prot · GO09106 · 2001-05-08 00:00:00 — Därför vore det också rimligt med en dis-kussion om en viss rätt till en del av det resultat somproduceras.Jag kan tänka mig att en sådan del av resultatetkan tas ut t.ex. i form av en rätt för utvecklingsländeratt i ökad utsträckning få del av framsteg, på sådanavillkor att detta görs tillgängligt också för de fattiga.Detta kräver naturligtvis internationella överens-kommelser och att är en aktiv part i det inter-nationella samarbetet.Jag har fått ett utförligt och bra svar från han-delsministern. Jag har egentligen ingen anledning attställa ytterligare frågor utan riktar mer en uppmaningtill ministern om att i internationella forum arbetavidare för att forskningens och utvecklingsarbetetsresultat i större utsträckning kan komma också fattigaländer och människor till del samt om att bidra tillfortsatt opinionsbildning för en rättvisare värld. I dethär aktuella fallet gav ju det ett mycket bra resultat.Jag är övertygad om att den starka opinion som bådemänniskor och företrädare för länder visade var detsom förde fram till det lyckade resultatet.Anf. 64 HANS ():Fru talman och herr handelsminister! Det är väl-digt bra att vi fick handelsministern att svara pådessa frågor. Det finns väl ingen fråga i världen i dagsom har ett sådant samband med ekonomin som justfrågan om hiv/aids. Så är det i vårt land och så är detnaturligtvis ännu mer i sydliga är ju inte bara ett företag som kostar pengaroch som man har vunnit över i , utan deflesta tillverkarna - det finns ett tjugotal - har gåttmed på vissa reduceringar av sina inkomster. Vi vetännu inte hur många det blir som går med ochom det blir de mest effektiva medlen. Nya medelkommer fram, och nya medel kostar oänd-ligt mycket pengar. Vi har ingen aning om, och detgäller kanske de flesta av oss, hur mycket den härindustrin egentligen kostar. Att göra ett enda litetpiller kostar miljarder dollar, och någonstans ifrånkommer de pengarna. En del av pengarna kommerkanske från företagens egen produktion av andramedel, och en hel del kommer från olika institutioner.Mycket lite av det hela är statliga pengar.I , för att gå över till vårtland, ger vi en minskande andel pengar tillhiv/aids-forskning och hiv/aids-behandling därför anser att problemet här mer eller mindre är löst,vilket naturligtvis är en illusion av den allra värstasorten.Dock tycker jag att vad handelsministern sade härvar väldigt bra. Jag håller med om det allra mestamen lite skeptisk är jag kanske till att de här ländernakommer att kunna att ta ut så väldigt mycket pengarfrån dessa medel - de kommer ju fortfarande att kos-ta. Även om man tar betalt bara för utvecklingskost-naderna kommer de här medicinerna att vara extremtdyra.Inte förrän forskningen har kunnat fortsätta ochman har fått fram effektiva virusdödande substanseroch effektiva vacciner börjar vi lite grann kunna talaom att behärska hivfrågan. Det vet också nästan alla ; man bara väntar på att det ska komma fram. Menenligt de rapporter som jag fått - jag har haft ganskagod kontakt med forskare på området - kommer detatt ta ytterligare en eller ett par dekader innan vi harde här substanserna.Om man ger bort alltför mycket pengar här finnsdet en viss risk att de pengar försvinner som skulle gåtillbaka till forskningen. Då riskerar vi att inte hellerden amerikanska forskningen, som är den allt över-skuggande forskningen, kan drivas medden intensitet som behövs.Sedan har jag en fråga till. Pengarna skulle kanskebehöva gå till andra saker än bara till själva medici-nerna, som är en sak för sig. Det här är komplexamediciner från en annan synpunkt. De fordrar detsom man på läkarspråk kallar för compliance, dvs. attpatienterna verkligen vet hur man tar medicinerna.Det här är ett problem i . Det fordras enenorm disciplin hos de som ska ta dem. Följer de inteordinationen insjuknar de på nytt.Den som känner till lite grann vet att dettainte är särskilt lätt. Det är svårt att lära männen attanvända kondomer. De anser sig ha rätt att utöva sinsexualitet utan att över huvud taget bry sig om sådanasaker.Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt glädjandemed den enighet som vi har i den här frågan blandpartierna här i riksdag, åtminstone av denhär debatten att döma.Det är en politik som inte är helt lätt att samman-fatta. Den står ju på två ben och kan upplevas sommotsägelsefull. Å ena sidan har vi i ett starktförsvar för patenträtten och för det upphovsrättsligaskyddet av uppfinningar.Å andra sidan försvarar vi fattiga länders rätt att fåmedicin till sina fattiga invånare utan hinder av pa-tenträtten. Vi får detta att gå ihop, tycker jag, genomatt kräva att företagen hanterar det skydd som vierbjuder dem i form av patentskyddet med omsorgoch varsamhet och att de inte missbrukar det så att deundergräver allmänhetens förtroende för patentsys-temet. De ska inte ta ut priser på sina läkemedel somgör det omöjligt för människor i nöd som behöverdessa viktiga läkemedel att få tillgång till dem.Processen i visade att många företaginte hade förstått den här känsliga balansgången. Devar på väg att göra ett redigt självmål som skulle halett till att vi som slåss för patentskyddet inte skulleha känt samma engagemang och motivation, eftersomvi skulle ha haft en gnagande oro. I ställetför att ha slagits för skydd för forskning, drivkrafterför tillväxt och utveckling samt ett bättre liv för män-niskorna på jorden hade vi slagits för giriga storföre-tags rätt att försvara sina vinster till priset av lidandeoch död i fattiga länder. I så fall hade det här systemetinte gått att försvara, att konsolidera och än mindre attbygga ut vidare. Jag tror att det som vi nu ser är enbra utveckling.Det finns i dagens handelsavtal möjligheter författiga länder att utan hinder av patentskyddet skaffamediciner om det behövs i nödsituationer. Avtalen ärväldigt nya. Reglerna har ännu inte testats ordentligt,och jag tycker att det är kolossalt viktigt att dessaregler är så pass tydliga att både de länder och deföretag som berörs har någorlunda känsla för vad deinnehåller. Är det så - och det får vi värdera nu iljuset av dessa erfarenheter - att de är för otydliga ärvi öppna för att inleda nya diskussioner och förhand-lingar som förtydligar reglerna på ett klarare ochredigare sätt så att alla berörda vet vad som gäller.I själva verket är redan ett möte planerat i i som helt ochhållet ska ägnas åt just den här frågan. Vi ser frammot den diskussionen, och vi från svensk sida kom-mer att delta aktivt. Det finns mycket annat att göra,såväl i WTO som i EU - jag nämnde den handlings-plan som vi ska fatta beslut om - ochinte minst från företagen för att säkerställa att devälsignelsebringande framsteg som de har gjort medvetenskapliga metoder i sin forskning kommer allatill del, också människor i fattiga länder.Anf. 66 ():Fru talman! Jag har egentligen inte så mycket atttillägga. Jag vill bara be handelsministern att kom-mentera den gissning som jag gör, att vi kommer attuppleva sådana här diskussioner på andra områdensom inte har med mediciner att göra.Jag vill också att handelsministern kommenterarde insatser som kan behöva göras inom andra områ-den.Ett konkret exempel är vattenrening. Vi vet attvatten är en mycket knapp resurs i många länder. Denminsta lilla rubbning av den situation som råderkan leda till katastrofer. Här är det kanske inte likalätt att hänvisa till en konkret fråga om liv och dödsom det är när det gäller hiv och aids. Man kan intevisa upp människor på samma sätt.