prot · GP0915 · 2001-10-19 00:00:00 — Som jag sade finns det möjligheter attgöra något. Jag har i motioner fört fram synpunkter.Detta med boplikt tror jag inte är en framkomlig väg,utan vi måste hitta andra möjligheter. Om man sedanska göra något lagstiftningsvägen eller om man skaha olika typer av stimulanser för att få till stånd möj-ligheter för de här unga människorna att konkurreraom fastigheterna i de mindre tätorterna är jag intemänniska att avgöra.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Jag är bekymrad över att det har tagitalldeles , att regeringspartiet inte har gjortnågonting åt det här. Och det som jag tycker är kons-tigt är att eget parti inte lyssnar påLars Wegendal. Då är jag intresserad av att höra hurLars Wegendal framför sina åsikter inom sitt egetparti.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag kan naturligtvis beskriva på allasätt hur jag för fram de här frågorna. Jag tror i och försig inte att det är något intressant att i kammaren ståoch diskutera hur vi internt diskuterar frågorna.Frågeställningen i sig är ju inte ny. Det här är enprocess. Det är en utveckling som har skett under desenaste 20 åren. Så detta är ju inte någonting somenbart det socialdemokratiska partiet har haft atthantera. Även andra partier har ju haft att hantera detunder regeringsställning.Anf. 42 ():Fru talman! är orolig för sin ort.Det är även jag.Jag har tidigare framfört att signalerna från rege-ringen till skärgårdsbefolkningen - för jag är skär-gårdsbo - är detta: Visst vill vi ha en levande skär-gård, men du som bor där ska veta följande: Någotserviceutbud som affär, skola och post kan du i fram-tiden inte räkna med - förutom , då ettutbud av allehanda tingeltangel och färdigmat finnsatt köpa utmed bryggorna. Varje gång du tittar utgenom fönstret för att se väderförändringar, påminndig själv om att detta är en hälsoförmån och en njut-ning, och den är hårt beskattad!Visst låter det ironiskt, men så är den framtidaverkligheten - om ingenting drastiskt görs.Bohusläns skärgårdsråd gav en del förslag i sittremissvar på betänkandet SOU 2000:67, Levandeskärgård. föreslogs få i uppdrag atttillsammans med aktörer från lokalbefolkningen tafram förslag när det gäller översiktsplaner, strand-skydd, småskalig livsmedelsförädling, person- ochgodstrafik och även strandstädning. skär-gårdsråds förslag var alltså att verket skulle få i upp-drag att föreslå tillämpningsbara åtgärder för att för-hindra en långtgående omvandling från helårssam-hälle till ett samhälle för fritidsbruk.Fru talman! presenterade nu isomras, precis som tog upp, på upp-drag av regeringen en rapport inom Arkitekturåret2001. Uppdraget som regeringen gav var allmäntformulerat, och verket valde att fokusera på förutsätt-ningar att kunna bibehålla levande kust- och skär-gårdssamhällen med en befolkning som bor där åretom och med tillfredsställande service och infrastruk-tur. lyssnade till människorna sombodde i kustområdena.I rapporten belyses hur våra nordiska grannarmotverkar en omvandling av helårsbostäder till fri-tidshus. , och har ett gemen-samt, och det är att man arbetar på att utveckla ochskärpa de lagstadgade möjligheter man redan i daghar när det gäller att hejda denna omvandling. I denhär frågan har mycket att lära av sina grann-länder. Det är t.o.m. så att våra grannlandskommuneri kust- och skärgårdslandskapen har svårt att förstå attsvenska politiker står helt handfallna och passiva -allt enligt rapporten.Den svenska skärgården, från till Hapa-randa, står för unika naturvärden och en oersättliglivsmiljö för människor, såväl bofasta som besökan-de. Utifrån de framtidsstudier som gjorts av hur detblir om inget görs från regeringens sida kan manförstå den oro som utbreder sig i skärgårdsområdena,och vad jag förstår även i våra inlandskommuner,över att dessa naturvärden riskerar att gå till spillo ibrist på en aktiv och sammanhållande skärgårdspoli-tik.Ska kust- och skärgårdssamhällena långsiktigtkunna överleva, även som rekreationsområde förstadsbor och inlandsbor, krävs en bofast befolkningåret om. Därmed borde frågan vara av riksintresse.Fru talman! För utveckling av en levande skärgårdhar kommunikationsfrågorna en avgörande betydelse.