prot · GO0975 · 2001-03-07 00:00:00 — Om denna folkomröstnings-möjlighet hade funnits antar jag att de borgerli-ga partierna sett till att en tredjedel av hadebeslutat att svenska folket skulle rösta om huruvidadet skulle fordras två tredjedelar för att privatiserasjukhus!Har borgerligheten något funderat över hur en så-dan här förhindrande folkomröstningsmöjlighet skulleha fungerat 1991 när den segerrusigt i be-slutade bifalla Bildtregeringens proposition om attsälja ut ett 35-tal statliga företag? Som socialdemo-krat - och kanske också vänsterpartister, men jagnöjer mig med att tala för mitt parti - hade det natur-ligtvis varit bra om man hade haft den möjligheten.Det hade kunnat förhindra i varje fall det snabbagenomförandet av riksdagsbeslutet. Man skulle ocksåmöjligen ha kunnat få en folkopinion mot detta för-slag.Men i stället försökte man på detta sätt att under-känna valresultatet, vilket det faktiskt handlade om.Regeringen hade i valet fått mandat för att driva den-na utförsäljningspolitik av statliga företag. Att enminoritet då skulle ha kunnat förhindra och under-känna valresultatet skulle ju bryta mot den tidigareredovisade principen om att man ska vara trogen motvalresultatet.Fru talman! Jag frågar mig: Vad är det egentligenför fel på vanlig enkel majoritet? Är det bara jag somnumera håller på principen en man en röst och direktgenomslag av valresultatet i ?Jag betraktar varje väljare som fullvärdig med-borgare och väljarnas i valet uttalade vilja ska ocksåkunna genomföras utan vare sig en förhindrandefolkomröstning, som så träffande kallarsitt förslag, eller utvidgad lagprövning.Kommer dessa regler om folkomröstning och lag-prövning som ska förhindra valutslagets genomföran-de verkligen att öka intresset hos väljarna för att röstanär han eller hon vet att det finns både lagprövningoch folkomröstning att ta till för att förhindra attfolkviljan genomförs? Jag tror inte det. Tvärtom, detkommer att minska intresset. Demokratins systemoch teknik blir för svårt att förstå sig på, men detriskerar att bli ett paradis för advokater som driverlagprövningsprocesser åt den som kan betala!Fru talman! För mig är folkstyrelsen förknippadmed tre viktiga principer: folkets suveränitet, politiskjämlikhet och majoritetsprincipen. Det är folket självtsom gemensamt styr över sina angelägenheter.Nu ska jag sätta punkt för mitt anförande, och detska jag göra genom att yrka bifall till hemställan ibetänkandet KU11 utom när det gäller mom. 9 ochmom. 18, som handlar om folkomröstning och omslopat uppenbarhetsrekvisit vid lagprövningen. Däryrkar jag i stället bifall till reservationerna 7 och 12, ivilka jag föreslår att utskottet ska ha en annan upp-fattning.Anf. 76 () re-plik:Fru talman! Vad är det för fel med vanlig enkelmajoritet? Det är inte allsnågot fel med en sådan. Det blir kanske lite halsbry-tande när han ondgör sig över att riksdagenmed vanlig enkel majoritet kan komma att rösta ige-nom saker och ting om . Rent logisktverkar det inte alldeles klart.Jag kan hålla med om att det ärönskvärt med stor konsensus, dvs. överensstämmelsei viktiga författningsfrågor. Därför är det så tråkigt attsocialdemokraterna har ställt sig utanför den härdebatten i KU. Tillsammans med hål-ler man egentligen bara fast vid status quo.Socialdemokraterna, och inte minst , har varit ganska delaktiga i en utveckling moten viss maktdelning i som har skett undersenare tid. Jag syftar på såväl den fristående riksban-ken som den relativt fristående . Ävenom man i de fallen kan tala om risker för politiseringoch annat, anser vi ändå att demokratins funktionssätthar tillförts något genom dessa förändringar.Det kan inte vara så att maktdelning nödvändigt-vis är något ont. Tvärtom visar erfarenheterna attmaktdelning i en demokrati är ofta något bra, ochmaktdelning i diktaturer är betydligt bättre än motsat-sen, dvs. diktaturer utan maktdelning, om man kanuttrycka sig så.När det gäller exemplen från Demokratiutred-ningen var det en forskares