prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — 83 Vice statsminister ():Fru talman! Det som händer i ärmycket oroande. Det är ingen enkel statsbildning i sigmed den stora albanska minoriteten som ofta leverunder sämre villkor än majoritetsbefolkningen. Det ärmycket oroande att extremister , med vapen i handoch förmodligen också med inslag från kosovoal-bansk sida, har startat en kampanj. Vi är tacksammaför att - jag tror att det var i går - fattadebeslut om att geografiskt utvidga mandatet för demsom deltar i den svenska KFOR-styrkan. Det är enviktig del som innebär att man också får gå in påmakedoniskt område om den makedoniska regeringenvill att KFOR-styrkan ska göra det.Dessutom behövs det fler soldater för att se till attdet blir lugnare i de här områdena. Vi har förbe-rett ett beslut att sända dit fler soldater.Anf. 84 ():Fru talman! Jag har också funderingar på vad Sve-rige kan göra tillsammans med EU för att förebyggakonflikten. Vilka åtgärder kan planeras när det gälleratt motverka de här sociala och ekonomiska motsätt-ningarna?Anf. 85 Vice statsminister ():Fru talman! Utrikesminister är i Ma-kedonien i spetsen för en EU-delegation för attse vad man kan göra framför allt politiskt. Men de ärockså där för att tydliggöra EU:s intresse av att stabi-lisera situationen. Det kan vi också göra genom resur-ser. EU har lovat att ge stöd för att förstärka gräns-kontrollen, ge ökat bistånd till fattiga områden och geökat stöd till minoriteterna. Det gäller bl.a. ett univer-sitet för albaner. Det är väldigt väsentligt att det fårstarta. Det handlar också om ett ge tekniskt stöd tillden folkräkning som är planerad. Det är en mycketkänslig fråga som handlar om hur stor minoritetenegentligen är. Det är några exempel på vad EU kangöra.Vaccinering mot tbcAnf. 86 ():Fru talman! har WHO presenterat ännu enrapport om situationen i världen när det gäller tbc.Under senare år har vi sett att den har blivit alltmeroroväckande. Den har kommit tillbaka som en farsot ivårt land, även om den ännu inte är så spridd.För sedan kunde man läsa i medierna om enrapport från rörande asylsökandebarns hälsovård. Där framgick bl.a. att barna-vårdscentralerna och folktandvården inte visste vilkaasylsökande barn som fanns i deras område. Mångatorde därför gå miste om undersökningar, vaccinatio-ner och vård. I rapporten stod också att barnen dis-krimineras eftersom de ibland kan tvingas att göraprovtagning för hiv, hepatit eller tbc för att få kommatill en skola. Intentionerna i utlänningslagen skullealltså inte medge annat än frivillighet.Då är min fråga till socialministern: det rimligtatt man ska tolka gällande lagregler på det sättet? Därfinns ju en chans för många av dem att för förstagången få en vettig diagnostisering och behandling.Man kan väl knappast tänka sig bättre argument fördem med xenofobi än att kunna peka på att svenskabarn i skolan har smittats av flyktingar som vägrateller förmåtts att avstå från provtagningar av principi-ella skäl.Anf. 87 Socialminister ():Fru talman! Jag har inte följt någon redovisningav just den här problemställningen. Jag har i grundenprecis samma inställning, nämligen att vi ska se till såatt man verkligen tar prover och att alla också fårvaccination. Jag har inte fått någon rapport om attdetta skulle vara något problem. Jag utgår helt enkeltfrån att å ena sidan och Social-styrelsen å andra sidan följer frågan och försäkrar sigom att vi inte riskerar att få någon ny smitta som enföljd av att barn till föräldrar som söker asyl skullesprida smittan vidare.Anf. 88 ():Fru talman! Tack för det svaret. Jag utgår från attjag ska tolka socialministerns svar så att han ocksådelar min oro för att detta kan innebära negativa rela-tioner mellan svenskar och flyktingar om någontingsådant skulle komma och att det bör vara en bra före-byggande åtgärd att se till att de här proverna tas.Anf. 89 Socialminister ():Fru talman! Som jag sade i mitt första svar måsteen grundläggande hållning vara att alla faktiskt skagenomgå prov och bli vaccinerade. Det är viktigt. Omvi skulle få en sådan situation som om är det naturligtvis bekymmersamt, men jaghar inte fått några signaler från de myndigheter somansvarar för det här området. Jag tror inte att vi isjälva verket står inför något stort problem när detgäller smittspridning på det här området.ArbetsskadorAnf. 