Även på det här området är samordningsbehovetpåtagligt mellan olika transporter. Skärgårdstrafikenmåste värnas och utvecklas för att möjliggöra kvar-boende och stimulera näringsverksamhet i området.Det måste skapas förutsättningar för människor, ungafamiljer, att bo i skärgården men kunna arbeta påfastlandet. Därför är färjetrafiken livsavgörande förde boende på öarna. Reglerna och deras tillämpningmåste vara enhetliga och tydliga.I dag är det tyvärr så att öar med biltrafik gynnas iförhållande till dem som inte har biltrafik på grund avstatliga bilfärjor. Det bör åligga och att ta ett samlat grepp om regelverketsamt klargöra statens ansvar för färjetrafiken i skär-gårdarna. Utredningen 2001:67, Enskild ellerallmän väg, saknade tyvärr tydliga trafikpolitiskamål. Utredningsdirektiven borde ha utgått ifrån atttrafik på land och till sjöss ska likställas samt atttrafik till sjöss är att betrakta som kollektivtrafik.Samhällsföreningar runt vår kust är aktiva och harmånga idéer om hur man främjar en hållbar utveck-ling i skärgården. Jag rekommenderar er att gå in påGlesbygdsverkets hemsida. Där kan man också läsaom den rapport som hartagit fram om framtidens skärgård. De scenarier sombeskrivs är hur det kan bli med de förutsättningar sområder i dag.Fru talman! Att vara en s.k. semesterkommunmed vikande befolkningsunderlag och många äldre ären ekonomiskt påfrestande situation. Den fråga vi nuser uppstå, när summeringen av den vackra somma-ren görs ute i attraktiva semesterkommuner, är denna:Vem ska betala en nödvändig omsorg för de personersom fått beviljat bistånd, t.ex. hjälp i hemmet, när denbiståndsbehövande sommarflyttar? Socialtjänstensvistelsebegrepp fungerar bra - utom när det gäller deattraktiva semesterkommunerna.Ett förslag till lösning skulle kunna vara att hem-ortskommunen och vistelsekommunen tillsammansplanerar semestervistelsen, tillsammans med den detberör, så att en god vård kan ges även under semes-tervistelsen. Vistelsekommunen kan på entreprenadfrån hemkommunen utföra biståndsinsats som hem-kommunen betalar. Det här känner jag till. Jag harjobbat i och setthur betydelsefullt det är när det sker en samordning.Men den ska även vara ekonomisk.Det finns en samlad kunskap om hur mankan utveckla skärgården. Det som behövs är en rege-ring som vågar ta beslut. Två saker är avgörande föratt unga familjer ska våga satsa på boende i skärgår-den: fastighetsskatten och infrastrukturen.Anf. 43 ():Fru talman! ska vara ett land i samman-hållning och utveckling. Det faktum att vårt land ärojämnt utvecklat och att skillnaderna riskerar att ökaär ingen hemlighet. Det finns stora regionala skillna-der i . Som exempel kan nämnas att befolk-ningsutvecklingen är ojämn med både låga födelsetaloch utflyttning. Detta kommer att sätta välfärdssam-hällets strukturella uppbyggnad på hårdaprov.På utbildningssidan visar det sig att skillnaderna iutbildningsnivå är mycket stora mellan kommunerna,och det är glesbygdskommunerna som ligger lägst.Samtidigt har vi socialdemokrater en tydlig bildav situationen, och vi tar de regionala skillnaderna påstörsta allvar. Vårt tydliga budskap är att hela Sverigeska leva och att politiken ska hålla samman vårt land.Inom regionalpolitiken, infrastrukturfrågorna, ar-betsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken görsnu satsningar. är det viktigt att dessa satsningarfår en tydlig regional och lokal profil.Fru talman! Jag ska nu tala om välfärden i gles-bygd och utmaningarna i framtiden.Vägen till vårt välfärdssamhälle har en historiasom beskriver den lilla människans kamp för endräglig tillvaro, rätten att få ha ett lika värde, ett sam-hälle byggt på trygghet, solidaritet, gemenskap ochrättvisa - värderingar som är djupt förankrade i densvenska folksjälen.Ofta har kampen stått mellan tillväxtorter ochglesbygd, där arbete