prot · GO0951 · 2001-01-17 00:00:00 — Den konstitutionella debatten tror vi måstebörja , under ordförandetid.Fru talman! Världen behöver ett fritt, enat ochhandlingskraftigt . Det vore ett svek inte baramot framtidens européer, utan mot hela vår omvärldatt låta det europeiska samarbetet stagnera till endiskussionsklubb.Hittills har misslyckats med att ta sitt fullaansvar på global nivå. Vår röst hörs inte tillräckligtofta. Ändå är det just bland världens storapolitiska församlingar som skulle kunna ha de bästaförutsättningarna att driva en sammanhållen politikför en bättre utveckling, en världsordning som förenarfrihandel, hållbar utveckling och global solidaritet.Det är det som behövs för att motivera EU:s existens.Anf. 75 () replik:Fru talman! pratade om en förstärktgemensam värdegrund i det parti som kristdemokra-terna deltar i på Europanivå. Då frågar man sig: Hurstämmer den gemensamma värdegrunden överensmed ett förstärkt militärt samarbete med ? Därsitter ett fascistiskt parti i regering och man har ettsystematiskt och långtgående förtryck av mänskligarättigheter och demokrati.Min andra fråga handlar om den demokratiska as-pekten på den europeiska unionen, som även MatsOdell lyckades undvika fullständigt. Om man i Sveri-ge vill ha skattepolitik röstar man påModeraterna eller . Vill man ha enpolitik som värnar offentlig sektor och går mot ned-skärningar röstar man på Vänstern. Vem ska manrösta på, , om EU ändå beslutar om vilkaskatter vi ska ha?Anf. 76 () replik:Fru talman! hade inte tillfälle att varamed på i . Hadehan varit det hade han vetat att EPP nog är det av depolitiska partierna i som är mestskeptiskt till att ta med i gemenskapen.Samarbetet inom Nato, där är medlem, ärnågot som varken EPP eller något annat parti i Euro-paparlamentet kan förändra. Det är en sak för deländer som är medlemmar i tal om EU och skatter, fru talman, tror vi attdet är viktigt att EU kan fatta beslut om minimiav-gifter på gränsöverskridande miljöutsläpp. Då tror jagatt det behövs ett majoritetsbeslut. Tycker den typen av beslut i den här kammaren ocksåskulle tjäna på någon sorts enhällighetsprincip är jaggärna intresserad av att höra de argumenten.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att inteanser att det är rimligt att ett politiskt parti vare sig iSverige eller på Europanivå har en uppfattning i frå-gan om det är bra att EU ska samarbeta med Turkietför att bygga upp en gemensam militär styrka, trotsatt systematiskt kränker de mänskliga rättig-heterna och demokratin.Dessutom kan man konstatera att görsig något dummare än jag vet att han är, vilket inteklär honom, eftersom det onekligen är så att vi i Sve-rige kan välja mellan olika politiska partier med olikainriktning. Vi får en politik som majoriteten har ställtsig bakom. Men vem ska vi rösta på, , omEU ändå beslutar i alla viktigare frågor?Anf. 78 () replik:Fru talman! För att börja med det sista är det välså att också ställer upp till val för . har också ett indi-rekt samarbete som innebär att ni har något att sägatill om i . Om man har majoritetsbe-slut där är det klart att också kommeratt få ett inflytande där, så om man tycker att Väns-terpartiets politik på Europanivå är den rätta ska manrösta på . Tycker man att Kristdemo-kraternas politik är den rätta ska man rösta på oss. Såenkelt är det, tror att det är viktigt att beslutsreglerna ochkompetensreglerna är tydliga. EU ska absolut inte taöver svensk skattepolitik. När det däremot gällergränsöverskridande frågor tror vi att ekonomiskastyrmedel är en mycket viktig princip, t.ex. i kampenmot miljöförstöringen.Anf. 79 ()replik:Fru talman! Det sade om att det gårför långsamt och att regeringen borde snabba på pro-cessen för att få en konstitution inom EU som innebäratt vetorätten plockas bort, fler beslut med kvalifice-rad majoritet och allmänt mer beslutsbefogenheterinom EU var intressant. Det skulle också vara intres-sant att få höra syn på den svenska de-mokratin och den folkomröstning vi hade för något årsedan, nämligen att rösta om ett specifikt konstitutio-nellt förslag - . för-slag innebär en stor förändring. Innebär det att MatsOdell anser att regeringen har mandat att göra dessaförändringar utan att fråga folket?Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag måste erkänna att jag inte blevhundraprocentigt kristallklar över vad senaste fråga innebar.När det gäller anser vi inte attnär vi gick med i EU att vi därmed tog ställning tillhuruvida vi ska gå med i EMU:s tredje fas - om detär det syftar på. Vi anser att detska vara en speciell folkomröstning om detta.Sedan var det frågan om konstitution. Toppmötet iNice innebar att ytterligare ett relativt stort antal frå-gekomplex flyttades över till majoritetsbeslut frånenhällighet. Om unionen ska fungera med 27, kanskei framtiden 30, medlemmar, bli effektiv och uppfyllamedborgarnas krav på en effektiv organisation, är detorimligt att ha kvar vetorätten på så många områdensom . Det är vår uppfattning.Anf. 81 ()replik:Fru talman! Jag förstår att inte förstodmin fråga eftersom han över huvud taget inte svaradepå den. Han fortsätter att utveckla sin och kristdemo-kraternas syn på behovet av mer beslutsmakt inomEU utan något som helst svar på om det finns ettmandat till denna förändring. Det är fråga om meröverstatlighet.Mats har själv utvecklat att han vill ha bortvetorätten. Mycket av debatten i folkomröstningenbyggde på att vetorätten fanns kvar och att det där-med fanns en garanti för att vi som ett litet land intekunde bli överkörda. Det vill tydligen kristdemokra-terna inte ha kvar. Man är för det gemensamma för-svaret. Det är tydligen inte helt klart än med EMU,men som jag uppfattar era kamrater i EU driver parti-organisationen där frågan om EMU. Skulle det i såfall föregås av en svensk folkomröstning?Anf. 82 () replik:Fru talman! fråga börjarklarna alltmer. Hon frågar om beslutsmakt inom EU.De svenska ministrar som reser till EU, exempelvisSveriges utrikesminister, ska där kunna delta i enmajoritetsomröstning, precis som och jag deltar i majoritetsomröstningar i det härparlamentet. Jag tycker att det är ganska naturligt attvi når fram till beslut på den punkten.Sedan var det frågan om förankringen av för-dragsförändringar. Förändringar i fördragen anser viska ske med enhällighet. Sedan ska dessa fördrags-förändringar också ratificeras av de nationella parla-menten. Det är också en viktig process i förankringen.Några nya folkomröstningar om enskilda fördragsför-ändringar ser jag inget behov av.Anf. 83 ():Fru talman! Efter det att toppmötet i nu slut-förts brådskar det att snabbt ta sig an diskussionen omEU:s framtida utveckling. Därför tycker jag att ett avdet svenska ordförandeskapets mer spännande upp-drag är att nu fortsätta att utveckla diskussionen ochtill toppmötet i t.ex. lägga fram en plan fören bred process, där synpunkter från de europeiskamedborgarna, kandidatländerna, olika organisationerm.fl. kan fångas in och tas till vara. Från Centernssida vill vi betona vikten av att skapa förutsättningarför att denna diskussion verkligen kan omfattas av,föras av och med människor och inte bara mellanregeringar och den politiska eliten.Därför är en av mina frågor till utrikesministernhur den svenska öppenheten och den traditionelladialogen kommer att kunna prägla EU:s arbete underdetta första halvår.Fru talman! En ökad folklig legitimitet för EU kanaldrig kommenderas fram. Det är tvärtom så att ensådan legitimitet bara kan växa fram underifrån, av demånga människornas egna fria vilja att samla sig ochsluta upp bakom en idé eller ett projekt. Föreningsliv,frivilligorganisationer, folkrörelser och idéburnaorganisationer, liksom kommuner och regioner, kanfungera som kraftkällor i det medborgerliga Europa-samarbetet. Där har vi misslyckats.För att EU ska bli det alleuropeiska projekt som vieftersträvar måste vi söka rötterna i EU, trygga fredenoch öka förtroendet mellan människor och länder.Vårt alternativ i till dem som vill ha