prot · GO09103 · 2001-05-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:103Torsdagen den 3 majKl. 12.00 - 16.47Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 27 april.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkande 2000/01:SfU93 § Kvalificerad yrkesutbildningFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2000/01:UbU14Kvalificerad yrkesutbildning (prop. 2000/01:63).Anf. 1 ():Herr talman! Vi får ständigt information om pro-blem och brister i det svenska utbildningssamhället. var huvudnyheten den kommande lärarbristen,främst inom gymnasieskolan och vuxenutbildningen.Hur man än räknar kommer många lärare som under-visar att vara obehöriga, och andelenobehöriga lärare ökar. Jag nöjer mig med det härexemplet för att visa på att den nuvarande regeringeninte riktigt klarar av att ge de studerande den utbild-ning som de har rätt att kräva. Det är något som intestämmer när den utbildningspolitik som bär social-demokratisk prägel och som stöds av Vänstern ochMiljöpartiet konfronteras med verkligheten. När detdessutom är våra ungdomar som drabbas är det extraallvarligt.Mot den här trista bakgrunden är det ändå, herrtalman, glädjande att vi i den här frågan om kvalifice-rad yrkesutbildning är överens om de bärande princi-perna. Initiativet togs av den borgerliga regeringen,som tillsatte en utredare. Och i betänkandet Kvalifice-rad eftergymnasial yrkesutbildning som lades fram1995, den s.k. , fanns redan huvud-dragen för det som vi ska diskutera.År 1996 föreslog regeringen att en ny kvalificeradyrkesutbildning på eftergymnasial nivå skulle ut-vecklas. Utbildningen skulle bidra till att ge företagoch olika arbetsgivare personal med god kompetensför en modernt organiserad produktion av varor ochtjänster och kombinera praktisk inriktning med godateoretiska kunskaper.En försöksverksamhet startade ochhar alltså pågått i ungefär . Den skulle frånbörjan pågå till 1998, men enligt ett senare beslut harförsöksverksamheten förlängts till att gälla även helainnevarande år, 2001.Det har redan publicerats en hel del material somfinns beskrivet i propositionen om kvalificerad yrkes-utbildning, och en del av detta finns också med iutbildningsutskottets betänkande nr 14 som vi juutgår ifrån i den här debatten.Låt mig ta några exempel från olika kommittéeroch utredningar om vad kvalificerad utbildning skullebestå av och vilken inriktning den ska ha.Kommittén för kvalificerad yrkesutbildning harbidragit med 36 olika punkter som man anser skabeaktas i det kommande arbetet. Man tycker t.ex. inte ska dra några tydliga gränser mot andrautbildningsformer. Vad som gäller är att man skahämta sitt innehåll från arbetslivet, gymnasieskolan,viss vuxenutbildning och högskolan. Det ska alltsåinte vara några skarpa gränser. Det håller jag med omfullt ut.Man säger också att man bör undvika höga behö-righetskrav i framför allt matematik och naturveten-skapliga ämnen. Om man skulle ha sådana höga be-hörighetskrav skulle det utestänga studerande frånyrkesinriktade gymnasieprogram. Om jag förstår dethär rätt betyder det alltså att man inte ska krävagrundläggande behörighet som gäller för grundläg-gande högskoleutbildning. Om man läser propositio-nen och betänkandet får man intrycket av att det ändåska krävas högskolebehörighet, även om det finns enbrasklapp som säger att utbildningsanordnaren kanställa särskilda, alltså andra, krav.Forskargruppen vid harockså framfört en hel del synpunkter. Vad jag tyckerär särskilt viktigt är att man hävdar att kvalificeradyrkesutbildning ska få en egen identitet. När vi mode-rater krävde detta tidigare var vi ensamma om detkravet. Jag tror att övriga, kanske alla, partier vill haen koppling till högskolan och att detta skulle vara endel i den ordinarie högskoleutbildningen. är viöverens om att ge utbildningen en egen identitet meden egen organisation och egna bestämmelser när detgäller utbildningen, examen, vilka poäng man skakunna tillgodoräkna sig osv. Det tycker jag är