prot · GO0988 · 2001-03-29 00:00:00 — Vi tyckte inte att vi hade tillräckligt medkött på benen i den frågan. Det var vi tämligen enigaom i utskottet.Jag har naturligtvis ingenting emot att man även idet sammanhanget diskuterar kungsörnen. Den tillhörockså fauna. Den är en viktig del i Sverigesom ett avlångt land. Kungsörnen ska finnas ochkunna utvecklas.Anf. 28 Miljöminister ():Fru talman! Jag har naturligtvismed stort intresse tagit del av den här debatten. Det ärväl ingen som tvekar om att jag värderar rovdjurspo-litiken väldigt högt på den miljöpolitiska dagordning-en.Det finns skilda uppfattningar mellan kammarensledamöter i många enskilda sakfrågor. Jag tror ändaatt man kan säga att ni kommer att kunna fattaett beslut som innehåller en hög grad av enighet i dengrundläggande frågan, nämligen behovet av att halivskraftiga rovdjursstammar i Sverige.Det finns nyanser när det gäller hur snabbt manvill gå och hur man vill förvalta rovdjursstammarna.Men i det grundläggande är vi eniga. Det är väldigtviktigt.Jag har, som flera av de tidigare talarna, blivitoroad över den polariserade debatt som finns kringrovdjuren. Jag har tagit åt mig när jag har beskylltsför att ha ett 08-perspektiv på rovdjursförvaltningen.Jag tycker självfallet inte alls att jag har det. Mittperspektiv på det här är djupt rotat mellan jaktrevireni Gravendal och Fredriksberg.Men det är naturligtvis allvarligt. Jag håller medEskil om att i ett samhälle med ökaderegionala klyftor kommer misstänksamheten ochmisstron när det gäller frågor av det slag som vi i dagdiskuterar att bli större. Det är ytterligare ett skäl tillatt ta de regionala klyftorna på allvar.Vi är eniga om att vi ska ha livskraftiga stammarav rovdjur. Vi är därmed också rätt eniga om att an-talet vargar och antalet järvar måste tillåtas öka medutgångspunkt i dagens situation.Jag är liksom kanskemer orolig för järven än för vargen. Visserligen har vinu fått nya forskningsresultat som visar att vi för-modligen har fler järvar i än man trod-de tidigare. Men även de resultaten pekar på en gans-ka markant nedgång i antalet järvar.När jag besökte rovdjurspatrullen i Norrbottenförsåg vi en järv med radiosändare. Den fick därförnamnet . Den levde förmodligen en fin sommar iSarek vid stranden av Sitojaure och i Pastavagge. Jagfick en del rapporter från dem som följde järven medradiosändaren. är signalerna borta, och järven ärförmodligen död. Det är väl inte osannolikt att denhar blivit föremål för någon form av jaktbrott.Järven är jag orolig för, och jag kommer att försö-ka följa utvecklingen när det gäller järven extra noga.Vargen har en positiv utveckling. Av allt att dömahar vi en ganska snabb tillväxt av vargstammen, ochvi har haft det . Om den utvecklingen fort-sätter - det hoppas jag att den gör - närmar sig snabbtden tidpunkt när vi på allvar, med hjälp av utredning-ar och överväganden, måste börja fundera på hur viska gå vidare när vi har nått etappmålet på 200 var-gar.Jag skulle vilja vädja till alla här i kammaren ochalla andra i att tillsammans försöka hitta ennykter, rationell och balanserad syn på vilken sortsdjur vargen egentligen är.Jag blev i en kallad isamband med att jag protesterade mot den norskavargjakten.Jag mindes mina tonår när jag med stort intresseofta läste alla de böcker som fanns i min byggnadsar-betande pappas arbetarbibliotek. Där fanns självfalletJack . Många tror att är en bokom vargar. Det är det inte alls. Det är en bok om enråbarkad, viljestark befälhavare på ett fartyg.När jag slog upp av lade jag märke till hur beskriverkaraktären på . Han säger att det är någotgorillalikt över honom. Det är en våldsam vild kraftlikt den som finns i ormens kropp. När han är dödpåminner det om det som finns i en formlös klumpsköldpaddskött när man rör vid det med fingrarna.Han kan då och då vara likt ett rasande lejon, ett våld-samt oväder.Varg-Larsen karakteriseras med hjälp av ett antalolika vilda djur. Det är som om villesamla allt det vilda i en enda person. Självfallet stårdet