prot · GO0984 · 2001-03-22 00:00:00 — Inom näringslivet finns det så oer-hört många små företag som helt enkelt inte har rådatt lägga ned den tid och de pengar som det kostarföretaget att ta emot en lärling. Det är av den anled-ningen som vi i har sagt att vi bör tittaöver detta. Det kostar alltså pengar att gå i skolan. Dåkan man lika bra lägga dessa pengar på en lär-lingspeng till småföretaget. Det är mycket viktigt attvi får med småföretagen i det här. Då får vi också enstörre bredd på det hela.I går träffade jag en elev från Tullängsskolan somjag talade om i mitt anförande. Jag frågade honomvilka företag de var ute och gjorde sin lärlingsutbild-ning på. Det var bara jättestora företag eftersom deandra inte hade någon möjlighet att ta emot dem.Jag skulle vilja veta hur ser påmöjligheten att införa en lärlingspeng.Anf. 192 () re-plik:Fru talman! Jag är inte beredd att diskutera lär-lingspeng eller inte. Jag är beredd att lyssna på vadman kommer fram till när man har gjort den här för-längningen och lagt upp det på ett annat sätt, dvs. får börja första året osv. Om man då kommerfram till att det krävs ersättning är det en diskussionvi får ta då.Jag kan också tillägga att ett bekymmer med desmå företagen är att de oftast inte har möjlighet att taemot lärlingar på grund av utrymmesbrist även omman skulle få ersättning. Jag vet många företag somegentligen har varit intresserade av att få personersom skulle gå KY-utbildningen till sitt företag, mende har inte kunnat ställa upp på det på grund av ut-rymmesskäl. De har inte haft möjlighet att avsättahandledare osv.Det är alltså inte bara resurserna som har styrt.Men jag kan mycket väl tänka mig att det finns före-tag som skulle kunna göra det om de fick en ersätt-ning.Anf. 193 () replik:Fru talman! Det gläder mig att positiv till det. Då kanske vi kan se något i framti-den som leder till att man verkligen kan komma utäven i småföretagen.Jag skulle vilja haka på lite grann på om det här med att tentera upp betyg för de somhar godkända betyg i gymnasieskolan. Han fick somsvar att det tar tid och kraft från de som behöver hjälpeftersom de som inte har godkända betyg får tenteraupp dem.Då blir min följdfråga: Är inte det lite slöseri medkomvux resurser? De elever som redan har godkändabetyg är ganska duktiga elever med s.k. läshuvud. Deskulle nog ganska snabbt kunna tentera upp sina be-tyg. Komvux kan mera behövas för sådana som be-höver läsa vidare.Anf. 194 () re-plik:Fru talman! Det är inte så att alla som går påkomvux och läser upp betygen gör det utifrån att maninte fick läsa upp dem i gymnasieskolan. Det handlarväl också om att en hel del av de ungdomarna har fåttupp ögonen för att det är viktigt med studier. Deförstår att det är positivt att komma in på en högskolaoch att man då läser. Men självfallet är vi bekymradeöver de som tar genvägen, som går sin gymnasietidoch sedan läser upp betygen i gymnasieskolan somren slentrian. Det är klart att det inte är bra. Vi har inte tagit upp den frågan. Det är välsådant som också kommer upp i Gymnasiekommit-tén. Jag redogjorde bara för varför vi tog ställningsom vi gjorde förra gången.Anf. 195 ():Fru talman! har länge drivit kravetpå en betygsfri skola. Vi är övertygade om möjlighe-terna att skapa en skola för alla, där kritiskt tänkandeoch förmåga att se helheter både i den egna och isamhällets utveckling skulle underlättas avsevärt ombetygen avskaffades. Vi driver frågan såväl genomopinionsbildning i den skolpolitiska debatten som imotioner till med förslag om utredningaroch förändringar av gällande regler. Det är värt attnotera att det är fullt möjligt att föra debatt här ikammaren utan att låsa upp sig när kom-mittéer, som exempelvis , ärtillsatta. Vi har redovisat våra åsikter, i det här fallet iett särskilt yttrande.Vi är övertygade om att betygen på flera punkterpåverkar undervisningen och elevernas utvecklingnegativt. Betygen premierar fragmentariserad kun-skap och korttidsinlärning, skapar hets i