prot · GP0936 · 2001-11-28 00:00:00 — Detkan också vara värt att konstatera att den procentuelltsett kraftigaste tillväxten i , om manräknar antal personer, skedde mellan åren 1974 och1982, varav de allra flesta åren behärskades av demsom nu vet precis hur man ska rationalisera och ef-fektivisera i ett regeringskansli.Låt mig, fru talman, bara säga att antalet interpel-lationer och frågor har ökat mycket kraftigt ; interpellationerna har ökat , och frå-gorna har fördubblats. Kommunikationen via e-postär omfattande numera och dessutom väldigt glädjan-de, därför att det är naturligtvis en väldigt viktig sak.EU-inträdet ska jag också peka på. Det bedöms att38 % - man kan fundera på om man kan komma såexakt som till , men någonstans mellan 35 och40 % - av tid går åt för att hålla igång det förhandlingsmaskineri som ju EU i prakti-ken är. Det finns ungefär 400 olika rådsarbetsgrupperdär det är av intresse för att aktivt delta ochmedverka i det arbetet också.Jag ser inte att man - och det är ju inte riktigt påtapeten heller - kraftfullt kan skära ned Rege-ringskansliet och sedan ändå klaga över att ett ochannat statsråd inte hinner svara på alla interpellationerinom föreskriven tid. Jag tycker att man ska göra det,men då får vi också vara beredda att se till att detfinns resurser i Regeringskansliet.Anf. 6 () replik:Fru talman! Vem ställer sig inte bakom GöranMagnussons varma inledningsord? Visst vill vi havälfärd för alla - självklart! Vi skulle naturligtviskunna ta ett större grepp över hela budgetdiskussio-nen här när vi diskuterar vårt utgiftsområde, men jagär övertygad om att våra kamrater som kommer efteross i senare diskussioner inte skulle gilla att vi ladebeslag i dag.Göran upplever oss som uppgivna,och det är inte utan att man känner sig lite uppgivendå och då när man för fram från oppositionen som vitycker väl underbyggda och kloka förslag, och det ärsom att slå huvudet i väggen. Vi får just aldrig någotgehör för våra förslag.Självklart är jag och mina partikamrater liksom,utgår jag ifrån, alla politiker för ett högt valdeltagan-de. Det vet ju mycket väl, eftersomvi tillsammans i den statliga Författningsutredningenjust diskuterar hur vi ska få människor att gå ochrösta.Presstödet slutligen är orättvist. Det går inte attkomma ifrån det. Jag har inte sagt att vi inte ska hatryckta tidningar. Det är väldigt viktigt att vi har flora av olika typer av tidningar. Men varför skaen viss typ av tidningar få stöd och andra inte få det?Det handlar framför allt om de nya medierna, somväldigt många ungdomar är engagerade i. Jag haralltså träffat redaktörer för s.k. webbtidningar som ärväldigt förtvivlade över att de inte kan få del avpresstödet. Ska man då vara tvungen att göra somvissa större tidningar: ha både en tryckt variant ochen webbvariant? Det ska väl inte behövas.Följaktligen är det inget problem för mig, efter-som jag säger att vi ska ha tidningar som dock skakunna klara sig bättre av egen kraft och inte behövaha statligt stöd. Bra tidningar ska kunna löna sig själ-va. De ska däremot få hjälp med distributionen ut tillglesbygden.Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att vara så väldigt uppgiven; hon delar ju devärderingar som jag inledningsvis uttryckte beträf-fande den allmänna inriktningen av politiken, och dåfinns det väl ändå ett visst hopp även för HelenaBargholtz.Det är klart: Den hårda blockpolitik som präglarsvensk politik och har gjort det under en lång följd avår leder ju till effekten köra huvudet i väggen. Vi harju från socialdemokratisk sida också skadat vårahuvuden under borgerliga mandatperioder då budska-pet var: Här diskuterar vi inte, utan här voterar vi!Det var ju precis samma effekt. Min egen uppfattningär att vi borde vara försiktiga med att alltid hävdablockpolitiken som den enda möjligheten.Vi har diskuterat högt valdeltagande i , det är alldeles riktigt, men jagmåste säga att ju i Författningsut-redningen enligt min uppfattning har företrätt förslagoch idéer som faktiskt med stor