åsikt som återgavs, lik-som jag återgav en annan forskares åsikt ur forskar-volymen. Det intressanta med Demokratiutredningenlär väl vara vad den parlamentariskt samman-satta utredningen kom fram till, och den komenhälligt fram till ett avskaffande av uppenbarhets-rekvisitet med motiveringen att detta skulle vara enbra åtgärd för att stärka skyddet för statliga ingripan-den i medborgarnas fri- och rättigheter och också ettbra skydd för kommunerna.Det är snarare detta bordekommentera här.Anf. 77 () replik:Fru talman! Återigen deklarerar att det är bra med konsensus i författningsfrå-gor. Jag har inte sträckt mig riktigt så långt, utan jaghar sträckt mig till en bred majoritet. Konsensustan-ken bygger ju på att den som inte vill kan förhindraalltsammans, och det är kanske inte heller riktigt brafrån demokratisk synpunkt.Konsensusresonemanget bygger uppenbarligen påatt om socialdemokraterna ansluter sig till de borger-liga uppfattningarna kring författningsfrågorna såuppstår det konsensus eller en bred majoritet. Detskulle alltså vara socialdemokraterna som har ansvarför att det blir en bred majoritet, näst intill konsensus.Har inget ansvar för detta? Det är enväsentlig fråga som är betydligt viktigare att utreda änhuruvida Negrelius, som är jurist och akademiker, harrätt eller huruvida , som är stats-vetare och ytterligare sakkunnig, har rätt - jag tänkerdå på det som står i forskarvolymen.Jag vill inte påstå att man ska bekänna sig till denena eller andra, men det är viktigt att peka på att det iforskarunderlaget till fannsstarka resonemang som byggde på helt andra saker.Det kan också vara värt att notera att vid den hea-ring som utskottet anordnade med rubriken var det knappast någon mer än Negrelius somförespråkade riktig maktdelning. Men det påverkadeinte som gärna vill ha det. De ångar jupå i vanlig ordning.Det skulle vara intressant att veta, , hur det skulle se ut för med en nyförfattning med en ordentlig maktdelning. Vart nå-gonstans i skulle makten transfereras till? Nitalar ju väldigt mycket om maktdelning.Anf. 78 () re-plik:Fru talman! Vi ska väl inte mobilisera fler fors-karnamn. Annars vore det lätt, det finns åtskilliglitteratur som har utgivits och som talar för en störremaktdelning. Jag kan nämna somockså är en känd förespråkare.Nu glömde bestämt att svara påmin fråga om slutsatser somkanske är mer intressanta än de enskilda forskarin-läggen i den här volymen. Men återkom gärna tilldetta i det sista inlägget i denna runda, jag menar är att om socialdemokraterna ak-tivt vill medverka till och diskutera maktdelning -vilket man delvis redan har gjort i i olikafrågor - skulle man på ett annat sätt få en konstruktivdebatt och också bättre förutsättningar för en bredsamsyn. Jag ansluter mig gärna till den formulering-en.Men ställer man sig bara utanför utan attegentligen ange några goda argument. Man säger baraatt här ska vi minsann bevara uppenbarhetsrekvisitettrots att sade någonting heltannat. Men då hamnar man bestämt utanför diskus-sion.Jag måste än en gång fråga vi nu tänker oss en bättre lagprövning, är det enotänkbar idé för ? Är det fullkom-ligt med den lagprövning som vi händelsevis har och som har påverkats av EU-inträdet och annatsom har skett? Är det inte rimligare att socialdemo-kraterna väljer en konstruktiv linje och är med ochdiskuterar hur vi ska få en bättre utformad lagpröv-ning?Och än en gång: Det handlar inte om att ta ifrånriksdagen de yttersta besluten. Om man tänker signågon typ av författningsdomstol, där man kan haolika åsikter om dess konstruktion, ska ju en sådandomstol inte ta makten från politikerna. Den skautifrån sin speciella kompetens undersöka om vanligalagar är förenliga med de av politikerna beslutadegrundlagarna. Det är vad det handlar om.Anf. 79 () replik:Herr talman! När det först gäller Demokratiutred-ningen har jag inte minst av fåttlära mig vad den kom fram till för slutsats beträffan-de lagprövningen. Jag tycker kanske att deras motive-ring inte är