skolarbetetoch förstärker en ojämlik maktrelation i klassrummet.Betyg har också visat sig ge en dålig förutsägelse avförmågan att bedriva vidare studier. Den betygsfriaskola som vi förespråkar är inte alls kravlös, även ommånga betygsförespråkare ofta försöker påskina det -tvärtom. Vi menar att den betygsfria skolan i ställetskulle komma att ställa högre krav på såväl läraresom elever än dagens skola. Att uppmuntra ett kritisktförhållningssätt och stödja verklig kunskaps- ochfärdighetsutveckling kräver helt enkelt mer än meka-nisk ytinlärning och att leta efter blottor och svaghe-ter. Det skulle också vara nödvändigt att fokusera påvad eleven verkligen lärt sig, snarare än som påvad man inte har lärt sig. Självklart avser Vänsterpar-tiet inte att man ska kunna lämna skolan utan till-räckliga kunskaper. Varje elev måste få det stöd haneller hon behöver för att skaffa sig dessa kunskaperoch färdigheter.De utvecklingssamtal som används inomsåväl som gymnasieskolan är, menar vi,överlägsna betygen som instrument för att utvärderaelevens kunskaps- och färdighetsutveckling, även omockså utvecklingssamtalen förstås kan utvecklasvidare.Fru talman! Liksom en del elever stimuleras avbetygen, hämmas andra. För den grupp som ständigtfår självförtroendet sänkt på grund av låga betyginnebär de sällan någon uppmuntran att studera mer. Istället blir de en bekräftelse på att man själv är miss-lyckad. Självförtroendet liksom intresset för studiernariskerar att sjunka ytterligare, och man göder en kri-tisk självbild. Men också för de elever som uppleverbetygen som en morot i studierna är det rimligt attifrågasätta vilken stimulans de egentligen utgör. Ris-ken är stor, menar vi, att det är själva betyget mansträvar efter, inte den kunskap och de färdigheter somskolan syftar till att lära ut. I stället för att lära sig såmycket som möjligt jagar man så höga betyg sommöjligt, och det är sällan samma sak.Vi menar att det är möjligt att skapa en gymnasie-skola där alla kommer in på sitt förstahandsval, lik-som det är möjligt att bygga ut den högre utbildning-en så att de allra flesta också här kommer in på denutbildning de själva valt. Detta har vi angett i ettsärskilt yttrande i anslutning till dagens betänkande.Vi har också meddelat att vi vill införa möjlighetenatt överklaga betyg. På båda dessa punkter är vi över-ens med . Avhänsyn till den sittande har vidock, som jag tidigare nämnt, avstått från att reserve-ra oss på någon punkt i dagens betänkande.Fru talman! När man läser dagens betänkandeframgår skillnaden mellan höger och vänster ganskatydligt. Det brukar jag ofta betona här i kammareneftersom det ofta är sant. Högerpartierna lyfter framfler betygssteg, gymnasieexamen och ännu mer etap-pindelning av kärnämneskurserna som instrument föratt disciplinera de ungdomar som inte uppfyller sko-lans krav, och vill att frånvaro ska åter-ges i slutbetyget. Vi är i allt väsentligt oense meddessa partier om dessa frågor. Vi tror snarare att dentypen av åtgärder riskerar att öka stressen och utslag-ningen i gymnasieskolan.Om man tror att skolans problem är att det inteställs tillräckligt hårda krav på eleverna lägger manförslag om hårdare krav. Men om man i stället ser deproblem som återfinns i skolan som konsekvenser iförsta hand av en oroväckande samhällsutvecklingmed ökande klassklyftor där nedskärningarna i väl-färdssystemen inneburit större skill-nader mellan elever med olika bakgrund försökerman i stället att föra en politik som minskar dessaskillnader. Då ökar man resurserna till skolan, dådriver man en generell välfärdspolitik. Det betyder attskillnaderna mellan höger och vänster ligger ganskadjupt - i synen på samhället, på individens möjlighe-ter, på människan. Extra allvarligt är det enligt våruppfattning att några partier ifrågasätter högskolebe-hörigheten som mål för gymnasieutbildningen. I ettsamhälle som ställer allt högre krav på sina medbor-gare är det inte rimligt att sänka ambitionerna när detgäller