prot · GO09117 · 2001-05-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:117Onsdagen den 30 majKl. 9.00 - 17.48Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------1 § Val av ställföreträdande ombudsman vidJO-ämbetetTill hade inkommit följande skrivelse:Till riksdagenKonstitutionsutskottet har berett frågan om val avställföreträdande ombudsman vid föreslår enhälligtatt - för tiden tillden - till ställföreträdande ombuds-man omväljer f.d. president den 17 maj 2001På vägnarPer UnckelKammaren biföll förslagoch omvalde därmed för tiden tillställföreträdande ombudsman vid § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2000/01:K11-K15 till konstitutionsutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU24Lagutskottets betänkanden /01:LU20, LU21 ochLU24Miljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU18Trafikutskottets betänkanden /01:TU13-TU15och betänkanden /01:BoU10 ochBoU124 § betänkande 2000/01:KU20Granskningsbetänkande.Inledning (allmänna synpunkter)Anf. 1 PER ():God morgon, fru talman! Konstitutionsutskottetber att för kammarens diskussion och övervägandenfå överlämna vårens granskningsbetänkande.Det är en grannlaga uppgift som utskottet har attgranska hur regeringen och regeringens ledamötersköter sina åligganden. Utskottet gör numera detta vidtvå tillfällen . Ett tillfälle är det som redovisasnu där initiativet till granskningen uppgift för uppgift,ärende för ärende kommer från ledamöter,och en annan granskning är den som utskottet pre-senterar där initiativet tillgranskningen normalt tas av utskottet självt och därinriktningen av tradition mer har kommit att bli på deadministrativa rutiner som präglar Regeringskanslietoch regeringens arbete i övrigt.Har man väl sagt detta ska det naturligtvis ocksåunderstrykas att åtskilligt av det som formellt kanhänföras till den ena eller den andra kategorin avgranskningar ändå går i varandra, vilket säkerligendebatten här kommer att visa. I flera av de avledamöterna initierade granskningsärenden som ut-skottet redovisar har det visat sig att det är på ettadministrativt plan som kritik kan riktas och invänd-ningar resas.Får jag också, fru talman, innan debatten inleds påallvar understryka att den granskning som utskottethar att göra i första hand är att ses såsom en rättsligprövning. Det har alltså inte att göra med det politisktlämpliga i att regeringen beter sig på det ena ellerandra sättet. Vi som tillhör oppositionen har åtskilligtatt säga om regeringens politiska handlande, men dethör som sagt inte hemma i en debatt som denna. Härska prövas huruvida och kon-stitutionsutskott är tillfreds med det sätt som rege-ringen handhar sina uppgifter på, givet det mandatsom regeringen har fått av väljarna i val.Den debatt som ska följa är en debatt där vi skaförsöka att ärende för ärende peka på de iakttagelsersom utskottet har gjort. Den inledande rundan avseratt titta mer på några av de övergripande eller omman så vill sammanhållande iakttagelser man kangöra när hela granskningsbetänkandet nu ligger påriksdagens bord.För min egen del skulle jag vilja peka på två så-dana mer övergripande iakttagelser i den sammantag-na bedömning som utskottet gör, såväl i enighet som ide delar där utskottets ledamöter har valt att gå skildavägar.Den ena sammanhållande iakttagelsen heter BjörnRosengren. Mer än hälften av de anmälningar somutskottet har haft att hantera har i ett eller annat avse-ende handlat om näringsministerns fögderi. Jag harsjälv under mina år i aldrig varit med omatt ett enstaka statsråd har varit föremål för en sådankoncentrerad uppmärksamhet från utskottets sida.Den andra genomgående iakttagelsen, som jagskulle vilja ägna åt att diskutera, är enkänsla vid genomläsningen av hela utskottets redo-visning av att de fasta regler som ska prägla regering-ens maktutövning är stadda i upplösning.Får jag först, fru talman, säga några ord om iakt-tagelserna om och kring näringsministerns arbete. Detär svårt att komma från känslan av att