prot · GO0979 · 2001-03-14 00:00:00 — Det är livsmedel som ocksåska kunna förebygga halsbränna, ge bättre ämnesom-sättning och andra saker. Problemet är var gränslan-det mellan livsmedel och medicin är.I vårt utskott har vi diskuterat den här frågan ändasedan jag kom med i utskottet. Det är visserligen inteså länge sedan, jag har varit med . Vi harhaft mejerierna hos oss, vi har haft forskarna hos oss.Vi har uttryckt vårt behov av kunskap genom attordna stora utfrågningar dit vi kallat producenter,forskare och andra. Vi tycker att beredskapen frånmiljö- och jordbruksutskottets sida är stor när detgäller diskussionen om functional food. Men vi behö-ver ett program kring functional food för att kunna setill att utveckla detta. Vi ska kunna hitta var gränslan-det ligger mellan medicin och livsmedel. Det vet jagatt man jobbar intensivt på.Jag har också lämnat in en interpellation till jord-bruksministern så att vi ska kunna diskutera enbartden frågan. Den interpellationsdebatten ser jag mersom något slags avstämning av var vi befinner oss iframtagandet av program gällande functional food. Vibehöver ett sådant program. Vi ska också kunna drivaden frågan gentemot de andra länderna i ochför konsumenterna i de andra länderna i Europa.Fru talman! Vi har också motioner om vatten.Vatten är ju vårt främsta livsmedel och det är ingenändlig resurs. Vi måste se till att vi diskuterar vattnetsom ett livsmedel och som en resurs som inte är änd-lig. Jag är oerhört orolig över att bekämpningsme-delsresterna tenderar att öka i våra grundvatten i storadelar av . I stora delar av resten av vetvi att vattnet inte är drickbart direkt ur kranen. I densituationen får vi inte hamna i . Vi måste setill att vi tar ansvar för vårt vatten. Här handlar detigen om vilka metoder vi använder oss av i produk-tion av både livsmedel och andra varor. Bekämp-ningsmedelsresterna i grundvattnet måste tas på all-var. Den frågan ska vi lyfta fram vid många olikatillfällen.Jag är också glad över att ordentlig uppmärksam-het har riktats på att vi ska kunna förädla och utvecklalivsmedelsprodukter från glesbygden. Småskaliglivsmedelsproduktion kommer att kunna vara enviktig del i landsbygdsutvecklingen. Det är i högstagrad en glesbygdsfråga, en fråga som kommer attkunna motivera producenter att satsa resurser på attvidareförädla livsmedel på landsbygden.Det första jag gör när jag kommer till Valsjöbynpå hösten är att åka upp till Brännans mejeri och köpagetost. Under den vecka jag är i på semesteräter jag Brännans getost på min tunnbrödsmacka. Detär jag inte ensam om. En hel familj försörjer sig på attproducera den här getosten, en familj som annarskanske skulle vara tvungen att transportera sig tillStrömsund, Åre, eller någon annan platsför att få någon form av jobb. Detta försörjer en helfamilj med tre barn som man ser till använder skolan.Man är en del i möjligheten att kunna bo och verka iden här bygden.Det handlar alltså inte bara om primärproduktio-nen utan nu ska vi också gå ett steg vidare och medstöd kunna utveckla vidareförädlingen av livsmedel iglesbygden. Det är en mycket viktig glesbygdsfråga.Många av de debatter som har förts har handlatom märkningsfrågorna och ska även fortsättningsvisså göra. Men mycket av det ansvar som vi politikerhar nu och är att vi måste se till att visa attvi driver frågorna hårt, att konsumenterna ska kunnakänna sig trygga med säkra och trygga livsmedel.Konsumenterna ska kunna veta vad man äter.Anf. 91 () replik:Fru talman! Vi är ändå rätt överens om de storafrågorna som rör livsmedel och livsmedelspolitikenoch mycket är på gång, inte minst inom Europa-samarbetet. Jag skulle snarare vilja fråga om det kan-ske har gått för långt när det gäller Europasamarbetetoch hur långt man ska detaljstyra. Därför, fru talman,skulle jag vilja vända på frågan till ,som är en man med stor erfarenhet av jakt och somsäkert som många andra svenskar har vilt på sitt mat-bord: Anser att det