möjlighet att studera vidare, tvärtom.Fru talman! Låt mig avslutningsvis med visst nöjenotera att såväl som pålite olika sätt i betänkandet anger att de anser att his-toria borde vara ett kärnämne i gymnasieskolan. Detär ett krav som drivit tidigare och somvi fortfarande står för. Skulle det kravet så småning-om vinna gehör här i kammaren skulle vi kanskekunna undvika enskilda upplysningskampanjer ombrott begångna i liberalismens och kristendomensnamn. Det vore förstås mycket välkommet.Anf. 196 () replik:Fru talman! säger att han vill mar-kera skillnaden mellan höger och vänster. Det är bra.Då står förstås som kommunist på denvänstra sidan, och vi står på den högra sidan. Och detskäms jag inte för.Kalle och hans parti är nog väldigt dåligaopinionsbildare. Ni säger att ni vill avskaffa betygen.Men ni har inte på något vis med er den svenskaallmänheten. Jag har t.o.m. sett opinionsundersök-ningar som visar att majoriteten av Vänsterpartietsegna väljare vill ha kvar betyg, vill ha betyg tidigareoch vill ha flera betygssteg.Det sägs i de senaste opinionsundersökningarnaatt den svenska allmänheten, inte minst elever ochföräldrar, har en större tilltro till betyg än vadden har haft tidigare. Ni har alltså lyckatsväldigt dåligt i er opinionsbildning på den här punk-ten. Jag tycker att det är ganska bra. Folk är klokareän vad man kanske kan förvänta sig från Vänsterpar-tiets sida.Jag tycker att det låter bra att man ska låta första-handsvalet gälla. Hur gör man vid en gymnasieintag-ning om 60 söker till en skola där det finns 30 platser,om man inte har några betyg? Hur väljer man ut 30av de sökandena? Eller ändrar man förutsättningarna,så att det blir 60 platser i stället?Jag tycker att den frågan är rätt intressant. Jag haren del sympatier för uppfattning. Närdet gäller högskolan har vi den uppfattningen attförstahandsvalet bör gälla i mycket stor utsträckning.Om man har många olika skolor, friskolor och kom-munala skolor, att välja mellan i gymnasieskolan,ökar möjligheterna. Min fråga är ändå: Hur vill niklara förstahandsvalet om antalet tillgängliga platserär mindre än antalet ansökningar?Anf. 197 () replik:Fru talman! Låt mig först säga något om det sista.Hur väljer man ut om antalet sökande är större änantalet platser? Jo, man skapar en gymnasieskola medett fåtal breda ingångar, där man låter eleverna efter-hand välja sin egen specialisering. Det blir ett antalval i stället för ett enda val, som avgör så mycket avens framtid.Det är fullt möjligt att skapa en sådan gymnasie-skola. Jag kan inte dra upp ritningarna i detalj förLars här och , men om ärseriöst intresserade av att diskutera den här typen avlösningar, kan vi säkert skicka över några förslag atttitta på.När det gäller oss som goda eller dåliga opinions-bildare må det väl vara hänt att många, såväl eleversom föräldrar och lärare, vill ha betyg. Jag ser ingetkonstigt i det. Det som man vill få är ett kvitto på har genomgått en utbildning. Man vill veta hurdet går för barnet eller för en själv i skolan. Det ärbara det att båda de här sakerna går att klara på andrasätt.Vid de tillfällen när jag diskuterar med andra änmoderater och möjligen folkpartister och kristdemo-krater finner jag det ganska enkelt att förklara att detfinns bättre sätt att få kvitto på sin utbildning, nämli-gen att man vet att man har lyckats få goda kunska-per.Det finns också bättre sätt än genom dagens betyg attutvärdera hur skolarbetet går, nämligen genom ut-ökade utvecklingssamtal.Det här med goda eller dåliga opinionsbildare kanvi väl återkomma till och se vem som i slutändan fårrätt. och har tidigare i his-torien haft opinioner emot sig. Jag är glad att denopinion som var emot och de i början av århundradet ville stoppa den all-männa rösträtten vann gehör. Jag tror att vi den härgången kommer att lyckas övertyga många om att enbetygsfri skola är möjlig.Anf. 198 () replik:Fru talman! Opinionen var knappast mot mig -möjligen i början av det här seklet, men inte i