prot · GP0936 · 2001-11-28 00:00:00 — har jag faktisktlyckats få att inse att kritiken vadgäller den här biten varit lite "yvig" - för att inte sägadirekt felaktig.Det är väl ingen som över huvud taget vill gå inoch se till hur människor ska fördela sina tillgångarinom bestående äktenskap osv. - inte några andra änKristdemokraterna och . Ni vill ju att denene ska äga - man ska inte äga gemensamt. Ni skullestraffa dem som väljer att äga huset gemensamt. Detär den direkta effekten av ert resonemang, men ni harinte tänkt så långt.För övrigt skulle väl i Len-nart Kollmats hamna på floskeltoppen som nr 1.Anf. 98 () replik:Fru talman! Låt mig få ställa en smal fråga till PerRosengren, som är väl kunnig på området. Jag vill taupp frågan om de fiktiva beloppen. Jag tog ju som exempel. Svider det även för Per Rosengrenatt erkänna att ska betala skatt på 500 000kr, som är taxeringsvärdet, när han har köpt huset för300 000?Sedan skulle jag vilja ha den andra tanken förkla-rad, nämligen hur Per kan tänka sig attacceptera att av förmögenhetsvärdet ska be-traktas som inkomst. Vi talar om fantasisummor när15 % av ett förmögenhetsbelopp i detta sammanhanghelt sonika ska betraktas som inkomst. Kan jag få detförklarat?Anf. 99 PER () replik:Fru talman! Det är inte alls ovanligt i bidragssys-temen och på andra ställen att en viss procent avförmögenheten räknas som inkomst. Det är likadantmed studiemedel, dvs. en del av studiemedlen räknasockså som inkomst vid ansökan om bostadsbidragosv. Här är det ingenting nytt i systemet.Jag vill också påpeka att vid dessa förmögenheterundantas taxeringsvärden på upp till 3 miljoner. Bo-endet kommer inte att beskattas på det sättet.Sedan var det frågan om ett fiktivt belopp. Sålänge fastighetsskatten ligger inom inkomst av kapitalmåste man räkna på ett fiktivt belopp. Man skullealternativt kunna använda sig av - som också har sagt - en schablonin-komst. Effekten blir densamma.Anledningen till att vi vill ha en ny utredning omfastighetsskatten är att vi ifrågasätter lösningen meddet fiktiva beloppet och att vi vill ha en annan typ avbeskattning. Vi vill plocka bort de extrema varianter-na och göra fastighetsskatten något så när fördel-ningspolitiskt attraktiv. De absurda fallen med70 i fastighetsskatt ska i princip för-svinna.Anf. 100 () replik:Fru talman! Det känns som en bra och tilltalandemodell. Har det existerat några tankar i utredningenom att tänka sig att inköpsvärdet ska ligga till grundför ett sådant belopp?Anf. 101 PER () replik:Fru talman! De har existerat i . Det finns ett ganska långt avsnitt omen s.k. Kaliforniamodell. Den har visat sig få inlås-ningseffekter. I just finns det ett sådantregelverk som är tio gånger värre än något av våraregelverk i fråga om fastighetsbeskattning, inklusivebegränsningsregeln. Vid generationsbyten och andratyper av försäljningar har man för att inte få väldigtsnedvridande effekter fått göra det så komplicerat.Därför skippade vi den biten i kommitténs arbete. Jagtror att den modellen är utredd och klar. Däremotfinns det andra modeller som kan tänkas med mernaturliga begränsningar i fastighetsskatten, där ingenska behöva gå från sin fastighet och där det inte skabehövas någon begränsningsregel. Denna begräns-ningsregel finns i avvaktan på ett sådant system.Jag vill också påpeka att vi lever i en värld medrörliga skattebaser. I det läget är det viktigt att hakvar en sådan bas som fastigheter. Vi vet inte vilkaskatter som kan försvinna ur landet . Det ärdock en skatt som ger . Om vii framtiden får regeringsmakt kommer vi inte attkunna vara utan dessa pengar om vi ska trygga desystem som finns.Anf. 102 ():Fru talman! Efter den här debatten - som jag intehar kunnat delta i på grund av debattreglerna därföratt vi inte har fogat någon reservation till betänkandetutan i stället ett särskilt yttrande - ska jag redovisavarför vi har ett särskilt yttrande och vad det inne-håller.Centerpartiet är emot att konstruera så orimligafastighetsskattesystem att vi behöver