sannolikhet och enligtforskarna skulle leda till ett lägre valdeltagande. Dethar ju t.o.m. sagts i olika sammanhang: Ja, men detfår man väl stå ut med, om det blir 10-20 procenten-heters lägre valdeltagande, bara de som går och röstarvet vad de faktiskt sysslar med! Det är ju en mycketmärklig ståndpunkt.Får jag , fru talman, säga om presstödet attdet ju är riktigt att det går till det tryckta mediet i dagi allt väsentligt om vi talar om dagstidningsstödet -det finns ju lite annat också. Men jag kan naturligtvisöver tid och längd tänka mig att man också måste sepå den tekniska utveckling som sker på massmedie-området och att man då också kanske kan övervägaandra former för stödet. Men det som mest präglarHelena uppfattning är ju att det inte skafinnas några pengar, och då är det inte så lätt attstödja hennes nya former.Anf. 8 () replik:Fru talman! Ja, men det låter väl alltid något närdet gäller presstödet, om åtminsto-ne är beredd att försöka se till hur man ska göra dethär stödet rättvist. Då kanske vi kanmötas i denna fråga. Se så bra det är att tjata om olikafrågor! Kanske vi ändå kan ha lite framgång ibland.Men två saker vill jag ta upp dessutom. sade inte vari skillnaden ligger mellan ossi vårt arbete i . Det ligger iden mycket viktiga frågan om vi ska ha gemensamvaldag eller skilda valdagar. Där har vi olika uppfatt-ning. Jag har inte sagt att jag tror att valdeltagandetgår ned. Tvärtom tror jag att det är mycket stimule-rande för valdeltagandet med skilda valdagar. Mendär har vi tyvärr inte fått gehör i utredningen.Jag vill också ta upp en fråga som inte gav något svar på: Är regeringen beredd attgöra en översyn av principerna för vår utrikesrepre-sentation såsom flera av oss har föreslagit och ocksåtar upp i reservation nr 4?Anf. 9 () replik:Fru talman! säger att presstödetär orättvist. Ja, det kan man naturligtvis säga att detär, men problemet är ju att de tidningar som kom-mer ut som andratidningar och kan göra det tack varepresstödet ju inte har råd att avstå från pengar för attvi ska utveckla på något annat område. Då får man iså fall försöka se till att man får mera pengar. Vi vetju inte riktigt vad som döljer sig bakom regeringensskrivning i budgetpropositionen att man under nästaår avser att ta initiativ till ett tillfälligt utvecklingsstödpå presstödsområdet. Det kan ju då möjligen leda iden riktning som talar om här.Tillbaka till valdeltagandet: Ja, man kan ha olikauppfattningar om det, men den forskarantologi somFörfattningsutredningen tog fram visar ju entydigt påatt den linje och andra företräder iFörfattningsutredningen leder till 10-20 procentslägre valdeltagande, och det är en risk som jag inte ärberedd att ta.När det gäller UD och utrikesrepresentationen rå-der möjligen några förvecklingar, men såvitt jag haruppfattat saken finns det ett uppdrag till Statskontoretatt titta på ambassaderna och vilka principer som skagälla, och jag noterar i utrikesutskottets skrivning där hade blivit överens om principerna för hurutlandsambassaderna och utlandsrepresentationenskulle gå till, men man kraschade sedan när manskulle tillämpa dem. Det är möjligt att mer samtalinom sektorn skulle kunna leda fram till något bättre.Jag har förstått regeringens och utrikesutskottsmajo-ritetens position så att de här samtalen kommer tillstånd.Anf. 10 () replik:Fru talman! påpekade att jaghar en defensiv hållning i den här debatten. Det ärinte konstigt med den inriktning som budgetproces-sens andra steg har fått, där vi måste anta budgeten iett enda klubbslag. Skulle man vilja förändra ett endalitet anslag förutsätter det att man i övrigt ställer upppå regeringens förslag, och då försvinner egentligenhelhetsbilderna för oppositionspartierna. Så det ärinte så konstigt. Vi har försökt få till stånd en ändringpå detta, men var inte be-redd att stödja någon sådan förändring på den punk-ten.I de särskilda yttrandena avgör vi var vi avvikerfrån propositionen. I övriga delar accepterar vi den,även om man i och för sig skulle kunna diskutera