prot · GO0987 · 2001-03-28 00:00:00 — Det är viktigt att vi så snabbtsom möjligt bör komma väl in i fungerande rutiner.Slutligen vill jag säga att alla de här sex LOI-länderna har förbundit sig att respektera EU:s uppfö-randekod för krigsmaterielexport. Däri ligger att vihar en gemensam plattform för exportkontrollbedöm-ningar. Med det vill jag stanna.Anf. 17 () replik:Fru talman! efterlyser ett alternativ.Om man förespråkar att vi ska gå in i ett ramavtalmed fem andra länder ska motståndarna till dettaavkrävas ett alternativ i form av andra länder somman vill samarbeta med. Det tycker jag är ett märkligtresonemang. Det är som om skulle kunnakräva att vi som är motståndare till svenskt medlem-skap i Nato måste ha ett alternativ i form av en annanmilitärallians att gå med i. Vi vill inte ha det här ram-avtalet, fråga till handlar om öppenhe-ten. Om man är för öppenhet och vill att beslut skakunna granskas av journalister och allmänhet är detväl ändå rimligt att vi vet till vilka länder svenskkrigsmateriel exporteras? Vad är argumentet för attavslå reservationen om offentliggörande av landlistor,?Anf. 18 () replik:Fru talman! tar först upp det som jagnämnde i mitt anförande om vilka länder det handlarom. Det bygger på anförande där hantalade om att det var västeuropeiska länder och att detvar det negativa. Då är det naturligt att komma meden motfråga.Över huvud taget är det något som utmärker denhär typen av frågor, att det kan finnas kritik ochibland frågetecken som kan vara berättigade och somär viktiga att reda ut. Men det går ändå en tråd genomdenna typ av frågor, att det inte finns några alternativpresenterade. Det gör också att debatten naturligtvishaltar. Det vore lättare om vi visste vad vi debatterademot. Det saknas.Sedan tar upp den viktiga frågan omöppenhet. Det är klart att det är viktigt att vi kan ska-pa största möjliga öppenhet i dessa frågor och att vikan göra det och flytta fram positionen när det gällersamarbetsländer och över huvud taget när det gällerdessa frågor.Sedan har vi å andra sidan företagssekretess, sådetta är en avvägning när det gäller kammarens be-rättigade krav att veta så mycket som möjligt om tillvilka länder man exporterar, att veta under vilka kri-terier det sker och att lagstiftningen följs upp.Det är alltså fråga om en avvägning, och jag tyck-er att vi i det här betänkandet har gjort en god avväg-ning mellan olika intressen på ett sätt som följer denlagstiftning som vi har.Anf. 19 () replik:Fru talman! Den enda vägens politik kommer jagatt tänka på när jag lyssnar till , därför attdet är tydligt att vi som anser att detta ramavtal är felväg ska avkrävas förslag till annat ramavtal medandra länder. Varför skulle vi behöva stå till svars fördet? Vi anser att detta ramavtal är fel väg. Det ökarslutenheten, det minskar restriktiviteten, det liberali-serar vapenhandeln, och det ifrågasätter den svenskaalliansfriheten. Räcker inte det som skäl för att säganej till ramavtalet?Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag tolkar inlägg som atthan dementerar det som han sade i sitt inlägg, attdetta är fel länder och att det inte är det som är grun-den för den kritik han har utan att det är någontingannat. Det kanske vi får utveckla vid något senaretillfälle. Men jag har fortfarande inte hört något alter-nativ till detta ramavtal från sida.Anf. 21 ():Fru talman! Jag vill inleda med att understryka attmoderaterna anser att det ramavtal som debatten i daggäller är en viktig del i byggandet av en framtidagemensam europeisk säkerhetsordning. Det är viktigtför etablerandet av EU:s militära krishanteringsför-måga med ett minskat USA-beroende och Natobero-ende avseende materiel. Och det är viktigt för attbehålla nationell och europeisk försvarsindustrikapa-citet.Ramavtalet innebär att det kommer att bli lättareatt samarbeta och att genomföra gemensamma pro-jekt. Men det är också viktigt att notera att detta ram-avtal inte berör existerande materiel eller redan på-började projekt, utan detta