i romanen emot den förfinade akademiska över-klasspojken som av en händelse råkar hamna på dethär fartyget. Boken handlar om deras kamp. Det ärklart att det är det vilda, , som i slutet gårunder.Det är ett litet exempel från litteraturen på vilkenbild man har skapat av vargarna. Vi har exempel hosSelma . Vi har exempel t.o.m. hos avsamma slag. Vi har t.o.m. i dagens allmänna språk-bruk uttryck som vargatider, vargavinter, varggrin,kasta åt vargarna, glupsk som en varg, ulv i fåraklä-der. Det finns väl inget djur som blivit så - för attanvända ett uttryck från ett annat område - mobbatsom vargen genom litteraturen och genom olika ut-tryckssätt.Jag vill inte pracka på någon uppfattningen attvargen är ett helt annat djur än så. Men låt oss lyssnapå , vargexpert och intendent påSkansen. Han skriver så här: Aggressiviteten somman finner hos vissa hundraser är inte ett arv från denvilda förfadern vargen, utan ett resultat av männi-skans selektiva avel på just den egenskapen. Vargenär inte aggressiv. Snarare har den en vänlig positivumgängeston och en skygghet som måste övervinnasgenom erfarenhet.Min vädjan är: Låt oss försöka överbrygga destarka och mycket känsloladdade motsättningar somfinns i synen på vargen. Låt oss dra nytta av erfaren-heterna från bygder och trakter där vi har varg. Låtoss dra nytta av forskningens resultat. Låt oss försökainleda en dialog, inte ovanifrån och ned, utan hori-sontellt, om detta. Låt oss dra nytta av erfarenheterfrån andra länder där det finns betydligt fler vargaroch inte särskilt mycket av konflikter mellan vargaroch människor.Det finns flera skäl till att vi behöver ha en rov-djurspolitik som skapar ett rimligt utrymme för destora rovdjuren.Det första handlar djupast om etik. Vi har ett an-svar att bevara och vårda arter som finns i vårt land,inte minst sådana som är hotade och hatade. Hit hörrovdjuren, kanske särskilt vargen.Det andra är ekologi. Rovdjuren har en självklarplats i ekosystemet. De har funnits där innan vi kom.Forskningen lär sig alltmer om den fundamentala rollsom rovdjuren har i ekologiska sammanhang.Det tredje är naturupplevelsen. Det är få männi-skor som kommer att ha samma tur som MichaelHagberg och få se vargen. Jag tror att många av osssom ännu inte sett vargen har en dröm om att en gångfå uppleva vargen i naturen.Jag har fått många brev från dem som vill bli avmed vargen , men också väldigt många öm-sinta positiva brev från människor som har beskrivitsina möten med vargen i skogen på ett näst intillreligiöst sätt.Här finns det en stor positiv upplevelse av vargensom vi måste balansera mot den oro som mångamänniskor också känner inför att ha vargen i närhe-ten.Det fjärde är att vi har skrivit under ett antal inter-nationella konventioner som ålägger oss att ta handom vår egen biodiversitet, inklusive rovdjuren. Menvi har ju inte bara gått in i något som är ett tvång påoss. Det är det här som gör det möjligt för oss att varamed och påverka utvecklingen i andra länder. Vi skaockså kunna ha inflytande över hur man i andra län-der och andra världsdelar hanterar hotade och säll-synta arter som vi hemskt gärna vill ska kunna finnaskvar.(forts. 6 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 29 TALMANNEN:Kammarens överläggningar återupptas nu förriksdagens frågestund. I dagens frågestund medverkarförsvarsminister , utbildningsmi-nister , miljöminister ,statsrådet och statsrådet besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt ansvarsområde. Övrigastatsråd besvarar var och en frågor inom sitt egetansvarsområde.Vi har ett mycket stort antal förhandsanmälda frå-gor av flera här i salen. Jag vill uppmana alla attmedverka till att vi hinner med så många frågor sommöjligt. Tiden är begränsad till högst en minut perinlägg. Varsågod, ordet är fritt!Försvarets materielanskaffningAnf. 