enoch annan motivskrivning. Det är bara att inse förGöran att i övriga delar ställer vi uppbakom budgetpropositionen.Göran tog upp detta att den kommu-nala demokratin skulle stärkas. Betyder det, GöranMagnusson, att vi nu slipper ständiga statliga inter-ventioner i det kommunala arbetet?Anf. 11 () replik:Fru talman! Själva budgettekniken tycker jag ärvärd att diskutera. Det kanske inte var läge att biträdaIngvar tankar i kammaren,men debatten måste ju fortgå. Det känns för oss somdeltar i debatten och för folk som lyssnar eller intres-serar sig för det här som att vi - om den omfattandetid som vi ansätter för att diskutera de olika utgifts-områdena blir till ett slags pseudodiskussion - kundeanvända tiden till betydligt bättre saker. Det pågårberedningsarbeten och diskussioner om hur man skaklara det. Men vet egentligen myck-et bättre än jag vilka tankar som ligger bakom ochmöjligheterna för en liten regering att klara en storbudget genom kammaren, med de olika aspekterna påfrågorna. Men det är möjligt att debatten ändå kanleda fram till att vi kan hitta andra och bättre former.Jag ställer upp, säger . Det bety-der väl att han också tar avstånd från att ett högt val-deltagande skulle vara osunt. Jag hade egentligen inteförväntat mig någonting annat. Den debatt som häroch där förs gör att jag har tyckt att jag har haft an-ledning att ställa den frågan. Jag kan nog räkna inbåde och i denskara som står för regeringens politik utöver Social-demokraterna och stödpartierna.Anf. 12 () replik:Fru talman! Det var ingen riktig belysning på minfråga om den kommunala demokratin.Jag vill ta upp frågan om ut-formning. Det har satsats osedvanligt stora sum-mor under . Studsar inte inför den här expansionen? Visst hade detsina förklaringar i ordförandeskapet osv., och det kanfinnas andra förklaringar. Men ni har öst en hel delpengar över . Hur är det med effek-tiviteten när det gäller t.ex. propositionsavlämnandet?Det kommer en propositionsförteckning, och så läm-nar man inga propositioner. Det är också en indika-tion på hur stor effektiviteten är i Regeringskansliet.Tidvis kommer alla samlade på en enda gång som enketchupeffekt. Det är inte heller någon bra arbetspla-nering. Det måste väl finnas något effektivitetsmåttför . Borde det inte vara så, GöranMagnusson?Anf. 13 () replik:Fru talman! Om demokrati ska jagvisst säga några ord. De flesta av oss har egna erfa-renheter av detta. Min grundinställning är att detegentligen inte behövs så särdeles mycket nya in-strument för att driva och få en bra demo-krati. Det är mer en fråga om partiernas livaktighetoch aktiviteter, de förtroendevalda kommunalmän-nens och kommunalkvinnornas möjligheter att arbetaoch ha kontakter åt olika håll och förankra sina tankaroch förslag till beslut. Jag tror inte att det behövs sådär förfärligt genomgripande insatser på det området.Den specifika fråga som tar upp,nämligen att staten inte får lägga sig i den kommu-nala verksamheten, rymmer många intressanta dis-kussioner. Jag tänker gärna i ekonomiska termer, påhela skatteutjämningssystemet, av vilket nästan allakommuner är beroende. Det är möjligt att mankan konsolidera en ny situation på det området, mendet är knappast möjligt utan att staten faktiskt ocksålägger sig i den kommunala verksamheten genomolika lagar och författningar. De stora områdena ikommunen - vård, skola, omsorg - drivs inom ramenför den speciallagstiftning som finns på de olika om-rådena. Det är egentligen ingen som har tyckt att manska göra på särdeles mycket annorlunda sätt.