prot · GO09119 · 2001-06-01 00:00:00 — Må-let med vården måste vara att personen ges förutsätt-ningar att fortsätta sitt liv i frihet utan problem medvare sig droger eller rättvisan. Drogproblem är oftaett hinder för en bra utveckling. Av den anledningeninförs nu en skyldighet för den omhändertagne att isamband med t.ex. permission vara beredd att lämnaprov i de fall det finns anledning att misstänka att haneller hon har fortsatt att använda droger.Utskottets betänkande innehåller därför vissa änd-ringar i LVM och LVU som innebär att en tvångsin-tagen vid LVM-hem eller särskilt ungdomshem skavara beredd att under vissa förutsättningar underkastasig blod-, urin- eller utandningsprov för kontroll avom han eller hon är påverkad av narkotika, alkoholeller andra otillåtna medel. Syftet med den utökadekontrollmöjligheten är att anpassa vården så att denpå bästa sätt passar den som vården berör, och då ärdet förstås viktigt att veta om missbruket fortfarandepågår.Utskottet föreslår en ändring i förhållande till pro-positionen med innebörd att provtagning ska kunnaske inte bara inför utan även efter det att den intagneåterkommit till institutionen efter t.ex. en permission.Det här är en ytterst känslig fråga som handlar omden enskildes rätt till kroppslig integritet, men ut-skottet har stannat för att av omsorg om personen ifråga kunna klarlägga om han eller hon tagit uppanvändningen av droger under pågående behandling,detta för att behandlingen ska kunna anpassas ochfullföljas på ett bra sätt.Regeringen föreslår att en ny lag om behandlingav personuppgifter inom införs. Ut-skottet anser att det finns ett behov av att på dettamycket integritetskänsliga område som socialtjänstenär införa en särskild författningsreglering som komp-letterar personuppgiftslagens bestämmelser och till-styrker förslaget till den nya lagen.Socialtjänsten ges därmed möjlighet att behandlaalla kategorier av känsliga personuppgifter. Genomatt lagen om behandling av personuppgifter inomsocialtjänsten har ett vidare tillämpningsområde änsocialtjänstlagen behövs en komplettering när detgäller möjligheterna att behandla känsliga perso-nuppgifter. har i sitt yttrandeföreslagit en lösning som socialutskottet ansluter sigtill. Med hänsyn till att vissa ytterligare övervägandenav lagteknisk karaktär behöver göras bör regeringenåterkomma med ett lagförslag till . Socialut-skottet föreslår med anledning av det ett tillkännagi-vande till regeringen.När det gäller socialnämndens ansvar för äldremänniskor har utskottet enats om ett förtydligandevad gäller äldre människors behov av att ges möjlig-het att ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemen-skap med andra. Lagtexten har av utskottet ändrats ijämförelse med propositionen och där lyfts just dettafram.Ett förtydligande görs nu vad gäller kommunernasansvar att arbeta stödjande för den som utsatts förbrott och dennes anhöriga. Redan sedan några årtillbaka har genom kvinnofridsbeslutet lagen lyft framkommunernas ansvar vad gäller misshandlade kvin-nors behov av stöd och hjälp för att kunna förändrasitt liv. sker alltså ytterligare ett förtydligande avkommunens uppgift när det gäller dem som kan be-höva stöd och hjälp efter att ha utsatts för brott - meninte bara brottsoffret självt utan också dennes anhöri-ga.Sist vill jag ta upp den aktuella frågan om privati-sering av myndighetsutövning.Justitieombudsmannen har efter prövning kommitfram till att socialtjänstlagen inte ger kommunernautrymme att anlita privata utredare för myndighets-utövning, såsom har skett i några kommuner. Detta ärett utomordentligt viktigt besked - både till kommu-ner och till medborgare. Det är en grundlägganderättighet för den enskilde att om man utsätts för såintegritetsingripande åtgärder som påtvingade utred-ningar av en persons eller en familjs sätt att leva, attbehandla sina barn, att reda ut problem med missbrukeller föräldrars förmåga att samarbeta efter en sepa-ration och annat ytterst privat som kan komma i frågavid dessa utredningar