Är handelsministern beredd att ta upp internatio-nella diskussioner på andra områden än just inommedicin?Anf. 67 HANS ():Fru talman! Jag tycker ock-så att det är väldigt intressant att delta i en debatt därvi i stort sett är eniga allihop. Det är viktigt att vifortsätter med sådana här debatter och att debatten ihela landet hålls levande.Det finns mycket att göra här i . Vi har enaidsvård som emellanåt är mycket bra, men inte all-tid. Vi har en forskning som har varit mycket bra,men som man har dragit ned på därför att man harprioriterat andra områden. Här kan man från svensksida göra en insats för att bidra till att förbättravärldssituationen när det gäller hiv och aids.Det finns mycket annat att säga. Jag vill gå in påen del följder av hiv. Det handlar inte bara om demiljoner människor som dör, de många barn som blirföräldralösa, de stora sociala problemen, utan detfinns mycket annat som inte har direkt med medici-nerna att göra. Det finns många följdsjukdomar. Dethar blivit en världsvid spridning av tbc. En mycketstor grupp av dem som är nysmittade med tbc ärjust hivsmittade människor eftersom deras mot-ståndskraft går ned så enormt.Här finns alltså massor att göra. Jag tycker att de-batten ska fortsätta. Jag har blivit inbjuden till FN isommar där det ska hållas en konferens om hiv ochaids. Det ska bli mycket intressant att höra om hurutvecklingen går. Den går dock framåt, även omsituationen ibland ser väldigt pessimistisk ut.Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Jag är liksom överty-gad om att detta bara är början på ett växande debat-tområde som vi kommer att se . I takt medatt vi går över till en mer kunskapsbaserad ekonomi ivärlden och i takt med globaliseringen tror jag attflera av frågorna kommer att handla om ersättning förkunskap, immaterialrätt, mönsterskydd, patentfrågor.Debatten kommer att handla om alla möjliga olikaområden som vi kanske inte riktigt förutser.Men jag tror att läkemedelsfrågorna kommer attvara speciella i det avseendet att ingen annanstans ärdet så kolossalt stora skillnader mellan priset somman betalar över disk - vare aig det rör sig om pri-vatpersoner eller om läkemedelsförsäkringen - ochproduktionskostnaden för själva tabletten.När det gäller vattenreningspatent och andra tek-niska landvinningar tror jag att det pris som köparenbetalar ligger närmare vad det kostar att produceraden speciella vattenreningsanläggningen. Möjlighetenatt sänka priset om man bara hittar enförhandlingslösning i fråga om patentersättningenfinns nog inte på så många ställen. En del av de om-råden som gäller musik och annat är av den karaktä-ren att jag inte tycker att det är lika angeläget att göraavsteg från de grundläggande principerna som det ärnär det gäller hälsa eller miljövård.Jag tror inte att det här är sista gången vi har an-ledning att diskutera detta i , särskilt somSverige är så starkt på de kunskapsbaserade område-na. Här kommer vi att få jobba alltmer aktivt för att setill att regelsystemen utvecklas i takt inte bara medden ekonomiska utvecklingen utan också med denvärderingsutveckling vi kommer att ha på de härviktiga områdena.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2000/01:364 omutvärdering av konkurrensutsättningen inomäldreomsorgenAnf. 69 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig dels omjag tänker ta initiativ till att vi får en ökad kunskapom konkurrensutsättningen inom äldreomsorgen, delsvilka åtgärder jag tänker ta initiativ till så att denenskilde äldres inflytande säkras i samband medkonkurrensutsättning.Först av allt vill jag säga att jag håller med LenaOlsson när det gäller betydelsen av att följa upp ochutvärdera konkurrensutsättningen inom äldreomsor-gen, inte minst därför att det finns brister i kun-skaperna om konkurrensutsättningens effekter bl.a.när det gäller kvaliteten i den upphandlade verksam-heten.Vi har haft en period av succes-sivt ökad konkurrensutsättning inom äldreomsorgen.Såväl entreprenadverksamhet som köp av enskildaplatser har ökat kraftigt i omfattning, om än från enlåg nivå. Denna utveckling har dock planat ut undersenare år. får av de äldre med vårdoch omsorg sina insatser från en privat vårdgivare.Ungefär hälften av landets kommuner har antingenöverlåtit driftsansvar till privata entreprenörer ellerköpt platser av privata företag. Det är i huvudsak istorstäder, större och medelstora städer samt i för-ortskommuner som privata entreprenörer anlitas,medan de praktiskt taget saknas helt i glesbygds-kommuner