prot · GP0914 · 2001-10-18 00:00:00 — Vad gäller åklagarna så vet viatt de har centraliserats.Centerpartiet vill ha decentralisering. Vi vill ha ennärpolisorganisation som gör skäl för namnet, ochinte den sammanslagning av närpolisområden som nusker. vill ha närpolis, och inte fjärrpolis!Närpoliserna ska vara synliga i samhället. De skakänna igen sig i geografi och personer. Medborgarnaska ha lätt att nå polisen inom rimlig tid. Vårt kravfrån på polis i varje kommun och i varjestadsdel i de stora städerna dygnet runt kvarstår.Nu tänker jag gå in på kriminalvården. Det ärnämligen viktigt med kriminalvård, och vad ordetbetyder. Det ska vara vård och inte förvaring. Vimåste vända trenden inom kriminalvården för attåterfallsandelen ska minska. Ute i verkligheten harverksamheten återigen utsatts för nya sparuppdrag. Vihar fått många sådana signaler. vill ha ett underifrån-perspektiv.Jag kan ta ett exempel. Personalen på har tagit initiativ till och bedrivit terapi utifråndet goda samtalet med ett mycketgott resultat. Detta har också spritt sig ut till frivårdenoch genom ett nordiskt samarbetsprojekt även till denordiska länderna. När något fungerar bra och hareffekt - hur bemöts det då? Då drar man in behand-lingsmedlen för den verksamheten. Vilka signaler gerdet till verksamheten? Jag undrar vad justitieminis-tern har att säga om detta.I det goda samtalet blir de intagna hörda och tagnapå allvar. Man förmedlar en känsla av ömsesidigrespekt som de kanske har upplevt. Detär en otroligt viktig behandlingsterapi.Det måste till kraftfulla åtgärder mot alkohol ochdroger. Det är nämligen det som skapar mycket kri-minalitet. Fritt från droger - det måste vara det slut-giltiga målet på våra anstalter. är situationen påanstalterna värre än någonsin vad gäller missbruketenligt de signaler som jag har fått. Det behövs flernarkotikahundar. Det behövs mindre enheter. Detbehövs en bättre rehabilitering. Det behövs ett nyttbonussystem.Jag känner att regeringen pratar och skriver i sinaförslag om målsättningen att alla anstalter ska varadrogfria. Det är en sak, men i verkligheten ser detannorlunda ut. Att regeringen sviker sina löften är juen sak, men när även , som ivrigt harvärnat kriminalvården, gör det så blir jag förvånadoch besviken.En annan orsak till svårigheter inom kriminalvår-den är platsbristen, som nämnts här tidigare. Kumlafick t.ex. en nyöppnad avdelning , men trots dettahar man beläggning. Det är otroligt bekym-mersamt att pussla ihop anstaltsplatserna.Det är också kris på många häkten trots att någrahäktesplatser har öppnats. Arrestlokalerna får ocksåtas i anspråk. Det finns stora bekymmer, och det ärtungt att klara av denna situation.Det är inte bra att det är kö till anstalterna så får använda köbrickor och inte kommer in ochfår avtjäna sitt straff. Den cirkulationen är inte allsbra. Det gäller ju att använda tiden på ett meningsfulltsätt för att komma vidare här i livet.Vill vi ha rehabiliterade människor, som kan levaett vanligt liv, som kommer ut från våra anstalter?Eller vill vi ha människor som känner ännu mer hatoch förakt mot samhället?Det är viktigt att satsa på kriminalvården - bådekort- och långsiktigt. De förluster i rehabilitering somjag har tagit upp tidigare ger ökade kostnader på bådekort och lång sikt.Jag vill också lyfta fram frivården, som har fått taöver alltmer arbete i dagens kriminalvård. Det gällerfotboja, samhällstjänst, övervakning, utslussning ochsamarbete med kommunerna - men med i stort settsamma resurser som . Det kan ju inte bli annatän kvalitetsförsämringar och förbrukad personal. Jagtycker att man måste vara uppmärksam på detta. Vihar inte råd att förbruka personal. Det är nämligeninte så lätt att få personal i vare sig kriminalvårdeneller frivården.Man kan fråga sig om det finns något som skaväljas bort. Vilka svar och vilka råd har ministern attge när det gäller kriminalvården och frivårdens arbe-te?Till sist vill jag också säga att det är viktigt attstödja frivilligorganisationernas