prot · GP0932 · 2001-11-22 00:00:00 — Det är alltså, såvitt jag förstår,en fråga om resurser hos Naturvårdsverket.Min slutsats blir att vi ska koncentrera oss på dendelen om vi anser att bestämmelserna om lokala ochregionala avsteg ändå är riktiga och stämmer medidén att stränderna och deras skydd inte är en frågabara för dem som råkar bo närmast utan berör ossalla. Varför inte koncentrera sig på frågan om resur-ser hos ?Anf. 133 Miljöminister ()replik:Fru talman! Med dagens regler är det naturligtvisen resursfråga. Men det är inte säkert att man skabehålla de luddiga regler och de ganska frikostigadispensmöjligheter som finns och sedan försöka täckaigen de luckor som skapas med en stor byråkrati somföljer detta. Därför tycker jag att det finns skäl att tittabåde på resursfrågan och på regelverket på sammagång.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag har några kommentarer kringmiljöministerns anförande. Det förvånar mig att mil-jöministern applåderar ett parti som inte vill ställa omvårt energisystem på det sätt som vi vill och t.o.m.låter detta parti spela av en match. Storadelar av nämnda parti - kanske en majoritet, t.o.m. -vill bygga ut kärnkraften. Det förvånar mig, fru tal-man.Jag skulle också vilja påpeka att upplägget för attvi som nation ska kunna erövra den guldmedalj sommiljöministern har pratat mycket och länge om ärgjort av en annan regering och av en annan energi-och miljöminister, med en annan politisk kulör, vidnamn till mina frågor. För att uppnå de mål som vitill stor del är överens om fordras det många männi-skors och många organisationers delaktighet. Jag blirkanske tjatig, men jag undrar varför dessa människorinte tillförs resurser. Varför tillförs inte dessa organi-sationer resurser, så att de kan göra de insatser som vialla har nytta och glädje av? De gör det på ettförtjänstfullt sätt, men med alldeles för små resurser.När avser ni tillföra mer resurser till frivilligorgani-sationerna? När avser ni ta hem de EU-stöd som ärmöjliga att ta hem till , som uppgår till mellan200 och 700 miljoner , så att vi kan bedriva ettän bättre miljöarbete?Miljöministern säger sig vara stolt över att kunnaavsätta ytterligare skogsmark. Jag skulle ha varit stoltare om jag i ställethade levt upp till ambitioner attsanera ytterligare mark.Anf. 135 Miljöminister ()replik:Fru talman! Jag förstod inte att jag trampade på såömma tår bara för att jag släppte in idenna match i . Men jag är en generösnatur, och jag är beredd att släppa in även . Detär sant som jag sade tidigare: Ni ligger bättre än eraborgerliga bröder när det gäller resurserna. Om Ha-rald ska spela vänsterinner får spela högerbred-dare. Det tror jag att han har alla förutsättningar attgöra.Jag tycker också att har bidragitpositivt. Det skedde naturligtvis en del positivt underde åren, men det går betydlig längre tillbaka i tiden.Ska vi dela ut retroaktiva guldmedaljer är en kandidat, men det gäller framför allt Bir-gitta och för den delen också ,och andra som har bidragit tillatt vi har varit så tidiga i miljöarbetet och nått så braresultat . Det är självfallet ingenting man görunder en enda mandatperiod.När det sedan gäller skogen är jag fortfarandestolt över att vi har kunnat göra dessa avsättningar.Jag är inte riktigt lika oroad som konsekvenserna för skogsbruket och skogsbru-karna. har givit en hel del av argumen-ten, men man kan lägga till en sak.Mycket är frivilliga avsättningar. är, liksomjag, medveten om att frivilliga avsättningar är ettobligatorium inom FSE. Vi tycker att FSE är bra, ochvi stöder tanken att jordbruket ska gå in i FSE-certifieringen.Tycker inte också att detta ärrimligt och att det är rimligt att det i certifieringeningår avsättning av skyddsvärda områden?Anf. 136 () replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande att skogs-bruket avsätter jättearealer. Men i propo-sitionen och betänkandet föreslås ytterligare avsätt-ningar. Utöver det som avsätts frivilligt ska det av-sättas ytterligare . Det är ett och etthalvt - mitt hemlän.Detta får konsekvenser för människors utkomst-möjligheter och för människors möjligheter att för-sörja sig i den näring som ibland många generationerhar försörjt sig i. Man har vårdat mark osv.När kommer ytterligare resurser till dem som vår-dar vårt landskap och som ser till att vi kan ha denkulturmiljö som vi har ? När kommervi att ta hem de EU-stöd som vi har möjlighet att tahem till ? När kommer det mer pengar till defrivilligorganisationer som gör ett förtjänstfullt jobbför att vinna de syften som vi båda vill vinna?Anf. 137 Miljöminister ()replik:Fru talman! Det går pengar till frivilli-gorganisationer på olika sätt. När det gäller miljöstö-det från EU är det klart att vi inte är särskilt lyckligaför att det inte var möjligt att ta hem dessa pengar.Ambitionen är självfallet är att vi ska kunna utnyttjaden möjligheten. Pengarna behövs också i ett bramiljöarbete för landsbygden. Där är vi säkert överens,och jag.Sedan tog upp frågan ommarksanering i sitt förra inlägg. Jag får upprepa detsom jag sade tidigare. parti vill ha3 % mera pengar till marksanering än vad Socialde-mokraterna, och vill ha.Det är klart att det är bra med . Mendet löser ju inga avgörande problem. Vi har ocksåambitionen att försöka att öka anslaget till marksane-ring . Det finns stora, dyra saneringsåtgär-der som måste vidtas.Men låt mig ställa en fråga till ,som i och för sig inte har rätt till någon ytterligarereplik. Men jag kan kanske få svaret . Vadtänker göra för att se till att mode-raterna är beredda att satsa mer på marksanering? Omjag har förstått rätt ska ni ju regera tillsammans . Ni vill lägga 15 miljoner på marksane-ring, drar av 150 miljoner. Det är ju därsom den stora skillnaden finns här i kammaren i dag.Anf. 138 ()replik:Fru talman! Jag hoppas att ministern är nytänkan-de i fråga om lagbildningen och att han tänker ha ettkönsblandat lag, oavsett vilken sport det handlar om.Personligen är jag inte så förtjust i sport. Jag tittarhellre än utövar det. Men när det gäller miljöpolitik ärjag i högsta grad gärna delaktig.Jag skulle vilja komplettera det som miljöminis-tern sade om guldmedalj och kommenteraden tävling som man har haft här i kammaren omvems förtjänst det är att denna guldmedalj har inhös-tats.Visserligen kan vi säkert gratulera oss själva tillatt vi har tagit flera viktiga steg mot en hållbar ut-veckling. Men om man ser på den väldigt viktigaaspekten resursförbrukning ser verkligheten annor-lunda ut. Faktum är att , liksom alla andraländer i den industrialiserade världen, tar i anspråk enoerhört stor del av världens miljöutrymme. Vårt eko-logiska fotavtryck är betydligt större än de resursersom vi egentligen borde ha tillgång till. Det är enfråga som är viktig om man vill att även andra länderska ha möjlighet att komma upp i samma klass somSverige när det gäller välfärd.Om miljöorganisationerna skulle göra samma be-dömning när det gäller naturresurser skulle nog inteSverige komma högst upp på den listan. Där finnsmycket kvar att göra.Sedan vill jag också lägga mig i diskussionen omhistoria och historiska satsningar. I miljömålspropo-sitionen finns det vissa otillräckliga målsättningarsom vi hoppas kunna göra bättre. En orsak till detta äratt man inte har lyssnat tillräckligt mycket på Miljö-partiet. Vi påpekade redan tidigare att det krävdesåtgärder mot övergödning i betydligt större utsträck-ning.Anf. 139 Miljöminister ():Fru talman! Jag undrar om inte skulle vara måltjuv i laget. Då skulle hon kun-na passa på att tjuva en biff från så kla-rar vi detta med betesmarkerna.Jag instämmer i detta med miljöutrymmet. Jag varväldigt noga med att betona att den här undersök-ningen inte på något sätt säger att vi är framme. Menjag tyckte ändå att det kunde vara värt att någon gångglädja sig över att vi ligger relativt långt framme. Viär så vana vid att beskriva alla problem som är olöstaför varandra. Att vi också ibland påminner varandraom de framgångar som vi har gjort tror jag kan bidratill det engagemang som jag talade om