riktigt okej utifrån vad jag menar medlagprövningen. förbehåller jag mig rättenatt faktiskt tänka, fundera och komma fram till minslutsats i sammanhanget.Frågan är om det finns några exempel på att lag-stiftningen borde ha sett annorlunda ut när det gällerlagprövningen mot bakgrund av erfarenheterna hit-tills, om det verkligen har uppstått några stora pro-blem i Sverige.När det sedan gäller lagprövningen och EU är juEU:s domstol inte någon konstitutionsdomstol. Denär ju snarare ett tvistlösningsinstrument för att få EU-lagstiftningen och fördragen att stämma överens. Jagtycker inte att man ska överdriva EU-domstolensmöjligheter på det här området.Jag tycker dessutom att majoriteten använder ettnågot egenartat argument, nämligen inkorporeringenav . Det fanns ju en utredningsom löste det här problemet när Europakonventioneninkorporerades. Det är inget kvarstående problemsom man nu måste lösa, utan då var man överens omsynen på den här frågan.Jag vill bara peka på att det i finns endomstol som parlamentet kan appellera till. Avsiktenvar inte att det regelmässigt skulle gå till som det nugör, nämligen att den förlorande parten i parlamentetöverklagar till domstolen och därmed fördröjer dendemokratiska processen. Det kan väl inte vara någonbra lagprövning.Anf. 80 () replik:Herr talman! säger att ett för-ändrat folkomröstningsinstitut och en utvidgad lag-prövningsrätt underkänner folkets suveränitet. Vad ärdet för fel på demokrati? Har de ingendemokrati i , ? Är hanmedveten om att när han gör ett sådant uttalandebetygssätter han en stor del av världens länder? Ärdet bara som har demokrati?Sedan detta med enighetstanken - ja, det är lätt attbli engagerad och lite pompös i den här diskussionen.Hur var det nu med barnpornografifrågan? Regering-en lade fram sin proposition utan någon som helstförankring i . Och hur var det i utredningen,? tillsammansmed ytterligare en socialdemokrat reserverade sig,och även jag reserverade mig. Inte var det den enig-hetsfilosofin som gällde där, så man kanske ska nyan-sera det här lite grann.Vad är det vi gör i det här betänkandet? Vi före-slår utredningar. Jag tycker också att det är viktigt attvi behåller hederskodexen att ha enighet i viktigagrundlagsfrågor. enigheter behöver ju intebetyda total enighet. Det får inte heller betyda attvissa minoriteter utan vidare kan stoppa förslag. Närdet gällde var det ju bara socialdemo-kraterna som var emot förslaget i riksdagskommittén.Sedan lyckades vi få igenom det hela och skapa enkonsensus, och det var ju väldigt bra i och för sig.Vad är det för fel på dagens domare egentligen?De utses ju också politiskt. Vad skulle det vara förskillnad på en domare i och endomare i en förvaltningsdomstol?Anf. 81 () replik:Herr talman! Jag vill först säga att jag varken harunderkänt eller värderat det demokratiska systemet iDanmark. Jag tycker bara inte att förhållanden i andraländer nödvändigtvis måste tas till för att motivera attvi ska göra förändringar. Vi borde väl i stället disku-tera om våra system fungerar, om de förmår att klarade uppkomna politiska situationerna eller om detbehövs någonting annat. Det är ju den diskussionen vibör föra.Jag hade tillfälle att vara rapportör för iEuroparådet. Där har man en författningsdomstol. Jagkunde ganska snabbt konstatera att när man hadeblivit oense i det slovakiska parlamentet löpte mino-riteten till författningsdomstolen för attförsöka få frågan hävd och få deras bedömning. Där-med gick frågan i stå.Jag tror alltså inte att det är särskilt angeläget attskapa fler institutioner, fler möjligheter att försvåraeller omöjliggöra för en majoritet skapad vid valur-norna på valdagen att få deras politik att faktiskt slåigenom. Hela mitt resonemang och tänkande utgårnämligen från väljarens möjlighet att snabbt ocheffektivt påverka politiken genom sin valsedel, inteatt lägga upp system som försvårar genomförandet.När det gäller barnpornografin, ,är jag väl medveten om vad som hände på den punk-ten och kan konstatera