och en chans att förverkliga sinadrömmar för många har varit avgörande vid valet avbostadsort. Många av de orter som förr var regionalatillväxtorter är utsatta för samma gamla kamp.Min hembygd och många andra orter i mitthemlän hör dit.Beskriver man historia kan man kortsäga att 1900-talets industrialism förflyttade detvärmländska folket till bruksorter där malmen, sko-gen och vattenkraften lade grunden för välfärdsbyg-get. har gjort sig känt för att på mångabruksorter kunna förädla och utveckla sin basnäring,ett kännetecken som har grundat sig på kvalitet merän kvantitet. Denna utveckling har också bidragit tillatt en mängd mindre industrier och verksamheter harfått luft under vingarna och i sin tur spätt på den po-sitiva trenden.Fru talman! Tyvärr har inte alltid "maktens män"förstått, eller vågat förstå, den kraft dessa värmlän-ningar besitter. Företagsägare, oftast i styrelserumlångt från händelsernas centrum, har fattat beslut omnedskärningar och nedläggningar, allt för att vinstenska öka ännu mer. har inte heller vinsten varitskälet, utan andra krafters påverkan - är ett sådant färskt exempel.Men är inte värmlänningen skapt så att hon el-ler han ger upp. Värmlänningarna är kända för sinskaparkraft och fyllda av vilja, kraft och framtidstro.Vad är det då som ställer till det? Den globalamarknaden, utflyttningen, det låga födelsetalet, bris-ten på kompetent arbetskraft, ja, sammantaget kan jagsäga att vi kommer att kräva och behöva allt störrestatliga insatser i en allt större omfattning ,om inte den negativa befolkningsutvecklingen kanvändas. Vi är beroende av centrala beslut som fattas isyfte att underlätta och gynna utsatta regioner ochsom ger dragkraft åt en positiv utveckling. Här kom-mer bl.a. en solidarisk fördelning av ekonomiskamedel, stöd åt lokala lösningar för att ge nya jobb,möjligheter till kvalificerad utbildning och satsningarpå infrastrukturen in.Landets kommuner har mycket olika förutsätt-ningar för att kunna erbjuda sina invånare en braservice som t.ex. äldrevård, förskola och grundskola.Ett väl fungerande utjämningssystem är därför avmycket stor betydelse för att alla kommuner ochlandsting ska ges likvärdiga möjligheter att erbjudasina invånare en god service. Skatteutjämningssys-temet är, och kommer inom överskådlig tid att förbli,en viktig del i möjligheten att upprätthålla och ut-veckla service, omsorg och utbildning även i områdenmed en negativ befolkningsutveckling.Den negativa befolkningsutvecklingen i vissa re-gioner kan framgent komma att orsaka en osund kon-kurrens mellan näringslivets och den offentliga sek-torns behov av kvalificerad arbetskraft. Här är detnästintill avgörande att alla kommuner får en rättvismöjlighet att i större utsträckning än kunnamotivera och behålla den yngre generationen.Stöd åt lokala utvecklingsprojekt är ytterligare ettviktigt inslag för att kunna utveckla och behålla män-niskor och jobb. I , liksom på många andrahåll växer nya idéer fram. Anpassad sjuksköterskeut-bildning i , Värmlandskooperativen sominspiratör och utvecklare till många lokala kooperati-va lösningar, samverkansprojekt mellan LO ochmyndigheter för att få ned antalet långtidssjuka är tregoda exempel.Karlstads universitets roll och ambitioner att ska-pa möjligheter för distansutbildning i hela länet ärockså ett viktigt inslag i utveckling. Ettökat stöd till högskolor och universitet ger bättreförutsättningar att bedriva kvalificerad utbildning påorter som , och , orter somannars snabbt skulle tömmas på kvalificerad arbets-kraft, men där likväl behovet finns kvar.Fru talman! Våra vägar, järnvägar flyg och ham-nar är vår infrastruktur. Infrastruktur kan låta trist ochge upphov till uppgivenhet då det oftast pratas omenorma summor så fort satsningar ska göras. Menutan en fungerande infrastruktur försvåras och fördy-ras förutsättningarna till utveckling för människor,service och jobb. är en av flera regionersom har stort behov av den infrastrukturella satsning-en.Infrastrukturpropositionen och den regionalpoli-tiska