enallomfattande union som gör allt och som har befo-genheter överallt och till dem som vill obstruera ochsplittra, är en union som gör det som görs bäst justtillsammans. Det är en union som gör det som denska göra, som inte klåfingrigt lägger sig i människorsvardag och styr och ställer. Det är ett smalare meneffektivare EU.Fru talman! Det tillfälle som vi i får nu ioch med ordförandeskapet borde genomsyras avdenna strategi om en smalare och effektivare union.Det bör också vara ett av de mest prioriterade målenför det svenska arbetet i fortsättningen. Det betyderatt man ska slå vakt om det unika i EU-samarbetet,nämligen blandningen av mellanstatlighet och över-statlighet.Förutsättningen för att EU ska vara ett instrumentför fred och samarbete är ändå en fråga omlegitimitet - att EU gör det som känns angeläget ochviktigt för medborgarna. För att EU ska kunna hante-ra viktiga uppgifter och för att inte tilltron till EU ochdess förmåga ska förloras måste EU förändras. Enkompetenskatalog skulle kunna ange ramarna för ettsmalare men starkare EU. Att kunna definiera, be-gränsa, identifiera och förtydliga EU:s uppgifterskulle också kunna ta en lämplig form för just ensådan kompetenskatalog.Det är hög tid att reda ut vilka frågor som ska be-slutas gemensamt och vilka som hör till medlemssta-terna och, i än högre grad, till medlemsstaternas regi-oner och kommuner. EU ska inriktas på att bygga ochfrämja fred, demokrati, frihandel, miljö och hållbarutveckling, bekämpa den gränsöverskridande organi-serade brottsligheten, ekonomisk utveckling ochvälståndsutveckling. Därutöver finns en rad politi-kområden som med fördel sköts av människor självaeller på lokal, regional eller nationell nivå, där ingetmellan- eller överstatligt beslutsfattande egentligenfrämjar saken.Hur ställer sig utrikesministern till kraven påkompetenskatalog? Delar hon min uppfattning att entydligare kompetens- och befogenhetsfördelning ärett viktigt verktyg för att tydliggöra beslutsfattandet?Är utrikesministern beredd att bidra till en klararerågång mellan vad som ska ses som en angelägenhetför EU respektive för medlemsstaterna själva?Fru talman! Vi behöver ett smalare men effektiva-re EU som är öppet mot omvärlden och mot nyamedlemmar. EU:s viktigaste uppgift framöver är attpå jämlika villkor bereda alla europeiska stater somuppfyller Köpenhamnskriterierna ett tillträde till deninre marknaden. EU är förpliktad att stå öppen föralla demokratiska stater som strävar efter ett närmaresamarbete för fred och säkerhet, handel, hållbar ut-veckling. EU har en historisk chans att genom enutvidgning skapa varaktig fred och säkerhet på konti-nenten. Den har i och med ord-förandeskapet detta redskap i sin hand under ett halv-år.Fru talman! Mot bakgrund av den senaste vågsom vi har kunnat följa i TV vill jag uppehålla mig enstund vid BSE-krisen i och de upprörandebilderna av djurplågeri som har visats i nyhetsmedi-erna. Det är viktigt. Vi vill gärna framhålla konsu-menternas rätt att välja livsmedel av hög kvalitetframställda på ett etiskt och ekologiskt riktigt sätt.Vi ska ha livsmedel som är hälsosamma och somhar framställts med ett gott djurskydd så att miljönskyddas. EU-medlemskapet har skapat möjligheter attförbättra miljö och djurskydd i hela och atthävda miljöhänsyn i den globala livsmedelshandeln.Den här möjligheten ska utnyttjas, och skavara en pådrivande kraft inom EU just i dessa frågoroch hävda stränga miljö- och kvalitetskrav.Fru talman! För är utgångspunktenentydig: EU-medlemskapet just i detta fall ska an-vändas till att öka skyddet för hälsa och miljö, till attförstärka djurskyddet och ge konsumenterna sundaoch säkra livsmedel. EU-medlemskapet får inte inågot sammanhang leda till försämrat skydd för hälsaoch miljö. Vi föreslår att en nationell kommitté till-sätts för att studera hur konsumenterna ska kunnatillförsäkras rätten att välja säkra livsmedel av högkvalitet, framställda på ett etiskt och ekologiskt riktigtsätt.Jag vet att det här inte