gäller framtida projekt.Om man anser att vi ska kunna ha, och att det ärvärdefullt att ha, en fungerande europeisk och svenskförsvarsindustri, så är samarbete en nödvändighet.Det är också nödvändigt att fler europeiska för-svarsindustrier påbörjar den omstrukturering somSverige redan har inlett.Försvarsindustrin i präglas av hög kom-petens och konkurrenskraft. Och den kommer i ochmed detta ramavtal att ha större möjligheter att sam-arbeta med andra försvarsindustrier i dessa länder iolika projekt. kommer också att innebäraett ökat ömsesidigt beroende mellan våra sex länder.Detta kan leda till en alliansliknande situation. Detser vi moderater inte som något negativt, snararetvärtom. Men vi tycker att det är viktigt att även rege-ringen talar öppet kring konsekvenserna av dettaavtal. Därför är det glädjande att försvarsministerndeltar i debatten och kanske även kan ge sin synpå denna aspekt. Annars anser jag att regeringen ochförsvarsministern har skött arbetet bra avseende ram-avtalet. Men jag efterlyser tydlighet avseende kon-sekvenserna.Vi moderater har dessutom föreslagit ett nästasteg på detta område, nämligen att i Europe-iska unionen ska inleda eller driva ett arbete med attfå fram gemensamma exportregler för krigsmateriel.Som de flesta deltagare i debatten känner till och hartalat om så har vi redan en uppförandekod i EU somockså kommer att vara styrande i ramavtalet. Deninnehåller bl.a. mekanismer för konsultationer ochinformationsutbyte. Detta är bra, men det skulle varaännu bättre att få helt gemensamma exportregler iEU.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ha ett klarläggandefrån Moderata samlingspartiets sida just när det gällerexport till diktaturer och kanske framför allt krigs-materielexport till kommunistiska diktaturer. Det voreså lätt att säga antingen ja, vi kommer att verka motsådan export, eller nej, vi kommer att tillåta sådanexport. Jag tror att det är viktigt också för allmänhe-tens tilltro till vad som sägs i andra sammanhang attvi får ett tydligt klarläggande på den här punkten frånKarin Enström.Anf. 23 () replik:Fru talman! Den här frågan är svår för mig attsvara på i detalj, eftersom jag inte sitter i . Men principen som de flesta partierna äröverens om är att vi inte ska exportera till krigförandeländer, till länder som kränker de mänskliga rättighe-terna eller till länder som i övrigt är diktatoriska. OmLars sedan hänvisar till något fall somfinns eller som är aktuellt så känner inte jag till det.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag tror inte att det är så komplicerat.Man behöver inte känna till några detaljer. Detta är enövergripande ideologisk inställning om huruvida manär beredd att medverka till krigsmaterielexport tillkommunistiska diktaturer eller inte. Även ett icke-svar från Moderata samlingspartiets sida på dennafråga är ju ett väldigt tydligt svar, om man nu inte ärberedd att säga nej till krigsmaterielexport till kom-munistiska diktaturer. Men jag vore tacksam om vikunde få ett enkelt ja eller nej, eftersom det är enideologisk och övergripande fråga som inte har någotatt göra med detaljer eller vad som händer i . Det handlar om att redovisa en ideolo-gisk syn från Moderata samlingspartiets sida.Anf. 25 () replik:Fru talman! Om frågar mig såtycker jag naturligtvis att vi inte ska exportera tillkommunistiska diktaturer. Det är ingenting som mo-deraterna har varit kända för att vilja göra eller upp-muntra i andra sammanhang heller.Anf. 26 ():Fru talman! har inga reserva-tioner, men jag har ändå begärt ordet för att kom-mentera det ramavtal som vi ska fatta beslut om ikammaren.Vi tycker att bakgrunden till att vi kan fatta beslutom ett sådant här ramavtal är glädjande och positiv,nämligen att vi nu kan se ett stabilare . Detgläder naturligtvis oss Europavänner att det är på detsättet. Vi kan naturligtvis också i de skiljelinjer somdras upp här i kammaren se vilka som ser möjlighe-terna och det positiva i att vi inte behöver så mångavapen i som . Vi tillhör