propositionen ger förutsättningar för de sats-ningar som behövs. Enligt min mening måste dekomma till del. E 18 är en viktig väg förtransporter och pendlingsmöjligheter för vår befolk-ning. De regionala vägarna, riksvägarna 61, 62, 63och 64 norr om samt länsvägarna 172,175 och 239, är förutom Norgetrafiken på riksväg 61de viktigaste framkomstvägarna för länets industrier.Det är vägar med mycket tung transport, bl.a. virkest-ransporter.På järnvägssidan är Värmlandsbanans del avsträckan och relationen viktig. Viktiga inslag, där upprustnings-behovet är stort, är också Fryksdalsbanan, Bergslags-banan och Inlandsbanan.Fru talman! Skulle en upprustning ske av den fe-lande länken av skulle denförbinda hela i ett rakt stråk söderut tillVänerhamnarna, till bl.a. och andrabanor. Här finns nya möjligheter både för miljömåloch avlastning av våra vägnät.Inom flygets område har förutom centrala roll även och stor bety-delse.Vänersjöfarten är också oerhört viktig för oss iVärmland.Anf. 44 ():Fru talman! De flesta politiker som arbetar medjordbruks- och miljöpolitiska frågor inser att svensktjordbruk behöver en politik som är verklighetsförank-rad, heltäckande och framåtsyftande.En förändring av EU:s gemensamma jordbruks-politik är ofrånkomlig. En sådan föränd-ring måste dock ske successivt och kombineras medandra åtgärder. En viktig förutsättning är att andralivsmedelsproducerande länder - inte minst de storautanför EU - inte tillför sina jordbruk och livsme-delsindustrier dolda subventioner, exportstöd ellerexportkrediter.En annan förutsättning är att svenska bönder ochlivsmedelsproducenter får konkurrensförhållandensom är rimliga. Så är det inte . Skatter och av-gifter - inte minst på produktionsmedel som diese-lolja och handelsgödsel - måste sänkas rejält, ochregelverken får inte heller försvåra för svenska pro-ducenter i den internationella konkurrensen.Fru talman! Regeringen tycks medvetet förhala deåtgärder som skulle kunna hjälpa till att skapa rimli-gare konkurrensförutsättningar. Varför, fru jord-bruksminister, har så lite hänt i denna riktning sedan1997, då det stod helt klart att konkurrenssnedvrid-ningen starkt hämmade det svenska jordbrukets ochlivsmedelsindustrins möjligheter att hävda sig på denöppna livsmedelsmarknaden inom och utanför EU?Sverige har ett rationellt och väl fungerande jord-bruk med duktiga bönder och en livsmedelsindustrisom ligger mycket väl framme. Många får sitt arbeteoch sin utkomst i denna viktiga bransch. Svenskabönder sätter en ära i att producera livsmedel undermiljömässigt och djurskyddsmässigt goda former ochförhållanden. Alla vet, inte minst efter de senasteårens händelser, att kvalitetsproduktion av livsmedelär ett måste om konsumenternas förtroende ska kunnaupprätthållas.Vi moderater ser goda chanser för svensk livsme-delsproduktion förutsatt att regering och riksdag ärberedda att ta sitt ansvar för att ge näringen rättvisavillkor. Ges näringen dessa villkor ser vi moderaterockså goda möjligheter för som nation attinom EU och andra internationella fora kunna varapådrivande såväl när det gäller god miljö som goddjurhållning.Vi moderater är alltså för en avreglering och för-ändring av den gemensamma jordbrukspolitiken iEU, detta förutsatt att det sker på rättvisa villkor län-derna emellan. Då måste skatter och avgifter anpas-sas, dvs. dieselskatten sänkas till , handelsgöd-selskatten inte tas ut på kväve osv. Man talar omåterföring, och vi menar att det enklaste, rationellasteoch billigaste för staten och bästa för bönderna är attinte ta ut den skatten.Fru talman! Det talas mycket om biologiskmångfald, öppna landskap och betesmarker och na-turskyddade områden. Det är bra. Vad är det somkrävs för att detta ska möjliggöras även ?Jo, självklart en levande landsbygd. Hur ska enlandsbygd bli levande om vi inte har ett jordbruk sompräglas av variation och mångfald?Det finns en debatt kring köttkonsumtion, köttä-tande och hur vi över huvud taget lever. Det är allde-les uppenbart att utan en betydande mjölk- och