åtskilligt av detutskottet har att anföra om Näringsdepartementetsfögderi i dess olika delar är knutna till Rosengrensperson och till hans sätt att leda sitt departement. Detfinns någonting i hans person som gör honom till engränsvandrare i förhållande till det som utskottet haratt övervaka.Björn är känd som ett statsråd somgärna talar glatt, piggt, spontant och inte alltid över-lagt. Han tar initiativ som jag inte har någon anled-ning att misstro ambitionerna och välviljan bakom.Men han förefaller ibland att tro att staten inte riktigtär staten, utan att staten i hans fögderi är någontingsom ligger, vad han föreställer sig, närmare ett före-tag än den statsmakt han är satt att ansvara för. Detfinns paradoxalt nog i de iakttagelser utskottet görkring en känsla av att något slagsekonomistiskt kryper in i det Rosengrenska fögderieti stället för det efterlevande av strama och iblandsäkerligen också hindrande rättsregler som statenomger sin verksamhet med.Telia-Telenor-affären, som utskottet nu för andragången ägnar en betydande granskning, är ett rätttypiskt exempel på detta. Ett enigt utskott konstateraratt de administrativa rutinerna i Näringsdepartementeti de hänseenden vi har granskat har brustit. Några avoss går längre i vår kritik gentemot vad näringsmi-nistern har gjort och inte gjort och hävdar att det hanfaktiskt kan läggas till last är av ett sådant slag att detfinns anledning att rikta långt mycket allvarligarekritik mot fögderiet än vad majoriteten är beredd attgöra.Ett slags högstämt crescendo för den kritiken gåratt utläsa i den bilagedel som utskottet fogar till sittbetänkande, i vilken redovisas utskottets utfrågningmed näringsmininstern och på vilket sätt man har settpå lagen om offentlig upphandling när avtalet medinvestmentbanken skulle göras.De argument som näringsministern och hansmedhjälpare där anförde visade sig glida snabbare änen tvål i ett badkar och visade sig till yttermera vissoså småningom forma ett näst intill perfekt cirkelbevis.Det gav för många av oss i utskottet känslan av attde formkrav som ändå måste gälla också för ett stats-råd med aldrig så starka ambitioner att vara någotslags halv företagsledare inte hade uppfyllts eller -vilket är ännu värre - sannolikt inte ens hade tänktsigenom innan processen började. Det verkade vidutfrågningen som om inte riktigt förstodvad man som statsråd har att rätta sig efter, med allrespekt för de ambitioner man kan ha som statsråd iandra hänseenden. En stat är en stat som omges avrestriktioner som inte ens de största, bästa och mestfrivola av ambitioner kan omkullkasta.Likartad känsla får man vid genomgången avärendet om trafik på . Trafiken omöj-liggjordes efter det att en privatentreprenör hade fått möjlighet att visa att man kun-de, där SJ tidigare hade dragit sig tillbaka. När statensegna förhandlare kallar det uppträdande som nä-ringsminister och näringsdepartement gjorde sigskyldiga till för oetiskt är det hårda ord, i synnerhetsom de kommer från regeringens egna medarbetare.Återigen känns det som om den fasthet med vil-ken staten måste agera, den överblickbarhet medvilken statens beslut måste handhas, inte föresvävadenäringsministern när han drog undan mattan för detföretag som just hade börjat köra sina tåg på banan iSJ:s ställe.På det personliga planet skulle jag vilja rikta enrekommendation till näringsministern att läsa nogavad utskottet har haft att anföra i det stora antal fallsom handlar om hans person och reflektera över vilkakrav som statsrådskapet stipulerar och vad som skiljerstatsrådskapet från andra verksamheter i samhället.Fru talman! Med tanke på den monumentala do-minans av ärenden som bär namn hadedet möjligen också varit klädsamt om näringsminis-tern hade bevärdigat med sin närvaro närhans eget fögderi ska debatteras under nästan en heldag.Iakttagelserna om och kring harockså starkt samband med den andra och mer över-gripande iakttagelse som jag nämnde inledningsvis,nämligen att hänsynen till de fasta reglerna