90 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetIngela . Även om vi i har jobbat aktivtför en god arbetsmiljö genom forskning och lagstift-ning, finns det mycket kvar att göra. I samma taktsom vi löser gamla problem dyker nya upp. Det bety-der tyvärr att arbetstagare även fortsättningsvis kom-mer att få arbetsskador.I början av 90-talet stramades arbetsskadeförsäk-ringen åt. Många upplevde att det drabbade enskildapå ett orättvist sätt. Jag undrar: Kommer regeringenatt vidta åtgärder för att förbättra villkoren för demsom drabbas av arbetsskador?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Inom pågår nuett arbete med att ta fram förslag till en ny arbetsska-deförsäkring. Det är min avsikt att inom en inte alltföravlägsen framtid presentera en departementsskrivelsei frågan och att remittera den samt att därefter gå tillriksdagen med först en lagrådsremiss och senareunder året en proposition. Då kommer vi också konkret presentera hur ett förslag till en ny ar-betsskadeförsäkring skulle kunna se ut.Anf. 92 ():Fru talman! Jag tackar för svaret och hoppas attregeringen även fortsättningsvis beaktar vikten av attjobba för en god arbetsmiljö. känner jag en vissoro för att arbetslivsforskningen håller på att splittrasupp och kanske urholkas. Jag hoppas att regeringenbevakar att det inte sker.Äldre dieselbilarAnf. 93 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministerBosse . Den gäller äldre dieselbilar. Medendast tre månaders förvarning höjdes fordonsskattenpå äldre dieselbilar . En större bil typMercedes kostar mer för ägareni skatt. Många människor reagerar på detta och menaratt deras bil blir för dyr att behålla. sjunkerden i värde och blir svår att sälja. En del människorregistrerar om sina bilar till lätt lastbil. Jag har förståttatt finansministern har reagerat på detta och försökerstoppa de här omregistreringarna.Min fråga är: Varför vill ministern förhindra män-niskor att välja sin egen typ av bil?Anf. 94 Finansminister ():Fru talman! Situationen är den att vi sedan längehar haft olika beskattningsnivåer på dieselbränsle ochvanlig bensin. I det läget har det uppstått en ojämlik-het på så vis att dieselbilar har haft förmåner i för-hållande till bensindrivna bilar.Det har uppmärksammats sedan mycket lång tidtillbaka. Det gjordes nu en skattejuste-ring. Fordonsskatten höjdes för äldre dieselbilar föratt ta bort olikheten som har funnits när det gällerbränslet och bränslebeskattningen. Det blir naturligt-vis alltid en viss tröskeleffekt. Det är en sådan saksom inträffar. Men bakgrunden har varit att skapalikformighet i beskattningen, eftersom äldre dieselbi-lar har varit gynnade. är de neutrala.Svaret på frågan är att förändringen av fordons-katten har skett för att ge människor chans att välja påett neutralt sätt mellan olika typer av fordon.Anf. 95 ():Fru talman! Jag kan tyvärr inte säga tack för sva-ret. Jag tycker att det inte var något svar.Min fråga var varför ministern vill hindra männi-skor att registrera om bilar till lätt lastbil för att fålägre fordonsskatt, om man nu tänker använda demsom lätt lastbil. Det är detta jag undrar över.Anf. 96 Finansminister ():Fru talman! Svaret är enkelt. Likformighet i be-skattningen är det första.Det andra är naturligtvis att personbilar är avseddaatt vara personbilar - inte att använda ett kryphål ilagen.Anf. 97 vill därmed förklara veckans frågestund föravslutad. Jag tackar regeringens företrädare som hardeltagit, liksom ledamöter som deltagitmed frågor. Jag beklagar att alla inte har hunnits med.Jag tackar också er åhörare som har varit närvarandeoch lyssnat med intresse.9 § (forts. från 7 §) Fristående skolor (forts.UbU9)Anf. 98 ():Fru talman! Vi debatterar utbildningsut-skottets betänkande, UbU9, Fristående skolor.Under lång tid har majoritetspartierna i hävdat att fristående skolor är ett hot mot denkommunala skolan. Argument som att friskolornautarmar den kommunala skolan och ökar segregatio-nen har ständigt förts fram från vänsterhåll.I är andelen fristående skolor relativt låg.3,av grundskolorna och av gymnasieskolor-na är s.k. friskolor. Även om andelen friskolor är låghar dessa skolor kommit för att stanna. Efterfråganfrån elever och föräldrar är stor. Det visar inte minstde många nyansökningar som ständigt kommer in tillSkolverket.Trots ett envist motstånd från vänsterhåll är detändå glädjande, tycker jag och , attskolministern här i kammaren ut-talat sig om att friskolorna har kommit för att stanna.Det är en oerhört viktig signal från skolministern tillalla som vill förhindra och kanske t.o.m. förbjudafriskolorna.Ändå känner vi kristdemokrater en viss oro efter-som det finns starka röster för att skärpa reglerna förfriskolan och göra det svårare att starta och drivafriskolor.Kristdemokraterna anser i stället att regelverketför godkännande av och bidraget till friskolor behö-ver utformas så att fler stimuleras att starta och drivafristående skolor. Självklart ska det centrala kravetför alla skolor vara hög kvalitet och god och tryggmiljö för eleverna. Det är viktigt att ansvaret för till-syn, uppföljning och utvärdering också fortsättnings-vis vilar på . Särskilt viktigt är, anser vi, attSkolverket i sin tillsyn ägnar stor uppmärksamhet åthur läroplanens värdegrund och allmänna mål efter-levs, och det inte enbart i fristående skolor utan isamtliga skolor.För ett par veckor sedan kom ESO-rapportenKonkurrens bildar skola. Det är en rapport omfriskolornas betydelse för de kommunala skolorna.Rapporten visar att friskolorna inte alls utarmar dekommunala skolorna på duktiga elever, som mångavelat göra gällande. Tvärtom visar rapporten att ele-ver i de kommunala skolorna gynnas av konkurrensenfrån friskolorna. Inte ens för svaga elever är konkur-rensen negativ, konstaterar rapporten.Konkurrensutsättning och valfrihet ställer i ställetkrav på anpassning av de kommunala skolorna, visarrapporten. Rapporten pekar också på en annan viktigsak - att det finns forskning som slår fast att de posi-tiva effekterna av konkurrens på skolområdet är stora.Fru talman! stämmer väl överensmed vad länge hävdat, nämligenatt mångfalden av skolor berikar den enskilda indivi-den.Barn är olika och har olika behov. Vi anser att re-spekten för varje individs integritet kräver mångfald.Därför anser vi att fristående skolor ska vara ettsjälvklart inslag i skolväsendet. De stimulerar tillpedagogisk och organisatorisk förnyelse, de ökarflexibiliteten och leder till närsamhällets engage-mang.För oss kristdemokrater är det viktigt att slå vaktom individens rätt att välja skola. Oberoende av för-äldrarnas ekonomi, elevens handikapp eller andrasärskilda behov ska eleven kunna välja en friståendeskola och ges möjlighet att få en utbildning som bästpassar just honom eller henne. Kristdemokraternaanser, i motsats till socialdemokraterna, att rätten attfå välja skola måste gälla alla elever.Fru talman! Det centrala kravet för alla skolormåste vara god kvalitet på undervisningen och en braoch trygg miljö för eleverna. En förutsättning fördetta är tillgången på kompetenta och behöriga lärare.Detta gäller såväl den kommunala som de friståendeskolorna. Tyvärr har vi fortfarande brist på behörigalärare i landet. Det råder en beklaglig brist på behöri-ga lärare, och det är regeringen som är ansvarig fördet.Enligt vår mening ska vara tillstånds-myndighet för alla fristående skolor. Så är det tyvärrinte . Godkännande av fristående skolor förelever med funktionshinder prövas i stället av styrel-sen för specialskolan. Varför denna särbehandling avspecialskolan? Jag hoppas verkligen att särbehand-lingen inte beror