och mindre kommuner.Lena tar i interpellationen upp den brist ikontinuitet i omsorgen om äldre som frekventa bytenav entreprenör kan skapa. I detta sammanhang är detviktigt att påpeka att studie visade attdet var nästan dubbelt så vanligt att verksamhetenfortsatte med samma entreprenör då kontraktstidengick ut som att det blev byte av entreprenör. Konti-nuitet dominerar således framför byte av entreprenörinom den entreprenaddrivna verksamheten.Jag har personligen ingenting emot att verksamhettill viss del drivs av privata entreprenörer. Det viktigaär att samhället har möjlighet att styra de grundläg-gande förutsättningarna för verksamheten. Som ex-empel kan nämnas att vård och omsorg ska vara till-gängliga efter behov och inte efter köpkraft. Rege-ringen ser inte alternativa driftsformer som ett mål isig; däremot kan de i vissa fall utgöra medel.Kommunernas möjlighet att sluta avtal med någonannan om att utföra kommunens uppgifter inom soci-altjänsten regleras i socialtjänstlagen. Beslut om upp-handling i konkurrens fattas av politikerna i respekti-ve kommun. Den rättsliga regleringen av hur upp-handlingen ska genomföras finns främst i lagen omoffentlig upphandling.Det är av stor vikt att kommunens underlag vidupphandling är så utformat att det möjliggör en be-dömning av såväl kvalitet som pris vid beslut om vemsom ska få uppdraget. Det är också viktigt att kom-munen sätter upp tydliga mål för kvaliteten i verk-samheten och att man har en bra kontroll över attkvaliteten upprätthålls. Jag vill understryka att detenligt lagstiftningen är kommunen som ytterst äransvarig gentemot den enskilde, oavsett om det ärkommunen eller en privat entreprenör som driververksamheten.I den nationella handlingsplanen för äldrepolitiken(prop. 1997/98:113) lyfts äldres inflytande i samhälletoch över sin vardag fram som ett av äldrepolitikensmål. Äldre bör självklart finnas representerade blandförtroendevalda i kommuner, landsting och riksdag.Det är också viktigt att pensionärsorganisationernasmöjlighet att medverka i processen inför beslut ikommuner och landsting som rör äldres förhållandentas till vara. Jag kan se att frågor om konkurrensut-sättning kan vara ett viktigt område att ta upp i delokala pensionärsråden.Den enskildes inflytande över den egna vård- ochomsorgssituationen kan ske dels i samband med be-slut om biståndsinsatser, dels i samband med genom-förandet av insatserna. Detta regleras i socialtjänstla-gen och förvaltningslagen.Som jag inledningsvis nämnde finns kunskaps-brister vad gäller konsekvenserna av den konkur-rensutsättning som sker inom äldreomsorgen. Jagkommer därför att ta initiativ till att en utvärderinggörs i denna fråga.Anf. 70 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern så mycket försvaret. Jag och mitt parti tycker att det är väldigtglädjande att ministern tänker ta initiativ i den härfrågan.Låt mig först ta upp entreprenörskapet. Jag bor ien glesbygdskommun där det inte så mycket är frågaom att privatisera. Jag har dock sett skrämmanderesultat här i och fått ta del av både äldresoch personals dåliga erfarenheter av detta. Jag tyckerdärför att det är jättebra att ministern tänker ta initia-tiv i frågan. Min första fråga är: Inom vilket tidspers-pektiv kommer det här att ske? Kommer man att sättai gång direkt, eller hur kan det tänkas ta?Ministern tog också upp individen i sitt svar. Jaghar varit i kontakt med ett flertal fall där man redanfrån början, när man velat lägga ut någonting på ent-reprenad, har mött ett väldigt stort motstånd från bådepersonal och äldre. I dessa fall har man inte tagithänsyn till det. Jag har också upplevt att man mångagånger lägger ut dyra boendealternativ på entreprenadför att få ned kostnaderna. Individen tillfrågas inte.Jag tycker att det är beklämmande att man kan utsät-tas för detta mot sin vilja. Det är ju ens hem dethandlar om.Det kan också vara så att personal inte vill ställaupp och följa med till den nya arbetsgivaren. Man villhelt enkelt jobba för kommunens