i Rege-ringskansliet är på väg att luckras upp.Frågeställningarna kring lagen om offentlig upp-handling, som är till för att säkerställa att skattebeta-larnas pengar används på bästa möjliga sätt, är etttydligt exempel på hur inte riktigtbryr sig, ens om sådant som lagen stipulerar att manmåste bry sig om. Näringsministern säger, lite kaxigt,att han skulle göra samma sak en gång till om hanbara fick chansen, utan att ens ha tagit del av vadutskottet hade att säga om sin kritik gentemot det somhade förevarit i . hanskulle vara beredd att en gång till sätta sig över deregler som han flagrant bröt emot i fallet med Gold-man brist på hänsyn till fair play och godaregler aktualiseras i ett par fall som bär statsminis-terns eget . Statsministern är glad i att uttalasig om allt från himmel till jord och har, som utskot-tet har påpekat, all rätt att som enskildindivid också göra det. Men man måste, i synnerhetom man är statsminister, göra det med all den akt-samhet som följer av det enkla faktum att någon möj-ligen kan rätta sig efter vad statsministern säger.Utskottet redovisar i ett fall hur statsministern,mitt under pågående remissbehandling av ärendet omvar en eventuell ny flygplats i skullevara belägen, redan meddelar vad han anser är detslutgiltiga svaret.Tror man att det är av värde att andra än statsmi-nistern själv kommer till tals och redovisar sina upp-fattningar är det ingen konstig idé att statsministerneller övriga statsråd ger sig till tåls, intill dess attandra har sagt sin mening.I ytterligare ett fall där utskottet är mycket kritisktgentemot statsministern handlar det om hans, och förövrigt socialministerns, uttalande i anslutning till attbarnbidraget höjdes och socialförsäkringsnormenmöjligen kom att påverkas av detta.Redan i dag vet vi att uttalanden som statsråd dågjorde av en juridisk instans har bedömts icke stå iöverensstämmelse med lagen. När statsråds önskanom att tycka någonting går så långt att man kommer inärheten av det som lagen stipulerar eller, såsom detför stunden förefaller, t.o.m. över det, finns det skälför ett utskott som att säga:Stopp och belägg, tänk efter! Inse att det finns reglersom också statsråd har att följa.Ett tredje fall av uppluckring av hänsynen till re-gelverk och traditioner, normer och erfarenheter ut-görs av de två fall där utskottet diskuterar hur upp-gifter som normalt handhas av statliga myndigheternu kommit att övertas av . Pengartill satsningar i respektive pengartill satsningar i en ekologisk omvandling av vårt sam-hälle tilldelas numera hugade intressenter direkt avRegeringskansliet, i stället för att tilldelas med all denkompetens och oväld som statliga myndigheter skullekunna utöva. Det glider i traditionerna i den svenskaförvaltningen när regeringen ser sina egna politiskaambitioner som väsentligare än de regler och rätts-ordningar som det svenska samhället är uppbyggt på.Fru talman! Sammantaget ger granskningsbetän-kandet en bild av en regering som gladeligen villregera och förverkliga sina ideal men gör det på ettsätt som ligger på gränsen eller över detsom lagar, regler och förordningar anger. Dennakänsla av att regler inte längre spelar roll utmanar isin yttersta konsekvens själva den grundval som rätts-samhället är byggt på.De politiska striderna och ambitionerna måstekunna utövas och ska kunna göra det inom ramen fördet som rättssamhället stipulerar som de yttre villkorsom gäller för den politiska debatten och den politis-ka omvandlingen av samhället. Det vi nu börjar be-vittna är en regering som inte anser att dessa regel-verk längre har det värde och är förtjänta av den re-spekt som jag menar att rättssamhället kräver. I dennamening är den sammantagna bilden av årets gransk-ning mer än bekymmersam.På samma sätt som jag gärna skulle vilja be BjörnRosengren att personligen reflektera över konsekven-serna av det sätt på vilket han utövar ledarskapet påNäringsdepartementet, finns det skäl för statsminis-tern och hela hans regering att