införa begräns-ningsregler för att reglera de värsta orimligheterna. Vivill i stället skapa system som från grunden är rimli-ga.Lisbeth Staaf-Igelström säger att begränsningsre-geln ökar komplexiteten i systemet och att man ärmedveten om att den ger marginaleffekter, men sys-temet - underförstått - är så vansinnigt orimligt ändå måste införa regeln och svälja nackdelarna.Jag delar uppfattningen att komplexiteten ökaroch att det blir orimliga marginaleffekter. Till det såblir det ett otidsenligare och omodernare system,därför att man inför en ny typ av sambeskattning somdessutom är ojämlik och i vissa fall kan missgynnagifta par och sambor med barn. Det tycker vi inte ärbra. Vi är emot begränsningsregeln, och vi är emot såkomplicerade system.Låg- och normalinkomsttagarnas situation börnaturligtvis i första hand lösas med hjälp av en skatte-reform och i andra hand med hjälp av ett rimligareoch rättvisare fastighetsskattesystem.Det finns alternativ. I diskuterar vihur man ska komma till rätta med problemen. Vi haren annan syn på hur detta ska lösas och där mankommer bort från problemen med marginaleffekteroch orimliga taxeringsvärden. Vår målsättning är atthitta ett system med lägre boendekostnader och medneutralitet mellan besiktningsformerna, vilket inte harlösts med detta system.Vi vill för det första frysa taxeringsvärdena på1997 års nivå, och denna återgång bör ske retroaktivtfr.o.m. Där är vi eniga med flera partier.Vi har för det andra ett alternativt förslag om hurministern ska komma till rätta med taxeringsvärdena.Vi vill reformera dem, och vi har följande förslag:Först och främst vill vi utgå från de aktuella mark-nadsvärdena, men taxeringsvärdena ska bestämmasmed hänsyn till medianvärdet av referensförvärveninom ett värdeområde. Med medianvärdesystemet gårdet att räkna bort referensvärdena i den övre och denundre kvartilen, dvs. de mest orimligt höga och delägsta marknadsvärdena försvinner i det samman-hanget. Då blir det ett rimligare taxeringsvärde i bot-ten.Vi vill för det tredje övergå till ett system med be-skattade schablonintäkter. Det har vi närmare ut-vecklat i vår budgetmotion, och jag ska inte beskrivadet här. Fördelen med ett sådant system är att det gåratt skapa bättre neutralitet mellan de olika boende-formerna.Budgetramarna är antagna, och de ger inte ut-rymme för att genomföra vår modell.Trots att vi inte vill ha den här begränsningsregelnhar vi alltså inget yrkande på grund av det. Vi kom-mer därför att avstå i voteringen. Våra synpunkterfinns då fogade till betänkandet i det särskilda yttran-det.Jag kan bara försäkra att vi kommer igen. Det ärnödvändigt att hitta ett rättvisare och rimligare systemför fastighetsskatten och för taxeringarna. En rättvissak brukar vinna i längden. Det är det som vi ser framemot att lyckas med.Anf. 103 ()replik:Fru talman! Jag har inte sagt att den här begräns-ningsregeln ger orimliga marginaleffekter. Jag harsagt att den ger vissa marginaleffekter. Idet förslag vi lade i Fastighetstaxeringsutredningenhandlade det om . har vi sett över det ochkommit fram till det här förslaget, som jag tycker ären bra begränsningsregel.Jag har några frågor till . Ni har jutillsammans med de andra borgerliga partierna gåttmed på att ha frysta taxeringsvärden nivå.Vem kommer att tjäna mest på att man fortsätter attha de här frysta taxeringsvärdena?Sedan ämnar ni, vilket ni har klart uttalat, bilda enborgerlig regering vid en eventuell valseger 2002.Hur kommer då fastighetsbeskattningen att se ut?Kommer ni att gå med på att fastighetsskatten heltoch hållet avskaffas, som vill?Vad tänker ni göra för att få en bostadsmarknadmer i balans?Anf. 104 () replik:Fru talman! Först var det frågan om marginalef-fekterna. Det är möjligt att de inte blir orimliga. Varjepåspädning av de nuvarande marginaleffekterna iskattesystemet är besvärande. Detta är ytterligare ettmoment i marginaleffekter som låser in låg- och nor-malinkomsttagare i bidragsfällor, som är till nackdelbåde för tillväxten