börjanav . Jag är visserligen gammal, men jagvar inte född 1921.Det är vidare en intressant tanke att man ska ha enallmän intagning och sedan göra valen. Det är ,som säkert känner till, så på en hel delgymnasieprogram. På samhällsprogrammet väljerman t.ex. inte inriktning förrän , språkligeller annan. Ändå måste man tala om hur många somska komma in på ett förstahandsval. Det verkar somom det inte är några problem med detta.Jag har själv varit ordförande i en utbildnings-nämnd i och vet att det är mycket svårt atthävda att alla ska få sitt förstahandsval tillgodosett,särskilt om man följer uppfattning iövrigt och menar att det inte ska vara ett fritt gymna-sieval. Ni vill ju att kommunen ska bestämma vilketgymnasium man ska gå i. Om det t.ex. i en annankommun finns ett program som motsvarar det somfinns i den egna kommunen, får man enligt er upp-fattning inte välja det.Era partivänner ute i kommunerna låser ju in ele-verna väldigt mycket i gymnasievalet i kommunerna,i ett slags kommunarrest. Det försvårar i hög grad detfria val som här förespråkar och somjag måste säga att jag har vissa sympatier för.Anf. 199 () replik:Fru talman! Låt mig än en gång säga att det är ut-märkt om vi ibland kan vara överens om en del saker,nämligen att det kanske vore bra att pröva möjlighe-ten med breda ingångar också på fler program, ocksåmed ännu bredare ingångar än vad som t.ex. gäller påsamhällsprogrammet. Kan vi hitta politiska lösningarpå frågan om breda ingångar är det utmärkt. De ex-akta detaljerna i hur det ska ske kan vi säkert kommafram till.Jag återkommer än en gång i mitt svar till LarsHjertén till att om vi mellan och Väns-terpartiet ska diskutera breda ingångar, är jag fulltöppen för det. Vi är oense om väldigt mycket, men viär möjligen överens om denna lilla sak. Låt oss då fören gångs skull ta vara på detta goda.Anf. 200 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är positivt att KalleLarsson argumenterar för historia som kärnämne, ochjag hoppas att vi kan diskutera det längre fram. Jag ärdäremot i motsats till inte helt säker påatt upplysningskampanjer inte kan behövas. Det be-höver inte gå så särskilt många årtionden efter det atthemska förtryckare av typen och harförsvunnit förrän det brukar komma nya grupper somromantiserar diktaturregimer. Jag tror därför att vibehöver fler upplysningskampanjer.När det gäller betygen, som taladeom, tror jag att många vill diskutera ett annat slagsbetyg än vad vi har . Också jag var mycket stormotståndare till de betyg som användes för att rang-ordna elever. Så var det nämligen i det gamla system-et. skulle ha det lägsta betyget, och skulle hadet högsta betyget.Huvudsyftet med dagens betygssystem är utvärde-ring av hur skolan har lyckats och av hur eleven harlyckats. Det är tack vare att vi har fått en godkänd-gräns på som vi har fått en diskussionom hur uppfyller målen. Av de instru-ment som vi har fått har betygen visat sig varaöverlägsna när det gällt att skapa en allmän utvärde-ring och en god kontroll på måluppfyllelse.Sedan behövs det, vilket jag själv har motioneratom, betydligt likvärdigare betyg, jämförelser mednationella prov osv., men det stora problemet är attskolan är dålig på att ta reda på hur detstår till och på att mäta måluppfyllelse och därförlämnar väldigt många elever i sticket. Jag undrar ominte egentligen i det första skedet bordevara mer orolig över att så många elever lämnas isticket och att ingen tar reda på att de ligger efterkunskapsmässigt.Anf. 201 () replik:Fru talman! Det var något svårt att urskilja frågan,men jag tror att den handlade om att jag borde varamer intresserad av att elever klarar sig i skolan än avatt avskaffa betygen. är min och Vänsterpartietsuppfattning den att dessa två saker hänger ihop. Närman har betygshets och stress över detaljkunskaper ärdet lätt att den som inte klarar den typen av ytinlär-ning utan i stället söker helheter och kritiskt tänkandefår det svårare i skolan.Ett sätt att få fler att