prot · GP0947 · 2001-12-13 00:00:00 — Vår principi-ella utgångspunkt är att planeringen av infrastruktu-ren måste få en fördjupad demokratisk förankring.Fler aktörer än måste komma in i processen påett tidigt stadium. Våra förslag för att förstärka denlokala och regionala demokratin och inflytandet står iskarp kontrast till regeringens förslag på det här om-rådet.Här har vi fått en starkoch tacksam draghjälp när den tunge socialdemokra-tiske regionpolitikern , som representantför , i ett skarpt brev till desydsvenska riksdagsledamöterna kraftigt protesterarmot de "inskränkningar av det regionala mandatet iinfrastrukturarbetet" som föreslås. Han går tillstorms mot den återcentralisering av planeringen somnu är på väg.I t.ex. och Region , som under den pågående försöksverksamhetenmed regionalt självstyre tagit över ansvaret för in-frastrukturfrågorna från , har ett brettförankringsarbete ägt rum. Kommunerna i regionen,näringslivet, fackliga organisationer och andra harvarit delaktiga i arbetet med att ta fram underlag,definiera behov och prioritera de kommande sats-ningarna på infrastrukturområdet. Alla inblandadeparter har upplevt detta mycket positivt.Det är inte bara politikerna inom Sydsam somprotesterar, utan också Sydsvenska Industri- ochHandelskammaren skriver i ett brev att de har godaerfarenheter av samarbetet på regional nivå kringinfrastrukturfrågorna. Varför gör man då på detta sättatt man centraliserar tillbaka en stor del av be-slutsmakten?Centerpartiets uppfattning är att mer beslut röran-de infrastrukturen ska flyttas till de regionala nivåer-na, utan pekpinnar från ovan. I det sammanhanget ärdet något förbluffande att enda synpunktpå detta är ytterligare en pekpinne, nämligen att pla-neringsramen för regionala investeringar inte ska fåanvändas till kommunala flygplatser. Det är Miljö-partiets syn på regional demokrati och regionalt in-flytande.Enligt vår mening måste dessutom kor-rigera regeringens vilja att ha ett spann på ±50 % närde regionala planerna ska fastställas. Ett sådant förfa-rande kan enligt vår mening leda till utomordentligtstor osäkerhet i länen och regionerna, somolika delar av landet riskerar att ställas mot varandra.Fru talman! Med dessa ord har jag försökt beskri-va något hur vi ser på de här två propositionerna ochCenterpartiets alternativ. Jag vill yrka bifall till reser-vationerna 1 och 5 i utskottsbetänkande nr 1 ochbifall till reservationerna 3, 10, 14, 20 och 21 i ut-skottsbetänkande nr 2.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! frågar mig om träng-selavgifter och investeringsbehovet i . Jagtycker att vi måste ha råd att ha en huvudstad i Sveri-ge. Det förvånar mig lite grann att upp så många svårigheter, så mycket problemoch så mycket restriktioner som har med att göra.Vi måste låta människorna flytta dit de vill, ochdå måste samhällets skyldighet vara att skapa bekvä-ma förutsättningar för dem, likaväl som det är viktigtatt vi gör det för alla dem som bor runtom i vår gles-bygd. Därför måste vi bedriva en politik i Sverigesom skapar de resurser som är nödvändiga för att viska få ett infrastruktursystem i som tillgo-doser de människor som bor här.Jag tror inte att det är en framkomlig väg att låtamänniskor komma hit och sedan låta dem betalaträngselavgifter. Att människor ska sitta i långa tra-fikköer tror jag, handen på hjärtat, inte att ens SvenBergström trots allt vill, som talar sig varm för lands-bygden.Anf. 18 () replik:Fru talman! Låt mig innan jag går in på sakfråganinstämma i det som och har sagt här tidigare.Tack, , för ett gott kamratskapi utskottet och för de debatter vi har haft inte bara häri kammaren utan också på många andra platser runt-om i landet! Jag vill önska dig en god jul, en välför-tjänt något lugnare tillvaro och mera tid för dig självoch dina närmaste under de kommande åren.I sakfrågan har och jag oftahaft olika åsikter, och det har vi nu också. Jag hoppasatt vi kan fullfölja debatten på den punkten.Visst ska vi ha