direkt är utrikesministernshemmaplan, men jag skulle ändå vilja ställa fråganhur hon ställer sig till kraven på att ska justvara en tydlig företrädare för stränga miljö- och kva-litetskrav på mat.Anf. 84 BO ():Fru talman! Vi liberaler uppfattas, med rätta trorjag, som de största anhängarna av det europeiskasamarbetet. Vi är det för att vi tror att det är den bästavägen till att skydda frihet och fred, ochockså förstås för att liberaler alltid har varit förmycket internationellt samarbete.Då är det klart att den viktigaste frågan - vi harupprepat den i denna kammare - ärutvidgningen och att se till att blir helt. Där ärvi glädjande nog överens, som jag uppfattar det. Designaler som har kommit från regeringshåll om vadman ska arbeta för är en helt riktig prioritering.Lite senare i debatten kommer några av mina par-tivänner att utveckla liberalernas syn-punkter på tunga och viktiga frågor, som EU:s rela-tion till länder utanför EU, till de fattiga folken, tillflyktingproblemen och till livsmedelsfrågorna.Själv tänkte jag i debatten uppehålla mig vidskillnader mellan oss och regeringen, och det gällertvå mycket tunga frågor. Den ena är var besluten skafattas i , och den andra är frågan om insyn ochöppenhet.På frågan var beslut bör tas finns det sedan gam-malt en mycket enkel liberal ståndpunkt: Beslut skafattas så nära medborgarna som möjligt, allrahelst avdem själva. Men i den mån det är så att individer ochfamiljer inte kan fatta besluten själva ska de fattas sånära medborgarna som möjligt: i kommundelen, ikommunen, i regionen, i nationen eller, i vårt fall, påvår kontinent. Den princip som ska vägleda det helaär principen att besluten ska tas på lägsta effektivanivå.För del gäller det förstås att EU ärden lägsta effektiva nivån i vår världsdel för de frågorsom är gränsöverskridande mellan länder,eller kanske mellan många andra länder. Det har gälltfrågan om handel, där vi har sett till att regelsystemetär sådant att vi kan handla med varandra utan alltförmånga hinder - några finns kvar. Det har gällt sådantsom att inte diskriminera andra EU-medborgare inomsocialförsäkringar eller annat.Frågor som är gränsöverskridande som vi har pe-kat på från liberalt håll är sådana frågor som rörgränsöverskridande miljöförstöring. All miljöförstö-ring är ju inte gränsöverskridande, men mycket är det,inte minst det som gäller luften och ibland vattnet.Det har gällt sådant som gränsöverskridande brotts-lighet. Det gäller förstås frågan om människor somfrån andra delar av världen söker asyl i vår världsdel.Vi har pekat på - och jag har glädjande nog hörtatt flera andra har gjort det i dagens debatt - att detbehövs en ordentlig kompetenskatalog inom Europasom talar om var besluten ska fattas. Vi kan kalla detförfattning eller grundlag, men det viktiga är att denhandlar om var besluten ska fattas, och enligt våruppfattning utgående från principen om närhet, somjag nu har nämnt.Jag märker ibland när jag är ute och talar i de härfrågorna att nästan alla människor håller med mig påden här punkten när jag uttrycker mig så här abstrakt.Men i verkligheten kommer man gång på gång in påatt människor med olika värderingar landar på olikaståndpunkter i fråga om var besluten ska fattas.Mot den här näringsprincipen finns alltifrån att demänniskor som är verksamma på den nivån gärnatycker att det är där besluten ska fattas. Det finnsockså en tendens hos oss alla att tycka att saker somvi är speciellt engagerade i bör avgöras på den härnivån eller finnas med på den nivån.Det finns också, speciellt hos de partier som ärnegativa till EU inom sig, exempelvis socialdemo-kratin, en tanke också att EU måste syssla med frågorsom är nära människan, som är vardagsnära, och intebara de konstiga frågorna som s.k. vanligt folk intestöter på . Den tankegången är lätt att förstå.Det är bara det att väldigt många av de vardagsnärafrågorna lämpligast avgörs nära och inte i ,efter omröstningar mellan människor som represente-rar 375 miljoner människor