prot · GP0932 · 2001-11-22 00:00:00 — Då hade vi andraprojekt i gång som kostade mycket pengar, t.ex. atthjälpa våra bröder och systrar på andra sidan att minska föroreningarna i det hav som vi hargemensamt. Då avsattes det , dens.k. Östersjömiljarden, så att vi minimerade miljöska-dorna i vårt gemensamma hav, Östersjön.Anf. 162 () re-plik:Fru talman! För det första var det en miljard somavsattes . Det var inte en miljard på ettår. För det andra har de pengarna legat kvar underden tid vi har samarbetat under den här mandatperio-den. Det är ingenting som vi på något vis har skuritbort.Det har hänt mycket när det gäller saneringen.T.ex. har många gamla bensinstationer sanerats därföratt man har slutit ett avtal med oljebolagen. Det ärflera hundra som har sanerats. Det har också kommit igång en del saneringar på grund av att lagen nu harblivit tydlig. Den säger att föroreningar utförda efter1967 ska saneras av den som utfört dem. Där börjardet finnas rättsliga processer som har gjort att manhar börjat komma i gång.Sedan finns det ett antal projekt som har legatkvar under , t.ex. ett i min grannkommunNykvarn. Det har blivit färdigt under de senaste åren.Det tar ett tag att komma i gång med de här projekten.Det är därför det var så sorgligt att det blev ett glappunder den tid då Socialdemokraterna och Centerngjorde budgeten. Då hände ingenting. Det tar två treår innan man börjar komma till skott med projekten.Tiden innan man vet exakt hur man ska göra är gans-ka lång. Det vet jag av erfarenhet. tillhörde Tur-ingen kommun. Där jobbade vi länge föratt ta fram en metod för att kunna sanera.Man ska inte tro att det här är projekt som kandrivas från till ett annat. Det är också därförsom vi trappar upp pengarna på det sätt som vi gör.Först måste vi se vilka projekt vi kangenomföra, hur det ska göras och av vem vi ska upp-handla. kan man börja genomföraprojekten. Det här innebär att pengarna säkert kom-mer att användas olika över åren. Jag trodde att EskilErlandsson hade den här kunskapen, men så är detuppenbarligen inte.Anf. 163 () replik:Fru talman! I utreder vi. I utredningarbrukar ibland parlamentariker vara med för att tala sigsamman. I utredningar brukar man anlita experter avolika slag. Man samråder med organisationer somföreträder grupper av människor. Så har skett i det härfallet. Utredningen kom fram till att det var möjligtatt återställa fler markområden bland alla de 22 000som är förorenade i . Sedan remissbehandlasen utredning. Remissinstanserna sade att det var möj-ligt att uppnå ett bättre resultat, eller i alla fall detresultat som utredningen föreslagit. Men däremottyckte inte remissinstanserna och utredarna att det varmöjligt och försvarbart att avsätta 900 000 hektarmark.Men det gör ni, . Ni går emotfolkviljan på ett sätt som jag icke kan acceptera. Omvi har utredningar och om vi samråder med varandraför att komma sams, tycker jag inte att ni i ett mörktoch slutet rum ska göra upp om någonting annat ändet som vi kommit överens om.Anf. 164 () re-plik:Fru talman! Det är som har gjortunderlaget för hur många områden som fanns. Detkom innan ni började samarbeta med regeringen. Det är alltså en utredningfrån . Det pratarom är den diskussion som man hade runt den utred-ningen i Miljömålskommittén.Man ska inte tro att alla dessa områden ska be-kostas av staten. Det vore befängt att tro att polluterpays principle aldrig ska gälla. Därför måste manjobba på två fronter. I de fall där det är förorenarensom ska betala måste man se till att det kommer igång snabbt, framför allt om det är en enkel sanering.Det gör vi också. Det gör man i kommuner, medbensinbolag och många andra.Men sedan finns det ett antal stora, mycket svåraprojekt där föroreningarna är äldre än från mitten av60-talet. Där försöker man hitta en förlikning med detföretag som har varit inblandat för att hitta en del-finansiering. De projekten kräver ofta mycket för ska komma i gång med saneringen. Vi har alltsåskrivit i miljömålen att 100 sådana ska vara påbörjadetill och minst 50 ska vara färdigåtgärdade. Detär en bra och, men de erfarenheter jag har av detta,tuff målsättning.När det gäller skogen är det intressant att höraCenterpartiet. När vi går från ord till handling blir detstopp. är det tid för handling, väljer man sida. I det här fallet väljer uppenbarli-gen sida och säger att vi inte ska avsättaskog. Det är beklämmande.Det finns en del länsstyrelser som har varit väldigtduktiga på att avsätta skog. Bäst betyg från får och Västmanland.Sämst får . Många skogslän har egentligeningen jämförbar statistik, så man vet inte om det harblivit sämre eller bättre. Men låt oss konstatera att härfinns mycket att göra och här finns möjligheter attspara biologisk mångfald för framtida generationer.Anf. 165 ():Fru talman! Det här betänkandet har tagit uppmånga viktiga frågor som rör miljö och strategier föratt nå olika miljömål. Jag tycker att debatten har varitmycket intressant med många grundläggande menäven visionära ställningstaganden på miljöområdet.Jag tänkte bara ta upp en viktig del av detta. Detjag saknar i betänkandet och till stor del också i de-batten gäller de människor runtom i landet som skavara med i det här arbetet framgent. Diskussionerkring miljöfrågor blir ofta tekniska. Det blir siffror,procentsatser och åsikter om hur myndigheter skaagera.Men om några mål ska kunna nås, oavsett