förut och bidratill att vi finner det här arbetet meningsfullt och attdet bär framåt.Den här organisationen består av ett 350-tal olikamiljöorganisationer runtom i världen. Det är inte såatt undersökningen är gjord helt avskilt från miljöor-ganisationerna. Organisationen som sådan är ju en avde största och viktigaste miljöorganisationerna. Dess-utom har den en oerhört stark vetenskaplig grund försitt arbete.Anf. 140 ()replik:Fru talman! Det som jag avsåg var om man hadegjort en bedömning av frågan om resursförbrukningsom är en av de viktigaste aspekterna när det gälleratt skapa ett hållbart samhälle. Så länge som vi i ettlängre perspektiv förbrukar mer resurser än vad somfinns är det naturligtvis omöjligt att ha ett hållbartsamhälle.Jag vill instämma i en del som ministern sade i sittanförande. Det gäller möjligheterna till ett lokaltarbete och behovet av ett folkligt engagemang i dessafrågor. Jag skulle gärna vilja att ministern kommente-rade förutsättningarna för att fortsätta det lokala mil-jöarbetet med visst statlig stöd när det gäller de 14miljökvalitetsmålen som behandlas i propositionen iförhållande till de mål som rör klimatförändringar.Sedan skulle man skämtsamt kunna säga att det ärdags att fundera på att inrätta ett 17:e miljökvalitets-mål om ett hållbart miljöengagemang hos det svenskafolket.Anf. 141 Miljöminister ()replik:Fru talman! Det sista har jag mycket stor sympatiför. Möjligen ska man i så fall göra detta till det förstamålet.Jag instämmer i - och det sade jag redan i förrainlägget - detta med resursförbrukningen. Det är klartatt en framsynt strategi för miljöarbetet måste, ochdet vet , också innehålla en strate-gi för detta, och det innehåller ju också miljö-målspropositionen. Här har vi mycket kvar att göra.Detta är också en oerhört viktig fråga internationellt.Ett av de stora åtagandena som den rika världengjorde vid mötet i var just att åstadkomma hållba-ra konsumtions- och produktionsvägar. Ett av deområden där vi inte kommer att kunna redovisa någotsärskilt bra beslut vid toppmötet i tio årefter Riomötet är just detta. Jag hoppas att förberedel-serna inför - inte bara i vårt land utanäven i andra länder - inte bara kommer att öka enga-gemanget för de globala miljöfrågorna, som jag intehann säga så mycket om i mitt inledningsanförande,utan också fokusera på frågan om en hållbar konsum-tion och produktion i den rika världen.Det finns ett tydligt samband mellan resursför-brukningen här och de problem som finns i utveck-lingsländerna.Anf. 142 ()replik:Fru talman! Det känns lite konstigt att replikera såhär långt efteråt. Men ur en bänks sittvinkel är detingen skillnad om ingen sitter på den, om den somkunde ha suttit där står, går eller springer. Det sitteringen på bänken. Vi talade ju om bänk här tidigare.Jag tror inte att miljöministern hörde vad jag sade.Det sista jag sade i mitt anförande vara att jag ställerupp på dessa delmål. Det enda som jag inte ställerupp på är dessa . Jag kan inte förstå attdet skulle stjälpa hela vårt deltagande i arbetet förmiljömålen.Sedan får man vara varsam med orden. Miljömi-nistern sade till att de anslår mindrepengar än socialdemokraterna. Det var rätt beskriv-ning. Det är så med oss också. Vi ökar anslagen tillbiologisk mångfald, men vi föreslår en mindre ökningän vad socialdemokraterna gör. Det gör vi för att vitycker att det finns så stora behov i kommuner ochlandsting att det behövs pengar där. Socialdemokra-terna har inte insett det behovet. Vi ger alltså merpengar, men föreslår en mindre ökning än socialde-mokraterna. Jag tycker att man ska vara varsam medorden.Som sagt, vi ställer oss bakom denna proposition.Det enda som vi har vänt oss emot är de 100 000extra, frivilliga hektaren. I övrigt gör vi ett tillägg.Detta med naturvårdsförrättning förenklar och förbil-ligar snarare.Anf. 143 Miljöminister ():Fru talman! Jag ber om ursäkt om jag har miss-uppfattat . har jag enbestämd känsla av att också jag är missuppfattad.Jag har pekat på några skiljaktigheter som finnsmellan