dem somuppskattar detta. Den överproduktion som för närva-rande sker har naturligtvis en tendens att sänka pri-serna och på det sättet också öka trycket på vapenex-porten ut i världen. Det är mycket märkligt att inteden situationen förstås av dem som är bekymrade förvapenexporten dit jag också räknar mig.Vi tycker att det är positivt av flera skäl att dettaavtal kommer, inte minst att det då äntligen ocksåkommer på och andra parlaments bord attdet finns ett ramavtal. Min personliga uppfattning äratt det redan har tagits många steg från industrins sidaför att skapa allianser ute i , även från svensksida. Den allmänna debatten kanske inte riktigt följermed i det tempot. Men har vi ett avtal på bordet,och vi kan följa det och debattera det på det sätt somvi önskar och följa det i fortsättningen.Tre punkter vill jag peka på som är viktiga för ossoch som gör att vi är positiva till detta.Vi tycker att det finns värde i att är med idet här sammanhanget av rent tekniska skäl och fårbehålla den kunskap och den kompetens som finnsinom vår industri även i fortsättningen.Punkt två är att vi tror att det faktiskt är väldigtviktigt för alliansfriheten och säkerhetspolitiken. Föratt vi ska kunna ha en hake på andra leverantörer ochtillverkare i behöver vi vara med i det härsammanhanget för att försäkra oss själva om att fåtillgång till vapen i en krissituation och på det sättetbehålla den alliansfrihet som vi står för framöver.Skulle vi vara helt beroende av andra, skulle vi inteha den möjligheten att vi har ett beroendeförhållandemellan de olika vapentillverkarna.Slutligen när det gäller restriktioner för export villjag säga att självklart står för storrestriktivitet. Vi tycker att de kriterier som finns i dagär bra och ska följas så strikt som det bara är möjligt.Vi ser också en möjlighet här att föra ut de restriktio-nerna också på det europeiska planet. Självklart förut-sätter vi att regeringens företrädare tar med sig våratraditioner i det här sammanhanget och försöker attimplementera dem så långt det bara går i det nyasammanhanget.Jag vill också kommentera försökatt med ett trick ifrågasätta håll-ning när det gäller export. Det är naturligtvis bara ettförsök att skapa ett politiskt område där Ångströmskulle vara ensam att försvara detta. Vi har minst likastora ambitioner, och har haft det bakåt,att vara restriktiva när det gäller vapenexporten ochatt bevaka det här området. Jag kan rekommenderaÅngström att läsa vårt principprogram , detgäller. Vi håller just nu på att revidera vårt prin-cipprogram, och vi behåller vår hållning även i dethär programmet. Det finns mycket annat som kanvara värdefullt för att läsa om det här om-rådet i vårt principprogram. Det gäller fortfarande.Det är min kommentar.Anf. 27 () replik:Fru talman! Det är viktigt att klargöra de olikapartiernas inställning till krigsmaterielexporten, förden kommer att belysa lite hur man kommer att han-tera de här frågorna när vi sedan har ramavtalet, omdet nu går igenom. Ett svar som går ut på att Mode-raterna inte är beredda att säga nej till krigsmaterie-lexport till kommunistiska diktaturer som parti ärklargörande för hur de kommer att hantera exporteninom ramavtalet.Det är tillfredsställande, om jag tolkar HolgerGustafsson rätt, att uppfattning äratt krigsmaterielexport från svensk sida ska begränsastill stabila demokratier. Om det är vad som gäller förKristdemokraterna är det ett mycket värdefullt till-kännagivande både för oss i kammaren och för all-mänheten. Har jag tolkat korrekt?Anf. 28 () re-plik:Fru talman! Det är fullständigt korrekt tolkat. Detbehöver inte tolkas, för det är solklart i våra politiskaprogram.Anf. 29 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag ärglad över att få delta i denna debatt kring propositio-nen angående ramavtalet om åtgärder för att under-lätta omstrukturering och drift av den europeiskaförsvarsindustrin. Det är ett viktigt avtal för försvars-politiken, ja, för säkerhetspolitiken och därmed ocksåen mycket viktig diskussion. Det