och, hoppasvi, 475 miljoner människor. Låt ossinte av önskemålet om att ta upp vardagsnära frågorluras att tro att de ska flyttas till EU-nivå.Det finns ibland de som pekar på rörligheten somett skäl, att man ska ha så lika socialförsäkringar sommöjligt därför att det då är lättare att röra på sig. Jagvill för min och för del varna för dentypen av argument, för de leder till att mängder avbeslut, som vi kan fatta nära människorna, fattas långtbort.Fru talman! Vi och Socialdemokraterna har pånågra punkter olika uppfattningar. Vi vill ha gemen-samma EU-beslut utan vetorätt vad gäller den gräns-överskridande miljöförstöringen. Frågan om en kol-dioxidskatt på en lägsta nivå för är ett sådantexempel.Däremot är vår uppfattning vad gäller de socialafrågorna att i de allra flesta fall kan de avgöras i re-spektive land. Självfallet måste vi, exempelvis omsocialförsäkringar och pensioner, bestämma att densom har tjänat in pensionsrätt i ett europeiskt land ochflyttar till något annat ställe och jobbar där några årfår ta med sig pensionsrätten. Vi måste förstås se tillatt andra EU-medborgare som arbetar i vårt land harsamma regler som svenskar och att svenskar när dejobbar i inte diskrimineras i förhållande tillspanjorer. När det är sagt ska man fundera noggrantpå att lyfta upp sociala frågor till denna höga nivå,som EU förstås är för de allra flesta människor.Nu vet jag att Socialdemokraterna gärna säger attde inte vill det. finns det från socialdemo-kratiskt håll i olika sammanhang, exempelvis från densocialdemokratiske rapportören i EU-parlamentetnyligen i dessa frågor, en ständig tendens att flyttafram de här frågorna till den här nivån.Jag skulle vilja fråga utrikesministern följande:Vilken syn på demokrati är det som ligger bakomSocialdemokraternas ställningstagande att kräva veto-rätt mot gränsöverskridande miljöförstöring mensamtidigt lite halvhjärtat säga ja till en glidning motökat EU-inflytande på det sociala området?Det andra området jag vill peka på, fru talman, därdet finns skillnader mellan oss är frågan om öppenhetoch insyn. EU är en helt unik företeelse, som harsagts tidigare i debatten, och är inte vare sig en för-bundsstat eller ett statsförbund, med en blandning avmellanstatlighet och överstatlighet, men det är mi-nisterrådet som är den lagstiftande församlingen. Ettproblem med denna lagstiftande församling är att detinte finns någon öppenhet och insyn i den när denfattar sina beslut. Det är en av de få lagstiftande för-samlingar i världen utanför rena diktaturer där maninte har öppenhet och insyn.Vi har i förberedelsearbetet för det svenska halv-året inom EU pekat på att vi vill att den svenska rege-ringen skulle försöka se till att åtminstone några avministerråden när de är lagstiftande är öppna ochföremål för insyn.Min andra och sista fråga till statsrådet ärföljande: Kommer regeringen under det svenskahalvåret att försöka ordna att åtminstone några mi-nisterråd som lagstiftar är öppna?Anf. 85 ():Fru talman! Jag vet att utrikesministern för någradagar sedan hade en uppvaktning från EU-kritiskaröster inom . Det var en grupp som uppvakta-de utrikesministern om förbättrad demokrati ochmöjlighet till folkomröstningar när det gäller störrefördragsändringar.Man hänvisar naturligtvis till sominnebär en av de stora fördragsändringar som är pågång och som man nu har fattat beslut om. För Euro-pas framtid anser man att det är oerhört viktigt attmänniskor är delaktiga i processen och att man ocksåvet vart är på väg när det gäller beslutenframöver och vem som ska fatta dem. Det skulle varalite intressant att höra hur utrikesministern uppfattardessa frågor och om hon tycker att detta är en viktigdel inför det fortsatta arbetet med Nicefördraget.Visst är det stora förändringar i det nya fördraget.T.ex. vetorätten försvinner när det gäller ett trettiotalfrågor, och vetorätten var en av de frågor som avmånga uppfattades som en räddningsplanka försvensk del när gick med i EU just därför hade möjlighet att