fundera över relatio-nerna mellan de politiska ambitionerna å ena sidanoch rättsstatens och rättsreglernas krav å den andra.Fru talman! Om detta kan bli den konstruktivaslutsatsen av årets granskningsdebatt har åtminstoneett viktigt mål med utskottets arbete uppnåtts.Anf. 2 ():Fru talman! Den offentliga makten utövas underlagarna. Formuleringen återfinns i regeringsformen1 kap. 1 §. Det är naturligtvis fundamentalt för etträttssamhälle att slå fast detta. Det betyder också attden granskning som ska göraska ta sin utgångspunkt i detta - att den offentligamakten utövas under lagarna. Man ska alltså ha enkonstitutionell granskning av statsrådens hantering avolika regeringsärenden under den aktuella perioden.För min del är det viktigt att lägga vikten just vidgranskningen ur den konstitutionella synpunkten. Denpolitiska granskningen sker i annat sammanhang. Deinstrumenten finns i , i denna kammare, ochbestäms även ytterst av väljarna på valdagen.Fru talman! Jag tänkte i mitt anförande ta uppnågra principiella synpunkter på granskningsarbetet,och mindre ägna mig åt de olika granskningsdebattersom sedan kommer enligt den punktindelade debat-ten.Jag vill börja med att ifrågasätta den beslutstekniksom vi tillämpar här i kammaren genom att votera omde reservationer som finns. Jag har funderat rättmycket på detta, och debatten har varit i gång i olikasammanhang. Eftersom granskningsbetänkandenaegentligen är en anmälan av vad konstitutionsutskot-tet har funnit under sitt granskningsarbete är det en-ligt min mening bara en förstärkning av de partipoli-tiska tendenser som finns i granskningsarbetet närman går till voteringar om de olika reservationerna.Därför tycker jag att det vore bra om vi i konstitu-tionsutskottet kunde bli överens om hur vi ska hanterade här frågorna.När jag har tittat på voteringarna kanjag konstatera att de har blivit färre och färre. Demest uppmärksammade voteringarna som jag harfunnit - möjligen ytterligarenågot år tillbaka i tiden - är de där några moderatastatsråd har befriats från kritik genom att partivänner-na har drivit frågorna till votering och på något sättskapat en annan majoritet än den som tidigare fanns ikonstitutionsutskottet. utredningstjänsthar förtjänstfullt hjälpt mig att titta på detta. Jag skainte närmare gå in på omständigheterna kring det här,men det är värt att notera att de som oftast säger sigsyssla med denna granskning utifrån en konstitutio-nell och juridisk utgångspunkt i andra sammanhanghar drivit den till att handla om att på något sätt se tillatt befria de egna statsråden från den kritik som harförevarit.Fru talman! Jag vill också ta upp det som jagskulle vilja kalla för kontrollkollisioner, som jag nuser framför mig genom att harbeslutat om förändrad revision. Jag ska inte ifråga-sätta eller diskutera den frågan, utan bara konstateraatt det blir en ny organisation för revisionsarbetet.Det pågår nu utredningsarbete kring de frågorna, ochdet är lätt att konstatera - vilket också konstitutions-utskottet har gjort - att man i det arbete som pågårmed att bygga upp den nya revisionsverksamhetenmycket noggrant också måste överväga vilken rollKU får och vilken utformning revisionen får. Den fårnämligen inte inkräkta på det som är KU:s gransk-ningsområde, dvs. den juridiska granskningen avstatsråden.Jag tror att detta är en ganska komplicerad ochgrannlaga fråga, men jag vill gärna i det här samman-hanget ta upp den på det principiella planet och pekapå att det med tanke på svensk konstitutionell tradi-tion är oerhört viktigt och angeläget med den gransk-ning som utför. Det vore enväldig olycka om den nya revisionen skulle utvecklaspå ett sådant sätt att det blir kontrollkollisioner mellande här institutionerna.Fru talman! Man kan konstatera att något av ensådan här kontrollkollision också har inträffat ,och kanske även tidigare. Jag tänker på Riksdagensrevisorers granskning av Telia-Telenor-affären, ellersnarare upphandlingsfrågorna kring den, och ävenkonstitutionsutskottets