arbete. Men man skainte lämna över allt på dessa organisationer.Anf. 178 Justitieminister ():Fru talman! Jag vet inte om det kan bli så mycketdebatt av det här. Jag håller med om det mesta somsägs här. Det behövs fler poliser. Vi måste satsa på kriminalvården osv.Jag tänkte ändå börja mitt anförande med att un-derstryka att en av de allra viktigaste sakerna förregeringen är tryggheten för våra medborgare. Detgäller förstås även inom kriminalpolitiken.Om man tar det från början så måste man förstställa sig frågan: Varför begås det brott över huvudtaget? Det tycker jag är utgångspunkten för diskus-sionen. Det finns en ganska samlad uppfattning omatt det är sociala orsaker som ligger bakom brott. Detär sociala skillnader och orättvisor som gör att männi-skor hamnar i kriminalitet. Det är här vi måste börja -redan med våra barn, innan de har blivit ungdomar.Det är svårt att jämföra satsningarna. Men vid si-dan av den satsning som regeringen gör på polisen såär kanske den allra viktigaste satsningen den somregeringen nu gör på fler lärare och mer dagisperso-nal i våra daghem och i våra skolor. Med de femmiljarder som satsas nu kommer det inom de när-maste åren att komma ut 15 000 dagisanställda ochlärare. Det är just det som behövs för de barn sombehöver extra trygghet och hjälp när mammor ochpappor inte orkar på det sätt som de önskar.Det är här man måste börja. Då går det inte atthålla på och lägga ned fritidshem och all annan verk-samhet för ungdomar och säga att det är ungdomarnasfel. Vi ska kroppsvisitera dem, säger man. Och vi skaskärpa straffen! Den tredje gången man gör något skadet vara maxstraff. Måhända gör man undantag omungdomarna är under 18, men när de kommer upp litei åldern blir det maxstraff , ja t.o.m. omman följer de kombinationsregler som finns.Detta är att svika våra barn och ungdomar! Vistöter dem ifrån oss, och gör vi det så får vi inte till-baka dem. Det ska vi ha alldeles klart för oss. Deenda som tar hand om dem är de kriminella organisa-tioner som väntar på fängelserna. Det är här vi skabörja.Sedan håller jag med om att vi måste satsa på po-lisen - absolut! Som nu ändå måste vara bekant föralla gör regeringen den största satsningen någonsin påpolisen. Den är långt mycket större än vad någonborgerlig regering har gjort tidigare när man har haftchansen. Jag ska inte belasta er med miljoner ochmiljarder, utan det viktigaste är att antalet poliserökar . Och det har redan börjat öka! Det har börjatöka eftersom ytterligare en polisutbildning öppnades iUmeå . Om en månad kommer en tredjepolishögskola att öppnas i . Vi kommer redannästan år att kunna börja utbilda 700-900 poliservarje år. Det kommer att bli en nettoökning underflera år framåt. Det går faktiskt inte att öka antalet hurmycket som helst om man ska behålla den höga kva-litet som vi vill att polisen ska ha.Polisen behövs, inte minst i det brottsförebyggan-de arbetet. I de brottsförebyggande råd som finns i200 av landets kommuner har man kunnat konstateraatt där polisen har en central roll fungerar det väldigtbra. Sedan behövs de frivilliga krafterna. Jag hållermed om att de inte kan ta hela ansva-ret, men de behövs, inte minst för föräldrarnas egenskull och för att de ska få en bättre insikt i vad derasbarn och ungdomar gör så att de kan förbättra kon-takten ytterligare.Det är också viktigt att polisen får ägna sig åt detsom polisen är till för, nämligen att se till att brott intebegås och, om de nu ändå har begåtts, klara uppbrotten. Då måste vi ge stöd till polisen. Det är därförsom det nu pågår en utredning för att se över vadpolisen ska göra. De ska inte behöva ha en massasidouppdrag och uppgifter som andra kanske borde tahand om. Den här utredningen blir klar till nästasommar. Den är kanske minst lika viktig som ökning-en av antalet poliser för att polisen ska kunna göra detsom är tanken.Kriminalvården har diskuterats här . Det tycker vi alla. Vi ska inte försöka skapa nå-gon rivalitet om vem som tycker det här är