är rimligt att viså ska detaljstyra att allt vilt vi får i jakten måstebesiktigas innan människor ska få inta det som föda?Anf. 92 () replik:Fru talman! Ja, måltiderna på mitt matbord bestårväldigt ofta av kött från vilt. Den renaste, mest ekolo-giska produkt man kan äta är en älgstek eller enharsadel. Och det system som vi har i när detgäller att ta till vara det vilda tycker jag är fullständigtokej. Det har EU också tyckt. Det är därför det sys-tem som vi har i också kommer att börjafungera i resten av länderna i Europa.Man får inte bara läsa vissa ord eller vissa me-ningar i betänkandet, , läs hela! Där framgåralltså att det vilt som är mitt inte säljs. Det läggs i minfrys och det äter jag, min fru och mina barn upp. Menskulle jag sälja en älgkalv eller en harpalt ska denbesiktigas. Då ska konsumenten veta att den är tillva-ratagen på ett just sätt efter alla regler, rent, fint ochsnyggt. Detta är en veterinär bra på att göra. Så görman i i dag.Anf. 93 () replik:Fru talman! Det kan förvisso låta väldigt bra ochväldigt tryggt när ger mig det härsvaret på frågan. Men om man läser det som står ibetänkandet ser man att utskottet avslutar med:"Utskottet förutsätter emellertid att regeringen inomEU verkar för ett regelsystem som, givetvis medbeaktande av hygienaspekter och annan hänsyn tillfolkhälsan, bättre än vad som är fallet tar hän-syn till svenska förhållanden".De bestämmelser som man vill införa går långtutöver det som vi är vana vid här i . Det här äruppenbarligen majoriteten medveten om. Men tydli-gen, om jag har tolkat det rätt, vågar inte MichaelHagberg och socialdemokraterna, när man ändå harordförandeklubban för EU det här halvåret, säga ifrånatt så här långt kan vi inte släppa den galna byråkrat-sjukan.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag tror att skrev den repli-ken . Jag får för mig det.EU-direktivet kommer att gå ut på att vi kommeratt vilja införa de regler i resten av som vi hari . Vilt som är avsett för försäljning ska besik-tigas av veterinär eller livsmedelshygienist. Det ärprecis som vi har det i när köttet ska gåtill avsalu. Så är det inte i resten av länderna i Europa.Jag tycker att det är bra att konsumenterna i Euro-pa får veta hur fasanen har blivit slaktad i Danmarkeller i norra . Så är det. Vi får samma regleri övriga som här i . Det tycker jag attkonsumenterna i ska vara nöjda med ochpositiva till.Anf. 95 () re-plik:Fru talman! Jag har två frågor.Jag skulle gärna vilja ha svar på frågan om Mi-chael anser att märkningen av äggen från dehöns som finns i burar där de har möjlighet att sitta påen liten, liten pinne, där somliga utnyttjar det lilla,lilla redet men nästan ingen alls utnyttjar det lilla, lillasandbadet ska vara den av nu föreslagna,nämligen "redesägg från berikade burar". Eller ärdetta ett sätt att återigen lura konsumenten? MichaelHagberg sade just att märkningen måste vara klar ochentydig. Anser att det förslag somSverige nu driver när det gäller hur äggmärkningenska se ut är enkelt och entydigt?Vi kan se att mängden av framför allt be-kämpningsmedel men också gödsningsmedel ökarigen - detta trots att antalet hektar som besprutasminskar. Det är naturligtvis en oerhört oroande ten-dens. jordbruk är inte längre på väg motmålet ett rent lantbruk. Jo, såtillvida att antalet ekolo-giskt odlade hektar ökar, men det konventionellalantbruket har börjat bespruta mer. Vilka åtgärderanser att vi ska vidta för att för-hoppningsvis komma till rätta med situationen? Jaghoppas att vi är överens om att utvecklingen ärolycklig.Anf. 96 () replik:Fru talman! Den sista frågan är jag mycket enga-gerad i och orolig för. besökte Kemikaliein-spektionen utskottet. Det bekräftades då precis detsom säger, nämligen att resterna avbekämpningsmedel ökar i grundvattnet, att använ-dandet av bekämpningsmedel ökar trots att arealenminskar. Det framkom också i den debatten att Ke-mikalieinspektionen såg att det var en viss resursbristi att