prot · GO09107 · 2001-05-09 00:00:00 — För att vi ska nå ditkrävs det väsentligt större motprestationer från sam-hällets sida. Vår nordiska unika produktion av barn-film och drama behöver öka, anser vi i ,och den behöver marknadsföras än mer.Även om en samarbetsminister inte har så stor be-slutsrätt i dessa frågor har hans åsikter stor betydelse iden offentliga debatten, så jag undrar om är beredd att gå in i denna offentliga debatt.Jag hade en kort fråga till. Det är om delar syn att samerna bör hafullvärdigt medlemskap i rådet. Denna institutionellafråga är en mycket viktig och väsentlig fråga frånsamerna själva.Anf. 135 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag tackar för möjlig-heten att yttra mig i den offentliga debatten om nor-diskt samarbete på filmområdet. Det är faktiskt ett avde områden där samarbetet är ganska spontant ochvitalt. Det är ju så att den viktigaste danska filmen nugörs i med skådespelare från flera olikaländer och med finansiärer från flera andra länder.Filmproduktionen flätas samman.Kanske är det så att den revolution som har skett ifilmvärlden genom att det plötsligt har blivit billigt attgöra film med bra teknik - man måste inte ha Holly-woods alla resurser för att bli framgångsrik med enfilm i ett litet språkområde eller ens i ett stort språk-område - har ställt gamla samband på huvudet ochsatt kreativitet i centrum. Det har skapat en nytänd-ning inte minst i svensk film.Jag tycker att det är en väldigt positiv utvecklingatt små länder samarbetar. Hur kulturministrarnaväljer att prioritera sina resurser och vad de väljer attta för politiska initiativ är en fråga som jag är säkerpå att redan har diskuterat med MaritaUlvskog, och om inte annat så kommer hon kanskeatt göra det snart. Det är inte mitt bord.Men låt mig vad gäller den allmänna frågan sägaatt jag tycker att det är en väldigt positiv utveckling,och jag är väldigt optimistisk vad beträffar densvenska filmens framtid mot bakgrund av det vi justhar sagt.Vad gäller frågan om samernas representation kan jag hänvisa till vad jag sade för enliten stund sedan. På ministerrådssidan finns ingaförutsättningar för ett speciellt samiskt samarbetsor-gan som skulle delta i vårt samarbete. Hur parlamen-tarikersidan väljer att göra i den frågan kan jag inteförutse spontant. Men det är inte riktigt min sak.Låt mig bara säga att jag inte har mött något över-svallande och starkt folkligt tryck från den samiskagruppen när det gäller närvaro vid våra möten. Kom-mer det något sådant ska jag naturligtvis överväga deti den mån vi organiserar möten och annat där de kanha intresse av att delta, men utgångsläget är inte att destår och bankar på dörren.Anf. 136 () replik:Fru talman! var på , faktiskt. Vi fick ta del av den fantastiska produk-tion som görs där. Men denna revolution behöver nåut utanför till och kanske ända tillUSA. Då behövs ökade insatser för marknadsföring,och det behövs mer resurser för att kunna göra brakvalitetsfilm för barn och ungdomar.Min fråga var om vill gå in i de-batten, precis som han gjorde när det gällde musik-produktionen, och också lyfta fram de positiva nä-ringspolitiska sidorna. Det finns tydligen en vilja tilldet.När det gäller samernas fullvärdiga medlemskap irådet har det funnits ett önskemål till-baka. Det är starkt. Det är lite uppgivet, på något sätt,därför att det inte har mötts på ett seriöst sätt. Manhar i synnerhet från svensk sida endast hänvisat till attvi har de regler vi har i stället för att ändra på deregler vi har.Från danskt håll har man sagt så här: Varför gör niinte i som vi har gjort i , där vi hargett några platser? Vi skulle kunna lösadenna fråga parlamentariskt också i genomatt ge samerna våra egna platser.Det finns starka önskemål. Jag ska framföra till desamiska representanterna att gärnalyssnar på deras krav.Anf. 137 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag tackar än en gångför passningen att ge mig chansen att säga detta of-fentligt och