bra.Projektet , ansvar och utveckling föreslogockså en särskild myndighet, och det får vi också ,vilket jag som moderat ställer mig bakom. Genomden egna identiteten får också utbildningen en statussom betyder mycket. Det är bl.a. därför som vi före-slår att den nya utbildningsformen ska kallas yrkes-högskola. Kvalificerad yrkesutbildning, tycker vi, hörsamman med försöksverksamheten. När vi nu beslu-tar om en permanent utbildning hade det varit på sinplats att lämna begreppet KY, kvalificerad yrkesut-bildning, och övergå till . Jag yrkar,herr talman, bifall till reservation nr 1 där vi kräverjust detta, att beteckningen ska vara yrkeshögskola.Alla utbildningar inom den kvalificerade yrkesut-bildningen har granskats och visat sig hålla måttet iväldigt stor utsträckning. Det är några som har gall-rats ut på grund av brister i kvaliteten. Det är förståsbra att man gör på det sättet, att man är noga med attutbildningen håller en hög kvalitet.Det finns ett problem när det gäller ledningsgrup-perna, och det är att näringslivet inte har ställt upp pådet sätt som man borde. Kontakterna mellan skolanoch arbetslivet måste bli bättre, och då gäller det attnäringslivet tar den här utbildningen på allvar ochengagerar sig. Det är härifrån som man ska rekryterapersonal med precis den utbildning som behövs ochsom man önskar. Det är förstås vår förhoppning attnäringslivet, när den här utbildningen permanentas,engagerar sig mera i de grupper som finns där manhar möjlighet att säga sin mening.Kombinationen mellan teoretiska studier och lä-rande i arbete på en arbetsplats är det som är självakärnan i den här utbildningen. Jag är övertygad om attgymnasieskolan har anledning att reflektera över hurman ska klara yrkesförberedande program med till-räcklig praktik. APU borde vara en absolut förutsätt-ning för att genomföra den utbildningen, precis sompraktiken - lärande i arbete - är det inom kvalificeradyrkesutbildning.Vi moderater har flera reservationer. Några är viensamma om. Andra har vi tillsammans med övrigaborgerliga partier. Jag har redan nämnt namnet påutbildningen. Vi vill tillsammans med kd att den skakallas yrkeshögskola. I konsekvens med detta vill viatt examen ska heta yrkeshögskoleexamen.Vi vill också ha en större flexibilitet bl.a. när detgäller längden på utbildningen. Det måste finnasmöjlighet att t.ex. förlänga utbildningen i vissa fallupp till . Vi är också intresserade avatt det inrättas flexibla lärartjänster, främst för att fåen naturlig anknytning mellan det yrkesförberedandegymnasiet och . Vi vet ju att det råderen stor brist på lärare i allmänhet och på lärare i dehär ämnena i synnerhet. Därför är det viktigt att manfår attraktiva lärartjänster och lärare som också kanförbereda eleverna i gymnasiet på studier inom denkvalificerade yrkesutbildningen eller ,som vi önskar att den skulle kallas.Vi vill också att olika eftergymnasiala yrkesut-bildningar samordnas i den nya utbildningsformen.Regeringen har tillsatt en utredning om detta, och detär bra. Man ska titta på YTH och andra eftergymnasi-ala yrkesutbildningar, men vi hade alltså velat attriksdagen redan nu hade beslutat om en samordning.Herr talman! Vi anser att det behövs fler platserän de 12 000 som majoriteten vill ha - eller 12 500 ärdet väl som man vill ha . Vi har under för-sökstiden från moderat håll föreslagit fleratusen fler platser utöver dem som regeringen haranslagit medel till. När vi nu ska permanenta utbild-ningen hade det varit på sin plats att i någon månanpassa volymen efter det väldigt stora söktryck somfinns och de önskemål och behov som finns ute påfältet och som företrädare för arbetsgivare, , TCOoch Företagarna har ställt sig bakom. Jag skulle viljafråga vad det betyder "attdet är angeläget att antalet utbildningsplatser utökaspå sikt" - jag citerar nu ur betänkandet. Det blev ju enförändring i förhållande till propositionen. Betyderdet att ni accepterar våra 25 000 platser , ellertycker ni när det gäller detta med att "antalet utbild-ningsplatser utökas " att det räcker med de 500nya platserna ? Ungefär vilken volym har nitänkt er?Herr talman! Någon har skrivit att den kvalifice-rade yrkesutbildningen är en återgång till 50-talet.Samma kritik har riktats mot oss eftersom vi vill haen gymnasieskola med ett starkare inslag av yrkesut-bildning. En sådan kritik är givetvis helt fel. Vad detär fråga om är en modern utbildning, en utbildning itiden, som tar hänsyn till både den enskilde individenoch samhällets krav på en viktig och kvalificeradutbildning.Anf. 2 ():Herr talman! diskuterar vi kvalificerad yr-kesutbildning. Det är en försöksverksamhet somstartades på initiativ av den borgerliga regeringen.Den har visat sig vara så bra att den nu ska perma-nentas. Det välkomnar vi kristdemokrater. Men detfinns en allvarlig brist som jag vill koncentrera mittanförande på. Den gäller porten in till utbildningen.Först vill jag förtydliga själva fenomenet utbild-ning. Den ska förena samhällets behov av kvalifice-rad arbetskraft med individens möjligheter att förkov-ra sina begåvningar och intressen.Kunskap i sig är viktig för alla människor. Att läraär en nödvändighet för alla, inte bara för barn ochungdomar. Kunskaper består av olika typer av kun-nande, från det rent teoretiska till det rent praktiska. ISverige har vi lyft fram den teoretiskakunskapen på bekostnad av den praktiska. Vilkenkunskap som faktiskt behövs i ett samhälle varieraroch växlar från tid till annan. Fram till första delen av1900-talet var den praktiska kunskapen nödvändigoch tillgänglig för alla. Den teoretiska kunskapenlyftes fram till folket bl.a. genom folkbildningen.Pendeln har svängt. dominerar den teore-tiska kunskapen, tillgänglig för alla, medan den prak-tiska har blivit en bristvara för folket. Men ett sam-hälle behöver alla typer av kunskap.Det svenska utbildningssystemet är i mångtoch mycket skapat av och för teoretiker. De teoretiskakunskaperna dominerar och värderas generellt högreän praktiska. Detta är bekymmersamt för samhället istort men också för den enskilda människan. Vi ärolika i begåvning, intresse och läggning. Samhälletaccepterar att alla inte har naturliga förutsättningarför att bli operasångare eller häcklöpare. På motsva-rande sätt borde vi respektera att människor har olikaförmåga att lära sig olika typer av kunskaper och iolika tider av livet. Denna sanning måste få en kon-sekvens i svenskt utbildningssystem, liksom den harfått i många andra länder.I en skola som präglas av en strävan efter enhet-lighet och där de praktiska kunskaperna trängs ut avde teoretiska är det en stor grupp av elever som intekommer till sin rätt. strävar därförefter en skola som ser till varje individs förutsättning-ar och behov och där de praktiska kunskaperna, han-dens kunskap, också värderas.Herr talman! Vi kristdemokrater menar att redan iunga år ska människors olikheter få komma till sinrätt, få slipas till, förkovras och uppskattas. Det inne-bär att skolans kris endast kan finna sin lösning om viser till varje barns behov och möjligheter och möterdem utifrån de enskilda förutsättningar som finns.Gymnasieskolan har blivit alltmer anpassad tillelever med teoretiska färdigheter, vilket har lett till attmånga ungdomar inte trivs. Skoltrötthet och avhoppär ett uttryck för detta. Skola och samhälle visar inteheller den uppmärksamhet som är rimlig för de prak-tiska kunskaperna. Ytterligare bevis på detta är att vibehöver ett fungerande lärlingssystem inom gymna-sieutbildningens ram.I dag slås många ungdomar ut av skilda skäl där-för att de orkar inte med att skaffa sig en allmän hög-skolebehörighet. I stället för att ge dem en chans attkomma vidare inom områden som de är intresseradeav får de avstå också från detta. Porten är trång!Samhället är i starkt behov av en välutbildad ar-betskraft. Många hantverksyrken håller på att dö ut ioch med att de verksamma hantverkarna haruppnått pensionsålder, och återväxten i dessa yrken ärliten - i vissa fall närmast