och för den enskildes självbe-stämmande.Vem tjänar mest på de frysta taxeringsvärdena?Med de frysta taxeringsvärdena får alla sänkt fastig-hetsskatt, men de gynnas mest som har de mestorimliga fastighetsskatterna, i tillväxtområden och iskärgårdsområden. Man har alltså inte lyssnat påCenterpartiet, där vi har haft en annan modell för attlösa detta. Det är mitt svar på den frågan. Med Cen-terpartiets förslag får alla sänkt fastighetsskatt, och viklarar dem som sitter mest illa till på detta sätt.Jag tänker inte förhandla om ett borgerligt rege-ringsalternativ här. Vi har sagt att det inte är rimligtatt avskaffa fastighetsskatten. Det är vårt alternativ.Det är vårt svar. Det kommer vi att jobba för.På bostadspolitikens område har vi också en radförslag som skulle ta oss ur den besvärliga situationsom finns . Tiden ger mig inte möjlighet attutveckla vår bostadspolitik - annars har vi också ensådan.Anf. 105 ()replik:Fru talman! Jag har också tagit del av Centernsbostadspolitik. Jag blir förvånad när villavveckla bidragen till hyresrättsbyggande. Av vilkenanledning vill ni inte att det ska komma bidrag ochstöd så att man kan börja bygga hyresrätter, så att viäntligen kan få en bostadsmarknad i balans? Jag vetatt ni i stället vill göra en utredning, men en utredningtar betydligt . Ett investeringsbidrag är ensnabb åtgärd, som kan ge effekter mycket snabbareän en ny utredning.Sedan har jag återigen kunnat konstatera att jaginte får något svar om hur en fastighetsbeskattningska se ut vid en eventuell borgerlig valseger 2002.Men jag utgår från, fru talman, att man ser till att fåfram ett sådant här förslag före valet. Jaganser att det är väljarnas rätt att få helt klarlagt vadsom kommer att gälla i fråga om fastig-hetsbeskattning och vad som kommer att gälla iframtiden i fråga om vår välfärd. Det har en koppling.Skatter ger inkomster, och inkomster använder visocialdemokrater till välfärd. Skär man ned på in-komsterna måste man skära ned på utgifterna ellerskaffa andra inkomster. Jag hoppas att vi får det härklarlagt före valet.Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag går till den sista frågan först. sade tidigare att det inte finnsnågot annat parti som har ett alternativ. Jag har redo-visat vårt alternativ. Man ska utgå från marknadsvär-dena, och man ska räkna medianvärdena. Det är vårmetod på taxeringsvärdessidan. Det är det som jagredovisar, och det är det som står föroch som vi kommer att gå till val på och begära ökatstöd för. Ju starkare stöd vi får, desto större möjlig-heter finns det att vi får igenom ett rättvist taxerings-värdessystem. Därpå har vi fastighetsskatten, som vi istort sett är eniga om att hantera.När det gäller bostadspolitiken och varför vi gåremot investeringsbidragen, vill jag gärna säga att dethär är en bättre väg än de gamla räntebidragen, somvi ville avskaffa och då införa investeringsbidrag. Pådet viset har man kommit ett steg åt rätt håll. Men dethar visat sig att de subventioner som man startademed inte har löst bostadsproblemen, framför alltinte i de här områdena. Där sitter människor i andraoch tredje hand, därför att vi har ett hyresreglerings-system som låser in fastighetsägarnas möjligheter attta ut hyror så att de kan investera i nya hus. Därför ärdet den viktigare vägen att gå.Att ytterligare spä på det här med inlåsningsef-fekter för fastighetsmarknaden ger inga nya hyreshus.Det är därför som det inte byggs ett enda hyreshus.Jag kan ställa frågan tillbaka: Varför bygger maninte om man nu har fått de här investeringsbidragen?Jo, det beror på att man inte litar på systemet, därföratt det inte finns en naturlig marknad som gör att mankan investera och få räntabilitet på det man investe-rar.Vi tycker att det är mycket bättre att de här peng-arna går till fastighetsägarna så att de kan investeramer, än att de går till den svarta marknaden, till män-niskor som inte investerar i nya bostäder.Anf. 107 PER ():Fru talman! Vi hör ofta centerpartister prata omde orimliga