ett bra trafiksystem i storstäderna.I den allra första meningen i mitt skrivna anförandeunderströk jag just detta att människor ska kunna levaett gott liv såväl på landsbygden som i våra storstä-der.Det som förvånar mig är att synes ha missat trafikdebatten kringStockholm och missat att läsa de olika utredningarsom har gjorts. Om de hade gjort det skulle de haupptäckt vad man kommit fram till om tron somfanns en gång i världen att stora trafikleder runt stor-städerna och nya motorvägsleder kan lösa problemen.Ingen storstad någonstans i världen har lyckats lö-sa sina trafikproblem genom att bygga nya kring-fartsleder.Jag läste med intresse en skrift som heter och som kom . Där uttryckerNCC:s vd några intressanta tankar omStockholmsregionen - trafikkaoset i , somhan skriver. Han säger: Det som skulle kunna rådabot på trafikkaoset i är en kombination avförbättrad kollektivtrafik och nya kringfartsleder samtnågon form av bilavgifter.Jag tycker att det var kloka ord av NCC:s vd, ochjag är förvånad över att inte också är sådynamiska att de förstår att det måste till en massaolika åtgärder för att lösa trafikproblemen i Stock-holm. Där är utan tvekan någon typ av bilavgifternågonting som kommer att behövas om man vill lösadet här i en närtid, och inte skjuta problemen tio årframåt i tiden.Anf. 19 () re-plik:Fru talman! Man får kanske vara tacksam för attSven inte var med och beslutade vid dentidpunkt när man bestämde sig för att bygga Es-singeleden. Jag är övertygad om att hade sagt nej också till den om den situa-tionen hade förelegat. Man kan ju fundera lite grannöver hur skulle ha sett ut då.Jag tror att vi utan att på något sätt glömma borteller bortse från landsbygden och de mindre tätorter-na ändå måste ställa upp på en fungerande huvudstad.Alla huvudstäder och alla stora städer expanderarsnabbare än vad man hinner bygga trafikleder för.Men trafiklederna kommer, och vi kan inte bromsadet.Apropå , som också upp, så minns jag att det fanns tillfällen när , som då varpartiledare, förde fram Citytunnelnsom en angelägen och nödvändig del av för att på något sätt bygga upp så mycket kost-nader och så stora investeringar att man skulle säganej till alltihop. Det finns belägg för detta. Jag tror attbehoven där nere är lika angelägna som de här uppe.Det gäller för oss att driva en bra näringspolitik,och inte den som näringsministern eller Socialdemo-kraterna företräder. Det ska vara någonting helt annat,som skapar nya arbetstillfällen, nya och expansivaföretag, låga transportkostnader osv. Så får vi möjlig-heter att lösa de trafikproblem som människor ickevill acceptera någonstans.Anf. 20 () replik:Fru talman! börjar tala om Es-singeleden, och raljerar med att vi inte skulle ha varitmed på det beslutet heller. Jag kan t.o.m. tänka migatt bygga ut Essingeleden, ! Es-singeledens Brommagren kan vara en välmotiveradlänk för att lite grann lasta av trafiktrycket i Stock-holm. Vi har inte alls någonting emot att man byggertrafikleder om det är samhällsekonomiskt lönsamtoch miljöriktigt och om det passar in i en bra trafik-planering. Vi är inte allergiska på något sätt. Det äralltså ingen fara på taket när det gäller detta.Men när det gäller trängselavgifter förefaller Mo-deraterna vara allergiska. Det har ju nu styrkts imånga utredningar att trängselavgifter eller bilavgif-ter i någon form faktiskt skulle innebära att man slip-per sitta i de eländiga trafikköer som Per-RichardMolén ondgör sig över. Det skulle kanske kosta 10,15 eller 20 kr beroende manvill köra, men man skulle slippa trafikköerna. Jag äralldeles övertygad om att väldigt många människortycker att det vore värt pengarna om attslippa köerna.Vi får väl ta en debatt i valrörelsen om detta medModeraterna och andra som är allergiska mot träng-selavgifter. Jag är nämligen övertygad om att när vifår debattera detta och presentera det för vanligamänniskor så kommer de att välkomna att man kankomma fram på gator och vägar bara genom dennaenkla åtgärd. Vi