obefintlig. Hantverkaryr-ken är dessutom en viktig del i vårt kulturarv. Detfinns behov av kompetenta yrkesarbetare på områdensom det reguljära utbildningssystemet har svårt atttillgodose. Bristen på yrkeserfarenhet hos ungdomarupplevs också som ett stort problem. Det skulle kun-na avhjälpas med ett bra lärlingssystem.Som en klar fortsättning på en gymnasial lärlings-utbildning har vi kristdemokrater länge arbetat förutvecklandet av en yrkeshögskola som ett komple-ment till den . Yrkeshögskolanska tillgodose den efterfrågan som finns inom mångabranscher efter utbildad personal till mer kvalificera-de yrken och som egentligen inte hör hemma inomden akademiska högskolans ram. Den akademiskahögskolan ska bygga på vetenskaplighet, och yrkes-högskolan ska bygga på kunskaper som tillhör debeprövade erfarenheternas område.Yrkeshögskolan ska bli en helt ny eftergymnasialutbildningsform, och den mer praktiskt lagde studen-ten ska ha ett fullvärdigt alternativ till den akademis-ka högskolan. Vi vill se en yrkeshögskola som enmöjlighet för dessa elever att genom en utbildning därteori och praktik förenas gå vidare. Hit är vi överensmed regeringen, dvs. att den kvalificerade yrkesut-bildningen verkligen behövs. Men när det gäller rege-ringspartiets - tillsammans med stödpartierna Miljö-partiet och Vänstern - metod att begränsa yrkeshög-skolan till elever med akademisk behörighet blir vioroliga.Jag har läst betänkandet och propositionen, ochjag vet att det kan finnas undantag. Men det är inteundantagen som ska vara basen för behörighetsbe-stämmelserna. Den yrkesförberedande utbildningenpå gymnasiet ska resultera i ett gesällprov. Dettagesällprov kan mycket väl vara grunden för inträdetill en yrkeshögskola.Herr talman! Det allvarliga med det förslag somregeringen har lagt fram till kvalificerad yrkesutbild-ning, och som majoriteten i är beredd attanta, är just kravet på allmän högskolebehörighet.Redan i dag, åtminstone i , i de städerjag känner till, och , finns enhög procent ungdomar som inte orkar nå detta mål idenna ålder och i den gymnasiala utbildningsformen.För dem kan det vara bra att få vänta och få träna iandra former de förkovrar sig och tillgo-dogör sig den kvalificerade yrkesutbildningen.Vi kristdemokrater vill öka möjligheten för alla attkänna lusten att lära, att få utveckla sina behov när delåter sig så göras. Vi vill inte ha utslagning av ungamänniskor. slås många ungdomar i gymnasiet utgenom de krav som finns på högskolebehörighet. Vivill inte ha några begränsningar. Vi vill ha en respektför människors olika begåvningar och intressen. Vivill ge dem ökade möjligheter att komma till sin rätt idagens och framtidens samhälle. Den kvalificeradeyrkesutbildning som regeringen har lagt fram förslagom skulle vi vilja benämna yrkeshögskola, precis somLars från Moderata samlingspartiet framfördehär. Den skulle då markera sin status gentemot denakademiska högskolan. Vi anser att denna idé skullevara så oändligt mycket bättre om den accepteradeintag med behörighet som anpassas till det blivandeyrkets behov.Jag skulle här vilja avsluta mitt anförande med envädjan till ministern och till övriga som lyssnar pådetta att ta bort det höga priset på inträdesbiljetten tillden kvalificerade . Då kommer flerungdomar och andra människor att kunna finna sinuppgift, och olika människors olika möjligheter kankomma till sin rätt.Herr talman! Självklart står jag bakom alla de re-servationer som vi har fogat till betänkandet, men förtids yrkar jag här bifall till reservation 5 un-der punkt 4.Anf. 3 ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt roligt attvi nu ska besluta om en helt ny utbildning, en kvalifi-cerad yrkesutbildning, och en examen. Jag tyckerockså att det är bra att regeringen äntligen föreslår attutbildningsformen permanentas.Den kvalificerade yrkesutbildningen har visat sigfylla ett stort behov, ett tomrum som har funnits tidi-gare, något som har kommit fram under försöksperio-den. Det visar att