kött-konsumtion i landet blir det inga beteshagar, betandedjur och ingen biologisk mångfald. Jag hoppas attjordbruksministern håller med mig om detta.Fru talman! Regeringen har också allt ensidigaretalat om ekologisk odling och Kravproduktion somdet allra bästa för att uppnå en långsiktigt hållbarlivsmedelsproduktion. Vi moderater är för mångfaldoch ser eko- och Kravproduktion som en viktig del iproduktionen. Men vi anser att det är lyckligast omdenna produktion växer på sina egna meriter i dentakt som marknaden efterfrågar dessa produkter.Annars är risken stor att det blir ett bakslag och bara går in för att utnyttja de stödsubventioner,stödhjälp, stimulanser eller vad vi kallar det som istor omfattning delas ut i dag.Vi får inte glömma att av livsme-delsproduktionen sker genom en allt miljövänligarekonventionell produktion. Miljövinsterna blir bety-dande om denna produktion fortsätter att utvecklas isamma takt som . Det är helt ofrånkomligt. Detgår inte att vare sig vetenskapligt eller erfarenhets-mässigt att på kvaliteten eller livsmedelssäkerheten seskillnader på produktionssätten som det ibland hävdasensidigt till ekoproduktionens fördel. Det är fullstän-digt uppenbart att om vi ser på det hela i ett globaltperspektiv och leker med tanken att all produktionskulle ske såsom ekologisk produktion sker iSverige, skulle vi över huvud taget inte ha en chansatt klara försörjningen av världens folk. Vi skulle fåvärldssvält igen. Vi skulle få mycket lidande.Det är mot den bakgrunden jag tycker att det ärviktigt att den frågan berörs på ett mer realistiskt ochverklighetsanknutet sätt. Den takt som debatten nugår i, dvs. i ensidig riktning, tyder på en olyckligutveckling. Det går inte att se på allt detta på dettasätt framöver om vi ska kunna ta ett gemensamt an-svar för att världens människor ska få den mat debehöver.Jag vill också ställa några frågor till jordbruksmi-nistern, som glädjande nog visar sitt intresse här . Varför vill inte regeringen medverka till attsvenska livsmedelsproducenter får bedriva sin verk-samhet på rimligt lika villkor? Det har gått många åroch inte mycket har hänt.Tror regeringen att världens alla människor ska fåden mat de behöver om all produktion skulle skegenom s.k. ekologisk odling eller Kravproduktion?Varför kan inte regeringen inse - eller vill inte in-se - att stora miljövinster kan och kommer att görasgenom att den allt miljövänligare konventionellaproduktionen blir ännu bättre?Ökad kunskap, medvetenhet, ansvarstagande samtskicklighet kan ge såväl långsiktigt hållbar som mil-jövänligare produktion. Jag är övertygad om att det ärden vägen vi måste gå om vi ska kunna fullfölja vårtgemensamma ansvar att skapa livsmedelstrygghetoch livsmedelssäkerhet i vårt land, i och ivärlden.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja börja med frågan omekologiskt lantbruk. Har de försök som har gjorts gåttmoderaterna totalt förbi? Kvinnersta lantbruksskolautanför delade sina markeri två delar. Efter kunde man se att produk-tionen var lika hög i det ekologiska lantbruket. I vissafall under vissa värdebetingelser klarade sig den grö-dan bättre. Har det gått helt förbi?Har det också gått helt förbi att de ekologiskamjölkproducenterna ofta ligger i topp i den lista sommejerierna sätter ihop? var nr 2 pålistan i ekoproducent. Det produceras inte mindre på Kravgårdar!LRF säger inte att bönderna ska ställa om itakt med efterfrågan. Det beror på att vi importerar.Hur ser på att det finns en import somtränger undan en möjlig ekologisk lantbruksproduk-tion , dvs. att t.ex. bönder i tar andelarav den svenska ekohandeln?Anf. 46 () replik:Fru talman! Hade det varit så enkelt att bedrivaekologisk produktion som tycks tro,hade det inte varit något som helst problem att fåfram de produkterna i . Så är det faktiskt.Mjölkproduktionen är den lättaste produktionsgrenenatt bedriva ekologiskt.Vi moderater, , är inte motstånda-re till ekologisk produktion. Vi vill bara ha en merverklighetsanknuten diskussion. Får vi inte dennaverklighetsanknutna diskussion, riskerar vi att äventy-ra mycket stora värden och vi riskerar att äventyralivsmedelstryggheten i vårt land.Det är ovanligt om någon produktion skulle varaså positiv som säger. Det är bara att tackaoch ta emot.