är också positivt atti dag i kammaren få lyssna på inläggen från företrä-dare för Socialdemokraterna, samlingspar-tiet, och . Jag slutermig till att också har samma inställning.Fru talman! Jag vill nämna några ord om betydel-sen av förändringarna inom försvarsindustrin relaterattill några viktiga politikområden.Det första är säkerhetspolitiken, det andra är in-dustristrukturen och därmed globaliseringen. Entredje faktor som påverkar detta område är teknikut-vecklingen. Dessa tre faktorer påverkar hur vårt landutvecklar sin försvarsmaterielförsörjning och därmedsvensk försvarsindustri.De säkerhetspolitiska förändringarna hänger na-turligtvis samman med det slut. Krigs-hotet i har sakta tynat bort och därmed beho-vet av det stora territoriella försvar med hög bered-skap som vi har haft, en försvarsstruktur som förSveriges del krävde en bred nationell förmåga attproducera krigsmateriel. Det var det pris som vi dåmåste betala på grund av det tydliga krigets hot ochvår oberoende position. Och det var mot den bak-grunden som vi utvecklade den svenska försvarsin-dustrin. Det var en försvarsindustri med stor breddvad gäller kompetens och hög teknologisk nivå. Detär något som vi har nytta av i dag.Men förutsättningarna har förändrats från ett na-tionellt oberoende till ett ömsesidigt beroende, vilketresulterat i att vi inte har samma behov av nationellförsvarsindustrikapacitet. Att ha förmåga att haindustriell kapacitet i takt med den tekniska utveck-lingen är omöjligt för de flesta länder. ,och väljer i allt större utsträck-ning internationellt samarbete för sin materielförsörj-ning. Att utveckla moderna försvarssystem ryms intelängre i ländernas nationella budget. Det är i stort settbara som förmår att utveckla enheltäckande förmåga.Det ser vi också på ägarstrukturerna. Nästan allavåra stora företag inom försvarsindustrin har i dagnågon form av utländskt ägande - med , med ,Defence med och Kockumsmed HDW.Den internationella ägarstrukturen är alltså ettfaktum, och den och riksdagenhar ställt sig positiva till denna förändrade ägarbild.Det utländska ägandet ger de svenska företagen enbredare kunskapsbas och, vill jagframhålla, vice versa.Det nya svenska försvaret ska kännetecknas av enhög teknologisk nivå. Vår insatsorganisation ska hade allra modernaste vapensystemen och sensorsys-temen. Vårt land ska ha tillgång till och kunskap omdagens och morgondagens tekniska system. Det inne-bär att vi måste ha en försvarsmaterielpolitik sombygger på internationell samverkan. Försvarsindust-rins internationalisering är därmed en av förutsätt-ningarna för vår försvars- och säkerhetspolitik.Det var mot denna bakgrund som regeringen in-ledde förhandlingar med , ,, och kring ett ramverk förett utvecklat materielsamarbete. Och det är naturligt-vis i sin tur anledningen till att vi har den här debattenhär i kammaren. Förhandlingarna har gett oss ett avtalom åtgärder för att underlätta omstrukturering ochdrift av den europeiska försvarsindustrin, eller , som vi oftast säger. Letter of Intent var denform som den första framgångsrika förhandlingen ossemellan ledde till. Det ger vårt land möjligheter attutveckla samarbetet mellan de sex länder som i dagstår för av försvarsindustrikapa-citet. Avtalet reglerar, på folkrättslig grund, förhål-landet mellan länderna på ett sätt som liknar en inremarknad. Avtalet skapar förutsättningar för ett ömse-sidigt samarbete som det säkerställer möj-ligheter till oberoende.Sverige som ett alliansfritt land har två vägar attgå. Å ena sidan kan vi välja att ha en försvarsindustrisom tillgodoser alla våra behov när det gäller säkerhetoch försvarsmateriel och därmed ett försvar som harmateriel för varje tänkbart hot. Å andra sidan har vimöjligheten att importera vapen och andra materiel-system vid behov. Det är något som vi inte skullekunna göra utan samarbete. Varför skulle andra län-der ställa sina resurser till vårt förfogande om vi valtisolationism? En ökad säkerhet i materielleveranserger oss en starkare