prot · GO0962 · 2001-02-07 00:00:00 — Jag har hört i dennakammare många protester mot dödsstraffet i ,men sällan eller aldrig hört t.ex. socialdemokraternahöja rösten mot . Det är dags nu!Politiskt styrda skenrättegångar är inte ovanliga.Tortyr och misshandel är vanligt, inte minst frånpolisens sida. Polisen griper människor godtyckligt.Oliktänkande och religiösa människor förtrycks ochfängslas. Oppositionella förtrycks, förföljs och inter-neras. Människor som engagerar sig för mänskligarättigheter och demokrati eller mot korruption grips,fängslas och torteras. Fångar nekas läkarvård, matoch medicin. Fångar tvingas misshandla andra fångar,eller slås av vakterna.Den kinesiska grundlagen förbjuder vad man kal-lar sabotage mot det socialistiska systemet, vilket kananvändas för att gripa in mot snart sagt allt som myn-digheterna råkar ogilla.Tusentals kineser fängslas för kontrarevolutionärverksamhet och - vilket är alldeles bortglömt i väst-världen - man håller över 200 000 människor fängs-lade i arbetsläger utan rättegång för att omskolasgenom tvångsarbete. Det låter som någonting 50 årtillbaka i tiden.Det fria ordet är beskuret och förtryckt. Aktiva iKinas demokratiska parti började fängslas bara tim-mar efter det att partiet hade bildats. Fler än 20 avpartiets ledare internerades bara . Kristnaoch andra religiösa grupper förföljs och fängslas.Ledare för oönskade grupper tvångsomskolas genomarbete i läger, fängslas eller avrättas. Falungongmed-lemmar trakasseras, fängslas och torteras. Man brän-ner tempel och andra religiösa byggnader.Få länder, om något land i världen, bryter så flag-rant, konsekvent och hänsynslöst mot grundläggandemänskliga fri- och rättigheter som folkrepublikenKina, och detta trots att signerade konventionenom medborgerliga och politiska rättigheter i oktober1998. Där finns t.ex. yttrande- och mötesfrihet inskri-ven. Men tiger.Som om detta inte vore nog har under de se-naste åren ökat sin kärnvapenkapacitet högst betydligtutan att protesterat så värst högljutt. Det finnsvisserligen andra länder som har större kärnvapenar-senaler än vad har, men det är upprust-ningsambition som är intressant. Man arbetar nuaktivt för att skaffa sig ny kapacitet vad gäller bådestridsspetsar och kärnvapenbärare. Man kan nå mål ihela och Europa.Sverige vill gärna vara ett land som driver ned-rustningsfrågor. Det berömmer sig regeringen ofta av.Men tyvärr verkar det fortfarande betydligt enklareatt kritisera än kommunistiska diktaturer. Denbristande tydligheten mot vadgäller landets kärnvapen och missilprogram är riska-bel. Tystnaden riskerar att sända en signal att omvärl-den accepterar landets nukleära rustningar och att detär fritt fram och okontroversiellt för att fortsättarusta.Kina kommer också med ständiga hot om krig ochinvasion av grannländer som . har avfy-rat sammanlagt ett hundratal missiler i sundet mellanFolkrepubliken och . har också vidupprepade tillfällen hotat med militärt våldoch invasion och genom militärövningar försökt på-verka utgången av fria val i . När ett litet de-mokratiska grannland som respekterar mänskliga fri-och rättigheter håller presidentval försöker diktaturenskrämma folket att välja "rätt kandidat".Att försökt styra demokratiska val i grann-landet är alldeles särskilt allvarligt. I ställetför att respektera folkets vilja försöker regeringskrämma människor till efterrättelse. Det måste vireagera emot mycket tydligt. har inga offen-siva ambitioner gentemot . Demavskaffade man , men har fortfarandekvar dem.Fru talman! Det finns ett mönster där de stora frå-gorna som dödsstraff, kärnvapenupprustning ochaggression mot grannar inte kritiseras tydligt nog avSverige. Jag tycker att det är dags nu för en ny tydligsvensk linje gentemot en interpellationsdebatt sade utri-kesministern följande: "Jag kan garantera att jag kanvara tydlig när det gäller . Tycker vi behöver vara tydligare, kan vi vara tydligare närdet gäller ." Och just så är det.Sverige kan och måste vara betydligt tydligare änhittills. De