viktigast,men vi ser ändå på det på olika sätt. Vi är överens omatt vi måste minska antalet återfall.Regeringens förslag - och det stöds också av vårasamarbetspartier - är att man måste göra något åt densvåra situation som uppstår när en person kommer utfrån ett fängelse. Vi vet att sex av tio återfaller i brott.Det är därför som det nu finns en försöksverksamhetmed elektronisk fotboja . Dethär är inte en förkortning av straffet. Det är till för attunderlätta en återanpassning till samhället och för atten person som har suttit i fängelset ska få enmöjlighet att få kontakt med samhället igen. Men detsätter också en press på olika myndigheter att ta sigan den här personen och ge det stöd och den hjälpsom personen behöver. Inte minst för brottsoffrensskull är det viktigt att den här återfallsfrekvensenminskar.Det sägs att det inte kommer något tillskott tillkriminalvården , i alla fall från vissa håll. Sedankom det en korrekt siffra här på 271 miljoner. Jagtycker att det är en ganska stor siffra. En del av det ärett engångstillskott och en annan är en ramhöjningsom kommer att fortsätta. Men jag vill understryka,precis som det anges i propositionen, att det är myck-et möjligt att det behövs ytterligare medel.Kriminalvården har ju haft en ansträngd situationnär det gäller antalet anstaltsplatser. kan man ökaantalet platser, inte med de 100 eller 130 som utlova-des utan med 200 eller möjligen 250. Det är mycketmer än vi hade lovat.Regeringen har haft kontakt med kriminalvårdenför att arbeta fram ett program som innebär att manska kunna hjälpa dem som är särskilt motiverade attkomma ifrån sitt missbruk i fängelset. Så sent somförra veckan träffade jag också frånKriminalvårdsstyrelsen som lade fram ett mycket braförslag som vi ska arbeta vidare med. Det bygger påsärskilda anstalter och särskilda enheter samt ettmycket bra program för dem som är verkligt motive-rade att komma ifrån sitt missbruk. Så säg inte att viinte jobbar med den här frågan! Vi jobbar verkligenmed den just . Vi kommer också att återkommamed konkreta förslag.Jag skulle vilja avsluta med något som också ty-värr är ett ständigt återkommande ämne, nämligenvåldet mot kvinnor. Det är ett mycket stort antalkvinnor som , ja faktiskt , utsätts förmisshandel. Det har gjorts mycket. Vi har en kvinno-fridsreform. finns det en brottsoffer-proposition som bygger just på att öka förståelsen förbrottsoffer. Men vi måste söka vidare ochfortsätta det här arbetet.Så länge vi har det här mörkertalet kan vi inte slåoss för bröstet och säga att vi har en lagstiftning somhjälper. Det handlar ju ofta om misshandel från enpartner i en tidigare relation eller i hemmet. Här gäl-ler inte besöksförbudslagen, och det är här de allrasvåraste situationerna finns. Jag tror att de allra flestakvinnor anmäler ett övergrepp om det sker på gatan,på krogen eller någon annanstans, men i hemmet ärdet oerhört svårt. Och det är inte så konstigt när mantänker efter. Misshandeln sker kanske inför barn. Detär inte så lätt att berätta allting för en polis när manvet att mannen som står i rummet bredvid eller någrameter därifrån kommer ut om detinte finns tillräckliga skäl att gripa, anhålla och häkta.Det är därför som vi nu på ochinom regeringen arbetar med att ge ett ökat skydd förde kvinnor som bäst behöver det, nämligen där mör-kertalet är som störst.Vi har diskuterat detta fram och tillbaka. Nukommer vi att lägga fram en promemoria om ett . Där har vi en rad förslag. Det är mycketmöjligt att många av dem inte går att genomföra,eftersom vi måste ha samma höga krav på rättssäker-het på det här området som på alla andra. Men vikommer att försöka på alla sätt att öka stödet till demisshandlade kvinnor som finns runtom i Sverige.Detta är också oerhört viktigt för barnens skull. Det ärde värda.Anf. 179 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om justitieministern harnågra alldeles speciella förmåner när han kommer tillkammaren. Om jag, inför mina utskottskolleger,skulle säga att jag