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Det faktum att förre HansJonsson ställde om till ekologisk produktion bordekanske väcka till eftertanke.Vi i s, v och mp är överens om att återföra skat-terna för handelsgödsel och bekämpningsmedel tillkollektivet på ett individuellt sätt. Det står myckettydligt i budgeten att en del av handselgödsel- ochbekämpningsmedelsskatten ska gå till kollektivet.Nu har det uppkommit en situation där LRF dis-kuterar att återföra hela beloppet till forskning. Tan-ken har varit att detta skulle förbättra den s.k. konkur-renssituationen för bönderna. Jag vill höra hur mode-raterna ställer sig till detta. Anser ni att handelsgöd-sel- och bekämpningsmedelsskatterna ska återföraspå det sätt som vi föreslår i budgeten? Det som harförhalat detta är att har krävt att det skullevara en bättre miljökoppling än i det förslag somredan har lagts fram.Anf. 48 () replik:Fru talman! Vårt förslag är helt klart. Vi har i vårbudget föreslagit att vi inte ska ta ut handelsgödsel-skatten på kväve, däremot ska den kvarvarande han-delsgödselskatten och skatten på bekämpningsmedelåtergå till forskningsändamål. I vårt budgetförslag gåren del av detta till att finansiera de kostnader somBSE-bekämpningen har inneburit och som regeringenoch medhjälparpartierna inte har insett behövs för detkommande budgetåret. Så enkelt är det.Sedan var det frågan om . Det är all-deles uppenbart att det är olyckligt när bidragen ochstöden blivit så stora att det är lockande att gå in i entyp av odling, inte för att det skulle leda till att heltsäkert få en bra livsmedelsproduktion utan mer förpengarnas skull. Jag drar mig inte för att säga attmånga bönder utnyttjar detta stöd så länge det finns.Sedan går man tillbaka till konventionell odling. Vimenar att det är bättre att ha en konventionell, mil-jövänlig odling från början och låta den ekologiskaodlingen växa på sina egna meriter.Anf. 49 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Jag uppfattade in-lägg som ett generalangrepp på den ekologiska pro-duktionen. Jag är väldigt förvånad över att Moderatasamlingspartiet inte har någon känsla för vilken upp-fattning som konsumenterna och medborgarna i Sve-rige har för ekologisk produktion.Min frågor är följande: Vill ni avskaffa stödet tillekologisk produktion? Ställer ni inte upp på miljö-målen, de ekologiska målen som vi har satt fram till2005? Är det det som detta inlägg avser?Anf. 50 () replik:Fru talman! Det var ett generalangrepp. Jag troratt de angreppen behövs för att vi ska få ensaklig och väl underbyggd debatt inte minst ute isamhället. Jag har en obehaglig känsla av att mångakonsumenter missleds av ensidigheten.Vi är för mångfald, som jag har sagt. Vi är förekologisk odling i den takt som den kan växa påmarknadens och de enskilda konsumenternas efter-frågan. Det skulle vara oss fjärran att inte ställa upppå konsumenternas krav.Vi efterlyser en saklig debatt så att vi inte kommerin i en återvändsgränd där vi äventyrar väldigt mycketav svenska konsumenters förtroende för den svenskalivsmedelsproduktionen. Jag återkommer till det. Vivill att satsningarna ska blir större och mer omfattan-de på miljövänlig konventionell produktion för attklara livsmedelsbehovet.Vi är inte emot de stöd som har utgått tillekologisk odling och forskning. Vi är för detta. Menvi anser att man bör tänka sig för innan man ensidigtgår vidare. Man kan få ut mer miljönytta för de peng-ar som man satsar om man lägger en del av dem påden konventionella miljövänliga produktionen.Anf. 51 Jordbruksminister () replik:Fru talman! Jag måste fråga vad med att konsumenterna missleds. Är det deninformation och märkning som finns? Skulle det pånågot vis vara missledande? Eller är det fel på kon-sumenterna som väljer Kravmärkta produkter?