granskning. De har löpt paral-lellt. Vi har kikat på detta, och inträffar förhållan-det att till anmälervad man har funnit beträffande upphandlingsfrågorna.Senare i år har utskottet fått - det har redan remitte-rats till utskottet - revisorers förslag ianledning av deras granskning av samma fråga. Viska alltså behandla den frågan . Denna typ avkollisioner måste vi på något sätt försöka klara av idet fortsatta arbetet.Fru talman! Det granskningsarbete som vi ska ut-föra är naturligtvis grannlaga och viktigt. Jag skulledock vilja peka på att det ibland inte är resultatet avgranskningsarbetet utan anmälningarna i sig - ochantalet anmälningar - som är det intressanta i sam-manhanget. Detta togs upp även i utskottsordföran-dens föredragning.Låt mig ta ett exempel. Det gäller inte något av destörre ärendena , utan det handlar om en anmälanmot för att han skulle ha struntat iett riksdagsbeslut. Enligt skriveranmälaren att det är uppenbart att näringsministernhelt enkelt struntat i vad trafikutskottet och riksdagensagt om att prioritera de regionala vägpengarna till deområden i landet som har störst problem med tjäl-lossning och bärighet.Det är alltså ett mycket klart ställningstagande tillanmälan. Det blir uppmärksamhet i hemortspressenoch i andra tidningar kring frågan. Det anses varaklart att har struntat i riksdagsbeslutet.Resultatet av granskning avfrågan är det mycket svårare att få genomslag för,därför att resultatet är att detta är helt fel! Rosengrenhar inte struntat i beslut, utan utskottetkonstaterar att det som man har fått fram och det somhar visats är i enlighet med vad har beslu-tat. Den ståndpunkten och den åsikten är det mycketsvårare att få något mediegenomslag för - ja, det ärinte bara svårare utan alldeles omöjligt.Jag tycker att detta visar på ett problem i sam-manhanget, nämligen att anmälningarna får ett stortgenomslag medan resultatet av granskningarna får ettbetydligt mindre mediegenomslag och knappastuppmärksammas alls.Det är intressant, fru talman, när utskottets ordfö-rande här konstaterar att fler än hälften av anmälning-arna, eller de som vi nu har granskat, har handlat omett visst statsråd. Det är väl möjligt att man kan få dettill det om man räknar in de statsråd som tillhör dettastatsråds departement, men det är i varje fall ett akt-ningsvärt antal anmälningar som är direkt riktade tillRosengren. Men om ordföranden hade haft för avsiktatt redovisa utskottets betänkande och utskottetsståndpunktstaganden hade han också kunnat säga att ifyra av de fem sex anmälningar som finns mot Ro-sengren har utskottet funnit att det inte finns anled-ning till någon kritik. Det hade varit en korrekt redo-visning av vad utskottets granskning har kommit framtill.Dessa resonemang leder mig fram till en annansak, nämligen att det ibland är lite svårt att följa med ii vilken rapport och vilket betänkande som utskottetsordförande befinner sig i sitt inledningsanförande.Det började väldigt bra med betoningen av den juri-diska granskningen. Då kände jag mig fortfarandehemma i betänkande. Ordför-anden fortsatte sedan med att säga att den politiskagranskningen ska ske i ett annat sammanhang, unge-fär som jag uttryckte det. Men det tredje steget - ochdå är det direkt statsrådet som det handlarom - blir snarare en personlighetsbeskrivning avstatsrådets sätt att vara och agera.Framför allt övergick då utskottsordföranden tillatt i stället för att hålla sig till utskottets betänkandeoch betänkandetexterna här tala om den rapport somPer presenterade eller februari, trorjag att det var, och som, mycket fyndigt i och för sig,var rubricerad Björntjänster. Där hämtade, tycker jag,utskottets ordförande sin inspiration till att diskuteraförhållandena i regeringen, hur sig och vilka personliga egenskaper som liggerbakom sätt att agera.Det där ligger ju ganska långt ifrån den juridiska,konstitutionella granskning som utskottet ska sysslamed. Det, fru talman, leder mig över till att avslut-ningsvis ta upp två