så ska det göras av samhälletsegna organ. Det ska inte överlåtas till försäljning påen marknad där priset kan bli en avgörande faktor förvem som ska utföra arbetet. Däremot har socialnämn-den möjlighet att anlita personer med särskild kom-petens eller som tillfällig förstärkning när förvalt-ningen själv inte hinner med. Men då ska de perso-nerna knytas till myndigheten så att de regler somomfattar den offentliga myndighetsutövningen ocksåträder i kraft.Utskottet ansluter sig alltså till Justitieombuds-mannens uppfattning och tillstyrker 2 kap. 5 § där detuttrycks att kommunen får sluta avtal med annan omatt utföra kommunens uppgifter inom socialtjänsten.Men uppgifter som innefattar myndighetsutövning fårinte med stöd av denna bestämmelse överlämnas tillbolag, förening, samfällighet, stiftelse eller en enskildindivid.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till utskottetsförslag och avslag på reservationerna.Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag har en kort fråga och ett förtydli-gande till Elisebeht Markström.Min fråga gäller tillsynsverksamheten. föreslog i sitt slutbetänkande ensamordning av tillsynen över hälso- och sjukvårdenoch . Detta förslag har över huvud tagetinte kommenterats - i varje fall inte vad jag har kun-nat notera - i vare sig propositionen, majoritetensskrivning eller betänkandet.Vi har indirekt anknutit till detta i vårt förslag omen samlad organisation för all tillsynsverksamhet förhälso- och sjukvården. Det är en renodling av Social-styrelsens och uppgifter i det hänseen-det. Jag skulle gärna vilja ha en kommentar till för-slaget. Vad har Socialdemokraterna, utskottsmajori-teten och regeringen för uppfattning i det långa lop-pet? Jag tycker att de argument som framfördes avSocialtjänstutredningen var ganska starka.När det gäller privatisering av myndighetsutöv-ningen skulle jag vilja använda uttrycket "slå in öpp-na dörrar". Det finns ingen argumentation i någotsammanhang där någon föreslår en privatisering avmyndighetsuppgifter. Däremot finns det en diskus-sion om var gränsen mellan myndighetsuppgifter ochandra uppgifter går. Här sker det en prövning avett antal konkreta fall. Vi får se vad domstolarnasäger och var gränsen går. Men för att inget miss-förstånd ska råda så vill jag påpeka att varken Mode-rata samlingspartiet eller något annat parti har före-slagit någon privatisering av myndighetsuppgifter.Anf. 59 ELISEBEHT () re-plik:Fru talman! När det gäller den tillsyn som LarsElinderson tar upp så är det riktigt att utskottet tidiga-re har begärt att regeringen ska återkomma efter attha sett över frågan. Regeringen har också återkommiti och med detta förslag. Man har alltså tittat över detsom fanns som tidigare förslag, men kommit till enannan slutsats än vad utskottets majoritet då föresprå-kade. Man får alltså se det så att det förslag som nuföreligger är det resultat som har kommit ut av rege-ringens arbete.Det sitter en särskild utredare och kikar över denstatliga tillsynen, och det finns anledning att inväntadet. Jag tror inte att den modell som vi nu slår fastkommer att vara den som ska gälla framöver, utandetta får säkert anpassas allteftersom huvud-ansvarsområden flyttas över huvudmannagränser. Jagtror alltså inte att man ska se detta rent statiskt.Det är klart att det pågår en diskussion om privati-sering av myndighetsutövning, eftersom man på sinahåll, ofta med moderat biträdande, bedriver verksam-het som är att betrakta som myndighetsutövning iprivat regi. Det är också därför JO har haft att granskaett par kommuner efter anmälan. Jag vet också att detligger hos domstol för prövning . Dålär vi få se var domstolen landar i sin tolkning. Menjag tycker att med den skrivning som finns , i dennya socialtjänstlagen, torde det vara knepigt att hävdanågonting annat än det jag gjorde alldeles nyss.Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag vill avsluta den diskussionen medatt dela den uppfattningen. Men jag vill samtidigtpåpeka att jag upplever detta som en kvasidebatt,eftersom ingen har föreslagit privatisering av myn-dighetsuppgifter. Däremot finns det en gränsdragningsom t.ex. omfattar de verksamheter som ElisebehtMarkström själv hänvisade till, nämligen möjlighetenatt anlita externa konsulter för vissa utredningsupp-drag och liknande - också i anslutning till vårdnads-utredningar. Självfallet ska de personer som gör så-dana utredningar omfattas av samma tystnadspliktoch samma regelverk som gäller kommunernas egenpersonal. Vore det inte möjligt att göra på det sättet såskulle många små kommuner ha väldigt svårt att klaraav sin uppgift enligt socialtjänstlagen. Det är så detfungerar ute i små kommuner, som inte har tillräckli-ga resurser, i dag.Jag har lite svårt att tolka vad Elisebeht Mark-ström sade när det gäller tillsynen. Jag hade förhopp-ningen att Elisebeht skulle hänvisa till den översyn avtillsynsorganisationen som regeringen tydligen arbe-tar med. Men inledningsvis sade hon: är det dettasom gäller. Om jag återgår till det så uppfattar jag detså att det fortfarande finns en diskussion, och kansket.o.m. en öppenhet att diskutera möjligheten till ensamordnad tillsynsverksamhet över all hälso- ochsjukvård och socialtjänst . Den frågan är ivarje fall inte avgjord.Anf. 61 ELISEBEHT () re-plik:Fru talman! Nej, det är alldeles riktigt - den frå-gan är inte avgjord. Det sitter en utredare och tittar påde här frågorna. Det jag försökte säga var att i denföränderliga tid som vi lever i så tror inte jag att denmodell som vi just nu lägger fast - vilket vi ju ändågör i och med det beslut som vi ska fatta om en stundhär - kommer att vara för evigt. Det kommer säkertatt finnas skäl till förändringar. Om de sedan går iriktning med hur tycker att det börvara eller i någon annan riktning kan jag inte svara påi dag. Men jag tror att det är viktigt att debatten fort-går.I vissa kommuner lägger man ut myndighetsutöv-ning - dock inte i alla. Det är några få kommuner somhar valt att lägga ut viss del av vad som kan be-traktas som myndighetsutövning - åtminstone medJO:s uttalande i ryggen - på andra än myndighetensjälv. Men även om det finns vissa som gör det såbetyder ju inte det att de gör rätt.Anf. 62 () re-plik:Fru talman! Vi får ofta vittnesmål om närståendesom inte orkar med sina uppgifter. Det händer att desjälva får olika typer av inte minst medicinska pro-blem som gör att de har det svårt. vet vi attsamhället inte kan klara sig - och antagligeninte kommer att göra det heller - utan attandra människor och närstående ställer upp och tarhand om dem som är svårt sjuka i det egna hemmet.Eftersom de yrkanden som vi har gjort för att för-bättra situationen för närstående har avvisats av densocialdemokratiska majoriteten både i det här betän-kandet och i tidigare skulle jag vilja fråga: AnserElisebeht att det stöd som närståendevår-darna får är tillräckligt?Anf. 63 ELISEBEHT () re-plik:Fru talman! Det ser väl olika ut på olika håll ochkanter, men generellt sett så tror jag att svaret måstebli nej. Man beräknar att anhöriga tar ansvar för del av äldrevården - åtminstone två tredjedelar.Det är förstås viktigt att anhörigas vilja att vara del-aktiga i omsorgen om sina nära och kära uppmuntras,men det betyder inte att anhöriga ska lämnas ensam-ma med hela ansvaret.I den nationella handlingsplanen för hälso- ochsjukvården slås fast att det finns behov av att ocksåfortsättningsvis stödja anhöriga som vårdar allvarligtsjuka, äldre och även personer med funktionshinder.Det arbete som redan har påbörjats kommer att fort-sätta också , bl.a. ska delar av de s.k.försvarspengarna användas just till att utveckla ettbättre stöd för anhöriga. Det ingår som en del i detavtal som , Kommunförbundetoch regeringen har tecknat. Vi får se hur landstingenoch kommunerna kommer att välja att arbeta. Ocksåjag tycker att utbildning, avlastning, möjlighet tillväxelvård är några av de delar som behöver utveck-las.För närståendepenning, då man vårdar någon somär svårt sjuk , kan även andra än anhöriga kom-ma i fråga. När man