att Lagrådets uppfattning varatt om majoritet ansåg att man behövde haden här typen av lagstiftning, alltså om innehavsför-bud, så var det mer en fråga för än för . Jag betraktar väl, med all respekt för kampenmot barnpornografin, inte den frågan som en väsent-lig fråga för de demokratiska spelreglerna.Sedan tar upp resonemanget omutredningar. Detta är bara en utredning. Gå ut tilljournalisterna och säg att har bara beslutatatt utreda skilda valdagar! Det säger aldrig vi, utan visäger att majoritet är på väg att genomföraskilda valdagar.Anf. 82 () replik:Herr talman! Det är intressant att har blivit så journalistkänslig.Men visst är det väl texten i betänkandet vi dis-kuterar, inte eventuella resultat som en utredningkommer fram till. Borde det då inte vara en rimligutgångspunkt att vi diskuterar texten i majoritetensställningstagande?Magnusson drar in detta med Lagrådet i barnpor-nografifrågan. Det var inte det frågan gällde. Dethandlade om ifall det fanns en förankrad enighet ifrågan innan regeringen lade fram en proposition. Detgjorde det inte. blev det en bred enighet, och detvar ju bra i och för sig. Det var egentligen GöranMagnussons och min linje som fick genomslag, ochdet var inget fel med det.Jag vill bara innan min talartid tar slut ställa enfråga som är väldigt intressant. I slutet av er reserva-tion står det att regeringsformen när det gäller uppen-barhetsrekvisitet tar sikte på konflikter mellan svens-ka rättsnormer av skilda valörer och att man anser attdet återgivna uttalandet alltjämt äger giltighet.Men här implementerar vi ju gång på gång lag-stiftningar som kommer via direktiv från EG:s sida.Hur ser på uppenbarhetsrekvisitet?Vi skapar här svenska rättsnormer som visserligen ärinitierade av EG-direktiv. Men hur ser man egentli-gen på uppenbarhetsrekvisitet i det sammanhanget?Anf. 83 () replik:Herr talman! För att börja med den sistnämndafrågan är det så att de EG-direktiv som har beslutatsgäller oberoende av vad beslutar. Man fårvara medveten om att så är de faktiska förhållandena.Men det är för mig inget skäl att göra rent hus meduppenbarhetsrekvisitet på alla olika områden, utanman får väl se till vad olika saker faktiskt är i sam-manhanget.Jag får sedan konstatera att varken eller tar upp frågan om defördröjande folkomröstningarna som är en bärandetanke i reservationen. Det är möjligt att klockan räd-dar er den här gången, men debatten kommer för-modligen att fortsätta i något annat lämpligt samman-hang. Jag ser det nämligen som att man underskattarväljarens valhandling på valdagen om man vill byggain olika system för att se till att väljaren, trots mångaårs demokratisk fostran, inte riktigt kan betraktas somklar över vad han eller hon egentligen röstar för.Anf. 84 () re-plik:Herr talman! berörde i sitt in-lägg ganska bittert detta att vi inte lyckades nå framtill konsensus i , där jag ock-så är ledamot, när det gällde frågan om äganderätts-skyddet i regeringsformen. Jag vill bara erinra om attskälet till detta var att vi från den borgerliga sidanväldigt starkt upplevde den inställning som man harfrån socialdemokratiskt håll till själva grundlagen.För oss borgerliga är grundlagen överordnad all an-nan lagstiftning.Det innebär att man som enskild i domstol ocksåska kunna åberopa en grundlag om det inte finnsvanlig allmän lag som man kan tillämpa. Enligt deninställning som framkom vid Författningsutredning-ens sammanträde är grundlagen bara riktad till osssom lagstiftare. Den inställningen kan vi inte ställaupp på från den borgerliga sidan.Anf. 85 () replik:Herr talman! Jag hade inte för avsikt att gå in isakdiskussionen kring 2:18, som det så fackmanna-mässigt kan heta, alltså ersättning för miljöstörandeverksamhet eller dess upphörande. Det var mer ettexempel på att trots att hade beställt enutredning med preciserade önskemål med stöd avkonstitutionsutskottet och Lagrådet, orkade inte deborgerliga fullfölja detta riksdagsbeslut och skapaenighet omkring ett av alla rättsinstanser