säkerhetspolitisk position som i ettkärvare säkerhetspolitiskt läge ger oss möjlighet attimportera det som vi då kan behöva. Import kräverexport och vice versa.Jag kan tillägga att en egen försvarsindustri somskulle tillgodose alla behov för vårt land kanskeskulle innebära en fördubbling av försvarsbudgetensom ligger på ca 43 miljarder. Jag tror inte att viär villiga att ställa upp på det.Fru talman! En annan viktig fråga som behandlasi avtalet är synen på krigsmaterielexport. Vårt landhar en restriktiv inställning till export.Denna hållning har varit ett av våra ingångsvärden iförhandlingarna som ledde fram till avtalet. Min upp-fattning är att avtalet motsvarar den väg vi valt isvensk politik, och vi kan konstatera att de övrigaländerna intagit samma hållning. En förändrad syn påexportfrågan hos våra samarbetspartner har öppnatmöjligheterna för samsyn.Om vi inte inleder ett närmare samarbete med deviktigare producentländerna i kommer vi påsikt att tappa kontrollen över försvarsindustrins verk-samhet. Produktionen förläggs då till de länder somhar de mest tilltalande exportreglerna, och vi får enkonkurrenssituation som troligen skulle geliberalare exportkontrollkrav. Det avtal som de sexländerna nu har uppnått ger goda förutsättningar fören ansvarsfull, kollektiv exportkontrollpolitik.Sverige får både insyn i och en möjlighet att på-verka exporten från andra länder i på ett sättsom var otänkbart bara sedan.Vi kommer att behålla vår nationellaexportkontroll för de produkter som svensk för-svarsindustri tagit fram och marknadsfört påexport. Avtalet gäller framtida produkter och utveck-lingen av nästa generations försvarsmateriel till densvenska försvarsmakten. Grunden för kontrollen ärEuropeiska unionens politiskt bindande uppförande-kod för vapenexport. Kontrollen kommer att bygga pålistor med godkända destinationer för varje enskildprodukt. Listorna måste beslutas enhälligt, och varjeland bibehåller därför sitt inflytande över exportpoli-tiken. Avtalet är också i övrigt helt förenligt med detgällande svenska regelverket för exportkontroll. Ingaförändringar behöver göras i vår exportkontrollag-stiftning.Fru talman! Jag vill sammanfattningsvis framhållaatt det ramavtal som kammaren har att ta ställ-ning till är ett viktigt led i en mycket större process,nämligen anpassning till de nya förutsätt-ningar för vår försvars- och säkerhetspolitik somuppstått genom det slut - detta för atttrygga en effektiv materielförsörjning till det svenskaförsvaret i fred såväl som under en anpassningsperiodmed ett kärvare säkerhetspolitiskt klimat.Andra element i denna förändringsprocess är För-svarsmaktens omstrukturering och vårt ökade enga-gemang i internationella fredsbevarande och huma-nitära insatser. De olika delarna i denna ekvation ärberoende av varandra för att helheten ska kunna upp-nås. Utan en ökad internationalisering av försvarsin-dustrin kommer vi i praktiken att få stora svårigheteratt på en och samma gång uppnå målet med ett smala-re, men vassare försvar - ett försvar utrustat medhögteknologisk, men också interoperabel materiel.Målet är att begränsa våra försvarsuppgifter till enrimlig nivå i förhållande till det säkerhetspolitiskaläget och att bibehålla vår militära alliansfrihet. säkrar förutsättningarna för försvarsindustrinsinternationalisering utan att göra avkall på vår militä-ra alliansfrihet. Avtalet tar på ett betryg-gande sätt hand om internationaliseringens konsek-venser för vår exportpolitik, för vår försvarsforskningoch för den militära sekretessen - för att nämna någraav de aspekter som behandlas i avtalstexten.Fru talman! Jag vill därför varmt tillstyrka attkammarens ledamöter ställer sig bakom propositio-nen.Anf. 30 () replik:Fru talman! Försvarsministern valde att berömmavissa deltagare i debatten medan han inte var likaglad över att lyssna på vissa andra. Själv lyssnar jagäven på dem som tycker annorlunda än mig själv,eftersom jag ser en öppen diskussion som förutsätt-ningen för att vi ska kunna fatta bra beslut.Karin