marginaleffekterna i olika sammanhang.Men hur ställde ni er när det gällde införandet avmaxtaxan? Det är en av de största reformerna för attbli av med en av de mest orimliga marginaleffekter-na.Det sägs vara ett "komplext system". Ja, det harvarit komplext för lagstiftare och för programbyggarepå osv. Men för gemene man är intesystemet komplext. Det är inte komplext att på endeklarationsblankett läsa ett förtryckt meddelande hurstor fastighetsskatten blir. För den som på förhandvill skapa sig en uppfattning om det taxeringsvärdesom ska ligga till grund, eller av inkomsten, ärdet inte heller särskilt komplext. Jag tror att ni under-skattar svenska folket om ni anser att detta är såkomplext.Agne är inne på en annan modell när detgäller skärgårdsproblematiken. Ja, det finns väl intenågon modell som har blivit så fullkomligt massakre-rad. Enligt den skulle den ena fastigheten omfattas avdrastiska sänkningar men den andra inte. Man hadestått och kastat pil på kartor för att definiera vilkaförsamlingar i vissa kommuner som skulle komma iåtnjutande av nedsättningarna. Jag har aldrig varitmed om ett så dåligt förslag.I fråga om schablonintäkter är det precis vad kom fram till. Det äringet originellt med det. I stort sett en enig riksdagtycker att det ska vara en schablonintäkt under In-komst av kapital - så länge man ska ha kvar det underInkomst av kapital, vilket vi menar att man inte skaha.Den grundläggande frågan är: Varför har det blivitså att när är med och påverkar får vi enförutsättningslös utredning? Men när Centerpartietsatt med fick det inte kosta någonting, och det skullefortfarande gälla inkomst av kapital, dvs. fiktiv in-komst - det ni orerar om och tycker är så hemskt.Ni har inte gjort ett dugg för att komma ifrån sys-temet. Det är det vi är på väg att göra nu.Anf. 108 () replik:Fru talman! När är med kommerman ännu längre ifrån ett rimligt skattesystem. Det ärprecis vad vi ser . Per vill låta påskinaatt begränsningsregeln är hans idé. Den har naturligt-vis kommit till som följd av att harkomplicerat fastighetstaxeringssystemet till den mildagrad att man har behövt en sådan regel. Det är förkla-ringen till det.Vi har inte velat ha begränsningsregeln eller denkomplexitet som följer. Det finns ingen anledning attvidga direktiven på ett sådant sätt att vi får det vi intevill ha.Självklart vill vi utreda detta, så att vi hittar enklaoch raka regler som ger rimliga fastighetsskatter. Detgör det system som jag nu har redovisat.Maxtaxan mildrar marginaleffekterna för demmed de verkligt höga inkomsterna. Det är intressantatt är med om att driva en politik somökar klyftorna i landet i stället för att minska dem.Ökad jämlikhet och ökad rättvisa är löften från förravalrörelsen, men det har blivit tvärtom.Slutligen vill jag fråga om systemet med scha-blonintäkt, som ska samla oss alla. Varför får vi intese detta system? Det ökar möjligheten till en rättvisbeskattning vad gäller de olika besittningsformerna.Om är med och om det finns en majo-ritet för detta, vilket är riktigt, undrar jag varför mantvekar att genomföra det.Anf. 109 PER () replik:Fru talman! Det är ganska mycket lagstiftningsar-bete. Det bygger på ett lägenhetsregister, och det ärinte framtaget . När sådana saker kommer kanman införa detta.Det blir ingen förändring för de enskilda villa-ägarna. Det handlar om att man ska ta bortfastighetsskatten för hyreshusen, och så ska man haen schablonintäkt. Men detta system innebär ingenskillnad vad gäller fastighetsskatten på villor, om nuAgne tror det.När pratar om orimliga marginalef-fekter är det bara vissa marginaleffekter man avseroch inte marginaleffekter generellt.Begränsningsregeln är en effekt av de direktivsom skrevs när parti hade möjlighetatt påverka. Skulle vi göra någonting för att begränsaeffekterna? Man skulle plocka in en viss mängdpengar från en fastighet, dvs. att vi inte fick minskainkomsterna. Det stod i direktiven. Vi fick inte hellerbryta loss det från inkomst av kapital.Allt detta hade ni