måste försöka styra trafiken så attinte alla ska in till city på samma timme.Jag tycker att det är lite trist att Per-RichardMolén på något sätt misskrediterar i frågan om . Han försökte ju påpe-ka det som revisorer och många andra nuunderstryker, nämligen att se till att beslutsunderlagetär komplett och inte att man tar det hela och kuperarsvansen i omgångar. Så gjorde man med Öresunds-förbindelsen. Det är självklart att man måste ha an-slutningsförbindelser - det var det tala om. Han ville få upp allt på bordet i ettsammanhang. Men om man hade gjort det så hademan kanske inte fått majoritet för att bygga bron, ochdärför valde man att ta detta styckevis och delt. Detfinns det anledning att kritisera och dra lärdomar av.Anf. 21 ():Fru talman! än väntat kom så äntli-gen regeringens infrastrukturproposition. Det är nu motioner från fyra allmännamotionstider, tre propositioner och över 1 000 förslagsom behandlas i betänkandet. I pengar är det bort-emot en halv statsbudget i runda tal.Detta har varit föremål för många förhandlingaroch turer mellan regeringen och de s.k. samar-betspartierna. Resultatet av det ser man tydligt i pro-positionen, som har en tydlig slagsida till vägarnasnackdel.Det ligger kanske i sakens natur att vi från oppo-sitionens sida uppehåller oss vid de delar som detfinns anledning att kritisera. De avsnitt som finns somär bra - och de finns där - förutsätter jag att närings-ministern ånyo kommer att proklamera.Rubriken är det inget fel på. Långsiktigt och håll-bart ska det vara! Men då vill det till både medel ochrätt metoder. Vi behöver satsa på en utbyggnad avjärnvägssektorn. Men de stora behoven just nu finnspå vägsidan och då speciellt när det gäller drift ochunderhåll av vägar. Vi saknar en bättre analys omolika järnvägsprojekt. kan aldrig bli ettalternativ till vägarna i landets mest glest bebyggdadelar. Det är inte klokt att bara kasta ut så stora sum-mor som regeringen nu gör på järnvägssidan. Vi kanändå aldrig få ekonomi i att bygga räls till varje hus iSverige - som någon uttryckte det. Minns hur detgick med de stolta parollerna om bredband till allamed statliga pengar!Den kraftiga förseningen av propositionen är attbeklaga, då infrastrukturpolitiken tillsammans medföretagspolitiken är grunden för det som vi i Folkpar-tiet kallar de välståndsbildande krafterna. Utan enfungerande infrastruktur kombinerad med ett gottföretagsklimat kan inte välfärd och sysselsättningtryggas. Förlorarna på en sådan senfärdighet när detgäller trafikpolitiken är både den enskilda medborga-ren och landets många företag som inte garanterassäkra och fungerande vägar året runt.När propositionen lades fram hävdades det att sto-ra pengar ska satsas. Det kan ifrågasättas. De 364miljarder kronor som regeringen utlovar ska spridasut . Slår man ut denna sum-ma visar det sig att det inte handlar om någrastora nya pengar - speciellt inte då en del av pengarnaska täcka lån som tas upp och 2003. 45miljarder kronor av ramen rör sådant som kostnaderför nya lån som ska tas upp eller redan har upptagits.Dessutom är det tvivelaktigt om dessa lån går ihopmed budgetprocessen. Ska projekt tidigareläggas såfår det ske med hjälp av andra finansieringslösningarsom bl.a. förespråkar. går var tiondekrona i propositionen till skulder och räntor.Satsningar på infrastruktur har dessutom minskatsom andel av BNP . Enligt statistikfrån SCB utgjorde de offentliga investeringarna iinfrastruktur av BNP . Det var dåSocialdemokraterna trädde till. har denna andelmer än halverats, till av BNP. Men när Soci-aldemokraterna var i opposition krävde de en för-dubbling av de då föreslagna infrastrukturpengarna,dvs. en fyra gånger högre andel jämfört med rege-ringens nu uppreklamerade förslag.Behovet av infrastrukturinvesteringar i ärnu ännu större än vad regeringen inser. Folkpartietanser att investeringarna bör kunna bli större genomnya finansieringsformer. Dessutom är behovet avdrift och underhåll av vägar stort redan nu under detvå