käppen i hjulet.Vi har i svaret fått höra att vi inte kan komma nå-gonvart i EU när det gäller frågan att flyget inte be-talar sina egna miljökostnader. Det måste ske inter-nationellt. Hur länge ska vi då vänta?Jag menar att vi måste gå före i . Jag sadeinnan att också miljöministern hade påpekat detta.Mot denna bakgrund är det mycket anmärkningsvärtatt det statliga luftfartsverket deltar i arbetet för attöka flygtrafiken. Flygplatserna i har fullt upp,och statistiken visar på fler avgångar, fler flygplanoch fler passagerare. Ökningen kräver nya och utvid-gade lokaler. räknar med att investeraungefär 6 miljarder fram till2003.Av landets 19 statliga flygplatser är det bara någrafå som går runt ekonomiskt. Men för att få ekonomi iinvesteringarna måste ännu fler och ännu större flyg-plan lockas till flygplatserna.Människor ska alltså flyga med hjälp av erbjudan-de om lågprisresor inte endast i veckorna utan ävenunder veckohelger. Så stora plan som möjligt ska taså många passagerare som möjligt. Lågkostnadsflygfinns inte bara i , utan det är en tendens i helaEuropa.Jag undrar varför näringsministern inte har vidta-git några åtgärder för att förhindra den stora utbygg-naden av flygtrafiken. Det går an att uttala alla de ordsom jag nämnde i början, men varför har det inte häntnågonting på den fronten? Varför tillåter man enstatlig myndighet att medverka till att denna storautbyggnad sker och till att flygets omfattning ökar så?Tycker inte näringsministern att han bör medver-ka till att det blir en samlad strategi för alla statligaverk och myndigheter, så att de medverkar i denframtida planeringen för att få ned koldioxidutsläpp-en? Det måste vara ganska logiskt.Så här kan vi hålla . Ministern kanåka med flygplan genom hela världen titt som tätt ochsäga dessa ord, men vi måste hitta ett annat sätt attlösa problemet på nu.Anf. 103 PER ():Fru talman! Flyget är det endatransportslag med koldioxidutsläpp som går fritt frånbeskattning, trots att det är den värsta boven vadgäller koldioxid per personkilometer - det hörde vialldeles i den förra debatten. Man kan undravarför.Vi hade tidigare en miljöskatt på inrikesflyget,som togs bort 1997 sedan EU funnit att det inte varförenligt med mineraloljedirektivet om harmoniseringav strukturerna för punktskatter på mineraloljor. Uti-från det direktivet är det alltså inte möjligt att miljö-beskatta luftfarten - den värsta boven. Dessutom ärflygbränslet genom avtal knutet till internationellaluftfartsorganisationen , som flera här harnämnt - . Där är det beslutat omskattebefrielse.Det är ofattbart att flyget på detta sätt har kommitundan sitt miljöansvar. Det måste vi vara överens omallihopa. Med tanke på att utsläppen sker på hög höjdär miljöpåverkan dessutom mer direkt. Flyget är dettransportslag som också förväntas öka sina utsläpp avkoldioxid snabbast. Med skattebefrielse på bränsletoch inga särskilda miljöskatter på flygresor betalarflyget inte sina externa samhällskostnader -särskilt inte vad gäller klimatpåverkan.Därför är det nu så nödvändigt, näringsministern,att regeringen i EU och andra internationella organ -t.ex. - driver frågan om att införa miljörelate-rad skatt och särskilda miljöavgifter på flygbränsleeller på flygresorna.Det är ett gyllene tillfälle nu när som ord-förandeland ska samordna EU-ländernas handlings-linjer, precis som nämnde. Här gäl-ler det nu att lägga fast en linje, visa en linje för deandra och tala om hur viktig den är och sedan drivaden. Politik är alltså inte bara att vilja utan också attdriva den politik som man vill driva. Då handlar detom hur kraftfull man är som regering, som ordföran-de och kanske framför allt som näringsminister. Om näringsministern driver den linje somhan tror på ska jag stödja honom extra mycket.Anf. 104 Näringsminister ():Fru talman! Jag får tacka för denna uppmuntran.Får jag börja med det som togupp: Vad vill vi egentligen? Jag försökte uttrycka -och det gäller även sjöfartens område, där vi har enorganisation som heter IMO - att många av de härfrågorna kan vi inte driva bara i . Sjöfarten ärinternationell, och det gäller även luftfarten. Däremotkommer jag som ordförande i rådet att samordna EU ide här frågorna och vara med i generalförsamlingen iICAO och driva de gemensamma frågorna. Det somCAEP har tagit fram och det som vi från EU:s sidaockså kommer att driva gäller koldioxidfrågan ochskärpta bullernivåer. Det innebär