mänskliga rättigheterna är universella.Människor har exakt samma värde oavsett var påjorden de bor, och människovärdet är odelbart. Därförmåste vi också kräva respekt för människovärdetuniversellt över hela världen, och inte minst i Folkre-publiken . Att framhäva detta måste vara engrundsten i svensk utrikespolitik.Sverige och EU måste verka för att användningenav dödsstraffet upphör, att rättsväsendet avpolitiseras,att politiska fångar friges och att förföljelse av oppo-sitionella och religiösa personer upphör. Sverigemåste med största tydlighet markera att det inte äracceptabelt att hota grannar eller att försöka styraresultaten i fria demokratiska val i andra länder. Detär lika lite moraliskt försvarbart för att ståneutralt mellan demokrati och diktatur i somdet är att göra det någon annanstans i världen.Under ordförandeskapet i EU måste an-vända den gemensamma utrikes- och säkerhetspoliti-ken för ett gemensamt agerande och ett gemensamtförhållningssätt. som agerar medstor tydlighet mot diktaturen måste vi uppmuntrahandel som skapar välstånd, öppnar landet för impul-ser utifrån, underblåser uppbyggnaden av marknadse-konomi och skapar kontakter som kan driva framkraven på demokrati. Vi får inte glömma att den kine-siska kulturen, folkets kultur, är en världens äldstaoch mest högtstående, men harofriheten brett ut sig över Kina.Exemplet visar att demokrati, mänskligarättigheter och rättsstat är fullt förenligt med denkinesiska kulturen. är det för att blitydligt och ta ställning för mänskliga fri- och rättig-heter också i Kina.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag vill bara klarlägga att den svenskauppfattningen och politiken är att vi verkar för ettglobalt avskaffande av dödsstraffet. Det finns natur-ligtvis inga undantag i den politiken. Det är just förett globalt avskaffande av dödsstraffet vi verkar.Det gör att vi också konstruktivt och konsekventtar upp detta bilateralt och från EU:s sida i samtalmed de länder där det fortfarande finns dödsstraff.Det gäller naturligtvis . Däremot har vi intesamma möjlighet att ta upp förekomsten av dödsstraffmed eftersom vi inte har samma bilateralakontakter där. Men det finns ändå enskilda ledamötersom har haft möjlighet att göra det i samtal. Vi vetnaturligtvis att dödsstraffet i är av mycketmindre omfattning. Men så länge det finns kvar ilagstiftningen och så länge det tillämpas, även om detär i mindre omfattning, måste vi fortsätta att påtaladetta. Vi måste fortsätta att föra den här dialogen påolika sätt med Kina.Jag vill ställa en fråga till . Jag tyck-er att han svävar på molnen. Vad säger ett WTO-medlemskap för ? Välkomnar Mo-deraterna in i WTO?Anf. 87 () replik:Fru talman! Detta var väl ett jättebra exempel påhur Socialdemokraterna hanterar FolkrepublikenKina. Jag talar om det land som mer frekvent än nå-got annat land använder dödsstraffet, och kanskedessutom på sämre grunder än något annat land ivärlden. replik handlar om att Taiwanockså gör det.Här handlar det om att vara tydlig. Det är inteokej, det är inte acceptabelt, att avrättar 27 000människor, har ett politiserat rättssystem osv.Det är riktigt att reagera mot alla länder som an-vänder dödsstraffet. Men den här gången handlar detom , och där får vara betydligt tydligare.Varje gång det kommer en kinesisk företrädare tillSverige brukar jag fråga regeringen vad man tar upp isamtalen. Tar man upp relationerna till ochhoten om att använda militärt våld? Tar man uppkärnvapenupprustningen osv.? Dessvärre har maninte alltid gjort det, t.ex. när den kinesiska utrikesmi-nistern senast besökte Sverige.Det är precis därför jag står här och kräveren tydligare linje.Anf. 88 () replik:Fru talman! Jag tog upp dessa exempel för att ex-emplifiera att vi i är oerhört konsekventa närdet gäller att ta upp dödsstraffet. Vi verkar för ettglobalt avskaffande. Då tar vi upp det i alla relationeroberoende av vilken politisk färg som finns i respek-tive land. Jag misstänker att ibland harandra motiv för att lyfta upp den