oppositionen och propositionen. Det spretaren hel del när det gäller vilka anslag som olika bor-gerliga partier föreslår.Jag tycker naturligtvis att det är väldigt bra att detändå finns en grundläggande enighet bakom arbets-sättet, bakom mycket av resursförstärkningarna ochmålformuleringarna.Men det är klart att skillnaderna som finns är ändåganska viktiga, särskilt eftersom vi närmar oss ett valoch det då gäller för människor att kunna bedömavilken regering som bäst kan tillvarata miljöintresse-na.Anf. 144 ()replik:Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Det är klart att var och en sköter sin budget. Jaghar överblick över vår budget, men jag kan ju intebegära att miljöministern har det.Man får se på behoven, och vi har värderat attlandsting och kommuner har stora behov. Det avsättsstora summor till den biologiska mångfalden även ivår budget, så jag känner också tillförsikt.Jag tackar för svaret.Anf. 145 Miljöminister ()replik:Fru talman! Det jag har kommenterat - och jagutgår från att siffrorna som kommer från miljö- ochjordbruksutskottet, såvitt jag förstår, är riktiga - är attkristdemokraterna sammantaget har 127 miljonermindre i anslag för de områden som vi diskuterar. Detär klart att resurser inte är allt, men resurser betydernaturligtvis väldigt mycket för våra möjligheter attkomma fram till ett bra resultat.Det är minskningar när det gäller Forskningsrådetför miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Detär minskningar när det gäller . Detär minskningar när det gäller miljöövervakningar. Detär minskningar när det gäller åtgärder för biologiskmångfald. Det är minskningar när det gäller ,som kanske ligger lite grann vid sidan av det här. Detär däremot en ökning på 50 miljoner när det gällerskogsmarkskalkning.Dessa siffror har jag fått, och jag tror att de ärrimliga att belysa i en miljödebatt i riksdag.Anf. 146 ():Fru talman! Jag vill inleda med att säga att jag tillfullo stöder det som tidigare framfört isitt inlägg och även hans yrkande.Jag vill också kommentera något som HaraldNordlund sade i ett replikskifte med hävdade att är det enda borgerligamiljöpartiet. Jag antar att detta var en felsägning. Jagtror att menade att är det endavänsterorienterade borgerliga . Nordlundbrukar kalla sig för socialliberal. Jag tycker att detbörjar närma sig socialistliberal.Jag är också besvärad av en annan sak i debatten.Det har vid ett antal olika tillfällen sagts att detsvenska folket har blivit mer ointresserat av miljönsom fråga. Ja, som partiskiljande fråga, men jag ärhelt övertygad om att det svenska folket, näringslivetoch andra aktörer i det svenska samhället aldrig såmycket som varit involverade i det dagliga miljö-arbetet. Det tror jag är en aspekt som är oerhört vik-tig. Vi glömmer gärna när vi sitter fast i det politiskaträsket att det stora intresset för miljön finns kvar. Detdrivs ett väldigt aktivt miljöarbete ute i det svenskasamhället.Efter ett antal års förberedelser har vi nu nått tillända med behandlingen av våra miljömål och delmålför miljöpolitiken. Det rådde stor konsensus kring de15 övergripande miljömålen, och den gemensammapolitiska ambitionen här i kammaren är att åstad-komma en bättre miljö . Det är enstyrka att samtliga riksdagspartier har en medvetenstrategi för miljöpolitiken. Förvisso har vi en delolika lösningar på hur vi ska ta tag i de problem somuppstår. Visionen om det framtida samhället delarkammaren i lite olika snitt:· tillväxt eller inte tillväxt,· en positiv eller negativ syn på marknadsekono-min,· en stor tro på politiska regleringar eller en merrestriktiv regleringspolitik,· ett högskatte- eller lågskattesamhälle.Ja, uppdelningen mellan våra ideologiska överty-gelser kan göras på många sätt, men jag är helt över-tygad om att alla partier har miljöns bästa för ögonen.Men sedan är det upp till väljarna att avgöra vilkenväg de tror fungerar bäst.Propositionen Svenska miljömål - delmål och åt-gärdsstrategier är mycket ambitiös. Den griper över iprincip hela miljöområdet, utom