tidigareformulerat behov att faktiskt göra något på detta om-råde. Det var det som var poängen i det här resone-manget.Det är klart att om det är sådana svårigheter om-kring en öppen och klar beställning från ,och fullföljandet av denna, i en utredning så borde judet här majoritetsbeslutet om vad som ska betecknassom "bara" en utredning om skilda valdagar vara avmycket lägre dignitet. Det är mycket lättare att avståfrån att fullfölja det än vad jag anser att det var närdet gäller 2:18-frågan. Där hade man en direkt be-ställning om att faktiskt lägga fram ett förslag tilländring av grundlagen som löste konflikten.Nu är det på sättet att vi har överlämnat till do-marna och domstolarna att bestämma i vilken omfatt-ning en som förstör miljön med sin verksamhet ska fåersättning för att han ska upphöra att förstöra.Det var förresten en bra formulering: För att hanska upphöra att förstöra.Anf. 86 () re-plik:Herr talman! vet lika väl somjag att vi från den borgerliga sidan visst lyckadeseffektuera beställningen. Men vi gjorde det med enutformning av lagtexten som inte föll den socialde-mokratiska majoriteten på läppen. Då valde man atthellre låta frågan gå i stå. Det är hemskt viktigt förmig att betona att vi hade ett mycket bra och fullödigtförslag till lagtext från de borgerliga.Anf. 87 () replik:Herr talman! Jo, det är många som har tyckt att dehar haft bra förslag. Problemet var ju bara att expertisoch andra faktiskt kom fram till att det borgerligaförslaget skulle göra ont värre.Anf. 88 () replik:Herr talman! Jag anser att det harfunnits anledning att vara kritisk mot den något und-fallande attityden från socialdemokraterna i debattenmed de borgerliga i författningspolitiska frågor. Jagförstår dock att skälet har varit att man har sökt upp-görelser och därför inte velat ta strid i debatten. Detgällde också uppenbarhetsrekvisitet. Det var faktiskten överenskommelse mellan socialdemokraterna ochtre av de borgerliga partierna även om de borgerligapartierna sällan pratar om detta nu för tiden.Det är klart att med en ändrad lagprövningsrätt,där lagprövningsrätten ligger i , är uppen-barhetsrekvisitet ologiskt och bör avskaffas. Menavskaffar man det med nuvarande lagprövningsreglerinnebär det en stark förskjutning och en ökad makttill domstolarna, precis som säger.Den här som jag kritiserar, en viss nedtoning i deförfattningspolitiska debattfrågorna, har jag nog varitbekymrad över. Jag måste säga att jag är destogladare över det tydliga, redliga och klara inlägg somGöran hade. Det var bra principer i hu-vudanförandet som han markerade bered-skap med en bred enighet i beslutet. Jag vill tacka förett utmärkt första anförande - och det var inget fel påresten heller, herr talman!Anf. 89 () replik:Herr talman! Jag slickar i mig förstås, höll jag påatt säga. Jag stötte mig lite grann på formuleringenom en undfallande attityd som socialdemokraternaskulle ha haft gentemot de borgerliga i olika författ-ningsfrågor. Det är klart att det här går tillbaka långt ihistorien, i varje fall om det nu är långt.Hela författningen , hela den processen, ärju en bred uppgörelse där inte fickdelta - eller i alla fall inte deltog i någon särskilt storutsträckning - av olika skäl.Jag tycker att det är bra att vi nu möjligen ocksåfår i gång en ordentlig debatt i författningsfrågor. Detär lite grann så att man diskuterar en fråga i taget.Men man måste faktiskt också diskutera vilken prin-cipiell utgångspunkt man har i de olika frågorna. Dåmåste man konstatera att den nuvarande författningeninte bygger på maktdelningsläran. Det är ju faktisktpå det sättet. Sedan finns det lite undantag och annat.Lagprövningsfrågan debatterades ju under hela1900-talet, bl.a. mellan ochGustaf . Det ansågs att det fanns lagprövnings-rätt för de svenska domstolarna enligt praxis och hävdoch det ansågs att det inte fanns detta. Det kodifiera-des genom att man skrev in det här meduppenbarhetsrekvisitets begränsade insats.Så det finns naturligtvis en historia att