här typen av frågor.Man kan gå tillbaka till protokollen och se att detfinns en skillnad mellan förekomsten av dödsstraffoch hur ledamöter här i kammaren hartagit upp det när det gäller respektive land. Där finnsen skillnad, även om man inte kan säga att det i förstahand är det handlar om. Kampen mot dödsstraf-fet måste vi naturligtvis fortsätta att föra.Jag fick inget svar på min fråga om tillträdetill WTO. Står bakom det eller inte? Förmig är det en oerhört viktig fråga att vi har handels-relationer för att skapa kontakter och öppna påandra sätt.Anf. 89 () replik:Fru talman! Detta var ännu ett bra exempel påglidningar. Enligt har jag nu plötsligtandra motiv, oklart vilka, för att ta upp dödsstraffet iKina. Jag tar upp dödsstraffet i därför att mankränker mänskliga rättigheter och har ett politiserat,korrumperat rättssystem, därför att det är fullständigtgodtyckligt vilka brott man blir dömd till döden för,därför att det kostar tusentals människor livet, därföratt det söndrar tusentals familjer och därför att detanvänds av diktaturen för att härska.Jag tycker att det är ganska tydliga motiv. Jag ac-cepterar inte försök att hävda att dethandlar om någonting annat. Jag är personligenövertygad motståndare till dödsstraff var helst detförekommer. Men det jag har hört här i kammaren desenaste åren är en ensidig kritik av . Det är befo-gat att kritisera att använder dödsstraffet på detsätt man gör. Men då kan man inte glömma dem somanvänder det mångdubbelt mer, och dessutom i uttalatpolitiska syften, vilket inte sker i USA.Anf. 90 ():Fru talman! Det var intressant att höra AnnaLindh föredra den utrikespolitiska deklarationen. Detmesta handlade om EU och utrikespolitiken mellanländer som ligger lite längre bort. Det fanns inte nå-gonting om det nordiska samarbetet.Jag tycker helt klart att den nordiska verksamhe-ten inte ska osynliggöras eller dödförklaras, vilketman kan komma att tro när och inte kommer upp i den utrikespo-litiska deklarationen.Den nordiska identiteten, Östersjöpolitiken, , nordiska utrikesministrar - det var så långtsom deklarationen orkade gå.Men det finns en levande ekonomisk och politiskgemenskap, grundad i stark historisk och kulturellsamhörighet i - en utrikespolitisk plattform vibättre borde ta vara på.Det nordiska samarbetet var före inträdei den europeiska unionen av vital utrikespolitisk be-tydelse. skyms arbetet av den mediala fixering-en på , kommissionen och parla-mentet. Jag kan konstatera att det nordiska samarbetetutåt sett har tappat den vitala betydelse det hade föreEU-inträdet. Men jag har inte gett upp tanken på attdet kan återerövras, inte minst för och Islandsskull, de länder i som inte är med i EU, ochäven för närområdets skull.Det behövs ett kontinuerligt samarbete mellan denordiska parlamentens fackutskott och deras minist-rar, samt samarbete dem emellan med västnordisktråd, och Baltiska församlingen.Det här borde ha fått större tyngd, anser jag, i denutrikespolitiska deklarationen.Efter det att , och harblivit EU-medlemmar har en omstrukturering avarbetet i ägt rum. Den nya inriktning-en innebär ett starkt fokus på partigrupperna. Syftethar varit att vitalisera debatten och frångå den gamlastrukturen där varje lands delegation drev det egnalandets frågor i bred enighet.Vi vänsterpartister anser att de nordiska frågornamåste få en större plats och spela en mer framträdan-de roll i den svenska utrikespolitiken. För att lyckasmed det måste ansvarsfördelning och informa-tionsvägar mellan parti, parlament, departement,riksdagsutskott och delegation få en fastare form.I pågår just nu en diskussion omatt förändra de geografiska pelarna till en utskotts-struktur med sakområden. Den nu diskuterade mo-dellen, Vismanspanelens rapport, presenterar 80punkter för samnordiskt arbete. Detta kommer att bättre möjlighet att förankra de sam-nordiska frågorna i de nationella parlamenten.I går hade vi kulturministern i kulturutskottet.Hon diskuterade EU-frågor med oss. Det tycker jagvar värdefullt. Men jag