att vi ska inta en såstark miljöprofil som möjligt vid generalförsamlingeni höst. Vi ska då ena oss om den inom EU. Där kom-mer vi då att driva detta.Jag vill också säga att vi innan vi kritiserar ICAOmåste se vad åstadkommeri höst. Och vi ska vara med i den processen. Om viinte följer våra åtaganden gentemot finns deten risk att EU hamnar i konflikt med andra länder. Ettexempel är faktiskt tvisten med om EU:s beslutatt förbjuda användandet av flygplan försedda medljuddämpare. Jag vet inte om ni kommer ihåg denfrågan. Vi har ju beslutat om det här; jag var självmed och fattade beslut. Sedan fick vi tänja på det här.Man rev upp det, och jag ska nu tillsammans medkommissionären förhandla med amerikanarna om justbetydelsen av att inte acceptera de här gamla flygpla-nen med de här ljuddämparna.Kommissionen har också lagt fram ett meddelan-de med förslag till samordning. Detta dokumentkommer då att ligga till grund för vårt arbete. Arbetetska dessutom ske mot bakgrund av resultaten frånICAO:s miljökommitté. Jag vill också säga att kom-missionären , tillika jag själv, faktiskt är avse-värt tuffare i de här frågorna än vad generelltsett är. Det är så, men poängen blir nu att samordnade övriga EU-länderna, och driva den här tuffa linjenmot ICAO.Sedan vill jag ta upp frågan om beskattning avflygbränsle. Jag vill som ett inlägg här säga att detskulle leda till två scenarier.För det första: Beskattning införs inom EU förEU:s flygbolag. Detta skulle då leda till att andraländers flygbolag slipper skatten och stärker sin kon-kurrensförmåga. Vi är då åter tillbaka vid det interna-tionella perspektivet. För det andra: Beskattning in-förs inom EU för alla flygbolag. Då måste EU-länderna omförhandla ca 1 100 bilaterala luftfartsav-tal med tredje land. Dessutom kan flygbolagen bunk-ra i angränsande länder, och flygbränsleskatten är englobal fråga. Vi måste gå via . Det är faktisktså. Sedan kan vi ena oss inom om att vi skadriva det här, men vi kan liksom inte ensidigt be-stämma om detta.Ja, fru talman, det här var allt.Anf. 105 ():Fru talman! I det internationella arbetet tillhör sä-kert de länder som mest aktivt verkar för enminskning av flygets påverkan. innebärluftfartens internationella karaktär och beroendeför-hållande att införandet av verkningsfulla åtgärder tillskydd för miljön faktiskt också förutsätter globalaoch regionala överenskommelser, precis som minis-tern säger.De försök att påskynda övergången till tystareflygplan och att miljöbeskatta luftfarten som Sverigehar gjort har ju, som ministern också sade, tyvärr stöttpå patrull av det internationella samfundet.Men jag vill återkomma till frågeställningen uti-från ministerns ansvar. har ordförande-skapet i EU. Fri rörlighet för människor och varor ären av EU:s grundpelare. slår EU i femtemiljöhandlingsprogrammet fast att denna rörlighetska vara ekologiskt hållbar. Att underlätta för kom-munikationer via tåg är ett sätt att uppnå detta mål.Däremot har EU inte gjort någonting för att anpassaEuropas flygtrafik till detta mål. Och som vi har dis-kuterat betalar man inte energi- och koldioxidskatter.Centerpartiet - jag vill upprepa detta - anser attdet svenska ordförandeskapet innebär ett utmärkttillfälle att visa det ledarskap i miljöfrågor som rege-ringen inledningsvis har sagt att man har ambitionenatt göra och ta initiativ för att åstadkomma globalaoch regionala överenskommelser för att just minskaflygtrafikens miljöpåverkan.Fru talman! Ministern har gett vissa signaler. Menjag skulle, trots allt, vilja höra en tydlig programför-klaring av ministern själv utifrån det område somtransportministern är ansvarig för som så tydligt berörmiljöområdet. Jag skulle väldigt gärna vilja höraministerns egen programförklaring när det gäller deinitiativ som vi från sida skulle väl-komna att man tar under ordförandeskapshalvåret.Anf. 106 (mp):Fru talman! Ministern sade inte ett ord om det härmed investeringar, 6 miljarder framtill 2003. Det jag fick höra gällde just bullerproble-met. Men om det blir en sådan här expansion så hjäl-per ju inte detta. Flygen blir ju inte helt ljudlösa.Det gäller framför allt den här utvidgningen. Jaganser inte att det är riktigt nödvändigt att fler männi-skor ska åka lågpris kors och tvärs med flyg. Det ärdetta som jag skulle vilja ha kommentarer om. Ochvad har statliga myndigheter fått för direktiv just närdet gäller koldioxidutsläppen?Anf. 107 PER ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga näringsministernom den här viljan inom EU att gå vidare med en radåtgärder, som det står i svaret. Vad innebär det kon-kret? Hur och med vad vill man gå vidare? Och vadär man egentligen överens om inom EU när manvänder sig till ? Är man över huvud tagetöverens om någonting när det gäller att miljöbeskattaflyget?Den samordnade handlingslinjen måste ju vararadikal. Jag tycker också att den måste innebära kon-kreta förslag, så att det finns någonting vettigt att tapå. Jag menar att det i botten ligger Kyotoprotokolloch en massa olika internationella överenskommelsernär det gäller koldioxid, och vi vet vilket transport-slag som är det värsta per personkilometer.Man kan inte göra någonting i EU, säger närings-ministern. Det är en internationell fråga - javisst.Men det här är ju, som jag sade tidigare, ett gyllenetillfälle just att visa att inte bara går före, utansom ordförandeland kan man också visa att hela EUgår före när det gäller kraven på att miljöbeskattaflyget. Jag undrar om näringsministern uppfattadefrågan.Anf. 108 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med frågan om flygetoch . roll är ju attutveckla och upprätthålla bra flygförbindelser. Sedanhar vi miljölagstiftning och andra regelverk som skaförhindra utsläpp och bevaka miljön. måstejag säga att det i många fall inte finns några alternativtill flyget. Jag bor i . Det tar attåka tåg dit. Jag flyger, och det gör ni som riksdagsle-damöter också. Jag är ofta i och andra huvud-städer i . Det är omöjligt för mig att ta tåg. Detär det perspektivet man måste ha.Sedan är det klart att man med tekniska hjälpme-del och på annat sätt kan samordna. Ett exempel somskulle ha stor miljöpåverkan och som vi kommer attdriva är ett gemensamt luftrum. skiljer vi påmilitärt och civilt luftrum på många ställen i Europa.Det gör att det civila flyget får ta stora omvägar. Mankan inte åka den kortaste vägen med flyget. Det ärfaktiskt en viktig miljöfråga. Den är också viktig medtanke på luftfartens effektivitet. Det är frågor av denhär typen jag kommer att driva under mitt ordföran-deskap.Däremot tycker jag inte att man kan säga - och nuförsöker jag vara lite demagogisk, för det är ingensom har sagt detta, men det är ju inte bara jag här somär det - att vi nu ska förbjuda lågprisflyget. Det kanvi inte göra. Människors vilja och ambition att rörasig över detta jordklot kan vi inte förbjuda. Vi kanheller inte, menar jag, när det gäller framför allt per-sontransporter säga: Här väljer vi att ni får åka tåg!Det är omöjligt på vissa sträckor.Med detta har jag inte sagt att vi i något optimis-tiskt glädjerus ska gå in i flygets tidevarv där vi skaförstöra miljön etc. Det är inte det jag säger. Men vimåste ändå ha lite balans i den här diskussionen.När det gäller frågan om det som är viktigt för ossär ju det att driva den svenska linjen.När det gäller frågan om utsläpp och koldioxid äravgiften baserad på utsläpp av kväveoxider och kol-väten. Dessa utsläpp är specifikt kopplade till flyg-plansmotorns konstruktion. Det finns också rentmättekniska skillnader som gör att det är svårt attlägga till koldioxid när det gäller landningsavgifterna.Med detta har jag inte sagt att man inte ska göra det.Jag vill bara konstatera att det är så.Utsläpp av koldioxid är en komplicerad energipo-litisk fråga som omfattar hela samhällets energian-vändning. Jag tror mer på andra åtgärder som över-flygningsavgifter och handel med utsläppsrättigheter.När det än en gång gäller frågan om koldioxidba-serade landningsavgifter, vilket jag tycker att mankan vara öppen för, måste jag ändock få föra en dis-kussion med de andra länderna om hur vi sedan skahantera den frågan i . Jag kan inte hantera detpå annorlunda sätt. Det blir liksom något slags de-monstrationspolitik annars. Jag tycker ändå att jag haruttryckt det.Luftfartsverkets flygplatser tillämpar ju start- ochlandningsavgifter som relateras till utsläpp av bl.a.kväveoxider. har lagt fram ettförslag till direktiv om att minska utsläppen av kvä-veoxider från luftfarten. Rådet vill dock avvakta, änen gång, det globala arbetet inom . Som jagnämnde kommer miljökommittén inom , CA-EP, att behandla frågan under nästa treårsperiod.Vi måste få ett globalt resultat. Vi räknar med attlanda med ett sådant omkring 2004. Det går inte attgreppa det här problemet på annorlunda sätt.Anf. 109 ():Fru talman!