möjlighet att påverka. i ef-terhand säger ni att ni inte vill ha någon begräns-ningsregel och att ni vill ha ett bättre och mer över-skådligt system. Ni hade ju möjlighet att påverka närman skrev direktiven!Nu när vi har möjlighet att påverka direktiven kanvi få en rimlig fastighetsbeskattning enligt de inten-tioner som har. Men när ni själva hade möj-lighet gjorde ni inte ett dugg. Då begränsade ni utred-ningens handlingsutrymme till hundra procent.Det enda som kunde lösa problematiken för boen-de med låga inkomster och höga taxeringsvärden varen begränsningsregel. Hade ni i kunnatföreslå någonting annat än denna fullkomligt absurdapilkastningsmodell hade ni varit välkomna att göradet.Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag noterar än en gång att Per Rosen-gren försvarar denna orimliga modell, som innebär går åt helt fel håll.Jag har inte påstått att schablonintäktsmodellenlöser hela problematiken, men den innebär en neutra-litet. Vårt förslag - medianvärdesberäkningsmodellen- löser en stor del av problemet med orimliga margi-naleffekter.Det är fortfarande intressant för kammaren attnotera att och Per är väldigtintresserade av marginaleffekterna just för högin-komsttagarna. Men där är inte marginalskatteproble-matiken särskilt besvärande. Marginaleffektsproble-men är störst för låg- och normalinkomsttagare.Marginaleffekterna har verklig betydelse om deska kunna gå från arbetslöshet till arbete och få störremöjlighet att påverka sin egen ekonomi och undvikaatt sitta kvar i bidragsfällan. Det gäller både för sam-hällsekonomin och för det enskilda hushållet.Lösningen har presenterat i form avett förslag om radikalt sänkta skatter på inkomstskat-tesidan just i de områdena. Det ska också vara rimligaoch rättvisa fastighetsskatter och taxeringsvärdenenligt medianvärdesmodellen. Med frysta taxerings-värden och får alla sänkt fastighets-skatt, och de som drabbas hårdast får den störstalindringen. Det är rättvisa.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )8 § Kontroll av postförsändelserFöredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU4Kontroll av postförsändelser (skr. 2001/02:16).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 13 §. )9 § Beskattning av kostnadsersättningar tillstatligt anställda stationerade utomlands, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2001/02:SkU5Beskattning av kostnadsersättningar till statligt an-ställda stationerade utomlands, m.m. (prop.2001/02:18).Anf. 111 ():Fru talman! finns det kostnadsersättningarsom undantas från skatteplikt. Det handlar om an-ställda i utrikesförvaltningen och biståndsverksam-heten.I det betänkande som vi nu diskuterar handlar detom att utöka dessa undantag från skatteplikt. Det harvi från vissa invändningar emot.När man läser propositionen ser man att i sitt remissvar skriver att lösningen iförsta hand borde uppnås inom befintligt regelverk.Det är någonting som vi har tagit fasta på. Likasåskriver att det är väldigt viktigt atttydligt ange vilka utgifter som ska bli föremål förskattefrihet. Det har man nu tagit fasta på. Det tyckervi är bra.Det finns några andra skrivningar i propositionensom jag skulle vilja ta upp och framför allt få enkommentar till från . Man skriveratt regelverket för dem som är anställda av utri-kesförvaltningen eller jobbar med biståndsverksamhetnu blir föremål för en översyn. Man ska titta på ivilken utsträckning det finns behov av speciella reglerför beskattning av kostnadsersättningar.Jag måste fråga varför man intekunde invänta denna översyn. Saken är tydligen denatt man helt enkelt ska försöka få svar på om vi behö-ver denna typ av undantag i ett likformigt skattesys-tem, som vi tycker är det system som ska vara rådan-de.I betänkandet konstaterar man också att det ärlämpligt att i detta fall utgå från de kostnadsersätt-ningar och förmåner som ges vid en utlandsstatione-ring. Det innebär med andra ord att det är lämpligt attfölja det avtal som har slutits beträffande tjänsterutomlands. Då