ställer mig frågan: När kom-mer våra fackministrar till utskotten för att diskuterafrågor som man diskuterar i ?Det får framtiden utvisa.Rimligt vore, anser jag, att det fanns någon formav utskottsförankring inför mötena i Nordiska rådet.Det vore rimligt med återrapportering till de natio-nella parlamenten och deras olika sakutskott när re-kommendationerna har beslutats i rådet.Den nordiska samordningsministern borde också,tycker jag, få en starkare roll och kontinuerligt åter-rapportera till hur de nordiska rekommen-dationerna har fallit ut.Om det här kommer till stånd kommer det, trorjag, att engagera fler parlamentariker än enbart desom är valda i . På så vis kan det nor-diska samarbetet vitaliseras och bli en självklar del avvår utrikespolitik.Saker som med fördel kan diskuteras i och ministerrådet är globaliseringsutvecklingenoch de nordiska regeringarnas verksamhet när detgäller organ som WTO, och Internatio-nella valutafonden. kundeårligen exempelvis avlämna en rapport om globalise-ringsutvecklingen till . FN är även enviktig fråga att lyfta i . Genom dettaskulle vi kunna stärka FN:s betydelse i globalise-ringsutvecklingen.Ett välfungerande demokratiskt medborgarsam-hälle är den bästa garantin för fred och säkerhet.Denna stabilitet finns i . De flesta konflikterkommer till genom tudelning av samhället där dis-kriminering och fattigdom fått ett övertag. De säker-hetspolitiska utmaningarna vi står inför kan därförinte lösas utifrån en militär säkerhetspolitik, utan istället behövs det en civil.De nordiska länderna har lång erfarenhet av huren på alla nivåer väl fungerande demokrati, socialrättvisa och mänskliga rättigheter skapar fred ochvälfärd. Därför vore det naturligt att de nordiska län-derna tillsammans nu aktivt bidrar till att hela Europagår mot en fredlig utveckling som inte baserar sig påhotbilder, upprustning och en ensidig tro på militäralösningar.Genom vår nordiska plattform kan vi ställa civilkrishantering till förfogande till länder som så behö-ver. Det skulle kunna vara i form av jurister, medlare,människorättsobservatörer, informatörer, administra-törer, pedagoger, psykologer, gynekologer, läkare,byggnadsarbetare, minröjare m.fl.Låt oss ta vara på den nordiska levande utrikes-politiska plattformen som skapats i gemenskap ochgrundats i stark historisk och kulturell samhörighet påett bättre sätt. Jag hoppas att kammaren tar detta tillsig och att vi även i den utrikespolitiska debatten tartill vara de nordiska ländernas kunskaper och kom-petens på alla de här områdena.Anf. 91 ():Fru talman! Vi har bara en jord, och den ska videla på. När du och jag tar fram vår jordglob ellervärldskarta ser vi att inte tar upp så stor plats.Vi ser att vi befinner oss i . Vi vet att vi har ettkärvt klimat emellanåt. Men vi bor bra i jämförelsemed många andra människor på jorden.Sverige och vi som bor här är trots vår litenhetmycket betydelsefulla i samarbetet med människor iandra länder.Inom det område där jag har förmånen att arbetamest här i är boendefrågan, den fysiskasamhällsplaneringen, ständigt aktuell. Intressant ärockså arbetet i för ochHabitat.Just nu arbetas det med förberedelser inför ännuen . Vid om miljö ochutveckling i kom världens stateröverens om ett handlingsprogram för en hållbar ut-veckling inför det tjugoförsta århundradet. Hand-lingsprogrammet innehåller 40 kapitel och spänneröver alla samhällssektorer.När antogs i var detnog få som insåg vilken kraft som därmed sattes irörelse i världen. Miljömedvetenheten ökade, och denmåste nu tas till vara. anser att man äntydligare måste gå från ord till handling.En hållbar utveckling är en långtgående förplik-telse inom varje land men också mellan världensländer. Världens resurser måste fördelas rättvist mel-lan länder och folk. Det behövs en tydligare solidari-tet såväl inom länderna som mellan fattiga och rikaför att trygga en hållbar utveckling som kommer allatill del och där alla kan vara delaktiga.Nästa vecka åker en delegation från tillNairobi, där Habitatfrågorna