håller med dem och att jag tyckerallt de har sagt är bra som jag inte redovisa-de vilka förslag jag själv skulle komma med ochkostnaderna för dessa, skulle jag förmodligen bliutbuad ifrån den här kammaren.Jag ställde några frågor till justitieministern omvad justitieministern vill göra för att förändra situa-tionen på anstalterna, och inte bara när det gällernarkotikasituationen. Det gäller de brotts- och miss-bruksprogram som vi vet har minskat. Det gällertryggare avdelningar, bättre arbetsmiljö för persona-len och att se till att vi får en situation där människorutvecklas så att de kan möta verkligheten den dag defriges. Har justitieministern svar på de här frågorna?Var ska resursernas tas? Vad tänker justitieministerngöra? Är det en förhandlingsfråga med finansen?Eller vad handlar det om eftersom justitieministerninte har något svar?Anf. 180 Justitieminister () replik:Fru talman! Det handlar om precis det jag sade,och det tror jag att alla är överens om. Ett av destörsta problemen är missbruket inom våra anstalter.Så länge vi har permissioner, vilket är en förutsätt-ning för att man över huvud taget ska kunna återan-passas, och så länge vi tillåter besök kommer det attfinnas en viss form av narkotika på anstalterna. Det ärsjälvklart att det är oacceptabelt, men det kommerändå att finnas. Det är därför som jag redogjorde fördet samtal som vi hade . Det kommeratt byggas anstalter och särskilda enheter och genom-föras mycket utvecklade missbruksprogram. Det ärkanske det största problemet.Sedan finns det andra program för sexualbrotts-lingar. Just nu pågår det ett projekt inom kriminalvår-den för att bygga en större anstalt. Jag får återkommatill det . Jag kan inte redogöra för det arbetet idetalj , eftersom det arbetet pågår. Det finns fleraolika projekt som pågår.Anf. 181 () re-plik:Fru talman! Justitieministern talade också om attdet handlade om att göra något åt den svåra situationsom uppstår då man kommer ut från fängelset. Densituationen kan man inte börja göra någonting åtprecis den dagen man muckar. Det arbetet måste jupågå under hela verkställigheten.Jag fick ett brev som jag skulle viljaläsa upp två rader ifrån. Det står så här: Fastän jagvarit frihetsberövad så länge nu - - är jag trotsallt inte hatisk. Men jag ställer mig ofta frågan vadsyftet är med att hålla mig inlåst på det här sättet. Jaghar fortfarande inte ens en behandlingsjournal som ärupprättad med mig.Vad säger justitieministern om detta? Är det intemeningen att man ska försöka upprätta behandling-sjournaler och program för att de ska vara bereddaden dagen de friges?Anf. 182 Justitieminister () replik:Fru talman! Tanken - det är viktigt att understry-ka - är att när man döms till ett straff är det straffetför det brott man begått. Men straffetbörjar verkställas ska tanken på att man kommer attkomma ut realiseras.Jag kan självfallet inte kommentera brevet ellerbehandlingsjournalen, men det är klart att det skafinnas på varje anstalt. Jag tror att vi är överens påden punkten. Det arbetet ska pågå under hela verk-ställighetstiden.Anf. 183 (m) re-plik:Fru talman! Först vill jag tacka för att justitiemi-nistern instämde i min bedömning av äganderättensstora betydelse både för den ekonomiska utveckling-en och för rättssamhället. Jag förväntar mig att vikommer att se prov på detta, att vi kommer att seklara avtryck av detta i behandlingen av ett antalfrågor som regeringen presenterar framöver, däräganderättsfrågor finns med som en viktig kompo-nent.Så till tryggheten. Jag delar uppfattningen att detär kolossalt viktigt att barn- och ungdomsvärldenkänner trygghet. Vuxenvärlden har ett ansvar för attge ungdomarna en låt oss säga inre kompass så kan skilja mellan rätt och fel. Vi kan vara över-ens om att vi kan ha hur många poliser som helst isamhället om man inte förmår att skilja på vad som ärrätt och fel. Det är vuxenvärlden i dialog med ung-domar som ska skapa den inre kompassen.Sedan tror jag också att de låt oss säga avgrundskolans elever som