närmaste åren, vilket regeringen verkar bortseifrån. Det är mot denna bakgrund som isitt budgetalternativ haravsatt mer än regeringen till vä-ganslaget.I de löften som regeringen lämnar finns enpysventil som säger att investeringarna endast skagenomföras i den takt som det statsfinansiella lägetmedger. Med tanke på hur regeringen har hanteratvägarna är det säkrast om nya krafter får an-svar för infrastrukturfrågorna.För enskilda människors välfärd är goda kommu-nikationer avgörande. Tillgång till bra kommunika-tioner underlättar arbetspendling och ökar därmedmöjligheterna att bo där man vill och jobba på någonannan plats. En väl utformad trafikpolitik är därmedav största betydelse även i regionalpolitiskt hänseen-de.Tyvärr finns det en rad brister i dagens in-frastruktursystem; undermåliga och trasiga vägar someffektivt hindrar t.ex. råvarutransporter till industrin,tågtrafiken som alltför länge kännetecknats av bris-tande konkurrens och höga priser. Detsamma kanockså sägas om flygtrafiken.I dagens situation med undermålig standardfrämst på vägarna har vi föreslagit att man ska prövaolika finansieringsformer. En sammanfattande be-teckning för denna finansieringslösning är PPP, pub-lic-private partnership. Finansiering av PPP-projektkan ske antingen genom att nyttjarna - trafikanterna -erlägger avgifter eller att staten genom hyranläggningarna eller en kombination av bägge finan-sieringarna.Projekt som vi framför allt anser vara intressantaför framtida PPP-projekt är trafiklösningar i ellerkring våra storstäder. I har sådan finansieringförekommit vid byggandet av ochÖresundsförbindelsen, men det borde kunna ske vidbetydligt fler projekt. Näringsministern har fleragånger varit positiv till PPP. är han diskret som enlegationssekreterare och erkände i en riksdagsdebattatt han tvingas ge sig för både kommunister och mil-jöpartister. Å andra sidan, fru talman, inger det ju ettvisst hopp att han inte sade något den här gången.Regeringen har ett flertal gånger flaggat för är villig att genomföra de här projekten, men vihar sett alldeles för lite av dem. Sannolikt är det pågrund av att regeringens stödpartier gör allt för attsätta P för PPP-lösningar.I stället håller man från regeringssidan på med di-verse andra tvivelaktiga finansieringsformer. Jag harredan nämnt lån i Riksgälden. anser attom annan offentlig finansiering än den över statsbud-geten ska användas för infrastrukturen, måste det skerestriktivt och med ordentliga beslutsunderlag. Speci-ellt gäller det upplåning med statliga kreditgarantier.Riksdagens revisorer har i en rapport till riksda-gen påpekat att det samhällsekonomiska beslutsun-derlaget bör utvecklas. Revisorerna anförde att rege-ringen tydligt bör motivera sina förslag till enskildaväg- och järnvägsinvesteringar för . Detvisar sig ofta att man inte belyser de åtgärder somverkligen vidtas. De bästa alternativen undersöks inte.Beräkningarna redovisas dessutom bristfälligt. Speci-ellt viktigt är detta om ett mindre samhällsekonomisktprojekt föreslås prioriteras före ett mer lönsamt. Fördetta har regeringen klandrats av , senast ijuni i år.Regeringen föreslås i infrastrukturpropositionenatt jämställdhet ska införas som ett nytt transportpoli-tiskt mål utöver de som redan finns. tyck-er att det är bra att regeringen uppmärksammar attmän och kvinnor inte har samma resemönster. Mensamtidigt är t.ex. systemet för reseavdrag utformat såatt det i högre grad passar mäns resemönster utan attta hänsyn till att det är kvinnor som står för denstörsta delen av s.k. nyttoresor för familjen. Det ärmot den bakgrunden som har föreslagit attreseavdraget bör breddas så att t.ex. resor till och fråndagis ingår. Vi har också krävt att en bilsocialutred-ning ska tillsättas som ska få i uppgift att belysa bi-lens roll från en rad samhällsperspektiv i 2000-taletssamhälle. Denna utmaning hukar TU-majoriteten för,och lär också vara stor motstån-dare.Fru talman! Jag ska också ta upp några frågorkring . Postmarknaden