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag ställer mig bakom det som IngvarSvensson sade i sin första replik. Nog känns det somatt komma till ett dukat bord. Den debatt som GöranMagnusson efterlyser kan man läsa sig till om maninte var i kammaren . Då behandlades de härfrågorna. Att försöka göra smärre förändringarär inte möjligt.Göran tog upp frågan om vi andrapartier verkligen tyckte att demokratifrågorna varviktiga och om ett högt valdeltagande var viktigt. Detgår naturligtvis bara att svara ja på den frågan, ävenom vi kanske ska erinra oss att det har funnits länderdär valdeltagandet var 100, 99 eller . Det varegentligen inte länder som vi talar om som demokra-tier. Utan att ha läst den artikel som refererar till ska jag säga att det ändå är på detsättet.Göran säger också att socialdemo-kraterna arbetar för att öka valdeltagandet. Sedanrefererar han utredningar eller saker som ska göras.Men det är ingenting som jag vet har satts i sjön. Hannämner också Forum för levande historia, som är ettbra projekt och säkert kommer att göra mycket nytta- och har redan gjort nytta - inte minst i skolorna. Jagkan bara beklaga att man inte i det sammanhangetockså tar med kommunismens historia och ställer sigbakom de som haryrkat på i det sammanhanget.Moderaterna har också försökt att öka intresset förvalfrågor och demokratifrågor t.ex. genom att införaen början på ett Internetval.Jag ser att min talartid är ute, vi får fortsätta dis-kussionen.Anf. 15 () replik:Fru talman! I budgetfrågorna kan vi inte kommaså mycket längre just , utan vi får fortsätta diskus-sionen.Det känns bra att ansluter sig till denallmänna uppfattningen om att ett högt valdeltagandehar ett egenvärde. Däremot tycker jag att det är enfläck i debatten att börja tala om länder där det intefanns någon demokrati. Det känns inte som angelägetur min synpunkt att föra debatten på det planet. Det ärmöjligt att man på , som skriver attett högt valdeltagande är socialism, har tänkt i debanorna. Jag vet inte riktigt hur man har resonerat.Forum för levande historia inrymmer diskussio-nen om etik, värderingar, mänskliga rättigheter. Detär väl ingen tvekan om att trots att alla inte hejade påi början så har just på det området gjort enväldigt viktig markering och insats för att få ökatmedvetande om vad som faktiskt har hänt.Jag skulle, fru talman, vilja avsluta med att ställaen fråga till om partistödet. Vart tog par-tistödsmotionen vägen? Har ni ändrat uppfattning ompartistödet?Anf. 16 () replik:Fru talman! Nej, vi har inte ändrat uppfattning ompartistödet. Om läser vår motion såser han att vi har ett långt avsnitt också om partistö-det. När det gäller partistödet tycker vi precis som ialla folkrörelsesammanhang - om jag får göra denjämförelsen - att det är viktigare att enskilda männi-skor och enskilda medborgare som vill vara med-lemmar i ett parti eller i en förening bidrar med egnaavgifter till den föreningen eller institutionen. Vitycker att det är bättre än att stora institutioner avolika dignitet är medlemmar eller stödmedlemmar tillpartier.Som jag sade i min inledning kommer MargaretaNachmanson att ta upp både partistödet och stödet tillpressen, så jag hoppas att kommeratt fortsätta den diskussionen några minuter senarehär i dag.Anf. 17 () replik:Fru talman! Låt mig då inför den kommande dis-kussionen bara nu konstatera att just sådriver inte Moderata samlingspartiet partistödsfrågantrots bombastiska - så skulle jag vilja kalla dem -uttalanden i en rad motioner där man harsagt att , 2001, 2002 och 2003 så ska det helaskäras ned. Men just 2002 avstår man ifrån.Anf. 18 () replik:Fru talman! Inledningsvis blev jag lite förvånadöver intresse för att lyfta framdemokratifrågorna just under avsnittet Rikets styrelse.Sedan blev jag lite glad, för jag trodde att han hadevaknat upp och kommit på att demokratifrågornakanske var av sådant intresse att även borde vara delaktig i demokratidiskussionen isyfte att just komma med nya förslag om möjlighe-terna att stärka det demokratiska arbetet och männi-skors delaktighet.Men vad hände sedan? Jo, i svaret till IngvarSvensson kom det som jag nästan förväntade mig attGöran skulle säga, fru talman, nämligenatt ingenting behöver göras. Låt mig hoppas att vikommer att föra en reell diskussion om rejäla demo-kratiförslag vid de eventuella förslag som vi förväntaross ska komma från demokratiministern. Syftet skadå vara att stärka människors delaktighet i samhälls-arbetet och människors möjlighet att vara aktiva somförtroendevalda och som politiker med utgångspunkti den lokala och kommunala nivån.