30 ():Fru talman! stod försvarsminis-tern och jag här och debatterade det framtida försva-ret. Försvarsministern målade i bjärta färger upp devälsignelser som skulle följa på hans förslag till be-slut under det att jag i hårda ordalag påpekade bristeroch risker - precis som det ska vara i en demokrati.Nu har det gått . Verkligheten har kommit ifatt oss. I försvarsmaktens budgetunderlag för dekommande åren redovisas att det saknas mellan 3 och6 miljarder kronor, som måste tas ur materielanslagenfram till 2004 för att finansiera förbandsverksamhe-ten.Min fråga till försvarsministern är kort: Hur avserhan inrikta försvarets materielanskaffning under denärmaste åren mot bakgrund av att mångmiljardbe-lopp saknas? Vilka projekt drabbas, och vad ska stry-kas?Anf. 31 Försvarsminister ():Fru talman! Det är riktigt att vi hade en bra debattför . hade jag till-fälle att vara i övre på arméns stora övning.Jag undrar om inte försvarsutskottets ordförandeockså var där? Det var en intressant och bra övningsom pågick. Det visade sig att det har varit en fördelatt genomföra de organisatoriska reformerna. Rege-ringen har fått in underlag från överbefälhavareninför de kommande budgetåren. Regeringen avser atti sinom tid återkomma till med regeringensförslag om hur de ekonomiska frågeställningarna skahanteras.Anf. 32 ():Fru talman! Om det är så att försvarsministern ärovetande om de konsekvenser som hans egen politikde facto resulterar i kan jag upplysa honom genom attge en bild från en annan del av verkligheten som detegna fögderiet utgör.I dagens planer finns det 224 Leopardstridsvagnari den av beslutade krigsorganisationen, i des.k. 112 är helt moderna 122:or ien brigadram, och 112 är snart 121:or ien annan brigadram.Nu har, enligt uppgift, renoveringen av de äldrestridsvagnarna, 121:orna, strukits ur planerna. Detinnebär att hälften av arméns huvudvapen, arménsstridsvagnar, inte längre kommer att finnas i insatsor-ganisationen efter 2006-2007 då renoveringen ur-sprungligen var planerad. Vad blir det egentligen kvarav försvarsministerns högkvalitativa insatsorganisa-tion om stridsvagnarna inte renoveras? Hur kan för-svarsministern tillåta att ett sådant beslut fattas utanriksdagens hörande?Anf. 33 Försvarsminister ():Fru talman! Här har inte fattats några beslut i den-na riktning. Här finns underlag från försvarsmakten.Vi får se hur ett ställningstagande bör formuleras.Hur ser totalramen ut? Jo, det svenska försvaretkännetecknas i ett internationellt perspektiv av enmycket hög materielanskaffningsandel. Man kan,beroende på hur man räknar, säga att antingen entredjedel eller hälften av våra försvarsutgifter går tillmaterielanskaffning. Jag kan säga att jag rent princi-piellt inte är främmande för att se på fördelningenmellan materiel, övning och utbildning med ögonsom inte behöver vara tillbakablickande kring detsom vägledde oss när och ett mobilise-ringsförsvar var den riktiga avvägningen mellan ma-teriel och utbildning.KyotoprotokolletAnf. 34 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga miljöministern.USA:s president har sagt att USAinte tänker fullfölja Kyotoprotokollet. Jag tänktefråga miljöministern och inte minst de ansvariga förmiljöpolitiken i EU under ordförandeskapsåret: Vadtänker miljöministern göra?Anf. 35 Miljöminister ():Fru talman! Dessbättre tror jag inte att man kansäga att har sagt något på det sätt AgneHansson säger. Däremot har vi fått en hel del oerhörtillavarslande signaler från , nämligen dels detfaktum att presidenten har sagt att han inte kommeratt räkna in koldioxid som en av de luftutsläpp somdet kommer att vara regleringar för , delsatt han har uttryckt sig på ett mycket negativt sätt omKyotoprotokollet och Kyotoprocessen. Den typen avsignaler har kommit vid ett antal ytterligare tillfällen.Jag, och oberoende av mig ,kommenterade brevet när det kom ut påett tämligen kritiskt sätt. skrev till-sammans med ett brev till GeorgeBush strax före toppmötet i . Toppmötetavslutades med konklusioner som uppmanade alladeltagare i Kyotoprocessen att bidra konstruktivt ochaktivt i det fortsatta förhandlingsarbetet.Jag har mitt informella miljöråd i överhelgen. Där kommer detta självfallet att diskuterasbland