klimatpolitiken. Denska behandlas i en särskild proposition som vi fortfa-rande väntar på.Det faktum att propositionen täcker ett så stortområde är också dess svaghet. Tanken att få ihop enheltäckande proposition har ibland verkat leda till attvissa delmål har blivit mer eller mindre relevanta.När man sätter mål ska man kunna mäta dem ochfölja upp dem. Annars spelar de ingen roll, och dåkan man likaväl strunta i att sätta dem.När den första övergripande miljömålspropositio-nen togs var det väldigt svårt att vara emot mål somfrisk luft, levande skogar och myllrande våtmarker.Alla borde dela den visionen. Men när dessa mål nukonkretiserats visas tydligare de politiska skillnader-na. Låt mig ta ett exempel.I delmålet Säker strålmiljö är regeringens förslag:År 2010 ska halterna i miljön av radioaktiva ämnensom släpps ut från alla verksamheter vara så låga attmänniskors hälsa och den biologiska mångfaldenskyddas.Så långt inga problem. Men sedan följer: Det in-dividuella dostillskottet till allmänheten ska understi-ga 0,01 millisievert per person och år från varje en-skild verksamhet.För de flesta människor är detta rena gammelgre-kiskan. Men det låter ju bra. Att människor inte skautsättas för skadlig strålning är bra, men det är merkomplicerat än så.Den första frågan man måste ställa sig är: Hur skavi kunna mäta detta? Hur ska vi veta vilken verksam-het som gett vilket dostillskott av strålning? fårvi svenskar i genomsnitt i oss 5 millisievert per årfrån strålning. av denna kommer frånmedicinsk behandling. Det finns en variation i bak-grundsstrålning mellan olika svenska orter som mot-svarar 0,5 millisievert . Vi svenskar får i oss igenomsnitt 2 millisievert på grund av radon iberggrunder under våra hus.Det finns inga belagda skador eller hälsoef-fekter av doser under 50 millisievert. Givetvis ska viiaktta försiktighet, men det är också viktigt att vi inteskrämmer upp folk. Regeringens förslag är 0,01 mil-lisievert per verksamhet, och jag talade här om 50millisievert. Det erkända internationella organet In-ternational Commission on Radiological Protection,ICRP, har betraktat alla strålningsdoser under 0,1millisievert som obetydliga.Vad vill jag säga med detta? Jo, att strävan efteratt gå längre och kräva hårdare gränser måste vila påen god vetenskaplig grund. Dessutom måste det kun-na mätas och utvärderas. Kapitlet Säker strålmiljövisar på avsaknad av detta. Kanske lurar kärnkrafts-motståndarnas krav under ytan, dvs. de som villmisstänkliggöra kärnkraftens effekter. Med dettabeslut sätter vi ett mål som inte kommer att ge våramedborgare en bättre livsmiljö. Detta är ett exempel,men det finns fler.Fru talman! En annan aspekt som jag skulle viljabelysa är frågan om kemikalierna. Jag tar upp dettaexempel för att varna för en politik som går alltförsnabbt fram utan att konsekvenserna av beslutet ärriktigt kända. Min grundläggande syn är att vi intekan sätta upp förbud mot ämnen som innebär litenrisk för hälsa och miljö utan att veta att det vi ersätterämnet med är bättre. Förhållandet mellan just hälsaoch miljö är ett annat exempel. Det kan finnas kon-flikter mellan dessa, och då bör människornas hälsagå först medan man söker alternativa vägar.I avsnittet Skyddande ozonskikt föreslås att inomloppet av en generation ska användningen av ozon-nedbrytande ämnen i vara avvecklad. Ävendetta mål låter bra. Många känner ju till de problemsom diskuteras om ozonhål och liknande. Men måletborde vara att ozonlagrets skyddande funktion bibe-hålls. Det kan finnas vissa användningsområden därutsläppen är obetydliga men där tillgången till dessagaser är direkt nödvändiga. menaratt det inte finns någon ersättning för det ozonned-brytande ämnet CFC i sprejmediciner, som brikanyl-sprej mot astma. Förbjuder vi CFC får det förödandekonsekvenser för astmatikerna.Den andra aspekten som måste tas hänsyn till ärfrihandelsaspekten. Ämnet metylbromid används bl.a.för att skydda trävirke mot angrepp. Om Sverigeensidigt förbjuder denna användning kan det