tillgodogöra sig skolunder-visningen och att lyckas med att uppnå målen i skolanär därför att avskaffa betygen. Svårare än så tyckerjag nog inte att det måste sägas här i dag.När jag deltog i en grupp som tog fram Vänster-partiets ungdomsförbunds skolpolitiska program förett antal år sedan skrev vi ett kapitel som handladeom det nya betygssystemet. Rubriken på det kapitletvar "Ett platt fall framåt", och det tycker jag fortfa-rande stämmer relativt väl. Det betyder att det nyabetygssystemet är något bättre, bl.a. av de skäl somUlf anger, än vad det förra var.Men fortfarande används betygen som urvalsin-strument. På det sättet ska de fortfarande rangordnaeleverna sinsemellan. Då måste man konstatera att detfinns en tro på att betyg kan vara en urvalsmekanismoch fungera som objektiva mätfaktorer för kunskap.Därvidlag är vi nog oense i vår kunskapssyn, för jagtror faktiskt inte att de kan vara det, så enkelt ochmekaniskt som de sätts.När det gäller upplysningskampanjer tvivlar jaginte på att även vill bedrivasådana. Det finns säkert många tillfällen när Vänster-partiet eller något annat parti som ochFolkpartiet inte riktigt gillar kommer att vinna gehör iallmänna val, och det är väl vid sådana tillfällen somFolkpartiet plockar fram sina upplysningskampanjer.Jag är beredd att möta dem i vilket sammanhang somhelst, i debatt med eller med vilken annanborgare som helst.Anf. 202 () replik:Fru talman! När det gäller upplysningskampanjertrodde jag att även var intresserad avatt ungdomar får kunskaper om massmord, koncent-rationsläger och andra utslag av förtryck som harförekommit under totalitära regimer under 1900-taletoch som man ibland romantiserar.När det gäller betyg är det en väldigt viktig skill-nad mellan det som kallade ett platt fallframåt och betygens huvuduppgift , som är ut-värdering, inte rangordning. Jag beklagar att de fort-farande i så stor utsträckning används för rangordningpå högskolor osv. Fick vi en ordentlig gymnasieexa-men eller studentexamen som klargjorde att man varbehörig för högskolan skulle vi kunna komma ifråndet här betygssnittsräknandet. Jag hoppas att vi skakunna komma fram till detta ganska snart.Men säg att en elev får riktig information redan igrundskolan - du har inte nått målen, du behöver görasi och så för att nå målen. Oavsett om vi kallar detbetyg eller om vi kallar det information på någotannat sätt är beskedet lika hårt och tufft för eleven attfå: Du har inte klarat dig upp till målen. Men somsagt: Det är bättre att få det tuffa beskedet då än att fådet när man misslyckas.Vill inte också att en grundskole-elev ska få detta tuffa besked: Om du inte gör någon-ting åt det här kommer du att halka efter?Anf. 203 () replik:Fru talman! frågar mig om jag intetycker att man ska få det tuffa beskedet att man inteklarar sig i skolan. Det är klart att man ska! Det vardärför jag klart och tydligt angav att jag tycker attutvecklingssamtalen behöver utvecklas ytterligare, såatt man får tydligare och klarare besked om vad manbehöver göra. Jag upplever i diskussion med mångaföräldrar att de känner att de inte tillräckligt väl fårinformation om just detta: Vad kan vi göra för attförbättra inlärningen för vårt barn? Många eleverkänner själva att det mest är en pratstund och inte såmycket en utvärdering av det verkliga skolarbetet.Nu har jag inte möjlighet att ställa ytterligare frå-gor till . Kanske kan dock vidett senare tillfälle förklara på vilket sätt det skullevara bättre att få ett betyg, en betygsstämpel, än att haett utvecklingssamtal. Allt som sägs i en betygsstäm-pel kan ju sägas mycket bättre i ett samtal mellanförälder, om det är lämpligt, elev och lärare.Visst ska man få det tuffa beskedet om det är så.Man ska i så fall också få hjälp och stöd att klara avden svåra skolsituationen.Avslutningsvis tycker jag självfallet att alla typerav övergrepp begångna i vilken ideologis namn somhelst är värda att uppmärksamma i skolundervisning-en. Jag trodde bara inte att kammare