kunna göra uppföljningar och sätta ihop programför en minskad användning och på så sätt räddagrundvattnet. Den frågan kommer jag, förhoppnings-vis tillsammans med , att nu drivamer intensivt, med tanke på vad vi faktiskt vissteförra veckan.Jag är skeptisk till det frivilliga märkningssystemav ägg som finns i . Jag är så pass ange-lägen för mig och för min familj att veta vilken typ avägg vi konsumerar att jag köper mina ägg direkt frångården, så att jag vet från vilken gård äggen kommerfrån. Det står aldrig burhöns på paketen, men det stårsprättägg hit och dit, och man får aldrig något riktigtgrepp över vilket ägg som är vilket - annat än att vetaexakt för varje enskilt ägg. Det är inte lätt för en tät-ortsbo att göra det val jag kan göra.Jag vill ha en tydlig märkning som inte lurar nå-gon konsument. Det är helt klart. Det tänker jag verkaför. Jag vet att det har varit en förhandlingssituation.Jag visste inte att förhandlingarna var avklarade. Mendet är de säkert, för jag vet att ärengagerad i frågan och kan den. Jag vet att ministerndriver frågan så att det ska vara en tydlig och klarmärkning, men det är möjligt att hon har förlorat i enförhandling. Vad vet jag?Anf. 97 () re-plik:Fru talman! Vi börjar med äggen. Nej, förhand-lingarna är inte klara. har lagt fram ett för-slag. Förut hade vi ett obligatoriskt märkningssystemför frigående och ekologiska ägg. Det finns blandreglerna begreppen frigående inomhus, frigåendeutomhus och ekologiska. Det är tre märkningar. Mendäremot var det frivillig märkning för burar.I höstas kom man överens om att det nu ska bliobligatorisk märkning även för burar. Det är det somnu förhandlas. Då har lagt fram ett förslag förtvå klasser för burarna. En klass är burägg, de heder-liga gamla burarna, som vi i försöker kommaifrån och som trodde att hon inteskulle behöva se till sin 90-årsdag efter vad hon fick i80-årspresent. En andra kategori är de s.k. berikadeburarna. Det ska alltså vara två kategorier för burägg.Det är vanliga burägg och redesägg från berikadeburar.Jag menar att detta är en felaktig linje av densvenska regeringen. Det ska inte vara två kategorierför buräggen, utan man ska våga kalla burägg förburägg. Jag vill uppmana att pratamed regeringen och säga åt dem att lämna denna linjeoch i stället driva att burägg blir tydligare märkta. Detär helt okej med berikade burar eller burar, men attlägga in begreppet redesägg gör det hela mycketknepigare. Då kan man tro att reden bara finns i bu-rarna, men de finns naturligtvis i alla andra system.Man kan faktiskt tänka sig att komma till rättamed användningen av bekämpningsmedel så somDanmark har gjort. Miljöskatten på bekämpningsme-del är tio gånger högre i än i ,just för att ha ett ekonomiskt styrmedel. Sedan gårpengarna tillbaka till bönderna. Är det en väg somMichael kan tänka sig?Anf. 98 () replik:Fru talman! Det är en väg som vi redan är inne påi . Vi har bekämpningsmedelsavgifter på ennivå. Det är möjligt att kunna använda skatter ochavgifter på ett styrande sätt. Jag delar en del partiersuppfattningar om att med hjälp av skatter och avgifterstyra till miljönytta och minskat användande av be-kämpningsmedel.Vi har en nivå på avgifter för bekämpnings-medel. Vi har i det här rummet bestämt att avgifternaska återföras till näringen. Det är möjligt att en del avåterföringen till näringen ska kunna finansiera deutredningar och program som ska antas för att minskabekämpningsmedlen. Det kan diskuteras. Jag är intemotståndare till styrande avgifter av något slag. Medavgifter går det att styra åt rätt håll.Anf. 99 () replik:Fru talman! sade i sitt anförandeatt konsumenten ska veta vad konsumenten äter. Men det förutsätter en konsekvent ochgenomtänkt märkning av livsmedlen, bl.a. vad avserproduktionsland och förekomsten av GMO, antibioti-ka, färgämnen och andra tillsatser - oberoende av vaddet är fråga om.Varför förnekar ni, , konsumen-ten möjlighet att få veta vad konsumenten