präglas alltmer avavreglering och konkurrens. På många orter finns detflera aktörer som delar ut och distribuerar post. Folk-partiet anser att det är viktigt att postlagen följs nogaäven på en avreglerad postmarknad och att post- ochkassaservice kan upprätthållas i hela landet. Vi tarkraftigt avstånd från en utveckling som går mot attsamtliga stationära postkontor i ska avveck-las. Försvinner de stationära kontoren är det ett dråp-slag för många orter i , då det ytterligare ut-armar den offentliga servicen. Det räcker inte att manflyttar postservicen till en butik eller en bensinmack,då detta vid många tillfällen kan vara det första stegetmot en total nedläggning.Regeringen har i en särproposition föreslagit attden grundläggande kassaservicen ska regleras i ensärskild lag och inte, som , i postlagen. Ansvaretför servicen ska ligga hos , enligt regering-ens förslag.Vi har beklagat att denna särproposition kom sentunder hösten, då avtalet mellan staten och Posten omkassaservicen löpte ut . Sedandess har det rått ett slags avtalslöst tillstånd på områ-det.Under denna tid då kvaliteten i kassaservicen harförsvagats har postledningen och Näringsdeparte-mentet påstått att "nu ska det bli bättre". m.fl. har påtalat och upprepat att det nu ärfler serviceställen för kassa, brev, frimärken ochpaketutlämning. Vad man inte säger är att efter det attPostgirot har sålts kan man inte på postens kontoröppna postgirokonto, än mindre få ett saldobesked.Till det mera tragiska hör också att pensionärer ilandsbygden avkrävs om de ska fådaglig postutdelning av lantbrevbärare. Man kankomma undan med ett par , men då är"daglig postgång" plötsligt högst i veck-an - detta noterat efter regeringens högtidstal här ikammaren i går på temat .Varken e-brev, betalning via mejl eller indragenlantbrevbärning fyller kraven på kvalitet eller godmedborgarservice. anser att det är avstörsta vikt att det finns kassaservice med hög kvaliteti hela landet, så att medborgarna kan utföra sina be-talningar och ta emot sina pengar.Jag skulle avslutningsvis också vilja säga ett parord om trafiksäkerheten. Trafik ger ökad välfärd, menden har också avigsidor. Krav på ökad trafiksäkerhetär ett väsentligt inslag i trafikpolitiken. Folkpartietstod bakom nollvisionen, som innebär att man skasträva efter att ingen ska dödas eller svårt skadas itrafiken. Denna vision har urholkats alltmer, framförallt genom nedskurna väganslag. Informationsinsatserär ett viktigt komplement. Men elvapunktsprogram-met har urholkats genom att t.ex. de ideella motoror-ganisationerna får allt svagare ekonomiskt stöd.Jag tror att det behövs trafikövervakning och ock-så vägar med högre standard. Farliga sträckor måsteåtgärdas. Skärpt hastighetskontroll, inte minst genomfler synliga poliser, och att man också håller efterfortkörning kan medverka till en lägre skadenivå itrafiken. Därtill måste väganslaget höjas för att skapasäkrare vägar.Alkohol och andra droger kombinerat med bilkör-ning eller båttrafik hör definitivt inte ihop. Det måsteständigt upprepas. Förutom att man kan skada sigsjälv, riskerar oskyldiga att dödas eller skadas avbåde rattfylleristers och sjöonyktras framfart. Det ärockså viktigt att uppmärksamma förekomsten avfarliga mediciner i trafiken.Det är beklagligt, som jag sade, att regeringen hardragit ned på stödet till det ideella trafiksäkerhetsar-betet. Trafiksäkerhet består av många komponenter.Upprustad infrastruktur och mänskligt engagemang ärgrunden för något som skulle kunna kallas god kom-munikation.