delta i debatten om filmexport och annat,det är inte vanligt. Jag hade inte räknat med att justdebatten om nordiska frågor skulle ge mig den möj-ligheten, men tar jag chansen.Jag deltar gärna i exportfrämjande aktiviteter ock-så för filmbranschen på samma sätt som alla andrabranscher i har rätt till hjälp och stöd frånstatsmaktens sida på likvärdiga villkor. För denbransch som är ny i sådana här sammanhang och intehar traditionen att komma till Utrikesdepartementetoch be om hjälp eller stöd eller annat för deltagande imarknadsaktiviteter i andra länder, precis som varfallet med musiken , ska de intekänna att de inte är välkomna. Detta är i själva verketden bransch som jag tror, precis som när det gällermusiken, går en ny vår till mötes på grund av atttalanger, kreativitet och ungdomlig upptäckarglädjehar en chans att komma fram som aldrig förr på grundav revolutioner i tekniken.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § (forts.) Nordiskt samarbete (forts. UU13)Anf. 138 () replik:Herr talman! Samarbetsministern talade myckettalangfullt om handelns betydelse. Intressant är attjust globaliseringen kan stimulera nordiskt samarbete.Jag tycker också att det är värt att ta fasta på det somsades om vad en fri och seriös handel betyder eko-nomiskt men också den demokratiska dimension somligger i det. Vad vi skulle behöva göra utöver attfrämja de här två sakerna är att se till att vi med bi-stånd i olika former ser till att vi inte bygger nyamurar mot tredje världen, som jag försökte säga.Sedan har statsrådet gjort en spännande upptäcktden här dagen, nämligen att det vi har påstått i rättmånga debatter här, att vi inte kan ta del av nordisktpublic service-utbud, nu blivit en sanning också förregeringen. Det ska bli spännande att se vad det kaninnebära.Jag vill bara påminna om några saker som hängerihop med det här. Den ena är skiftet från det digitalatill det analoga där åtminstone ett land har talat om tänker släcka ned.Den andra är kostnaden. Jag tycker att om vi be-talar en hög TV-avgift - den kan i och för sig ifråga-sättas - ska vi inte betala en gång till genom att köpaboxar. Då blir det, som jag sade till kulturministernhäromdagen, en rikemansförmån.Återigen: Utbudet av nordisk public service göratt vi får den språkliga fördelen, vi får ett kulturelltvärde, och det är värt så mycket att det gäller att setill att frågan löses förhållandevis snabbt.Anf. 139 Statsrådet ()replik:Herr talman! Jag har redan tidigare berört fråganom grannlands-TV där också jag tycker att det voreväldigt stora fördelar, inte minst av de kulturella skälsom beskriver, språkförståelse, att lärakänna de andra ländernas kultur och traditioner ochsätt att debattera politik och annat i sina TV-program.Det skulle vara väldigt stort värde i det.Men frågan är inte min, den ansvarar kulturmi-nistern för. Jag följer arbetet och försöker med mittengagemang pressa på en smula. Det är ganska svårasaker att antingen tvinga nätoperatörer att levereraden här typen av tjänster till dem som vill eller påannat betala vad det kostar. Det är inte helt enkelt.Men frågan präglas av aktivitet, det har lagts nyauppdrag att tänka igenom möjligheterna, inte minst iljuset av de tekniska förändringar som pågår. Jagkommer för min del att noga följa vad som händeroch hoppas kunna delta i de diskussioner som kom-mer att bli om hur detta ska förvaltas.Anf. 140 () replik:Herr talman! Jag tackar för den deklaration somstatsrådet ger i den principiella delen, men sedankommer det alltför ofta, tycker jag, från svenska rege-ringsledamöter att frågan inte är min. Men som sam-arbetsminister har ett övergripandeansvar. Jag sätter mycket stort tilltro till hans förmågaatt ge god support här därför att kulturministrarnahittills inte har skött frågan särskilt bra.Sedan kommenterade inte statsrådet hur starten avSchengensamarbetet hade gått. Det skulle vara intres-sant att få ett par ord om det.Jag har talat om att regelverken behöver samord-nas, men