äter? Detär precis vad ni gör med ert ställningstagande i dethär betänkandet.Anf. 100 () replik:Fru talman! Tänk att politiskt arbete kan missupp-fattas. Tänk att vi socialdemokrater inte har förståttatt det viktigaste för oss är att konsumenterna skakänna sig trygga och säkra i sitt livsmedelsintag.Tänk att vi har haft så fel när vi har talat med våraministrar, drivit på våra ministrar att sätta märkningav olika produkter högt, ibland högst, på dagordning-en inför ministerrådsmöten. Tänk att vi har haft så fel,men ändå sett framgångar i arbetet i . Tänk attdet kan missuppfattas så. Jag undrar om viljan finnsatt det ska missuppfattas så?Vi sätter konsumenterna främst. Vi kommer attdriva frågan hårt. Men vi vill ha tydliga och klaralinjer och regler för hur märkningen ska gå till. Detfår inte vara svårt att förstå den märkning som finnspå produkterna. Då nonchaleras de av konsumenter-na, kanske t.o.m. så att den produkt som har krång-ligheter inte läggs i varukorgen utan får ligga kvar.Det måste vara ett intresse även för näringen att se tillatt det finns tydliga och klara regler för hur märk-ningen ska se ut.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att jag fick något svarav . Varför tillstyrker ni inte denreservation som jag har fogat till betänkandet? Jagförsöker att ge konsumenterna än mer makt just där-för att konsumenterna vill ha makt över maten. Devill veta vad de köper till sig själva, sina barn ochsina familjer. Det får de om ni tillstyrker min reser-vation i betänkandet. Det får de inte om kammarenbehaga bifalla den text som majoritetssidan har före-slagit ska gälla.Anf. 102 () replik:Fru talman! Det arbete som har pågått och pågårpåstår vi i majoriteten är grundläggande nog för att vii framtiden ska få se ett fungerande märkningssystem.Vi tycker inte att vi ska stanna till vid den motionsom har väckt till detta betänkande. Denslår in öppna dörrar. Däremot ska vi naturligtvis fort-sätta att jobba så att konsumenterna ska få kännatrygghet i sitt livsmedelsintag och känna trygghetmed tydliga och klara regler för livsmedelsmärkning.Anf. 103 ():Fru talman! Skånska socialdemokratiska riks-dagsgruppen har drivit på för en utveck-ling inom livsmedelsområdet. Och det är naturligtvisingen slump - av svensk livsmedelsindustri och-hantering ligger i . Vidare har regionen, Skå-nes livsmedelsakademi m.fl. ett starkt engagemangför dessa frågor, vilket är både glädjande och till gagnför hela Sverige.I dagens ärende behandlas en gruppmotion frånoss, MJ248, Utveckling av skånsk livsmedelssektor.Motionen innehåller bl.a. förslag om förändrat regel-verk för functional food, ett livsmedelsforskningsin-stitut till , återföring av avgifter till näringenoch framtidsprogram för livsmedelssektorn.Jag tänkte i det här korta anförandet uppehållamig främst vid functional food. Min riksdagskollegaAnders kommer att kommentera livsmedels-forskningsinstitutet. Vad det gäller de övriga frågornaåterkommer vi på lämpligt sätt.Först har jag några allmänna reflexioner.Livsmedel står i fokus för intresset avmånga, och tyvärr mest av negativa orsaker. Jag tän-ker inte här ge mig in i den debatten - den förs av såmånga andra. Det jag vill säga är att livsmedel bordevara ett ständigt aktuellt ämne, och då även för enpositiv debatt som handlar om utveckling och fram-tidsmöjligheter, att vi finner vägar att utveckla den iSverige i huvudsak mycket välskötta djur- och livs-medelshanteringen. - och det är viktigt -ska vi visa ödmjukhet inför och dra lärdomar av demisstag som begåtts.Jag vill här trycka på ett viktigt område som vi tarupp i vår motion, och det gäller s.k. functional food.Fru talman! Functional food är livsmedel i gräns-området mellan mat och medicin som kan ha en bådeförebyggande och lindrande effekt på vissa sjuk-domstillstånd. Några exempel är magproblem, hjärt-och kärlsjukdomar, diabetes och övervikt. Sverigeligger långt framme i den samverkan som krävsmellan forskning och