ta hänsyntill. Jag hade faktiskt tänkt mig att något angripaKenneth . Det kan jag ju inte göra efter hansinlägg här, men han framställde det så i sitt huvudan-förande att Socialdemokraterna nu närmast hadeanslutit sig till uppfattningar. Riktigtså är det ju inte, och vi har kanske lite skild historianär det gäller förvaltningspolitiken i det här landet.Anf. 90 () replik:Herr talman! Det är väl möjligt. Men vad jag me-nar i mitt anförande är ju att om vi tittar på historienhar det varit så att den beredskap för bred enighetsom är viktig och respektabel har lett till att man hartonat ned de principiella skillnaderna i debatten gans-ka ofta. Det har lett till ett övertag för borgerligheten,som verkligen inte har tonat ned sina ståndpunkter.Det är därför jag tycker att ett så klart inlägg som detsom har hållit är så välgö-rande.Sedan ska vi inte träta om vem som har kommitfram till kloka ståndpunkter först i våra partier. Det ärbra att vi står skuldra vid skuldra i de här reservatio-nerna.Anf. 91 ():Herr talman! Det känns lite ovant att komma såhär efter den stora debatten och som enda parti före-slå bifall till hemställan i betänkandet i dess helhet.Det visar kanske också på bredden och delvis, somKenneth redogjorde för, spretigheten i de olikamotioner som betänkandet behandlar. Från Center-partiet finns det dock två viktiga förslag som majori-teten har ställt sig bakom. Det är de frågorna jag villhålla mig till. Det handlar om den rättspolitiska ut-redningen och om uppdraget att se över möjlighetenför beslutande nationella folkomröstningar.En grund för rättsstaten är att makten utövas un-der lagarna. Det är flera som har betonat detta. Menjag vill också betona att det inte handlar om att denska utövas bredvid eller över lagarna. Det är en viktigdemokratisk förutsättning. Rimligen ligger i detta attgrundlagar hanteras varsamt och hålls i aktning närandra beslut fattas.I har vi av tradition haft en förhållandevissvag ställning för domstolarna. Rätten att pröva lagaroch förordningar mot grundlagar har varit begränsad.Genom de utredningar som föregick regeringsformenaktualiserades frågan om lagprövning och man nådde,som har sagts här, slutligen fram till en kompromiss.En begränsad lagprövningsrätt infördes då.I regeringsformen återfinns det s.k. uppenbarhets-rekvisitet, som säger att domstolar får underlåta atttillämpa en av eller regeringen beslutad lageller förordning som strider mot en överordnad för-fattning endast om felet är uppenbart.Även andra former för att stärka lagprövningenhar förts fram i debatten, i och utanför , somt.ex. ett förstärkt lagråd som kan ingripa innan lagar-na antas av riksdagen.Herr talman! I synnerhet är, som så många harsagt, uppenbarhetsrekvisitet vad gäller regeringensbeslut anmärkningsvärt, då regeringen inte har befo-genhet att stifta lagar utan är satt att styra riket underde lagar fastställer. Men inte heller svårig-heten att pröva de av fastställda lagarna ärsjälvklar. Snarare än att anta lagar som är tveksammai förhållande till grundlagen borde i så fallta initiativ till en översyn av berörda grundlagar.Det finns dock flera exempel under den korta tidsom jag har varit i där jag har uppmärk-sammat hur riksdagsmajoriteten har satt sina politiskamål framför grundlagen och där riksdagsmajoriteteninte har varit intresserad av en översyn av grundla-garna, utan i stället valt att driva igenom tvivelaktigabeslut, som t.ex. i ärendet med scientologmaterialetoch stopplagen för utförsäljning av bostäder.Klart är att frågan även fått en förnyad aktualitetgenom medlemskap i och mötet medandra rättstraditioner, som det också har pratats omhär.Det finns mot denna bakgrund starka skäl att till-sätta en rättspolitisk utredning. I en sådan utredningbör avskaffandet av uppenbarhetsrekvisitet liksomfrågan om Lagrådets ställning och svenska domsto-lars förhållande till EG-rätten belysas.Herr talman! Det andra tillkännagivandet jag villuppmärksamma är en översyn av folkomröstningsin-stitutet.