åter kommer att lyftas.Det ska bli intressant att få delta för att se hur mangemensamt driver frågorna framåt, som jag hoppas.Det behövs en debatt om hur vi kan utveckla ochförbättra existerande infrastrukturer, existerande bo-stadsbebyggelse, likaväl som det behövs nya diskus-sioner om hur man bygger nytt och hur man gör en nyinfrastruktur på ett hållbart sätt.Fru talman! Vi har länder emellan ett stort gemen-samt problemområde. I både i-land och u-land ser vien ökning av invånarantalet i större städer samtidigtsom det sker en befolkningsminskning på landsbyg-den och i mindre städer. Det här är ett konkret pro-blem att ta itu med. Länder klyvs itu, inte bara i Sve-rige utan över hela världen.Stad och landsbygd behövs för varandra ochmåste få möjligheter att ge livskraft och livskvalitet åtmänniskorna som bor där.Rika och fattiga länder måste mötas. Resursernamåste räcka för alla.Det måste också till en fokusering på de skillnadersom tyvärr alltjämt är rådande mellan kvinnor ochmän. Kvinnor måste ha tillgång till en bra levnads-standard även i u-land. Hur kraftfullt arbetar rege-ringen med de frågorna?Vi har bara en jord och den är till för oss alla.Den fortsatta vitaliseringen av Habitat som manändå kan se kräver dock koncentration på några pro-blemområden om man menar allvar med att vår gene-ration ska kunna överlämna en bättre värld till nästageneration.Fru talman! Jag vill också passa på tillfället attåterigen aktualisera frågan om dödsstraffets avskaf-fande i världen. Visst, jag har fått svaret att Sverigearbetar aktivt med frågan. Men, fru talman, händerdet något som för frågan framåt?USA har t.ex. fått en ny president. Jag är överty-gad om att gratulationer har nått fram till honom ävenfrån . Jag undrar om utrikesministern sedanden nye presidenten tillträtt framfört åsikteroch krav på att ta bort dödsstraffet i ?Fru talman! Det finns många möjligheter att sam-arbeta länder emellan för att de mänskliga rättighe-terna ska bli verklighet för alla människor.I ideologi förenas respekt och in-sikt, en respekt för människovärdet som innebär att vihar en tilltro till varje människas möjligheter till an-svarstagande och självförverkligande, en insikt om deförutsättningar och ramar naturen ger för mänskligverksamhet.Vi anser att alla människor ska ha likvärdiga möj-ligheter att själva utforma sina liv och växa sommänniskor. Det leder till att decentralisering, strävanatt motverka alla former av maktkoncentration och attsprida makt, resurser och ansvar till enskilda männi-skor och lokala gemenskaper är en genomgåendehandlingslinje i centerpolitiken.Anf. 92 () replik:Fru talman! Vi har hört ett tal som berör döds-straffet, denna oerhört viktiga fråga. I någon mån kanjag svara när det gäller EU:s kontakter i fråga omdödsstraffet. Om vi går inte alltför långt tillbaka ihistorien var det inte rutin. Det är alldeles nyligensom man fick in det som en rutin att man alltid ochkonsekvent tar upp frågan om dödsstraffet där detförekommer. Jag tycker att det är oerhört viktigt attde här länderna talar med en röst utåt i de här frågor-na. Det är en fråga som jag själv har försökt att drivapå och därför är jag glad över den utvecklingen.Sedan får vi inte glömma att det är ett ovillkorligtkrav på de länder som ansöker om medlemskapi EU att avskaffa dödsstraffet. Vi har också sett att såhar skett i vår omgivning, i de baltiska länderna, ochdet finns länder som har ett moratorium. Det sker enpåverkan i vårt närområde, medan vi däremot vet attdet finns andra områden i världen där det sker ennegativ utveckling. Vi känner till, som talat om, situationen i , i och i en delafrikanska länder. kanske är det allra värstaexemplet.Problemet med en del länder är att vi har så passlite saklig och objektiv information i de här frågorna.Och det är svårt att agera utifrån hörsägen och det vitror oss veta. har vi t.o.m. för lite för att kunnadriva på den här frågan i rätt riktning. Det ska viockså vara medvetna om när vi tittar i kammarensprotokoll.Vi har också olika förväntningar. På en demokratikan vi ju ställa andra krav när det gäller resultat i dehär frågorna än vi vet att det är möjligt att göra i endiktatur, även om vi inte får förtröttas.I kampen mot dödsstraffet, som jag vet att RigmorStenmark för, har hon ett starkt stöd i denna kamma-re.Anf. 93 () replik:Fru talman! Till det kan jag bara säga: Hjärtligttack!Men min konkreta fråga i mitt anförande var, ochdet kanske känner till: Finns det några kon-takter tagna från den sida i sam-band med att bytte president?Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag kan inte ge ett konkret svar påden frågan. Jag vet bara att , som är vårambassadör i , under den allra hartagit upp den här typen av frågor. Men jag kan interiktigt säga vid vilket tillfälle han har tagit upp dem.Men frågan är ju ständigt aktuell i våra kontakter medEU.Däremot kan jag meddela att vi har ett uppdrag iriksdagens MR-grupp att till nästa möte formulera ettbrev som ska sändas just till den nya presidenten iUSA, till Bush, om de här frågorna. Där påtalar vihans ansvar för att avskaffa dödsstraffet.Anf. 95 () replik:Fru talman! Jag tror precis som sadeatt det är mycket viktigt att vi kontinuerligt jobbar påden här frågan och aldrig ger oss, aldrig ger upp, ävenom människor har begått förskräckliga brott. Det kanman ha vissa åsikter om, men att tillämpa dödsstrafftycker jag är ett väldigt primitivt inslag i ett civiliseratsamhälle. Det kan vi aldrig acceptera. Jag är glad attdet är fler som har tagit upp den här frågan i dag.Anf. 96 PER ():Fru talman! Det är många här i kammaren somtalat om under den utrikespolitiska debatten.Det finns all anledning att ta upp och diskutera situa-tionen i om.Eftersom flera talare har tagit upp olika delar tän-ker jag koncentrera mig på det som man kanske hartagit upp minst, nämligen förhållandet i fängelsernajust nu i Turkiet.Det är en förfärlig situation just . Det är en ka-tastrofal situation. Det är nämligen så att det finns ca2 000 hungerstrejkande politiska fångar, i huvudsakkurdiska kvinnor och män, i fängelserna i ,varav 300 är dödsfastande. Det här borde väcka enhel världs förargelse och uppmärksamhet. Men dethar det inte gjort den här gången.För några år sedan hade vi en liknande situation iTurkiet. Då ställde sig världen upp som en person ochkrävde förändringar. Och det blev förändringar ilagstiftningen då. Det hade en effekt.I dag sker ingenting, såvitt jag förstår. Jag har va-rit i kontakt med . Dödsfastan pågår för fullt, och situatio-nen blir alltmer ohållbar.Varför dödsfasta? Varför hungerstrejk?Det var nämligen så att de turkiska fängelsemyn-digheterna bestämde sig för att förändra förhållande-na i fängelserna på det sättet att politiska fångarskulle befinna sig i isoleringsceller i speciella fängel-ser. Det här är politiska beslut som bygger på antiter-roristlagen . har man tresådana fängelser med isoleringsceller. Man vill föraöver de politiska fångarna till de här isoleringsceller-na på just de här fängelserna.Vad händer då? Varför protesterar man så våld-samt mot detta? Jo, därför att det inte finns fungeran-de mänskliga rättigheter i . En politiskfånge kan aldrig vara säker på att bli behandlad på detsätt som man kan förvänta sig att myndigheter be-handlar fångar. Är man isolerad i ett fängelse utankontakt med yttervärlden är chanserna än större både utsätts för tortyr och en behandling som äroacceptabel.I dag sitter de politiska fångarna i stora celler. Dehar därvid också en möjlighet att kommunicera medvarandra på ett sätt som gör det svårt för fängelse-myndigheten att behandla dem på det sätt som de kangöra i de s.k. F-type-fängelserna.Man förde en diskussion fram till den 14 decem-ber. Man hade en dialog mellan fångar och regering.Det var väldigt bra. Det höll på att bli något bra avdet. Jag var själv med i i för mänskliga rättigheter i . Vidiskuterade situationen med justitieministern. Den härdialogen pågick till . Plötsligt av-bröts den. En stormning skedde av de aktuella 20fängelserna .