räkning och slutardärför. Detta kan alltså ha stor påverkan på individen.Det ministern säger om pensionärsråd tycker jagockså är jättebra. Jag tycker dock att det lite merskulle spegla också individens vilja. Det är sammasak när det gäller det särskilda boendet för funktions-hindrade.Ministern säger vidare att han personligen inte harnågot emot att verksamheten till viss del drivs avprivata entreprenörer. Där skiljer vi oss nog åt. Jagkan se kooperativ som komplement, men jag harväldigt svårt att se att man ska driva ett äldreboendemed syfte att tjäna pengar. Det kanske man kan få enkommentar till.Det var ju också ganska stora utspel från social-demokratin på förstamaj när det gäller privatiseringaroch konkurrensutsättningar. Som jag fattar det gälldedet allt slags privatisering och konkurrensutsättning.Man har inte definierat vad man menar. Jag hoppasatt det också gällde äldreomsorgen.Till detta vill jag säga något om valfrihet. Om vitittar på kan vi se att man påKungsholmen nu lägger ut de kommunalt drivnaäldreboendena , och påentreprenad. Detta gör man mot tjänstemännens inrå-dan. Det här skulle nämligen bli 3 miljoner dyrare.Kvar i kommunens regi blir bara ett äldreboende. Dåanser jag inte att det finns så mycket valmöjligheter.Anf. 71 Socialminister ():Fru talman! redovisade Socialsty-relsen en rapport om konkurrensutsättning och ent-reprenader inom äldreomsorgen. Rapporten handladeom hur entreprenader och konkurrensutsättning harvuxit fram och innehöll ocksåen kartläggning av omfattningen av entreprenader iäldreomsorgen. Rapporten belyste dock inte de kva-litativa aspekterna på konkurrensutsättningen. Efterden diskussion som har förts under den senaste tidenfinns det anledning att göra en speciell studie justkring kvalitetsfrågorna.Utvärderingen som jag nu talar om bör just hakvalitetsfrågorna som väsentligt uppdrag, dvs. se övervad som har hänt med konkurrensutsättningen ur ettmedborgarperspektiv och utifrån kraven på kvalitet iäldreomsorgen. Någon sådan utredning har inte gjortsfrån statens sida och det finns anledning att göra det.På frågan när det här ska komma i gång är svaretså snart som möjligt. Vi håller på att diskutera i de-partementet vem som ska få uppdraget. Här kan mantänka sig olika vägar. är väl den myn-dighet som är mest kompetent när det gäller just kva-liteten. Men man kan faktiskt också tänka sig en sam-verkan med universitet och högskolor, att deltar i arbetet eller kanske rentav att manockså utnyttjar Statskontoret. Vi ska överväga vilkensom är den bästa formen för en utvärdering. Menavsikten är att det ska ske snart och att vi under detkommande året ska kunna få en redovisning av hurkvaliteten har förändrats eller utvecklats som en följdav konkurrensutsättningen.När det sedan gäller den principiella frågan, omman ska acceptera entreprenörer, förklarade jag i mittsvar att jag inte har någonting emot entreprenörer.Men det är rätt viktigt att man inte gör det till just denideologiska fråga som det håller på att bli här i Stock-holm, dvs. att man privatiserar av ideologiska skäl.Jag kan tänka mig att man prövar olika alternativom man tror att man därmed faktiskt får en bättrekvalitet. I huvudsak menar jag att det handlar om attpröva den typen av alternativa driftsformer som ärnon-profit. Det handlar alltså om att personalen skaha möjlighet att driva verksamheten i egen regi, prövar icke vinstdrivande företag för att utvecklaalternativ till den kommunala förvaltningsmodellen.Jag kan också tänka mig att privata företag kan fö-rekomma om man vill utveckla äldreomsorgen. Mendet är viktigt att man i så fall gör det i övertygelsenom att man faktiskt får en bättre kvalitet och att mankompletterar den samhälleliga omsorgen. Det somhåller på att ske i är att en stor del av äld-reomsorgen är på väg att tas över av tre stora börsno-terade företag, som därmed kommer att domineraäldreomsorgen. Där ser jag en väldig risk.Men med ett material som utvärderar kvalitetsut-vecklingen i äldreomsorgen finns