innebäraatt svensk sågverksindustris konkurrenskraft jämförtmed utländska företags försämras eftersom dennabehandling är viktig för virkets kvalitet. Effekten avutsläppen är helt oberoende av var på planeten desläpps ut. Ensidiga åtgärder från svensk sida riskeraratt leda till att företags produktion flyttas utomlandsoch att ytterst liten miljönytta uppnås.De vetenskapliga beläggen för kopplingen mellanutsläpp av en rad olika ämnen och nedbrytningen avozon är betydande.Det viktigaste att göra för att skydda ozonskiktetär att säkerställa att Montrealprotokollet verkligenföljs globalt. Kostsamma jakter på de få kilon CFCsom används för medicinskt bruk eller åtgärder sominte gör någon miljönytta men försämrar Sverigeskonkurrenskraft bör undvikas. Arbetet bör inriktas påinternationella överenskommelser om åtgärder för attminska de globalt skadliga utsläppen.Fru talman! De beslut vi fattar måste vila på enstabil vetenskaplig grund, inte på enskilda larmrap-porter. Vi måste undvika att fatta beslut som kortsik-tigt verkar bra men som långsiktigt, när vetenskapenhar hunnit ifatt, visar sig vara fel. Alla vill vi ha enbättre miljö. Men hur man går till väga är avgörandeför resultatet.Kjell hävdade i sitt inlägg att Moderater-na vill avskaffa allemansrätten. påstå-ende saknar grund. Vi har aldrig hävdat, i kammaren,i en motion eller i liknande sammanhang, att alle-mansrätten ska avskaffas. Vad vi har försökt kommaåt är de missbruk av allemansrätten som finns i vårtsamhälle men som tyvärr regeringen och dess samar-betspartier inte vill ta i med krafttag. Detta är ett hotmot den folkliga opinionen kring allemansrätten sna-rare än någonting annat.Sedan har det också varit en hel del snack om fot-boll i kammaren. Framför allt och Ha-rald har talat fotboll. Men man får nogkonstatera att det är mycket snack och lite hockey -eller lite fotboll rättare sagt. Jag har varken sett Ha-rald eller i den årliga riks-dagsmatchen mellan regeringen och oppositionen. Sådet är mycket snack och lite hockey. Jag kan säga attjag är rätt nöjd med min position i det laget. Jag bru-kar spela för oppositionen som högerforward. Det ären plats som jag gärna vill behålla.Kjell slår sig för bröstet efter internatio-nella framgångar på miljöområdet. Jag vill påminnahonom om att det är som har fått utmärkel-sen. En sådan utmärkelse får man inte efter tre årsmiljöarbete. En sådan utmärkelse får man genomdecennier av målmedvetet miljöarbete. Låt mig på-minna miljöministern om att detta inte är början på70-talet, då socialdemokraterna hade styrt flera de-cennier i rad. Det har även funnits borgerliga rege-ringar mellan varven.Denna utmärkelse är en av många. väl-ståndsliga är en annan. Där är välståndspo-sition inte riktigt så framgångsrik som man skulleönska. I den ligan har vi inte ens uppnått att gå vidaretill kval. Förhållandet mellan välstånd och miljö ärnågot som regeringen har missat. Man för en miljö-politik som är isolerad från ekonomiska faktorer medvälståndet i fokus.I anförande märktes tydlig en för-nöjsamhet och självgodhet som sällan har hörts. Hanverkar tro att han redan har vunnit valet . Hög-mod går före fall, sägs det, mina vänner. riskerar att falla både långt och hårt vid valet den15 september 2002.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! Nej, det var ingen felsägning. Jag an-ser att är det enda borgerliga miljöpartiet.Det jag bygger detta på tycker jag att jag får än tydli-gare klart för mig när jag lyssnar på . Jag tänker på skillnaderna i synen när det gällerbiologisk mångfald. Det har vi debatterat här. Det ärockså avsättningsfrågor. Var står då?Inte är det på miljöns sida.När vi talar om klimatfrågor säger att vi ska vänta och se, det kanske inte är far-ligt, överdriv inte hoten. Var står då?Inte på miljöns sida.När vi talar om strandskydd då? Inte är det denbiologiska mångfalden som gäller. Inte är det kultur-landskapet och inte heller rekreationsmarkerna somdå är viktiga.Och när vi talar om reservat - vilka intres-sen är det då företräder?