självfallet vill vi ha frihet i vissa säkerhets-frågor och när det finns hälsopolitiska motiv. Det ärnågonting som jag skulle vilja skicka med.Beträffande det smidiga umgänge som statsrådettalade om, med klar accent på parlamentarikerna, kanman säga att det gäller båda de här grupperna. Jagtror att det i fråga om ett smidigt samarbete handlardet om att sopa utanför åtminstone två dörrar.Anf. 141 Statsrådet ()replik:Herr talman! Vad gäller no-terar jag att ställde en fråga till mig isitt inledningsanförande. Jag beklagar att jag faktiskttappade bort den.Frågan gällde hur i Schengen-land varit. Vad har vi gjort för erfarenheter? Jagskulle gärna säga som mitt perspektiv på detta attSchengenreformen är en enormt stor reform, en re-form av historisk betydelse i som man kom-mer att tala om flera generationer framåt, skulle jagtro. Det är i det perspektivet man får se de, som jagtycker, ganska små svårigheter och problem som änså länge har upptäckts. Det har upptäckts saker sominnebär steg tillbaka. Det har upptäckts saker somman inte hade tänkt på. Det har upptäckts att aktörersom har en viktig roll att spela inte riktigt har anpas-sat sig på ett sådant sätt som det var tänkt. Men iljuset av storleken på den reform det handlar omtycker jag att det är ganska små saker.Jag blir själv rätt störd av att höra att t.ex. VikingLine kräver att man ska ha ett pass med sig för attkomma ombord på båten. De vill inte ta ansvar för attden som kommer till den andra hamnen inte får släp-pas i land. Detta händer mellan två nordiska länder.Såvitt jag har kunnat finna finns det ingenting i regel-systemet som gör det motiverat, utan det förefallermig vara en privat försiktighet som en transportörsjälv har ålagt sig. Jag tror att tiden kommer att utvisaatt vi får se en och annan sådan. En och annan kanskeberor på regelverk som behöver förändras ytterligare.Men på det hela taget kan man ändå säga att denförsta perioden har gått överraskande bra.Det är min, inte särskilt genomtänkta, bild. Menom frågar efter en spontan bild av deförsta veckorna kostar jag på mig att göra den härreflexionen.Anf. 142 () replik:Herr talman! Ett par saker skulle jag vilja ta upp.Det första gäller informationspunkten Kaliningrad.Det är positivt att det har fattats ett beslut, men jagundrar hur den ryska reaktionen är, om den är positiveller inte. Jag undrar varför det dröjer innan detkommer till fullbordan.Den andra saken gäller behovet av stöd till Ryss-land i fråga om utbränt kärnbränsle och radioaktivtavfall. Stödet är stort. Det finns inget juridiskt ram-verk, och det begränsar möjligheterna att arbeta. Detpågår en förhandlingsprocess . Hurdiskuterar man de här frågorna med andra ländersansvariga ministrar? kan göra en hel del trotsdet läge som är.Sedan undrar jag om det kommer att bli ett avtalklart under det svenska EU-ordförandeskapet. Det hardet ju mer eller mindre lovats . Det är intemycket kvar av våren.Anf. 143 Statsrådet ()replik:Herr talman! Detta är två frågor som hänger ihop.Båda handlar om sätt att hantera propåerfrån oss och andra om samarbete. Vi slås ibland avhur konstig deras reaktion förefaller oss. Vi lämnarsom vi tycker generösa erbjudanden om samarbete.Vi åtar oss att spendera mycket pengar på gemen-samma intressen. Det gäller t.ex. kärnsäkerhet. I stäl-let för att konstruktivt diskutera hur man snabbt skafå åtgärderna på plats till gemensam nytta möts manav misstänksamhet. Man möts av skatter. Man mötsav pålagor. Man möts av krav på ansvarstagande,försäkringar och annat.I fallet verkar vi inte ha fått någon re-aktion över huvud taget. Vi vill öppna ett informa-tionskontor. Vi vill främja kontakter. Vi vill främjaömsesidig upplysning av olika slag. Då tror man juefter allt tal om hur viktigt det är att man river muraroch barriärer, ökar samarbetet och kontaktytornamellan folken, att detta ska tas väl emot. I stället mötsdet bara med tystnad.En gissning är att det råder oklara beslutsförhål-landen. Man vet inte vem