läste några av reservationernakunde man förledas att tro att det fanns starka be-gränsningar där. Men det har jag kollat upp, och så ärdet inte, utan närstående kan vara andra än anhöriga.Svaret är ja, det behövs säkert, men jag tror inteatt man ska gå fram lagstiftningsvägen, utan dethandlar om ett utvecklingsarbete som måste ske uti-från de lokala förutsättningarna. Kommunerna harnaturligtvis ett oerhört stort ansvar.Anf. 64 () re-plik:Fru talman! Det känns bra att svaret är nej på denhär frågan därför att vi då är överens om att det somsker inte är tillräckligt. Naturligtvis ligger ansvaret påkommunen och till viss del på . Det som vihar tyckt borde göras är att regeringen tog upp för-handlingar med de två se hur mankan förbättra situationen. Det gäller på olika områ-den.Det finns problem med att bli godkänd som när-stående. Jag vet att begreppet har vidgats, men fortfa-rande sker lite olika typer av bedömningar av vemsom är närstående. har vi också en tidsgräns på60 dagar. När det gäller hiv/aids har vi . Jagtycker att det finns fler grupper som skulle behöva harätten till 120 dagars ledighet. Så det finns ett antalsätt där man genom lagstiftning skulle kunna förbätt-ra situationen inom närståendevården.Anf. 65 ELISEBEHT () re-plik:Fru talman! Som jag sade tror jag ocksåatt det finns en rad åtgärder som behöver göras bättre.Närståendepenningen är kanhända en sådan - att fåfler dagar. Jag är inte så säker på att det räcker. Attvara vårdare av svårt sjuk anhörig i långa perioder ärminsann en uppgift som är nästintill för tung. Manbehöver naturligtvis en kombination av samhälletsegna insatser och de insatser som de närstående kangöra. Där är närståendepenningen en del av ett sådantarbete.När man har gjort en kartläggning ute i kommu-nerna av vilka behov som finns har man kommit framtill att uppsökande verksamhet, fler platser i korttids-vård, startande av stödgrupper för anhöriga är ytterli-gare sådana åtgärder som skulle välkomnas för attunderlätta för anhöriga att kunna vara med och ta detmycket stora och tunga ansvaret.En del utvecklingsarbete pågår till-baka. Jag tror att det var 7 ½ somavsattes 1997 för den här typen av stimulansåtgärderoch ytterligare för perioden1998-2000. kommer för framtiden de s.k. för-svarspengarna.En del av uppdraget till är just att utveckla anhörigstödet.Det finns all anledning att följa de här frågorna ocksåhärifrån.Anf. 66 ():Fru talman! betänkande nr 18bygger på en proposition som är utformad i samarbetemellan regeringen och . I förslaget tillny socialtjänstlag återfinns också en rad förslag somVänsterpartiet drivit genom åren.Det handlar bl.a. om rätten att överklaga bistånds-beslut genom förvaltningsbesvär och om att begräns-ningen av bistånd till akut tandvård upphör så att detblir möjligt att få bistånd för även annan tandvård. Enrad andra begränsningar upphör också, jag ska åter-komma till det.Socialtjänsten är en central del av välfärdspoliti-ken. Det är det sista skyddsnät som finns i samhälletför människor som under kortare eller längre perioderi livet hamnar utan möjlighet till egen försörjning.Det gäller att göra det skyddsnätet starkt och rättssä-kert så att människor inte faller igenom eller blirutlämnade till enskilda människors eller organisatio-ners godtycke. I det perspektivet är både rätten attöverklaga beslut och den utvidgade rätten till biståndav central betydelse. Naturligtvis är det viktigaste attvi gör allt vi kan göra för att förstärka livsvillkorenför ekonomiskt utsatta människor, att förstärka derasmöjlighet till arbete, till löneinkomster och att öppnavåra generella system så att alltfler omfattas av dem.Jag tänker då främst på a-kassan, sjukförsäkringssys-temet och pensionssystemet. Men det kommer alltidatt finnas grupper av människor som under längreeller hamnar utan möjlighet till egen för-sörjning. Det är viktigt att även dessa grupper omfat-tas av ett starkt skyddsnät, att de inte blir utlämnadetill godtycke eller gamla tiders välgörenhet.Den nya socialtjänstlagen