från sade att nästasteg, enligt syn, är helt gemensammaregler för all vapenexport och krigsmaterielexportinom EU. Anser försvarsministern att det är ett lo-giskt nästa steg efter att detta avtal har trätt i kraft?En annan fråga gäller den nu avslöjade skandalenom brittisk export av kanoner till . Marockohåller just nu på att rusta upp. Längs en 160 mil långmilitär mur placeras offensiva vapen riktade motVästsahara. har det visat sig att den brittiska rege-ringen har brutit mot EU:s uppförandekod, eftersomman har exporterat 30 stycken 105 millimeters kano-ner till . Varför ska vi lita på att ens EU:suppförandekod kommer att följas ?Anf. 31 Försvarsminister () replik:Fru talman! Jag tycker att det är positivt att Euro-peiska unionen går in för att ta fram ett gemensamtstatistiskt system som gör att unionens länder kanredovisa krigsmaterielexport och möjligen också i enframtid vissa delar av importen. Det tycker jag ärpositivt. Jag anser att EU:s uppförandekod är ett be-tydande framsteg.När vi inom kretsen av de sex länderna har dis-kuterat frågan vidare har vi sett det som naturligt attorientera EU-organen om vad vi gör. Men jag villsäga att det inte finns någon gemensam ståndpunktmellan de sex som skulle innebära att dagens åtagan-den skulle föras över till Europeiska unionen.Har brutit mot Code of conduct?Jag kan inte uttala mig om det. Men anta att avtalethade trätt i kraft! Anta att det gällde krigsmateriel därdet fanns gemensamma komponenter där några länderhade varit inblandade! Då hade det varit fråga om ettgemensamt beslutsfattande. Dessutom: Hade avtaletvarit i kraft hade vi säkerligen haft en större insyn ivad , även med en ren nationell pro-duktion, har för exportavsikter. Följaktligen kan ex-portregimen bli mera åtkomlig för påverkan genomavtalet än utan avtalet.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det är den brittiska parlamentskom-mittén som har utfrågat den tidigare utrikesministernJeff och den nuvarande utrikesministern . Man har konstaterat att den brittiska exportentill med största sannolikhet ej är förenligmed den av EU antagna uppförandekoden. Det är inteförsta gången som sådan här export har ägt rum. Re-dan 1999 beviljades en export värd 2 miljoner pund.Den här exporten av kanoner var värd ca 1,5 miljonerpund.Frågan är då: Är det svensk syn på vapenexport,den restriktiva synen och den öppna redovisningen,som kommer att påverka de andra fem i ramavtalet?Eller finns det någon som helst risk att den mer slutnasynen på vapenexport och den mer liberala synen påexport till länder som vi inte vill exportera till kom-mer att påverka även ?Anf. 33 Försvarsminister () replik:Fru talman! Mitt intryck är att det under de se-naste åren har skett en betydande förändring i inställ-ningen i de länder som vi ska samarbeta med. Detberor bl.a. på förändringar i den politiska bilden.Tyskland är ett viktigt land. har enligtmin bedömning kommit att inta en hållningsom i mycket stor utsträckning påminner om densvenska.Jag har den föreställningen och förhoppningen attnär det handlar om gemensamma materielsystem -och där har naturligtvis har en icke obetydligandel - kommer vi att ha goda möjligheter att göravåra åsikter hörda om hur regelverk och Code ofconduct ska tillämpas.Ginge vi på och in-ställning, dvs. att avslå tillträde till avtal, vad vore dåvåra möjligheter att påverka i den riktning som vi villse?Anf. 34 () replik:Fru talman! Som jag nämnde i mitt anförandeskulle jag vilja fråga försvarsministern hur han ser pådet ökade ömsesidiga beroendet, om det inte i sin tur iverkligheten också leder till en alliansliknande situa-tion. Det är min fråga till försvarsministern.Anf. 35 Försvarsminister () replik:Fru talman! Det har varit intressant att få klart försig under det här arbetet att Natoländerna egentligeninte har haft ett fastare försvarsmaterielsamarbete.Inom Natoalliansen råder det ett korstryck mellanolika aktörer, och det är inte alls så att alla Natosländer har tillträde till samma materielsystem.