näringslivet verkligen har sökt efteren ny typ av utbildning. Då har den här försöksverk-samheten och idén med en kvalificerad yrkesutbild-ning varit mycket bra.Utbildningen i sig har varit väldigt positiv mendet har också det som man har kallat lärande i arbetevarit, möjligheten att vara ute så mycket som möjligt inäringslivet, på en arbetsplats, dvs. att kunna kombi-nera lärandet och praktiken.Jag tycker att det är viktigt att vi också diskuteraroch visar att den eftergymnasiala yrkesutbildningenär viktig och att vi alla står bakom och vill bekräftaden. KY ska verkligen vara en eftergymnasial utbild-ning.Jag blir lite skrämd när jag hör Kristdemokrater-nas börja prata om, som jagtyckte, en kvalificerad yrkesutbildning som ett mergymnasialt program. Jag kommer aldrig att ställa upppå att vi sänker ribban för lärandet i skolan. I ställetska vi ge eleverna möjligheter. Från den dag de börjari den allmänna förskolan ska varje elev, varje individges det stöd som han eller hon behöver utifrån sinaegna förutsättningar. Vi ska inte lappa och laga ettsystem med en gymnasieperiod som man som elevhar tyckt vara tråkig och där man inte har kunnatuppnå tillräckliga kunskaper.Centerpartiet kräver en ändring av skollagen så attalla ska kunna gå ut med godkända be-tyg. Det är kunskapen och inte tiden som är det vikti-ga. Därför är det viktigt att KY är eftergymnasial ochatt den kopplas till den nivån.Centerpartiet har varit pådrivande för att få framen eftergymnasial och kvalificerad yrkesutbildning.Som flera borgerliga vänner har sagt gav den borger-liga regeringen uppdraget att den här fråganskulle utredas. Försöksverksamheten som började1996 var väldigt bra. 1 700 platser var det från börjanoch avslutades nu med 12 000 platser. Det har gåttväldigt bra, och efterfrågan har varit stor.Men redan från början sade : Vi kan-ske ska gå lite snabbare. Vi kanske ska se till att detfinns fler platser så att fler får möjlighet att vara medi detta. Det yrkar vi fortfarande på.Återkommande utbildningar eller ett livslångt lä-rande, om man vill kalla det för det, är ett oerhörtviktigt begrepp i arbetslivet och i utbildningspoliti-ken. Förändringarna i yrkeslivet går oerhört snabbtoch det ställs större och större krav på ökad kompe-tens, bl.a. på grund av den snabba tekniska utveck-lingen. Det finns också behov av stora utbildningsin-satser i alla branscher, men framför allt för de småoch medelstora företagen.Ur tillväxtsynpunkt är det viktigt att de flaskhalsarsom uppstår i företag på grund av brist på kompetensåtgärdas så snabbt som möjligt. En utbildning näraknuten till arbetslivet med tydliga praktikinslag ochmed ett utbildningsinnehåll som svarar mot företa-gens behov av kompetens är därför oerhört betydelse-full. Där kan KY vara en stor insats.Som sagt går omsättningen på arbetsmarknadenallt snabbare. Man kan se att av de yrken somkräver lägst kvalifikationer försvinner , 10 %.Det är av dem som ersätts med de nya ar-beten som kommer in. Därfinns det ett glapp. De som är inne i arbetslivet i dagmåste få möjligheten att kompetensutveckla sig, attspecialutveckla sig inom olika områden.Kunskap och kompetens är alltså en färskvara. Vii behöver fatta sådana beslut att det finnsmöjlighet för alla att utbilda sig och få den nödvändi-ga kompetensen. Därför krävs det att framtida utbild-ning och arbetsmarknadspolitik strävar efter att gemänniskan goda förutsättningar att möta arbetsliv ochutbildning, så att vi inte skapar några inlåsningsef-fekter.Herr talman! En av dagens alla anordnare av KYär i . Precis som påmånga andra ställen har man lyckats väldigt bra där. Istort sett alla som har gått ut deras utbildning harnästan direkt startat eget företag. Men framför allt harman fått ett arbete efter utbildningen. Enligt SCB har80 % av dem som har gått en KY inom sex månaderfått möjlighet att börja arbeta inom det som man harutbildat sig till.På finns förutom KY ocksåmöjlighet till akademisk utbildning på hel- eller del-tid. Det