bygger på de grundläg-gande målsättningar och värderingar som fastlades i1980 års socialtjänstreform, dvs. principen om hel-hetssyn, frivillighet, det förebyggande perspektivetoch att den enskildes egna resurser ska tas till vara.Individens delaktighet och egna ansvar ska beaktas.Socialtjänsten ska präglas av självbestämmande,kontinuitet, flexibilitet, normalisering, närhet ochvalfrihet. Det här är en viktig och en riktig inriktning,som förstärks med de konkreta förslag som försin i den nya lagen.Låt mig kort beröra några av dessa. Viktigast ärnaturligtvis rätten att överklaga biståndsbeslut genomförvaltningsbesvär. För att man ska kunna förverkligaen rättighet krävs också att man ska kunna få denprövad. Jag tror att det här kommer att få stor bety-delse, inte minst inom missbrukarvården där i dagalltför många upplever att de nekas behandling ellererbjuds fel behandlingsform. Viktigt är också att vitar bort begränsningen "annat bistånd" i lagen ochersätter det med "livsföring i övrigt". att begränsningen att man enbart hade rätt tillakut tandvård försvinner. Det innebär att man efterindividuell prövning också får rätt till t.ex. hörapparateller annat som man behöver för sin livsföring.I betänkandet öppnas också för att ideella skade-stånd kan undantas vid biståndsbedömning. Här försett resonemang om att det måste ske en individuellbedömning och att det kan vara rimligt att iblandundanta ideella skadestånd, t.ex. när man har fåttskadeståndet på grund av brott och kan ha behov avkostsamma behandlingar.I dag finns många olika system inom arbetsmark-nadspolitiken som riktar sig till ungdomar. Samtidigtfinns ett särskilt tvång för ungdomar som uppbärsocialbidrag att aktivt delta i praktik eller kompetens-höjande åtgärder. Här aviserar regeringen en översynsom belyser samspelet, tillämpningen och ansvaretmellan olika huvudmän samt att man i det samman-hanget också ska överväga regler med mindre tvång isocialtjänstlagen när det gäller de här grupperna. Detär bra, och det är någonting som längeefterlyst.Här införs obligatoriska vårdplaner för barn somplaceras utanför hemmet, och här redovisas att , och regeringen iden nationella handlingsplanen för hälso- och sjuk-vården kommit överens om att fortsätta den ekono-miska satsningen på anhörigstöd.Här lämnas ett särskilt uppdrag till Socialstyrelsenatt genomföra en strategi för nationellt stöd för kun-skapsutveckling inom - mycket viktigtoch nödvändigt. Här konstateras att den del av soci-altjänsten som innebär myndighetsutövning inte inågot led kan eller ska privatiseras, det är bra.Här redovisas den förstärkning som gjorts när detgäller brottsoffers rätt till stöd och hjälp och att soci-alnämnden särskilt bör beakta att kvinnor som är ellerhar varit utsatta för våld eller andra övergrepp ihemmet kan vara i behov av stöd och hjälp för attförändra sin situation. Det här är en klar förstärkningav kvinnors rätt och möjlighet att få hjälp.Här skrivs in att behandling för spelberoende kanvara en insats som ligger inom ramen för socialtjäns-tens ansvar. Utskottet föreslår också en förstärkning i5 kap. 4 §, nämligen att äldre människor ska ges möj-lighet till en aktiv och meningsfull tillvaro i gemen-skap med andra, vilket är en viktig förstärkning.Just detta med aktiv och meningsfull tillvaro hartidigare funnits i lagen, men det togs bort i sambandmed försämringen av lagen 1998. Då försvann ocksåmånga kommunala dagcentraler och andra aktiviteteroch samlingspunkter för äldre. Förhoppningsviskommer de nu att återuppstå.Skyddsnätet stärks alltså för alla, men också förolika grupper som behöver bistånd.Betänkandet innehåller också ändringar i LVMoch LVU, lagen om vård av missbrukare och lagenom vård av unga. En ändring innebär att tvångsintag-na vid LVM-hem och särskilda ungdomshem skavara skyldiga att under vissa förutsättningar under-kasta sig provtagningar för att man ska kunna kon-trollera att han eller hon inte är drogpåverkad. Väns-terpartiet har i ett särskilt yttrande redovisat sin prin-cipiella