livsmedelsindustri för att om-vandla forskarnas rön till bra, tillgängliga livsmedel.Ett stort hinder på vägen har dock varit det glapp ilagen som gör det omöjligt att marknadsföra produk-ter av det här slaget. Allt som förebygger, botar ellerlindrar sjukdom är per definition läkemedel. Att få ettklart definierat utrymme på den punkten skulle varatill mycket stort gagn för såväl svensk livsmedelsin-dustri och forskning som konsumenter.För svensk livsmedelsindustri är frågan av störstavikt, och åtgärder måste därför vidtas som gördet möjligt för industrin att marknadsföra sina pro-dukter med produktspecifikt påstående.I betänkandet hänvisar utskottet till den rapportsom , och står bakom där man föreslår att livsme-delslagen om märkning och reklam om livsmedeländras. Det här är bra om det blir verklighet, ochregeringen har, såvitt jag förstår, en positiv hållning idenna fråga. Enligt tidtabellen ska EU-kommissionenden lägga förslag om ändring i direktiven ommärkning och direktiven om vilseledande reklam.Leder inte de här initiativen till resultat som är po-sitiva för den viktiga näringen funktionella livsmedelanser jag att regeringen måste överväga andra vägar,som kanske en separat svensk lagstiftning.Inte minst ur konsumentsynpunkt är detta viktigaoch centrala frågor.Ur tre olika perspektiv vill jag belysa frågeställ-ningarna:1. Functional food-produkter får produceras meninte marknadsföras, och därmed förlorar konsu-menten sin rätt till relevant information - konsu-mentsäkerheten sätts därmed i fara.2. Functional food är ett attraktivt sätt att ta ut mer-värde för olika produkter. Det lockar såväl seriösasom oseriösa producenter. Därför måste seriösaproducenter få ett tillförlitligt regelverk som slårfast vad functional food är.3. Functional food är att betrakta som en ny forsk-ningsdisciplin och kan innebära stora potentiellabesparingar för samhället i form av minskadekostnader för sjukvård.Fru talman! Vi förutsätter att utskottet noga följerutvecklingen och är berett att ta nödvändiga initiativ ifrågan och att regeringen tillsammans med myndig-heterna är pådrivande i frågan. måste någoninom den europeiska gemenskapen gå före i olikafrågor. har här ett uppdrag att vara pådrivan-de och överväga om nationellt regelverk, programeller lagstiftning, inte minst för konsumentens trygg-het.Min fråga till utskottets föredragande MichaelHagberg är: Är ni i utskottet beredda att agera i frå-gan kring functional food om det blir en lång tidsut-dräkt inom EU eller ?Till dess yrkar jag bifall till utskottets förslag.Anf. 104 () replik:Fru talman! Vi är inte bara beredda att ta ett störreansvar i diskussionen om functional food, utan jagupplever det så att vi redan har börjat det arbetet. Jagförsökte i mitt inledningsanförande berätta för kam-maren att vi har jobbat aktivt med den härfrågan. Vi har besökt och fått presente-rade för oss de forskningssatsningar som Skånemeje-rier i det här fallet gör tillsammans med Lunds tek-niska högskola. Vi har haft en stor hearing där vi harbehandlat frågan om functional food. Det har lett tillatt jordbruksministern har tagit ett initiativ till attbörja arbetet med att ta fram ett program om functio-nal food i nu och för framtiden.Som jag bedömer det befinner sig det arbetet nå-gonstans i halvtid. Jag tyckte att det i halvtid varlämpligt att jordbruksministern inför kammarenskulle få ge sin bedömning av hur arbetet går. Därförlämnade jag in en interpellation till om en debatt kring functional food som för-hoppningsvis kommer att gå av stapeln nästa vecka.Jag skulle vara glad om kreativa socialdemokraterfrån deltog i den debatten och var med ochlyfte frågan.Functional food är naturligtvis inte bara en Skåne-fråga, utan en fråga som är väldigt viktig för resten avSverige och vidare i resten av Europa.Jag återkommer i nästa replik, om jag får denmöjligheten, för jag har ett tips till Skånebänken.