som ska fatta beslut. Detkanske råder konkurrens eller rivalitet, eller så troringen att de ska fatta beslut. Jag vet inte. Tyvärr är det inte första gången som vi möterdetta. Den ryska administrationen har inte riktigt densmidighet som vi är vana att möta i , även omvi i ofta är missnöjda.Jag kan berätta att vi vill öppna ett generalkonsu-lat i . Det kräver självfallet tillstånd avRysslands myndigheter. Även där är vi lite oroliga förhur det hela kommer att hanteras. Statsministern hadedetta uppe med sin kollega , som var här förett par veckor sedan. Vi uttryckte som en förhoppningatt vi kan få en snabb reaktion så att detta kan kommapå plats ganska snart.Anf. 144 () replik:Herr talman! Man tycker att ryssarna skulle varapositiva till det som kan hända i medtanke på det speciella läge som råder och de svårig-heter som redan nu har fått uppleva ge-nom att och arbetar för att komma medi EU. Som parlamentariker har i alla fall jag de se-naste åren upplevt en betydligt öppnare inställning idiskussioner och samtal med ryssar . Manhoppas att det ska påverka också denna typ av för-handlingar. Det är ju viktigt att vi kan komma till ettslut med dem, så att vi kan få se resultat både i Kali-ningrad och när det gäller miljöproblemen i nordväst-ra Ryssland.Jag uppfattade tyvärr inget svar från statsrådet.Kommer detta att bli färdigt med deförhandlingar som förs?Anf. 145 Statsrådet ():Herr talman! Det är korrekt att jag inte gav någotsvar. Det har den enkla förklaringen att jag inte harnågot svar att ge. Detta handlar om svårigheter som vii första hand möter på den ryska sidan och som ärsvåra för oss att förstå. Jag kan ju drista mig till attsäga något djärvt som att jag hoppas att det ska varamöjligt att få detta klart före . Men jagmåste vara försiktig med någonting som skulle kunnalikna en utfästelse från min sida, för detta är frågorsom jag själv inte rår över.Kaliningrad är en fråga som jag själv engagerarmig starkt i, och det har jag gjort . Jagär rätt optimistisk vad gäller Kaliningrad.Jag träffade den nya guvernören när hanvar med premiärminister här i ,och jag fick intrycket att han är besjälad av en positivvilja och en positiv attityd. Han har den rätta instink-ten för våra frågor och för våra perspektiv när detgäller betydelsen av kontakter, samarbete och avby-råkratisering. Jag tror alltså att vi har en förbättringatt se fram emot.Men utgångsläget är väldigt dåligt. Innan förbätt-ringen har hunnit ge något resultat som gör att nivånär bra så måste det hela därför hålla på länge, är jagrädd. Men vi bidrar till detta genom att från vår sidaligga på med att uppgradera vårt konsulat t.ex.Vi kör nu för fullt när det gäller investeringarna ivattenreningsverket och avloppsreningsverket, somefter många års sorger och bedrövelser nu äntligen äri gång med full kraft.Kontaktytorna ökar. Vi fortsätter med utbytespro-gram för ungdomar som går i svenska skolor. Vi harsvenska lärare som undervisar ungdomar i Kali-ningrad i svenska språket.Vi jobbar också på många andra vis, eftersom vihar identifierat som en verkligt viktigpartner för att jobba med i vårt eget absolutanärområde.Anf. 146 ():Herr talman! Jag är lite orolig just nu - inte för detnordiska samarbetet utan för att jag snart ska blimormor! Vilken timme som helst ska en ny nordiskmedborgare komma till världen, hoppas jag.Ibland talas det om den nordiska identiteten närdet gäller nordiskt samarbete. Den bygger på enmånghundraårig i stort sett gemensam historia ochtradition. Samarbetet formulerades för snart 50 årsedan, då bildades. Under de gångna50 åren har efterhand nya förutsättningar lett till för-ändringar av såväl innehållet som formen för detnordiska samarbetet.Senast skedde det som resultat av en rapport somheter Nordiskt samarbete i en ny tid. Den lades framför av en arbetsgrupp som vargemensam för och Nordiska minister-rådet. Gruppens uppgift var att klargöra det nordiskasamarbetets framtida roll och uppgifter med hänsyntill de