utnyttja denna vetorätt.När det gäller EU-frågorna tycker jag också attdet är oerhört angeläget att vi har möjlighet att meraktivt diskutera och debattera unionens framtid. Vartär på väg? Vilket samarbete vill vi ha? Vilkafrågor är viktiga att samarbeta om? Det finns i dagensvärld många frågor som vi måste samarbeta medandra länder om. Med ett ökat internationellt samar-bete kan vi också nå resultat som vi inte klarar på ettnationellt plan. Men det måste också vara så att vi ioch med det inte behöver flytta beslutsmakten när detgäller frågor som det faktiskt bättre fattas beslut om inärmiljön av dem som mest berörs av dem.I dag upplever åtminstone jag att om det är någonav EU-frågorna som engagerar människor så är detdjurskyddet och de mycket förfärande bilder som vihar fått se av hur man hanterar djur i dagens Europa.Detta är faktiskt en fråga som är ett resultat av denpolitik som förs. Jag tycker att det är intressant att iregeringens program för ordförandeskapet när detgäller jordbruket kan läsa:"Behovet av fortsatt reformering av den gemen-samma jordbrukspolitiken kvarstår. Målen för kom-missionens förslag i Agenda var att förbättraeffektiviteten i den gemensamma jordbrukspolitikenoch därmed öka det europeiska jordbrukets mark-nadsorientering och konkurrenskraft - - -. "Detta är ju egentligen en del i att jordbruket ser utsom det gör . Det är intressant att statsministernhar visat ett intresse för matfrågorna. Men samtidigthar han, såvitt jag vet, inte aviserat någon som helstförändring av jordbrukspolitiken utan fortsätter, pre-cis som det står här, att driva på för att få ett merindustrialiserat och konkurrensutsatt jordbruk, vilketinnebär längre transporter och mindre kontakt medvarje djur därför att det ska vara effektivt. Det är eninhumanare djurpolitik som jag ser det. Detta bordevi faktiskt ta på största allvar. Vilken jordbrukspolitikvill vi ha ? Hur ska djuren ha det? Hur skavår miljö ha det? Detta har en koppling. Det går inteatt säga både att denna politik ska vara väldigt effek-tiv och industrialiserad och att den ska vara väldigtdjurvänlig och nära. Detta går tydligen inte att förena.Dock går det säkert att göra bra mycket mer för attförbättra djurmiljöerna, men det måste också följas avatt man också politiskt styr jordbruket.I detta sammanhang tycker jag att det är intressantmed utvidgningen, därför att om ansökarländerna skakunna komma med måste de anpassa sin jordbruks-politik på ett sådant sätt att den blir just effektiv ochkan klara konkurrensen, vilket i sin tur innebär att detsmåskaliga jordbruket måste läggas ned, att jordbru-kets industrigrenar, slakterier osv., måste bli merstorskaliga, att transporterna kommer att öka, attdjuren kommer att få det sämre, och förmodligen attäven matkvaliteten kommer att bli mycket sämre. Detkrävs alltså att man tar konsekvenserna av en vilja attockså se till att vi har en bra miljösituation för djuren.Då måste det också följas av en politisk vilja att för-ändra jordbrukspolitiken så att den anpassas till dju-rens och naturens behov. Därför är det så mycket attgöra.Efter att ha följt debatten kan jag konstatera att detinte finns mycket av kraft i EU för att se till att detekologiska jordbruket, framför allt i ansökarländerna,får utrymme att växa. Det är i stället effektiviseringaroch sammanslagningar som präglar det hela.När nu är ordförandeland har man ocksåunika möjligheter att lyfta in nya frågor på dagord-ningen. Då tycker jag att det är intressant att få enliten bild av vilka frågor som utrikesministern funde-rar över att lyfta in när det gäller mänskliga rättighe-ter i andra länder än EU-länderna.I dag kunde vi höra nyheten om hur i De-mokratiska republiken har blivit skjuten. Detpågår krig där. Vi vet inte vad som kommer att hända.Min fråga till utrikesministern är: Kommer utrikes-ministern att lyfta fram Kongofrågorna i EU och införFN-diskussioner i det här läget? Det finns ju andraländer som också har allvarliga och svåra situationer.Bl.a.