på att det handlar om funktionshind-rade elever. Tillsynsansvaret ska också, anser vi,ligga på Skolverket.För är det självklart att sammaekonomiska villkor ska gälla för de fristående gym-nasieskolorna som för de offentliga. läggerregeringen fast en lägsta nivå, program för program,för vad kommunerna är skyldiga att betala till fristå-ende gymnasieskolor. Detta ska gälla om inte parter-na, kommunen och friskolan, själva kan kommaöverens om lämplig ersättningsnivå.Rimligen borde ur rättvisesynpunkt samma ersätt-ningsnivå tillämpas för de fristående gymnasiesko-lorna som för de offentliga skolorna. Rimligtvis bordeockså samma villkor gälla i hela landet. Varje elevmåste ha rätt att få samma del av samhällets gemen-sammaa kaka, oavsett vilken skolform han eller honväljer. Fristående skolor med elever i behov av sär-skilt stöd måste därutöver kompenseras för särskildaåtaganden.Vi anser att kommunernas rätt att reducera bi-dragsbeloppet till friskolorna med upp efter egettycke är olycklig.Fru talman! Vi anser att elevernas rätt att väljagymnasieskola och program i gymnasieskolan i daginte tillgodoses. Vi anser att större valfrihet ska ges åteleverna att söka gymnasieprogram eller enskildakurser utanför hemkommunen.Fru talman! Majoriteten i utskottet avstyrker op-positionens yrkande om denna rättighet med motive-ringen att det redan finns en omfattande valfrihetinom skolväsendet. Elever och föräldrar har succes-sivt givits större rätt och möjlighet att välja skola,skriver majoriteten i betänkandet. Kommuner iStockholmsregionen lyfts fram som positiva exempelpå valfrihet i betänkandet. Vi anser att det är glädjan-de att det finns goda exempel ute i landet som ocksåsocialdemokrater och vänsterpartister kan åberopa,men är det här något märkligt, eftersommajoriteten titt och tätt i olika sammanhang målarupp , med dess borgerliga majo-ritet, som rena Harmagedon.Varför ska bara eleverna i Stockholmsregionenoch på några få andra orter i landet ha rätt att väljaskola? Ökar inte den här begränsningen segregationeni landet?Fru talman! Självklart står jag bakom samtliga re-servationer där finns med, men förtids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservation 2 under punkt 2.Anf. 99 () re-plik:Fru talman! hänvisade i sitt an-förande till rapporten skola. Jagutgår från att liksom jag har läst denganska noggrant, för den är intressant. Den innehålleren hel del forskarstatistik över fristående skolor. Detstatistiska samband som finns mellan fristående sko-lor och skolresultat är svagt. I själva verket kan detförklaras av en mängd andra saker än förekomsten avfristående skolor. Snarare än på de fristående skolor-nas förträfflighet visar rapporten på att helt andrafaktorer än förekomsten av friskolor avgör hur väleleverna lyckas. Faktorer som föräldrarnas inkomstoch utbildningsbakgrund har enligt författarna självaett långt större förklaringsvärde.Att mot den bakgrunden använda den här rappor-ten för visa på att friskolorna skulle vara en mirakel-medicin för skolan tycker jag är att bygga på en med-veten feltolkning.Avslutningsvis samma fråga som jag ställde tillden moderate debattören: attutbildning i första hand ska vara en vara på en mark-nad eller en gemensam angelägenhet och en grund-läggande rättighet för barn och ungdomar?Anf. 100 () re-plik:Fru talman! Jag har här i kammarenlyssnat på , och han har då vidmånga tillfällen åberopat olika rapporter, både frånESO och från andra håll. Det var förväntat att LennartGustavsson skulle kritisera den här rapporten. Len-nart väljer det som passar honom ochhans parti.Självklart ska skolan och det gemensamma betalaoch stå för skolutbildningen. harinte någon avvikande mening i det avseendet.Jag har en fråga till med an-ledning av negativa inställning tillfristående skolor. Jag kommer liksom från glesbygden. Kommunerna har där speci-ella problem med att tillhandahålla skolundervisning.Många skolor stängs i glesbygden . Många för-äldrar begär att få starta friskolor, även