det en chans attdiskutera vad det är som faktiskt har hänt ur ett med-borgarperspektiv och ur de äldres perspektiv. Då fårvi en bättre grund för diskussionen om hur vi skaställa oss till konkurrensutsättning i framtiden.Anf. 72 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Det här låterju bra, tycker jag.Jag vill ställa en sista fråga. I hur stor omfattningkommer personalen att vara med i utvärderingen? Dethandlar ju också om dem. När man pratar om kvalitetska vi veta att inom äldreomsorgen, där jag själv harjobbat, utgörs kvaliteten till stor del av personaltät-heten, hur mitt förhållande till den äldre är. Jag villbara ställa den sista frågan om de också ska inklude-ras i utvärderingen.Anf. 73 Socialminister ():Fru talman! Vi får väl avvakta och se hur vi be-stämmer oss för att lägga ut uppdraget. Tanken är attdet ska vara ett statligt organ som utför uppdraget.Det blir någon statlig myndighet eller något statligtorgan som får regeringens uppdrag. Sedan kan juuppdraget vara att utvärderingen ska ske i samarbetemed både de som representerar de äldre på olika sättoch de som representerar personalen. Men uppdragetska ligga hos något statligt organ eller en kombina-tion av flera statliga organ som ska göra utvärdering-en.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2000/01:368 ombemötandet inom sjukvårdenAnf. 74 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att kvinnoperspektivet skafinnas med i bemötandet och i all behandling inomvården. Mitt svar är till stor del överensstämmandemed tidigare lämnade svar på liknande frågor.Jag vill börja med att säga att en jämställd vårdnaturligtvis bör vara en självklarhet och en grundför-utsättning i den svenska hälso- och sjukvården. Kvin-nors och mäns behov är inte identiska utan skiljer sigåt avseende biologiska och psykologiska faktorersamt sociala och kulturella mönster. Det är därförviktigt att uppmärksamma dessa skillnader i syfte attuppnå bästa möjliga individuella behandling. Det ärdärmed också ytterst viktigt att olikheterna beaktas iden medicinska forskningen.Det är allmänt vedertaget att kvinnor utnyttjarvård i större utsträckning än män. Undersökningarvisar också att kvinnor förskrivs och använder merläkemedel än män samt att de läkemedel som för-skrivs till kvinnor i större utsträckning är äldre. Det ärdock viktigt att poängtera att ett äldre läkemedel intenödvändigtvis innebär att det är sämre. Socialstyrel-sen följer kontinuerligt läkemedelsanvändningen ochkommenterar denna ur ett könsperspektiv.Regeringen har på olika sätt uppmärksammat deproblem som kan förekomma i vården, inte minst närdet gäller bemötandet och behandlingen av kvinnor.Regeringen har bl.a. föreslagit ändringar i lagstift-ningen som trädde i kraft och somsyftar till att stärka patientens ställning samt ökapatientinflytandet i vården. har fått iuppdrag att följa upp dessa ändringar, och en viktigfråga i det arbetet är att se om kvinnliga patientersställning i vården har stärkts.Regeringen har i propositionen Forskning ochförnyelse (prop. 2000/01:3) tydligt lyft fram vikten avett genusperspektiv i forskningen genom att föreslåatt , som bl.a. svarar för forskninginom det medicinska området, inom ramarna för sinbudget bör avsätta förkönsforskning. har nyligenbeslutat satsa 3,5 miljoner av dessa på könsperspektivi medicinsk forskning . Regeringen haräven i Nationell handlingsplan för utveckling avhälso- och sjukvården (prop. 1999/2000:149) betonatvikten av könsspecifik kunskap kring människorsvårdbehov.Anf. 75 ():Fru talman! Jag har funnit detangeläget att ställa den här frågan till socialministernefter alla rapporter som jag har tagit del av som visaratt kvinnoperspektivet är eftersatt inom sjukvården.Det är inget nytt att kvinnor och män bemöts olikainom vården. Det har tidigare bekräftats i en statligutredning.Den allra största utredningen man har gjort på dethär området har utmynnat i betänkandet SOU1996:133 Jämställd vård. Det har gått drygt fem årsedan vi tog del av det.