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag förstår att blevförvånad när jag talade om någonting annat än pengari det här sammanhanget. Men just demokratin tillhörju detta politikområde. handlar påmånga plan om förutsättningarna för just detta. Detgörs flera olika insatser för att stärka människorsmöjligheter att delta i den representativa demokratinoch i det som kan kallas för mellanvalsdemokratin,dvs. aktiviteterna i folkrörelser, andra nätverk ochvad det nu kan finnas där man försöker främja sinaintressen.Jag vidhåller att det finns rika möjligheter att tatag i kommunalpolitiken utifrån en rad olika utgångs-punkter. Jag tycker ibland när jag hör och andra tala om förändringar av processerna attdet i betydande utsträckning handlar om att skyddamedborgarna från kommunalpolitikernas framfart.Det är ett synsätt som jag inte kan dela, utan kommu-nalpolitikerna representerar ju människorna i kom-munen och får därför se till att de också har kontakt.Detta blir ju inte bättre av att man gör kompetenska-taloger eller att man bestämmer att besluten ska gå tillpå det ena eller det andra sättet. Det är i stället denlevande debatten och den levande demokratin sommåste stimuleras.Ett exempel är IT-frågorna, där regeringen harsatsat. Man har t.ex. använt IT vid kårval i , dären utvärdering just presenteras. Man konstateraratt det finns en del brister i säkerheten, i valhemlig-heten och annat. Det pågår också andra projekt i och i . Det är klart att vi ska studeradem.Fru talman! vill jag bara säga att jag na-turligtvis aldrig har uttryckt saken så att ingentingbehöver göras. Det är något som välanvänder på sina möten, men det är inte min uppfatt-ning.Anf. 20 () replik:Fru talman! Det var egentligen det begrepp somGöran använde i ett replikskifte tidigare.Jag ser inte att det egentligen behöver göras så myck-et, sade han. Jag återgav alltså vad han hade sagt.Låt oss återkomma i den reella demokratidebatteni den demokratiproposition som jag förväntar mig ochsom har efterlyst . har vid upprepade tillfällen i den härkammaren hänvisat till ett antal utredningar och tillatt en demokratiproposition ska komma med förslag.Låt oss alltså återkomma då och ta en rejäl diskussionoch debatt om vår syn på och vår analys av vad det ärsom behöver göras just för att stärka de enskildamänniskornas konkreta delaktighet i samhällsarbetet.Då kan man också som enskild individ känna att mankan vara direkt påverkande i det demokratiska sys-temet.Anf. 21 () replik:Fru talman! Det finns egentligen ingen motsätt-ning mellan och mig i synen påbehovet av att människor är engagerade och har möj-ligheter att delta i det politiska arbetet.Däremot är det möjligen så att vi ställer ut en allt-för svårinlösbar växel när vi säger att människorfaktiskt ska påverka besluten. Det är klart att de skagöra det i den debatt som pågår, men oftast är det junågra som får som de vill när man har debatteratfärdigt och några andra som inte får som de vill. Jagtror att det är en viktig aspekt på hela demokratin.En sommarpratare, statsvetaren , tog uppdetta för en eller annan sommar sedan. Demokrati ärinte bara är att rösta och vinna, utan demokrati ärockså konsten att kunna förlora - om jag uttrycker detså - och fortsätta arbetet.Jag diskuterade med en yngre människa häromda-gen som hade hamnat i en diskussion om hur detskulle vara i ett alldeles speciellt sammanhang. Dåvar det någon som hade sagt: Vi röstar om det! Detblev 5-4, 4-5 eller något sådant. Då sade jag - ochhon var också inne på det - att detta är ett ganskakonstigt sätt att se på demokratifunktionen. Man kanju inte bara rösta, utan man måste faktiskt ta diskus-sionen. Min erfarenhet från de demokratiska debat-terna i arbetarkommuner och i äratt vi inte har använt omröstningen som den enkla,snabba lösningen på problemen. Det är i stället dis-kussionen, debatten och försöken till samsyn som harvarit styrkan i det demokratiska