inte går ut med komplettabetyg skulle känna en trygghet inför vuxenlivet om dehade fått en utbildning som gjorde att de kände att debar framtiden. Det är en viktig trygghet.Anf. 184 Justitieminister () replik:Fru talman! Med risk för att upprepa mig vill jagändå understryka det jag sade tidigare. Det är sats-ningen på skolan som jag tror är en av de absolutviktigaste reformerna. Det är i skolan våra barn for-mas, det är där våra barns uppfattningar om vad somär rätt och fel formas. Det är där våra barns möjlighetatt undvika att man hamnar i kriminalitet och drogerbörjar.Anf. 185 (m) re-plik:Fru talman! Det är viktigt att man satsar på sko-lan. Men det är inte antalet vuxna, antalet av det enaeller andra, som kanske är det avgörande. Det kanvara ett verksamt medel. Men det avgörande är får kunskaper som gör att man kan möta vuxen-livet med viss tillförsikt. Det avgörande är att ung-domar som kanske har praktiska talanger och färdig-heter får känna att skolan ger dem en möjlighet attlåta vingarna lyfta och bära i stället för att känna årefter år att skolan är ett helsike i klartext. Det gerockså en trygghet att möta omgivningen.Med regeringens förslag får man, oaktat att manlägger på ett stort antal miljoner när det gäller polis-utbildningen, väsentligt färre poliser framöver, jäm-fört med det moderata förslaget. Det är bra att vi talarom högre och högre ambitioner. Men det gäller att hafinansiella resurser.Jag skulle vilja fråga justitieministern: hanemot en fjärde polishögskola? Ena gången är det ja,är det nej. Och är det ja, kostar detpengar. Är det en oro för kvaliteten som gör att justi-tieministern svävar på målet?Anf. 186 Justitieminister () replik:Fru talman! Visst är det viktigt med kunskap iskolan. Det är oerhört viktigt. Det lägger grunden förett framtida yrkesliv. Men jag tror knappast att det ärbristen på geografikunskaper och historiekunskapersom ligger bakom de trasiga barn somhamnar i kriminalitet och droger. Det behövs mycketmer än att bara tro att det är kunskap som fattas.Vad gäller en fjärde polishögskola pågår det dis-kussioner. Jag vill inte säga något säkert innan vi vetnågot. Vi har inte ens öppnat en tredje polishögskola.Jag utesluter det inte, men jag vill heller inte säganågot säkert som jag kanske inte bedö-mer som det bästa alternativet. Vi ska först öppna dentredje skolan, och sedan fortsätter diskussionen. Detsamtalet och den diskussionen får vi återkomma till.Anf. 187 () replik:Fru talman! När det gäller den samlade bilden ochalla som vill stötta och arbeta för en bättre kriminal-vård är det viktigt att vi sätter oss ned, för alla godaviljor samman och verkligen gör någonting så att vikan minska återfallsprocenten. Det känner jag ärvärdefullt.Jag tror att det är jätteviktigt med föräldratid ochtid för barnen. I skolan kan det vara försent. Vi måste börja . Jag instämmer i det mi-nistern sade här i början.Jag ställde en fråga. Det gällde rehabilitering medsamtalsterapi som jag vet att ministern har fått ta delav vid besök på Kalmaranstalten.Varför inte tillåta denna viktiga rehabilitering föratt kunna återgå till samhället, kunna vara som envanlig människa, kunna föra ett samtal? Ofta pratarman med knuten näve. Att lära sig prata på ett annatsätt vore värdefullt.Anf. 188 Justitieminister () replik:Fru talman! Jag vill först bara avsluta det jagskulle säga till . Om det blir enfjärde polishögskola delar jag uppfattningen att denska ligga i . Det kan jag säga , sådär är vi alldeles överens.Jag var på Kalmaranstalten . Jag fick ettbra intryck. Men som väl känner tillfår och kan jag inte lägga mig i den exakta fördel-ningen av resurser och hur Kriminalvårdsstyrelsenarbetar.Anf. 189 () replik:Fru talman! Jag vill säga till justitieministern kan ändå förespråka något. Som det är ärdet ett fåtal behandlings- och rehabiliteringsalternativsom får pengar ute i verksamheten med ett nytt nyck-eltal. Man kan ändå tala om vad man tycker, om manhar sett något som är bra.Jag har tagit del av