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tionerna 1 och 9 i TU1 och till reservationerna 4 och6 i TU2.Anf. 22 () re-plik:Herr talman! säger att i infrastruk-turpropositionen går var tionde krona till räntor ochskulder. Då undrar jag: Hur har tänkt attden här andelen skulle kunna vara mindre, eftersomman förespråkar PPP?Riksdagens revisorer m.fl. har visat att kostnader-na för lånen, om de sker på något annat sätt än viaRiksgäldens försorg, blir högre. Ingen kan rimligenvara mer kreditvärdig än vad Riksgälden är i det härsammanhanget.Dessutom föreslår ni en högre lånenivå. Då kanväl rimligen inte anslaget för räntor vara lägre. Jagförstår inte riktigt hur den ekvationen går ihop.Det som infrastrukturpropositionen föreslår är ettlån som ska amorteras inom planeringsperioden. Detär dels för att och ska få slutfö-ra en del av det som finns i den nuvarande planering-sperioden som de av statsfinansiella skäl inte harklarat av, dels för att underhållet ska kunna förstär-kas, så att de brister och flaskhalsar som finns på väg-och järnvägsnäten kan undanröjas och transporternapå det viset blir mer ändamålsenliga. Jag förstår intehur kan ha någonting emot detta.Ni säger från sida att ni tycker att detär bra med ett jämställdhetsmål. Men då förstår jaginte hur ni i ert alternativ till anslagsfinansiering kanha en mycket lägre post för järnvägsinvesteringar.Se på hur det fungerar i ! Vemär det som med matkassar och barn är tvungen attanvända sig av kollektivtrafiken med dess brister ochsom absolut skulle tjäna mest på att man ökade in-vesteringarna i spårburen trafik och införde miljösty-rande vägavgifter? Är det män eller kvinnor? Utifrånden analysen hänger inte förslag ihopmed att ni förespråkar ett jämställdhetsmål.Anf. 23 () replik:Herr talman! Vår modell i den här avvägningenger mer till vägarna, för det är det akuta just . In-tressant är ju att statliga , för övrigt med in-stämmande av , anser att man inte kanexpediera de här 100 miljarderna utan att man skulleha haft betydligt lägre tal. Det finns anledning att seöver den här balanspunkten.Jag skulle bara vilja fråga hur kommer fram till att beräkning skaunderkännas. Vilket alternativ har hon till de kvinnori glesbygd som får göra sina nyttoresor till, så attsäga, fullt pris? Jämställdhetsmålet är fortfarandeviktigt för oss här och på andra områden, men vitycker att man måste se till realiteterna. är ettglesbebyggt land och vi får dra de riktiga slutsatsernaav det.Däremot vill jag för tydlighetens skull lägga tillatt vi självfallet också ska bygga ut den kollektivatrafiken, trafiken på spår, inte minst där det bor ochreser mycket människor. Men de områdena är ju överarealen sett ganska små i . Det gäller ändå attgöra den här avvägningen och inte som lägga utförslag på t.ex. järnvägsområdet som inte är finansie-rade, där det är oklart hur pengarna tas och där fram-för allt en nu nästan enig expertis varnar för att sam-hällsnyttan inte är tillräcklig.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! De beräkningar som till bygger på oförändrade priser fram till2015. Det är ett fullständigt osannolikt antagande.Om man har det minsta respekt för resonemangensom finns i den vitbok som EU har framställt,plus besluten från och det vi själva beslutade i dettransportpolitiska beslutet , ska man ju internali-sera de externa effekterna av trafiken. upp-kommer stora kostnader till följd av trängsel, trafik-olyckor och luftföroreningar som betalas av någonannan än dem som är upphov till dessa saker. Det ären orättvisa som inte är rimlig om vi skakunna förena miljömålen med trafikutvecklingen. Dethar inget förslag om. Man bromsar i stäl-let de konstruktiva förslag som finns i infrastruktur-propositionen.Folkpartiet vidhåller att man förespråkar ett jäm-ställdhetsmål. Men hur ska de här spårinvesteringar-na, som behövs för att människor som är beroende avkollektivtrafiken ska få en värdig möjlighet att an-vända sig av den, kunna rymmas inom Folkpartietsförslag när er nivå för järnvägsinvesteringar är så passmycket lägre än den i infrastrukturpropositionen?Jag noterar också att inte med ettord kommenterade den fråga jag hade om hur ni får erkritik av infrastrukturpropositionens förslag till räntoroch amorteringar att gå ihop med era förslag, som haren högre nivå av skulder som man har svårt att klara iframtiden som man ska möta samhälletsövriga behov av offentlig service.Anf. 25 () replik:Herr talman!