arbetet i folkrörelser-na. Jag tror faktiskt, fru talman, att detta är värt atterinra om då och då och att komma ihåg: Demokratikan också vara konsten att förlora.Anf. 22 ():Fru talman! Det har pratats lite grann om att ka-raktären på debatten är något avslagen, även om dethar blivit en del repliker. Det kanske kan bli några tillockså, vad vet jag? Detta skulle då bero på budgetbe-handlingen i . Eftersom det talades om dendebatt som fördes och de beslut som fattades i vill jag bara göra anmärkningen att Vänster-partiet hade en reservation som hade inneburit förbe-redelse till förnyelse av den budgetprocess som vi nuhar genom utvärdering och vidare utredning. Menalla, även och kd, röstade emotVänsterpartiets reservation. Detta sagt med anledningav det replikskifte som var inne iförut.Fru talman! I samband med EU-inträdevarnade vi i för att det skulle kunnamedföra att utrikespolitik skulle bli alltmerEuropacentrerad och att det goda anseende som Sve-rige har i tredje världen och därmed våra möjlighetertill en konstruktiv roll för en ändrad världsordningskulle riskera att försvagas. Att vi nu stänger ambas-saderna i tre viktiga länder i tredje världen - ,och - är sett i det perspektivet allvar-ligt. Vi kommer från attfortsätta verka för en bättre balans i repre-sentation mellan världens fattiga och rika länder. Vihar pekat på detta i ett särskilt yttrande.I budgetdiskussioner mellan regeringen och departier som är samverkande i dessa diskussioner fårman dock ta och ge. Det gör att vi återkommer i frå-gan. Budgeten är inte en produkt av att en regeringgör en budget där andra partier uppträder som stöd-partier, som råkade säga, utan detär faktiskt fråga om ett förhandlingsarbete där mantill slut gemensamt står för helheten och slutproduk-ten. Det är alltså produkten av ett samarbete mellanpartier.Det finns många positiva åtgärder som budgeteninnehåller, inte minst på utgiftsområde 1. har redogjort för många av dem på t.ex.demokratins område osv. Jag behöver inte upprepadem här, fru talman.Årets budget, fru talman, om man ska säga nå-gonting om den i allmänhet, har arbetats fram i en tidsom präglats av stor osäkerhet om vad som ska händai ekonomin, inte minst internationellt. Trots detta harde partier som stått bakom budgeten kunnat enas omett budgetförslag som har många positiva inslag ochsom förbättrar villkoren både för kommunernas verk-samhet och för de arbetslösa. har vi en godberedskap för att försvara sysselsättningsmålen.Efter att ha läst de borgerliga särskilda yttrandenavill jag göra en allmän ekonomiskpolitisk reflexion,därför att den förda politiken i budgeten avvikerstarkt från de borgerliga partiernas och särskilt Mode-raternas. Denna fyrbåk i fyrklövern som de utgörförespråkar t.ex. i sitt särskilda yttrande sänkt ut-giftskvot som ett mål i sig för den ekonomiska politi-ken. Därmed säger att de egentligen inteär intresserade av de sociala verkningarna av politi-ken.Tanken på att sänka utgiftskvoten är juen avledning från ett monetaristiskt tänkande, sommånga ekonomer nu håller på att överge, och går utpå att sänkta statsutgifter minskar behovet av pen-ningmängd och påstått kostnadstryck. Därför skaparman av nedskärningar och ökad arbetslös-het förutsättningar, tänker man sig, för ett ökat utbud.Denna politik är ursprungligen tänkt i en situationav s.k. stagflation, dvs. av stagnation och inflation.Den har visat sig inte fungera särskilt bra för ekono-min. Den skapade oerhörda sociala följder och bidrogverksamt till att skapa massarbetslöshet. Men denfungerar ju ännu sämre om den ska arbetas in i denekonomiska politiken som ett mål. Det ärfaktiskt att uttala sig för att man är för en politik avkonstant hög arbetslöshet och ständigt ökande socialaklyftor. Det kanske är ett uttryck för tänkandet attdemokratin och folkstyret så lite som möjligt skakunna påverka eller ta ansvar för den ekonomiskautvecklingen.Man kan säga att det egentligen är en ganska de-struktiv oppositionspolitik som de borgerliga partier-na för.