blir min nästa fråga om vi kan för-vänta oss flera propositioner allteftersom man tecknaravtal på arbetsmarknaden för människor som arbetar iandra länder. Indirekt är det ju det som står i proposi-tionen, eftersom man skriver att regeringen ämnaråterkomma.Det finns naturligtvis också sådant som kan kallasgränsdragningsproblem. Jag läser i författningskom-mentarerna angående det som kallas medföljande-tillägg att det är svårt att närmare ange vad som avsesmed att gå miste om en förvärvsinkomst. Det handlaralltså om eventuellt medföljande makes, makas ellersambos förvärvsinkomst. Här kan man genast se attdet finns gränsdragningsproblem. När det gäller ettannat tillägg som heter grundtillägg finns det en in-stans som heter som beräknardetta och då naturligtvis ska se vad som är det rimli-ga. Jag skulle även här vilja ha en kommentar frånLennart Axelsson.Från sida tycker vi naturligtvis attdet är bra om man kan teckna bra avtal på arbets-marknaden. Det ska man förstås vara nöjd med. Menvi ifrågasätter varför de här ersättningarna över huvudtaget inte ska tas upp till beskattning. Vi för en dis-kussion kring detta i vår reservation till det här betän-kandet. Vi menar att den här typen av utvidgning avundantag från skatteplikt strider mot den likformighetoch motverkar de enhetliga skatteregler som vi tyckeratt man i första hand ska eftersträva. Vi vill i ställetha ett regelsystem med avdrag för styrkta medkostna-der. Att ta en tjänst utomlands är också, anser vi, ettmedvetet val som en människa gör, och då får mannaturligtvis också ta konsekvenserna av detta med-vetna val.Som känner till tog vi andra beslut i den här riktningen. Dågällde det de utländska experterna. Vad vi vet ärdet för det första kanske två eller så mångasom ansöker om den typen av skattebefrielse medhänvisning till det beslutet. För det andra, och detkanske är det mest uppseendeväckande, är detta be-häftat med väldigt stora gränsdragningsproblem.Fru talman! Jag yrkar bifall till re-servation.Anf. 112 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets förslag till beslut i betänkandet och avslagpå reservationen.För att ge en liten bakgrund till frågan tänkte jaggå igenom lite grann av de regler som finns runt justden här typen av ärenden.I dag gäller att alla statligt anställda inom utrikes-förvaltning och biståndsverksamhet som är statione-rade utomlands har skattefrihet för ersättningar somär förknippade med just det faktum att de bor utom-lands . Det gäller t.ex. förmån avbostad och utlandstillägg. Det finns också en annandel där man har speciella regler, nämligen tidsbegrän-sat arbete för nationella experter t.ex. inom EU. Härgäller speciella regler som innebär att en utlandssta-tionering om högst betraktas som tjänsteresaoch därmed ger en rätt till avdrag för ökade levnads-kostnader, inklusive kostnader för barns skolgång ochhemresor.Bakgrunden till propositionen är att har uppmärksammat regeringen på att det i dagsaknas ett tydligt och ändamålsenligt regelverk förandra statligt anställda när dessa stationeras utom-lands. Denna brist försvårar för myndigheter att orga-nisera sin internationella verksamhet på ett effektivtsätt. Man hävdar också att det inte är möjligt att mednuvarande regler utforma avtal som är godtagbara förbåde arbetsgivare och arbetstagare - även om, somMarie mycket riktigt påpekar, ett sådantavtal har träffats. Vi får väl anledning attkommentera det ytterligare sedan.Arbetsgivarverket anser dessutom inte att nuva-rande särskilda regler för nationella experter är till-fredsställande.Fru talman! Som huvudregel gäller att en i Sveri-ge skattskyldig fysisk person är skattskyldig för allasina inkomster, både i och i utlandet. Fråndenna huvudregel finns alltså vissa undantag. Arbetarnågon utomlands i över är denna personinte skattskyldig i för lön som beskattas iverksamhetslandet. Varar vistelsen är lö-nen skattefri även om den inte beskattas i verksam-hetslandet. Denna ettårsregel gäller inte för statligtanställda.