om elevanta-let blir lågt. Hur ställer sig tilldetta? Ska de få rätt att starta en friskola, eller skaeleverna - små barn - skjutsas per dag?Anf. 101 () re-plik:Fru talman! Jag är mycket väl medveten om denproblematik som finns i fråga om glesbygdsskolor.Jag är också väl medveten om att vi inte löser pro-blemen genom att säga att alla skolor i ett områdemed vikande elevunderlag ska göras om till friskolor.Det är en falsk lösning.Vi kan naturligtvis även i de kommunala skolornalösa de problemen. Det vet lika välsom jag.Angående att tolka rapporter som man själv villtycker jag att man här har ett konstigt angreppssätt.Vad jag hänvisade till var vad författarna själva sade.Man kan använda rapporter på olika sätt, och jagpåstår att väljer att använda rap-porten som det passar deras politik, en politik sominnebär att man ser fristående skolor som ett sätt attlösa en del av de problem som finns inom skolansområde.Rapporten innehåller mycket väsentlig informa-tion som vi ska ta till oss och lära av.Till sist, : Jag tog Stockholmsom ett exempel när det gällde fristående skolor. Ärde fristående skolornas utveckling i Stockholmsregi-onen ett bra exempel på hur man motverkar segrega-tion?Anf. 102 () re-plik:Fru talman! Jag har inte på något sätt hävdat attalla glesbygdsskolor ska göras om till friståendeskolor. Men om önskemålet kommer från föräldraroch organisationer i byarna, är då beredda att säga okej till star-tande av en sådan skola? Jag vill med detta få klar-gjort om kritik och motstånd motfristående skolor är kompakt eller om det finns någraöppningar också i vänsterpolitiken.Lennart hävdar att jag anpassar krist-demokraternas politik efter olika rapporter. Det ärinte alls så. är mycket väl med-veten om att långt innan kom talade om vikten av att gå föräldraroch elever till mötes. Rätten till valfrihet handlarfaktiskt om grundläggande mänskliga värden. Vi villtillerkänna föräldrar och elever den rätten. Det villinte ni.Anf. 103 vill upplysa om att LennartGustavsson inte äger rätt till fler repliker just nu utanatt replikskiftet i detta avseende är avslutat.Anf. 104 ():Fru talman! Rätten att välja skola är väldigt viktigför demokratin. Det är en av anledningarna till att vi iCenterpartiet är positiva till friskolor. Det är viktigtatt det finns en mångfald av alternativ för alla barn.De fristående skolorna är en del av en stark rörelse isamhället där människor visar att de vill ta ett störreansvar, ha större möjligheter till egna initiativ ochvara mer delaktiga i samhället.När glesbygdsskolor har varit hotade av nedlägg-ning har möjligheten att starta friskola varit någotsom gett bygden en morot att arbeta för. Det har imånga småorter ökat livskvaliteten och livslusten förortens befolkning. Gemenskapen har ökat, och det hari sin tur lett till att man tillsammans arbetat för attutveckla sin hembygd.När friskolor startat har det från början mest be-rott på att man ville ha en skola med ett visst slagspedagogik - , Waldorf eller liknande.Många friskolor som hade en speciell livsåskådningstartades också. tycker jag att man kan se andraanledningar till att friskolor startar. Det kan vara enmissnöjesyttring över att den kommunala skolan intefungerar som personal, föräldrar och elever anser atten bra skola ska fungera. Det är egentligen en väldigttråkig utveckling för den kommunala skolan. Samti-digt kan man dock se möjligheter i detta. För att fåbehålla elever i den kommunala skolan måste perso-nalen vid skolorna spänna bågen en aning. Det är enutmaning som jag tror kan leda till väldigt mycketgott.Runtom i landets kommuner diskuteras nu nyeta-bleringar av friskolor. Många ser med oro på utveck-lingen, medan andra ser möjligheterna. Jag önskar attde flesta kommunpolitikerna ser möjligheterna iförsta hand. Den mentala bild man målar upp är vik-tig för att man ska kunna skapa bra skolor för vårabarn. Det man tror på, det blir bra.I annat fall kan det bli som för golfspelaren somska slå ett slag och tänker: Jag hoppas att jag kanlägga bollen på greenen. Men just i samma ögonblicksom han ska till att slå kommer tanken: Nej, jagkommer säkert att slå bollen in i skogen. Om hantänker så är det ju lika bra att han kastar bollen in iskogen direkt, för naturligtvis kommer bollen att gådit.Likadant kan det bli för de kommunala skolorna.Om man räds konkurrens är risken stor att det går åtskogen för de kommunala skolornas utveckling. Istället kunde man se friskolorna som en utmaning ochkonkurrera med dem genom att erbjuda god kvalitetpå utbildningen och skapa en trygg och bra miljö föreleverna.Fru talman! Beträffande gymnasieskolorna kanfriskolorna - eller de fristående skolorna, som Len-nart gärna vill att vi ska säga - även därvara ett bra komplement till de kommunala. Det ärvärdefullt att eleverna ges möjlighet att söka sig tillgymnasieskolor som erbjuder utbildningsprogramsom kommunens gymnasieskola inte kan erbjuda.Som exempel kan vi se idrottsgymnasierna.Det är också bra att kommunerna börjar samarbetaom olika program, tillåter att elever får söka tillgrannkommunens gymnasieutbildningar och i deflesta fall är beredda att betala den interkommunalaersättningen. Sådant samarbete kan man se i storatätortskommuner. Vi ser det t.ex. i . Jag serdet hemma hos mig, där de tre kommunerna går ut med gemensamtutbud inför höstens ansökningar. Man kan alltså sedetta där skolorna ligger nära varandra. Men hur serdet ut i områden där det är långt till grannkommuner-nas gymnasieskolor?Vi i är positiva till att reglerna förutbildning på entreprenad ses över för att göra detmöjligt att i större utsträckning lägga ut också teore-tiska ämnen på entreprenad till olika utbildningsan-ordnare.Jag yrkar med detta bifall till reservation 2 underpunkt 9 delvis, om mottagande i fristående skola avelev i behov av särskilt stöd. Alla elever ska ha rätt attvälja skola, och därför bör reglerna ändras så attkommunerna ersätter fristående skolor som tar emotelever i behov av särskilt stöd.Slutligen skulle jag vilja ställa några frågor somjag hoppas få svar på senare under debatten.Varför är socialdemokraterna och regeringen såoroade över att det skulle vara segregerande att gå ifriskolor? Varför är ni så emot att införa en ersättningtill de friskolor som tar emot elever med särskildabehov? Det är väl segregering om något!Jag hoppas också att regeringen - eller socialde-mokraterna, eftersom vi inte har någon minister här -kan tala om i klartext vad ni menar med privatavinstintressen och varför ni räds detta.Anf. 105 ():Fru talman! Det har länge varit klart att friskolorinneburit förnyelse och mångfald i den svenska skol-världen. börjar det bli allt tydligare att friskolornaockså bidrar till att höja kvaliteten i alla skolor.Utvecklingen av friskolor som är öppna för allainnebär för oss liberaler en fördjupning och utveck-ling av den demokratiska idén om en skola för alla.All erfarenhet visar att mångfald och konkurrens ärtill fördel för en verksamhet . Det gäller intebara för konsumtionsvaror och servicetjänster utanockså för sjukvård och skolor. Genom att nya idéerföds, både när det gäller pedagogik och när det gällerekonomi och organisation, sker en positiv utveckling.Utvecklingen av friskolor har ägt rum under segtmotstånd från socialdemokrater och vänsterpartister.Genom att stifta lagar försökte man en gång stoppaföräldrakooperativa dagis. Sedan försvann det mot-ståndet . Under den senaste bor-gerliga regeringen kritiserade socialdemokrater ochvänsterpartister de bidrag som infördes till friståendeskolor.När socialdemokraterna väl kom till makten igenvar det omöjligt att bortse från den opinion för alter-nativ inom skolan som fanns bland människor, ochfriskolorna fick glädjande nog vara kvar, fast medvissa begränsningar. Skollagen fick en oklar formule-ring om att skolan inte får påverka den kommunalaskolverksamheten negativt. Detta kan innebära attfastän föräldrar och elever föredrar en ny skola fården inte startas om en måste stängas.