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag noterade just vad sade i sitt anförande. Jag tycker att det är brainitiativ som tas på olika vis. Men resan har varit rättlång, som själv sade, sedan 1994.Om vi befinner oss halvvägs i en period där det hargått sex har vi kanske fortfarande en lika långresa kvar innan vi har ett program eller en lagstiftningoch innan man i EU har insett vikten av detta.Att det har råkat bli just Skånebänken beror väl påvårt geografiska läge och självfallet att vi har ett stortintresse för frågan. är det, som MichaelHagberg säger, en fråga för hela , för helaEuropa och t.o.m. för hela världen.När svensk forskning och svenska producenter ochkonsumenter ställer sig i spetsen för viktiga framtidamöjligheter kanske vi också skulle försöka att pånågot sätt snabba upp hastigheten.Anf. 106 () replik:Fru talman! Det är inte så att framtagandet avfunctional food-produkter har stannat av . Tvärtom har hyllorna i livsmedelsbutikernafyllts av den här typen av produkter, av olika inslag,. kunde jag intehitta t.ex. i min butik hemma i , men detgår bra . Utvecklingen har gått fort framåt samti-digt som programmet har tagits fram.Vi skulle också vilja att kreativa socialdemokraterpå Skånebänken inser att vi har ett problem när detgäller ekologisk produktion och att vi har problem attfå Skånelantbruket att anpassa sig och ta fram meraekologiska produkter. Det är en fråga som betyderväldigt mycket för miljön, när det gäller bekämp-ningsmedelsrester och annat i grundvattnet i dessaområden.Den frågan skulle jag gärna vilja skicka med le-damöterna på Skånebänken att driva nere i ,och på så sätt få fler svensktillverkade ekologiskaprodukter på hyllorna i livsmedelsbutikerna både iSkåne och i resten av Sverige.Anf. 107 () replik:Fru talman! Det lät riktigt spännande. Viska självfallet anta utmaningen vad gäller ekologiskodling. Vi driver de här frågorna, och vi gör det inte iett motsatsförhållande. Men det har varit trögt. Jagkänner mycket väl till målsättningen om som vihar lagt fast. Vi har knappt hälften, , om jagminns rätt. Det ska vi självfallet fortsätta med, och viska göra det med hjälp av er och andra.Jag känner självfallet också till att det inte harstått stilla kring functional food och att hyllorna fyllsmer och mer. Jo, konsumenterna frågar efterdetta. Det är därför vi tycker att vi som politiker ochlagstiftare har ett stort ansvar tillsammans med andragoda krafter. De seriösa företag som lägger nedmycket forskning och stora pengar på att ta fram dettasom konsumenterna efterfrågar ska ha schysta över-levnadsmöjligheter. I en sådan bransch som växerfram finns det naturligtvis alltid människor som intehar så goda avsikter, som hänger med och som vilse-leder konsumenterna.Det är konsumenternas intresse som vi här ge-mensamt ska sätta främst, och vi ska även se till själ-va producentledet - forskningen, osv.Vi har mycket gemensamt här. Vi är helt överensom det.Anf. 108 ():Fru talman! Mitt inlägg i denna debatt kommer attkoncentrera sig till en liten del av den skånska social-demokratiska riksdagsgruppens motion MJ248 Ut-veckling av skånsk livsmedelsindustri. Området jagtänker argumentera kring gäller lokalisering av ettlivsmedelsforskningsinstitut till och närmarebestämt till . Jag har tidigare både motione-rat och interpellerat i frågan, fått positiva utfästelserfrån näringsministern och tycker att det nu börjar blihög tid att komma till beslut i nämnda fråga.Livsmedelsnäringen genomgår sto-ra förändringar. Det gäller såväl nationellt som inter-nationellt. I har förändringsprocessen för-stärkts av medlemskapet i EU, som förändrat densvenska livsmedelsmarknaden från att vara en natio-nellt skyddad marknad till att vara en marknad därnäringens företag befinner sig i internationell konkur-rens.Detta ställer krav på företagen att utveckla sär-präglade produkter med höga förädlingsvärden. Dettakan åstadkommas dels genom att produktionsutveck-lingen i större utsträckning konsumentorienteras.