dåvarande relationerna till EG, som det hette påden tiden. Också det förändrade förhållandet i Nor-dens närområde - mest påtagligt var de baltiska län-dernas självständighet - spelade då en central roll förgruppens arbete.I den rapport som gruppen lämnade föreslogs attdet nordiska samarbetet skulle koncentreras till trehuvudområden. De var samarbetet inom ,och , EU och EES samt ochdess närområden.För ministerrådets del ledde inte rapporten tillnågra större förändringar i samarbetsstrukturen.I förändrade vi vår utskottsstrukturoch etablerade - i stället för som tidigare sex fackut-skott - , och närom-rådesutskottet.Herr talman! Det är nu med förändradstruktur och arbetsform i rådet hög tid att vi utvärde-rar arbetet.Närområdessamarbetet har utökats och förstärkts,såväl på parlamentarikerplanet som på regeringspla-net. Ett särskilt närområdesprogram utarbetas varjeår, vilket är mycket och har re-gelbundna gemensamma möten. Ett flertal seminarieroch konferenser på angelägna teman har genomförtsgenom åren.Beträffande Europasamarbetet har ambitionernaför samråd och koordinering kommit på skam. Var-ken på regeringssidan eller på parlamentarikersidanhar det nordiska samarbetet brukats för att samordna,förbereda och följa upp viktiga ställningstaganden iEU såsom föreslogs i den nämnda rapporten. Detta äratt beklaga, tycker jag.Herr talman! Mycket återstår för att få den natio-nella förankringen och uppföljningen att fungeratillfredsställande. En negativ faktor kan vara dennuvarande utskottsstrukturen, som inte har någonmotsvarighet i de nationella parlamenten eller i mi-nisterrådet.En av samarbetsministrarna tillsatt vismanspanel,som vi har hört mycket om , har skrivit en rap-port, - öppet för världens vindar. Därredovisas tio utvecklingstrender som panelen ser somcentrala för det framtida nordiska samarbetet. De tiotrenderna är intressanta, och bör ingå i underlaget fördiskussioner och beslut om prioriterade uppgifter ochpolitikområden i det nordiska samarbetet.Jag tycker att bör ses som ett in-strument för de nordiska ländernas parlament. Desshuvudfunktioner kan beskrivas som att ta initiativgenom förslag och rekommendationer, att behandlaförslag från ministerrådet och att medverka till att detblir en koordinering med EU-EES. Det gäller ocksånärområdessamarbetet och övrigt internationellt sam-arbete samt att kontrollera och följa upp regeringar-nas arbete med bl.a. rekommendationerna.Nordiska rådets framtida struktur och arbetsupp-gifter bör i huvudsak utformas i enlighet med dennabeskrivning. Det innebär att en fast struktur behållsmed ledamöter som utses av de nationella parlamen-ten och som organiseras i utskott och presidium på ettsätt som är det bästa möjliga för att lösa aktuellasamarbetsuppgifter.Den socialdemokratiska hållningen är att Nordis-ka rådets framtida struktur bör utformas så att presi-diet behålls med i huvudsak samma uppgifter ochutseende som nu.Vi socialdemokrater förordar en återgång till ord-ningen med fackutskott, bl.a. för att vi bedömer attdet förbättrar möjligheterna till nationell förankringoch till samarbete med ministerrådet.Fler fackutskott med färre medlemmar i varje börockså ge en bättre möjlighet till en mer gedigen be-redning av de aktuella ärendena.Vi förordar alltså sex utskott med 12-13 med-lemmar i varje. Alla rådsmedlemmar ska ha en plats iutskott eller presidium. Rådet bör också behålla kon-trollkommittén med samma uppgifter som i dag.Den socialdemokratiska gruppen i Nordiska rådethar föreslagit att rådet ska ha tvåordinarie sessioner - huvudsessionen undervåren och en session där man huvudsakli-gen behandlar budgeten och förrättar val. Vi stårnaturligtvis bakom vårt förslag som vi har drivit ettpar år nu och hoppas på att vinna gehör för det. Jag ärväldigt glad att jag nu har stöd i dennafråga, herr talman.I det här sammanhanget vill jag framhålla att densvenska arbete också bör planeras så attden debatt som vi har om det nordiska samar-betet genomförs strax