detta , och jagtycker att det är en fantastisk verksamhet man bedri-ver. är det ju risk för att man slår ned på persona-len som jobbar med det här.Visst har det lagts fram förslag när det gäller denrättsvårdande delen, så det lider vi inte brist på. Detfinns också massor av dokument. Men det är i prak-tisk handling ute i vardagen som det brister. Jag tyck-er att vi borde förena oss och verkligen ta krafttag föratt få en rehabiltering som heter duga på anstalterna.Anf. 190 Justitieminister () replik:Fru talman! Jag vill upprepa att jag tycker att detjag såg på Kalmaranstalten var bra. Det kan jag säga.När det sedan gäller åtgärder känner jag inte tilldet. Det kan jag inte närmare kommentera, och det fårjag inte heller lägga mig i.Avslutningsvis vill jag säga att jag inte har någotemot att vi sätter oss ned och diskuterar de här saker-na. Jag tror att vi har fler beröringspunkter där vi kannå en samsyn med . Det som är det storaproblemet med borgerligheten är att det är så storaskillnader mellan och de övriga borger-liga partierna i frågan om hur man vill ha kriminal-politiken. Det tror jag är det största problemet.Anf. 191 ():Fru talman! I går var det . Hunger, fattigdom, materiell nöd och dåligeller ingen utbildning - det är ord som för tankarnatill länderna i och , där tre fjärdedelar avvärldens fattiga bor. Men det är problem som faktisktfinns betydligt närmare vårt lands gränser än så. Detär fattigdom, låg materiell standard och dålig elleringen utbildning alls som är de vanligaste orsakernatill att unga kvinnor i , och Balti-kum blir offer för det som med ett främmande ordkallas trafficking.Fru talman! Personligen tycker jag inte om det or-det. Alltför många människor förstår över huvud tagetinte vad det handlar om. Det låter inte så farligt. Talarman däremot om att det är handel med kvinnor förprostitution förstår alla vad det är fråga om.Fru talman! Drivna av minskade möjligheter tillarbete och försörjning vänder de unga kvinnorna i östsina blickar mot . Med falska löften ombarnpassnings- eller restaurangjobb utnyttjar slav-handlarna kvinnornas drömmar om ett bättre liv. Menförhoppningar vänds till mardrömmar. Kvinnornatvingas i stället tillhandahålla sexuella tjänster underslavliknande förhållanden. Ofta blir de fråntagna sinapass. De hålls inlåsta, blir våldtagna, slagna och sattai skuld till sina slavhandlare, en skuld som de måste"arbeta" av.Fru talman! För att stoppa handeln med kvinnorkrävs nya nätverk över gränserna, men också före-byggande åtgärder och möjligheter till rehabiliteringför de kvinnor som redan har drabbats. Det handlarofta om mycket unga kvinnor som söker ett bättre livi ekonomiskt mer utvecklade länder. Det handlar omatt marknaden finns i mer utvecklade länder, även iSverige trots vår lagstiftning. Om man ska lyckasstoppa den här handeln krävs att alla berörda ländersamarbetar, från polisnivå till harmonisering av lag-stiftningen. Jag är väl medveten om och tycker att dethar varit positivt att det var en prioriterad fråga underdet svenska ordförandeskapet i EU.De kvinnor som slavhandlarna fört till Sverigevistas illegalt i landet och om de blir upptäckta utvi-sas de. För att kvinnorna ska ha en möjlighet att vitt-na mot de män som sysslar med kvinnohandel bordede ges möjlighet att stanna kvar i tills utred-ning och eventuell rättegång har hunnit genomföras.Risken är annars uppenbar att de män som sysslarmed kvinnohandel fortsätter med sin verksamhet -inga vittnen innebär att de inte kan fällas och de fort-sätter med sin verksamhet. Nya kvinnor luras in i denverksamhet som för slavhandlarnas del är mycketinkomstbringande, men som för kvinnorna innebär ettliv i förnedring och ett oerhört lidande.Fru talman! Vi borde också bidra till rehabilite-ringen av dessa kvinnor här i , men även närde återvänder till sina ursprungsländer. Om de skavåga vittna måste de också skyddas här och när deåtervänder hem.Fru talman! genomfördes på svenskt initia-tiv en konferens i i om kvinnor ochdemokrati.