miljöministrarna. Jag planerar för att så snabbtsom möjligt åka till , förmodligen till-sammans med och min belgiskekollega, den s.k. trojkan i EU, för att ha direkta dis-kussioner med den nya amerikanska administratio-nen.Anf. 36 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Det är en brabit på väg. Brev i alla ära, men det är också bra attförsöka sätta ett tryck bakom orden.En möjlighet är när sjätte miljöhandlingspro-grammet antas vid toppmötet i , dit ju ävenGeorge Bush ska komma. Tänker miljöministernanvända den möjligheten att ytterligare sätta tryckbakom orden, och för att öka trovärdigheten snabbapå vårt eget miljöhandlingsprogram och städa framföregen dörr?Anf. 37 Miljöminister ():Fru talman! Jag tänker inte kommentera den sistaonödiga slängen.Det är inte så att miljöhandlingsprogrammet skaantas vid . Det är en strategi förhållbar utveckling. Det sjätte miljöhandlingspro-grammet kommer förhoppningsvis att antas på mil-jörådet i i början av juni.Vi sätter kraft bakom orden. Vi har gjort ganskatuffa uttalanden. Som jag sade är det inte bara frågaom att kommentera vad amerikanarna säger ochskicka brev, utan vi planerar nu också att besöka USAoch självfallet att besöka andra länder som är viktiga isammanhanget. Den planeringen pågår för fullt.Dessutom har jag så sent som i går och haftkontakt med min kollega i , ,och med min kollega i , . Deländer som finns med i den paraplygrupp, där ocksåUSA finns med, är av särskilt intresse i det här sam-manhanget. Jag har svårt att se att vi skulle ha kunnatagera snabbare och mer kraftfullt än vad vi faktiskthar gjort.Tomma lägenheterAnf. 38 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillLars-Erik Lövdén.Inom bostadsdebatten handlar det nu mycket omtillväxthotet. Det finns också ett annat problem, näm-ligen antalet tomma lägenheter. beräknadesde uppgå till 30 000, dvs. av det totala bestån-det. Vi vet att siffran ökade.Man behöver inte betala skatt för en tom plånbok,men för en tom lägenhet behöver man betala bådefastighetsskatt och förvaltningsmoms.Det skulle underlätta väldigt mycket för de härkommunerna att komma vidare om de slapp betalaskatt för tomma lägenheter. Det finns kreativitet ochidéer ute i kommunerna om hur man ska göra för attutveckla boendet , och inte bara behövariva.Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! tar upp en sidaav bostadspolitiken som kanske inte speglas så ofta iden bostadspolitiska debatten, utan den koncentrerasväldigt mycket till tillväxtregionernas problem.Regeringen är väl medveten om den situation ochde besvärligheter som ett antal kommuner har medsina bostadsbolag till följd av en fortgående befolk-ningsminskning. Det är därför vi har satt av2 miljarder kronor, som slussas till dessa kommunerför att åtgärda problemen med sina bostadsföretagmed överskottet på lägenheter. Det arbetet är i fullgång, och det har hanterats via Bostadsdelegationen.Vi kommer att noga följa utvecklingen i dessa kom-muner även fortsättningsvis och har naturligtvis enberedskap för att vidta ytterligare åtgärder.Låt mig bara kommentera skattesidan och moms-sidan. Jag tror att det är viktigt att vi har en fastig-hetsbeskattning som gäller på ett rättfärdigt och rätt-vist sätt över landet och som baseras på marknads-värdet. Förvaltningsmomsen är det inte särskiltmycket att göra någonting åt eftersom vi är bundna avEU:s momsdirektiv.Anf. 40 ():Fru talman! Statsrådet säger att det ska vara etträttvist system baserat på marknadsvärdet, men jaganser inte att de lägenheter som inte går att hyra uthar ett så högt marknadsvärde.Pengarna går till vissa kommuner via Bostadsde-legationen. En kommun typ med 600tomma lägenheter får ingen glädje av det här. Det ärde kommuner som ser att de har en möjlighet attsjälva göra något som skulle vinna på en skatte-minskning. Detta skulle kosta fastighetsskatten50 miljoner och förvaltningsmomsen4 miljoner. Det är en tiondel av den nya satsning somLars-Erik är på väg att införa.Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! Fastighetsskatten baseras inte på denenskilda lägenheten i hyresbeståndet, utan på fastig-hetens hela marknadsvärde. Jag anser att det är svårtatt göra ett undantag när det gäller fastighetsskattenför vissa fastigheter på olika håll i landet.När det gäller förvaltningsmomsen vill jag än engång säga att vi är bundna av EU:s momsdirektiv. Vikan inte avskaffa förvaltningsmomsen på hyresfastig-heter i ensidigt.F 17 i RonnebyAnf. 42 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Om en och en halv vecka ska jag besöka F 17 iRonneby. De anställda är oroliga för sin framtid. Jagundrar vad försvarsministern har att skicka med migtill dem.Anf. 43 Försvarsminister ():Fru talman! Ärendet ligger i . har efter en votering beslutat att direkthos Överbefälhavaren begära en redovisning avÖverbefälhavarens syn på de motionsyrkanden somföreligger kring frågan om utbildningen av pilotermen också, såvitt jag förstår, över huvud taget omflygstridskrafternas markorganisation. Jag tror att detär efter påsk som Överbefälhavarenkommer att redovisa sina synpunkter direkt till för-svarsutskottet. Därefter fortsätter, såvitt jag förstår,övervägandena inom försvarsutskottet.Jag tror att det är den enda hälsning jag kan sägaatt jag kan ge till . 44 ():Fru talman! Vid förra försvarsbeslutet fick ble-kingeborna se att det fanns brister i beslutslunderla-get. Det var direkta felaktigheter och utelämnande avfakta, som den gången upplevdes som att de taladeemot KA 2. gäller det flyget.Kan vi vara säkra på att det blir ett objektivt be-slutsunderlag ?Anf. 45 Försvarsminister ():Fru talman! Jag anser inte att det underlag somtogs fram av en arbetsgrupp som var sammansatt avföreträdare för Försvarsdepartementet och Försvar-smakten hade felaktigheter. Jag utgår från att detunderlag och de redovisningar som Överbefälhavarenkommer att lämna är korrekta.OS 2008Anf. 46 ():Fru talman! Jag vill också ställa min fråga till för-svarsministern, men den är av allmänpolitisk karak-tär.Enligt uppgifter från många håll aspirerar påatt bli värdland för de . Viär alla väl medvetna om hur på olika sätt krän-ker de mänskliga rättigheterna. senast handladedet om hur medlemmar i falungongrörelsen förföljs,fängslas och t.o.m. dödas.Min fråga till statsrådet är därför om regeringenkan vara beredd att verka för att under nuvaran-de omständigheter inte får spelen.Jag är väl medveten om att denna fråga inte är enregeringsfråga i traditionell bemärkelse, men genomunderhandskontakter med i första hand borde regeringen kunna göraklart att inte accepterar kränkning avde mänskliga rättigheterna och att detta bör manifes-teras genom att intestöder kandidatur.Anf. 47 Försvarsminister ():Fru talman! Mina kolleger har naturligtvis varitganska nervösa över att jag ska företräda regeringen iallmänpolitiska frågor. Jag får väl börja med att sägaatt jag inte kan den här frågan. Jag misstänker att detinte är regeringen som ska svara direkt.Det blir pass från min sida den här gången.Anf. 48 ():Fru talman! Det var tråkigt att höra. Vi ska integlömma att regeringen har ett starkt inflytande indi-rekt. I det här fallet handlar det också om att rege-ringen ska stå för en hel del av de pengar som densvenska truppen kommer att behöva för att kunnadelta i de , var de än kommer att ägarum.Diskriminering vid lönesättningarAnf. 49 ():Fru talman! Jag hoppas att det inte blir pass påmin fråga. Jag vill ställa frågan till demokratiministerBritta Lejon.Det här är en stor demokratifråga. Jag har en gångvarit facklig ordförande, och jag har suttit på andrasidan och varit arbetsgivare. har det inom denoffentliga sektorn dykt upp en fråga om hur arbetsgi-varen, i det här fallet ett landsting, tänker straffa deicke-fackanslutna. Med straffa menar jag att man intetänker ge retroaktiv lön till dem som inte är med ifacket.Jag skulle vilja veta vilken syn statsrådet har i dethär ämnet. Delar statsrådet uppfattningen att man kangöra så här?Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Även jag har ett förflutet som fackligföreträdare. Vi har den goda ordningen i attparterna sköter lönebildningen på den svenska ar-betsmarknaden, och därför finns det klara begräns-ningar i vad jag både kan, vill och bör uttala mig omnär det gäller de frågor som lyfterupp. Om det nu är så att det förs sådana här diskus-sioner inom landstingsvärlden är det någonting somjag inte ser att jag har anledning att kommentera.Anf. 51 ():Fru talman! Det blev nästan pass där också.Om jag då ställer frågan så här: Anser demokra-tiministern att vara med i eller inte vara med i facketär en avgörande faktor i lönesättningen, generellt sett,oavsett var det är? Jag har inte under bråkdelen av ensekund funderat på att man skulle lägga in den biten ien löneförhandling. Men eftersom jag vet att statsrå-det har den fackliga bakgrunden vill jag ställa fråganrent generellt om statsrådet har den synen, alltså utanhänsyn till var problemen finns.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Med risk för att upprepa mig och varatråkig, tycker jag att det är en god ordning att parternasköter lönebildningen och avgör vilka värderingarsom ska vara vägledande för hur en god lönesättningska se ut. Därför tänker jag inte kommentera denfråga som ställer till mig, mer än attsäga att mitt förtroende för att parterna löser sådanahär frågeställningar om vad som ska vara vägledandeför lönesättningen är stort. Vi har goda parter på densvenska arbetsmarknaden som hittils har förmått levaupp till detta ansvar på ett utmärkt sätt. Jag är överty-gad om att de kommer att fortsätta så i framtidenockså.Investeringsbidrag för nybyggnation av hyresbostä-derAnf. 53 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till statsrådetLövdén.I är det, som på många andra orter i lan-det, brist på lägenheter. Jag har förstått att det är utlo-vat ett investeringsbidrag till nybyggnation. Jag tyck-er att det är positivt, med tanke på att det är dyrt attbygga nytt. Utan detta stöd skulle förmodligen hyres-kostnaderna för nybyggda lägenheter bli så höga attvanliga löntagare, t.ex. kommunalare och ungdomar,inte har råd att bo.Med detta vill jag fråga om statsrådet gör bedöm-ningen att bidraget kan komma till del.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan ge ett generellt svar. Investe-ringsbidraget för byggande av hyresbostäder kommeratt rikta sig till de delar av landet där det finns brist påbostäder. har en situation med bostads-brist. Det har accentuerats , ochdet är framför allt brist på lägenheter för ungdomaroch för studenter.Nu har vi inrättat ett särskilt investeringsbidragför studentbostadsbyggande som kommer att ge10 000 studentlägenheter . följer viupp med ett investeringsbidrag för byggande av van-liga hyreslägenheter. Det ska alltså riktas till de delarav landet där det finns en brist på bostäder.Anf. 55 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Det ger migverkligen förhoppningen att mina trakter kan bli ak-tuella när investeringsbidraget kommer.Extern forskning på universitet och högskolorAnf. 56 PER ():Fru talman! Efter flera pass hoppas jag på ett tyd-ligt svar från utbildningsminister har länge varit överens om att den externaforskning som sker på våra universitet och högskolorska använda sig av den s.k. fullkostnadsprincipen. Förungefär bestämde sig regeringen föratt specificera siffran till . Däremot specificerademan inte vad som skulle ingå.Det här uppmärksammade i sitt arbete,och man bad regeringen återkomma i regleringsbrevetmed specificering. Det har gått ganska många måna-der , men vi har ännu inte sett någon speci-ficering. Vad beror detta på?Anf. 57 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag är glad för att jag fick frågan.Det är viktigt att ha en mycket större kostnad-stäckning för de externa uppdrag som ges till univer-siteten. Annars blir det så att man blir tvungen att taav sina ordinarie forskningsmedel när någon annanfinansiär vill ha något utfört på . Det ärviktigt.Tidigare har vi haft en schablon som har sagt13 %.