syn, att vi inte anser att barn skadrogtestas. Men vi är beredda att acceptera dessatvångsåtgärder inom ramen för en redan beslutadtvångsvård. Vi vidhåller också vår principiella syn attdrogtester av barn inte kan motiveras iandra sammanhang.Vidare föreslås en lag om behandling av perso-nuppgifter inom . Man har helt enkeltett behov av att datorisera akter och sammanställasaker. Det här är ingen enkel lagstiftning, det har flerapåpekat. behandlar en rad känsligapersonuppgifter som av nödvändighet ibland måsteregistreras. T.ex. om man har hand om äldre med vissreligiös inriktning som påverkar kost osv. måste detkanske stå i akten. Men det är viktigt att påpeka attsocialtjänsten får registrera enbart de uppgifter somkrävs i det individuella fallet.Jag är väldigt glad över att socialutskottet följerkonstitutionsutskottets yttrande. Vi föreslår därför etttillkännagivande till regeringen om att man ska åter-komma till vissa delar när det gäller förstärkningen avlagen.När jag sedan tittar på de reservationer som finnstill betänkandet är det ett parti som kraftigt avviker,och det är som i vanlig ordning före-språkar skattesänkningar, avregleringar och privatise-ringar. Man menar att detta skulle vara lösningen påproblemet att människor måste fåbistånd.Jag delar inte den uppfattningen. Jag tror att ävenom vi lyckas med att lyfta fler och fler till lönein-komst i stället för ekonomiskt bistånd - och det är juhuvudlinjen - krävs det fortfarande en stark social-tjänstlag som garanterar människorna ekonomisktbistånd, rätt till vård, behandling och omsorg. Detbehövs skatter för att finansiera detta och besvärsrättför att hävda dessa rättigheter.Andra partier lyfter fram förslag i sina reservatio-ner som jag anser delvis är tillgodosedda. Då handlardet om tandvård eller om vissa kvalitetsfrågor där deti dag pågår ett arbete.Men jag menar också att det kan finnas anledningatt återkomma till vissa frågor som lyfts fram i någrareservationer. Det gäller t.ex. vården av missbrukare.Det finns all anledning att anta att just missbrukar-grupperna har mått dåligt av den ekonomiska åt-stramning som skedde och av neddrag-ningen inom socialtjänsten.I dag har vi alltför lite kunskap om detta. Jag an-ser att vi får avvakta vad uppdraget till Socialstyrel-sen när det gäller kunskapsutveckling kan åstadkom-ma. Vi bör också avvakta detta med besvärsrätten närdet gäller att säkra missbrukares rätt till behandling.En annan fråga som vi också kan behöva åter-komma till är våldet mot kvinnor och hur vi bäststöder de utsatta kvinnorna, deras barn och anhöriga.Vi har förstärkt motivtexten till socialtjänstlagen,men det är möjligt att det inte räcker. Det gäller ocksåbesvärsrätten, om man inte får rätt till stöd. Det ärmöjligt att vi måste återkomma med fler åtgärder pådet området.Det är också möjligt att vi måste återkomma närdet gäller stödet till anhöriga. fortsätter den eko-nomiska satsningen i kommuner och landsting underytterligare , och sedan får vi ta ställning tillom det behövs ytterligare resurser på det området.Det krävs också resurser om vi ska utvidga lagstift-ningen. Det kan finnas fog för detta, men då måste viockså ha de ekonomiska resurserna.När det gäller hemlösa pågår det en radprojekt som behöver slutföras och utvärderas. Menenligt min uppfattning är detta också en fråga somman kan behöva återkomma till, om kommunernafortsätter att underlåta att ta sitt ansvar.Fru talman! Det betänkande som om enstund ska ta ställning till förstärker skyddsnätet. Detär ett bra betänkande. Det löser inte alla problem föralla grupper, men det är ett steg i att återupprätta denvälfärdspolitik som raserades under stora delar av 90-talet.Jag yrkar bifall till förslaget i betänkandet.Anf. 67 () replik:Fru talman! I vanlig ordning angriper utskottetsordförande för att vi vill sänka skatterna.Hon säger att det enda vi föreslår är en sänkning avskatterna och att vi tror att det löser alla sociala pro-blem. Då vill jag föreslå att hon läser igenom allavåra 15 reservationer.