före huvudses-sion, såsom vi hade när vi hade sessionen här iStockholm sedan.Ett väl fungerande nordiskt samarbete mellan denordiska länderna och deras medborgare är mycketviktigt. Det är också av stor betydelse för det ekono-miska, sociala och politiska samarbetet med ländernai närområde, och särskilt när det gäller Est-land, och , att vi fortsätter närområ-desprogrammet. Syftet med den nordliga dimensio-nen är ett ökat samarbete. Det är väldigt viktigt att viockså bidrar till att kommer med i dettasamarbete.Herr talman! För en månad sedan en temakonferens i om ett håll-bart . En högst aktuell fråga som behandladesgällde globala miljöhot och klimatfrågor. hur processen kring skulle uttalade sin oro över konsekvensernaav att inte ställer upp på avtalet.Också livsmedelssäkerhet behandlades, vilket ha-de en påtaglig aktualitet genom nyupptäckta fall avgalna ko-sjukan och framför allt genom en epidemiav mul- och klövsjuka och de åtgärder som vidtagits ibl.a. de nordiska länderna för att förhindra spridning.I ett uttalande som den socialdemokratiska gruppenställde sig bakom underströks bl.a. vikten av en näradialog mellan respektive regeringar och myndigheteri de nordiska länderna när sådana åtgärder övervägs.Konsumentfrågor och livsmedelssäkerhet är vikti-ga frågor som bör prioriteras i det nordiska samarbe-tet, inte minst för att medverka till att konsumenter-nas intresse tillgodoses och att säker mat blir standardi hela Europa.Anf. 147 ():Herr talman! hade jagglädjen att presentera en rapport till Nordiska rådetmed . Många av de förslagsom lades fram i den rapporten är nu sådana somhåller på att bearbetas vidare på ett, som jag tolkardet, positivt sätt inom ministerrådet.Däremot finns det ett annat förslag där jag i minnaivitet förväntade mig att det skulle hända någon-ting. Det handlar om TV-sändningar från våra nordis-ka grannländer. Det är inte svårt för mig att instämmai de kritiska synpunkter som har framkommit härunder dagen på att det faktiskt har hänt så lite på dethär området. Jag ska inledningsvis beröra det utifrånen rent språklig utgångspunkt. Jag är nämligen ordfö-rande i någonting som kallas för Språkkommittén.Det är en av regeringen tillsatt parlamentarisk kom-mitté. Det är alldeles självklart att om man ser det härur nordisk synpunkt är det faktum att vi har en ge-mensam historia viktigt för kultur och värderingar,och förståelsen för grannländernas språk är ju oerhörtcentral.Jag var i och informerademig om hur man hanterar språkfrågorna där. Där harman en språkkommitté som arbetar. månadska den lägga fram sitt betänkande. I be-handlar man det svenska språket på ett sätt som jagtycker är mycket positivt ur svensk synpunkt. Det äralltså inskrivet i grundlagen att har två offici-ella språk, nämligen svenska och finska.Samtidigt har det inom delar av den svenska uni-versitetsvärlden förts en diskussion om att man skaskära ned undervisningen i finska. Jag menar att dettaskulle motverka inte bara det finska språkets ställningi utan också det svenska språkets ställning iFinland. Jag menar alltså att båda länderna bör bjudapå en generositet i det här hänseendet. Jag hoppas attdet är slut med de negativa diskussionerna om fins-kans ställning i Sverige.Den finska språkkommittén kommer alltså medsitt betänkande . I kommer man att läggafram ett betänkande om det danska språ-kets ställning. Vi har också fått veta att man i Norgenu överväger att tillsätta en utredning om norskan.Dessutom aktualiserar ministerrådet också språkfrå-gan ur det nordiska perspektivet i förhållande tillomvärlden. Inom följer Nordenut-skottet frågan.Det är ingen tillfällighet att det har blivit så aktu-ellt. De nordiska språken ställs ju inför nya och störreutmaningar i en värld där också språkliga förändring-ar sker allt snabbare. Tekniska termer har inte alltidett ord på något av de nordiska språken. Vi hotas avdomänförluster, dvs. man riskerar att det egna språketinte blir tillräckligt inom ett fackområde.