gör att studenter som vill läsa eller prova påen akademisk kurs också får möjlighet till det. Här ärju distansundervisningen oerhört viktig. Den har gjortatt de som i vanliga fall inte skulle ha läst på univer-sitetet eller läst in några akademiska poäng har fåttmöjligheten att göra det.Här har man också stimulerat till nyföretagande.Man har ett starkt samarbete med näringslivet runt-omkring.Avena är ett exempel som visar på hur oerhörtviktigt det är att utbildningen är flexibel och decent-raliserad. Ska vi ge möjlighet för denna utveckling attfortsätta, att fler ska kunna starta utbildningar, krävsdet lokala förutsättningar, att det finns tillräckligaresurser och att vi sätter in fler fasta platser. Det ärviktigt för dem som anordnar utbildningarna att i godtid veta vilka pengar de har och hur många platser dehar för att kunna ge en bra och kvalificerad utbildningmed god kvalitet för näringslivet runtomkring, menframför allt för de elever som kommer att gå där.Regeringen skriver i propositionen att man avseratt återkomma med förslag angående hur utbildnings-formen ska utvecklas volymmässigt. Precis som LarsHjertén var inne på har man också ändratskrivningarna i betänkandet och säger vidare:"Eftersom intresset och behovet av kvalificerad yr-kesutbildning är stort i hela landet, är det angelägetatt antalet platser inom den nya utbildningsformen påsikt utökas. "Det låter ju väldigt bra, men vad innebär detegentligen? Vad innebär det ? Ska vi inte när viser att efterfrågan är så pass stor, när vi ser att detfinns människor som vill anordna utbildningar utifrånde behov som finns ge dem den möjligheten? Ska viinte se till att de människor som vill ha en yrkesut-bildning ska få den möjligheten?Vi i vill det. Därför har vi nu till vå-ren avsatt extra pengar i vår budget till flera platser.Vi börjar sakta med 500 platser för att sedan utökaoch se till att så många som möjligt får möjlighet attgå utbildningen.Därmed vill jag yrka bifall till reservation 8 underpunkt 10.Herr talman! I en ny utbildningssstruktur på efter-gymnasial nivå är det en lång rad behov som skatillgodoses. är det viktigt att inte medverkatill att skapa ett nytt lappverk, där meritvärdet avgenomgången utbildning är oklart. Inte minst måsteutbildningarna vara gångbara inom övriga EU-länder,och även internationellt måste de fungera.Vi menar därför att det behövs ett väl fungerandeoch tydligt system för validering av de kunskapersom man kan inhämta. Om vi kan genomföra detunderlättar det övergången till och från högskolornasutbildning i ett både nationellt och internationelltperspektiv.Det är också viktigt att det går att överblicka ut-bildningsstrukturen. finns det fler eftergymnasi-ala yrkesutbildningar, som t.ex. påbyggnadsutbild-ningar inom komvux, yrkesteknisk högskola, YTH,vissa yrkesutbildningar inom folkbildningen ochkvalificerad yrkesutbildning. Det är inte alltid heltklart hur de ska inordnas i utbildningsstrukturen ochhur de ska värderas om den studerande vill läsa vida-re.Det är inte heller helt klart hur de kommer att finansi-eras.Regeringen skriver vidare, som vanligt, att man påsikt kan tänka sig att inordna några eftergymnasialayrkesutbildningar under den nya myndigheten. Vimenar att det är viktigt att en sådan samordning görsredan från början. Den skulle underlätta för valideringoch internationell jämförelse men framför allt ge entrygghet för studenten som går utbildningarna. Vitycker dock att det är viktigt att KY får behålla sinspeciella karaktär som den har i dag.Herr talman! Den kvalificerade yrkesutbildningenär ett viktigt steg i utbildningspolitiken. Omvärldensförutsättningar ställer större krav på både kunskapoch utbildning. Vi ska ge de förutsättningarna. Vi skage förutsättningar för lärande. Vi ska ha en tydlig,decentraliserad politik i utbildningssystemet. Det skavara flexibelt. Vi ska ge det goda resurser. Framförallt ska vi se till att så många som möjligt får gå medfler platser.Anf. 4 () re-plik:Herr talman!