andra saker. Först gäller det dendubbla roll som utskottets ordförande ju spelar i detpolitiska livet. Han har två hattar. Dels har han kon-stitutionsutskottets ordförandehatt, dels den hatt somden moderata riksdagsgruppen håller honom medeftersom han ska vara den moderata riksdagsgruppensfrämste politiske företrädare här i kammaren.Det här ger ju dubbla roller. Jag har tidigare tagitupp det här från denna talarstol i anslutning tillgranskningsdebatterna. Jag tycker att detta illustrera-des väldigt väl just i rapporten ,då ordförande direkt uttaladesig om , hans sätt att sköta det de-partement som han är satt att sköta och de olika frå-gor som redan då fanns under anmälan i konstitu-tionsutskottet. Långt innan utskottet hade granskat dehär frågorna hade alltså utskottets ordförande i denhär rapporten klart för sig att det var illa ställt, att detvar felaktigheter osv. Han kritiserade påen rad punkter där utskottet sedan inte har funnitanledning att rikta någon kritik utan där utskottetenigt konstaterat vad som förevarit.De här dubbla rollerna är ett problem för konsti-tutionsutskottets trovärdighet som granskare av rege-ringsmakten. Det finns anledning, tycker jag, att påallvar diskutera detta. Vilka förtroendeposter som skabesättas av vilka moderater är naturligtvis en fråga förModerata samlingspartiet och Moderata samlingspar-tiets riksdagsgrupp, men som vice ordförande i kon-stitutionsutskottet tycker jag ändå att det vore bra omutskottets ordförande inte tvärsäkert uttalade sig omsärskilda förhållanden innan utskottets granskning äravslutad.Till sist, fru talman, vill jag ta upp en mer trist as-pekt på det granskningsarbete som vi har utfört ochpå det som förekom på den presskonferens som vihade. Där påstod utskottets ordförande helt plötsligtatt det i praktiken var statsrådet som hadehållit i pennan för den socialdemokratiska stånd-punkten i de olika granskningsfrågorna. Man vänjersig ju i det politiska livet att stå ut med olika aspekterpå saker och ting, men när integriteten på detta flag-ranta sätt ifrågasätts av ordfö-rande gör det mig faktiskt bedrövad. Det gör migfaktiskt bedrövad att behöva gå och fundera på varfördet fanns anledning att i det här sammanhanget kastaur sig ståndpunkten att det i praktiken är Rosengrensom håller i pennan.Jag ska avstå från att peka på att Per självhar suttit i regeringen och själv har varit föremål förgranskning i . Jag ska avstå frånatt koppla ihop hans erfarenheter därifrån med de härerfarenheterna. Jag tycker inte att det vore riktigtkorrekt att göra så. Men jag måste på allvar protesteramot att utskottets ordförande på det här sättet ifråga-sätter Socialdemokraternas, och indirekt också Väns-terpartiets och som i långa stycken harsamma ståndpunkt, integritet i konstitutionsutskottetsgranskningsarbete. Jag tycker att det vore bra, frutalman, om vi kunde få ett klarläggande från utskot-tets ordförande beträffande om han kvarstår vid dehär ståndpunkterna eller ej.Anf. 3 PER () replik:Fru talman! Det var alldeles väldigt vad kritikenuppenbarligen har tagit skruv hos Socialdemokrater-na. ägnar hela sitt anförande åt attkritisera kritikerna och granskarna i stället för attägna åtminstone någon liten stillsam uppmärksamhetåt den regering som granskningen faktiskt har riktatsig mot. Vad utskottet har funnit är ju att regeringenpå viktiga punkter inte har skött sina åligganden. Detär ett faktum att ett statsråd i regeringen har blivitföremål för fler anmälningar än jag någonsin har varitmed om att något enskilt statsråd vid ett enstakagranskningstillfälle över huvud taget har utsatts för.Det må väl i så fall vara mig obetaget att något fåreflektera över vad det är som gör att blir föremål för så mycket kritik och så mycketifrågasättande. Jag gjorde detta i mitt anförande.Om ägnade lika mycket mödaåt att granska sin regering som åt att granska grans-karna skulle utskottets arbete ta viktiga steg framåt. Idet här ligger emellertid, fru talman, en allvarlig as-pekt.