varden sal där man lade sig i innehållet i undervisningenpå det sätt som föreslår med sina upplys-ningskampanjer. Jag trodde att vi hade förtroende nogför landets lärare och elever att låta dem bestämmaöver hur undervisningens uppläggning ska vara ochpå vilket sätt man bäst lär sig - om det är genompartipolitiska upplysningskampanjer som beror pårädsla för andra partiers växande kraft, eller om vi istället bör uppmärksamma alla de samhällsmekanis-mer som leder fram till att människor använder ideo-logier och missbrukar deras namn för att skapamassmord, förtryck och terror, som jag tror ord var.Anf. 204 () re-plik:Fru talman! Först vill jag lägga mig i den här be-tygsdebatten, som tydligen handlar om en förväxling ifråga om vad man avser med betyg. Jag undrar omKalle någonsin har suttit och försökt fångasvårhanterlig kunskap och försökt överföra den i ettutvärderingssamtal utan att ha något instrument ellerverktyg för detta. Betygen, som de är , är nämligenett bra komplement till utvärderingssamtal. Dethandlar faktiskt inte om antingen-eller. Däremothandlar det i allra högsta grad om hur man använderbetyget.Vad jag egentligen skulle vilja fråga om är det märkvärdiga i att ochhans parti egentligen bara arbetar för ungefär entredjedel av landets ungdomar. Vad ni talar om är enhögskolebehörighet och en rak studieväg till univer-sitet och högskola, men det är fortfarande bara unge-fär av landets ungdomar som väljer den vägen.Hur tänker i fråga om de övriga?Vi tycker också att det är bra om och ännufler går till universitet och högskola - självklart! Menvi kan inte som vi arbetar med den vägenglömma bort dem som av olika skäl inte just vid den-na tidpunkt, under sina ungdomsår, vill eller klarar avatt gå vidare till universitet och högskola. Hur tänkersig och hans parti att de ska klara sinstudiefinansiering och utbildningsväg? Vad har ni föralternativ till den stora andel människor som av olikaanledningar inte vill följa det strikta mönster somlinjeras upp av och Socialdemokrater-na?Anf. 205 () replik:Fru talman! och jag är överensom att det vore bra om fler studerade vidare. Mensedan blir vi oense, tror jag. Min fundering tillbakatill blir förstås: Är det möjligt attveta i förväg vilka elever som kommer att vilja stude-ra vidare och inte? Jag har träffat tillräckligt mångaelever som efter det att man slutat sin gymnasieut-bildning känt: är det . har det tagit någraår extra. Jag har den här högskolebehörigheten medmig; alltså studerar jag vidare. Hade man behövthämta in den på annat sätt hade man förmodligen,åtminstone i en del fall, inte valt den vägen.Jag är alltså lite osäker på hur vi från början skaveta vilka det är vi ska satsa på och inte. Då är detbättre att ge alla som läser på gymnasieskolan hög-skolebehörighet så att alla har möjlighet att studeravidare den dag man vill det.Dessutom är det ju inte bortkastade kunskaperman får i gymnasieskolan, även om man inte väljeratt studera vidare direkt eller ens senare i livet. Allkunskap man inhämtar är förstås positiv. Där tror jagegentligen att vi också är ense. Jag förstår inte riktigtskälet till att sänka kunskapskraven. Det brukar jumånga gånger från borgerligt håll låta precis tvärtom,att man ska höja kraven och höja prestationerna. Härvill man plötsligt sänka dem för en grupp elever. Detandas lite grann att man tycker att detta är förutbe-stämt från början: En del elever kommer ju att lyckas,andra kommer ju inte att lyckas. Jag tror inte att detfungerar så. Varje elev kan faktiskt lära sig om manfår tillräckligt med stöd och hjälp.När det gäller att fånga svårhanterlig kunskap ärjag medveten om att detta är problematiskt. Men nogmåste det väl vara mycket enklare att göra det omman kan sitta ned och prata med varandra än om manmåste sätta en betygsstämpel i efterhand i ett betygs-protokoll.Anf. 206 () re-plik:Fru talman! Det håller jag med om. När det gällerbetygen tycks vi vara relativt överens. Jag tycker inteatt det ena utesluter det andra.