skilje-linjer mellan partier om hektar eller procentsatser,måste den enskilde individen ute i landet kunna varadelaktig i processen. Det går inte att ha ett myndig-hetsperspektiv där man glömmer att det är människorsom genom arbete på marker, på gårdar och skogarruntom i landet har skapat många av de miljöer somvi vill bevara.Jag tycker att arbetet med t.ex. biotopskyddav skogsområden eller olika reservatsbildningar allt-för ofta har präglats av ett sådant myndighetspers-pektiv, där den enskilde har kopplats in eller informe-rats först när beslutet är taget, dvs. i ett skede när maninte kan påverka utan enbart konstatera vad som ärbeslutat och ska gälla.Det borde vara helt naturligt, vilket det inte harvarit, att den enskilde markägaren i det här fallet ochandra som kan tillföra kunskap eller har intresse ifrågorna lokalt ska kunna vara med från början.För mig handlar det om en äganderättsprincip,men även om att man kan missa kunskap, och alltdetta mynnar ut i att den enskilde känner sig maktlös,vilket kan skapa konflikter och ett motsatsförhållandesom jag vet i många fall kan undvikas. Dessa kon-flikter har vi sett exempel på runtom i desenaste åren.Det kanske av många anses som en självklarhetatt det ska fungera på ett smidigt sätt, men så är tyvärralltför ofta inte fallet.Det hela bottnar, tror jag, i den politiska inställ-ningen och majoritetens syn på den enskilde, menäven i ett synsätt från vissa myndigheter att den en-skilde är till för myndigheterna och inte tvärtom.Vad gäller ersättning för intrång och inlösen avskogsmark är det för mig naturligt att ersättning skages fullt ut, men man bör mer se på och använda sigav möjligheten att i stället för att avsätta skogsmarkstimulera skogsägarna att arbeta med kombinerademål och förstärkt naturhänsyn.Köp av bevarandetjänster skulle möjliggöra attskogsmarken nyttjades av brukaren somvärdefulla miljöer och värden kan skyddas. Det är juofta genom enskilda skogsägare och deras skötsel avmarkerna som vi har fått de miljöer och kulturer somär extra värda att bevara.Om man mer använder detta sätt framgent ges flermöjlighet att kombinera brukande och boende, vilketär viktigt och kanske avgörande för att bygder skakunna överleva och fortleva.De som bor kvar på landet måste ges bästa möj-lighet till utkomst och kunna bevara de värden somofta är orsaken till att man vill bo och leva i dessabygder. Ofta gäller det värden som jakt eller fiskesom skulle kunna finnas kvar hos ägaren om man meranvände de former av kontrakt eller avtal som jagförespråkar.Det viktiga måste vara att nå kvalitet i de områdenman vill bevara och verkligen välja ut de områdensom är viktigast och mest bevarandevärda. Om mansom nu alltför ofta sker ser på kvantitet i stället förkvalitet kommer detta inte att gynna de mål som manvill nå, utan det kommer tyvärr att lägga en död handpå vissa områden och en del fastigheter. Det kan intevara riktigt om man vill bevara värdefulla områdenoch ge möjlighet för dem som brukar går-darna och fastigheterna att leva vidare i bygden.Jag vill med detta inlägg betona vikten av att hade enskilda brukarna med i arbetet och inte skapa dekonflikter som vi ser på många ställen. Dennasyn på miljöarbetet saknar jag i det här ärendet, menjag hoppas att vi framgent får se ett miljöarbete ochen miljöpolitik som har en mer positiv och öppeninställning till dem som ska bevara de värden somfinns , men även är de som skapar de värden somkommande generationer förmodligen kommer attvilja bevara.Anf. 166 INGA ():Fru talman! De politiska målen att främja alterna-tiva energikällor kan inte få prioriteras framför med-borgarnas hälsa, välbefinnande och möjligheter attpåverka beslutsfattandet. I motion MJ41 lyfter KentOlsson och jag fram medborgarperspektivet när detgäller vindkraftsindustrier under miljömålsmålet Godbebyggelsemiljö.Vi kräver att mänsklig hänsyn tas vid vindkraft-setableringar.Många exempel finns både i och Dan-mark på att flera negativa effekter uppkommit avredan utbyggd vindkraft. Människors trivsel, välbe-finnande och hälsa försämras bl.a. av buller, ochdärtill kommer också sjunkande fastighetsvärden ochminskad turism. Kulturlandskapet och de fria hori-sonterna påverkas starkt och miljö- och naturkon-sekvenserna är dåligt utredda.Jag anser att regeringen borde lyssna ordentligt tillsin egen myndighet, , som skriverom regeringens planeringsmål för vindkraft: De erfa-renheter som kan dras från utbyggnad av vindkraft-verk i , och internationellt i övrigtpekar entydigt på behov av en väl planerad utbygg-nad. De allt större verk som uppförs får allt störrelokal och regional påverkan på landskapet, varförlokalisering och utformning av vindkraftsanläggning-ar behöver studeras noggrant.Jag drar därav slutsatsen att regeringen inte kanlåta de politiska målen att främja alternativa energi-källor gå före den miljöfråga i vid bemärkelse sommedborgarnas hälsa och välbefinnande och möjlighetatt påverka utgör.Jag anser därför att målkonflikter, medborgarhän-syn, samhällsplanering och prioriteringar mellan olikamål och intressen på ett tydligt sätt måste vägas in iarbetet att nå miljömålen. Om detta inte görs riskerarmiljömålen att bli tomma ord som de riske-rar att förhindra nödvändiga förbättringar och om-struktureringar.Buller från olika källor är ett gissel i dagens sam-hälle. I detta sammanhang är det viktigt att inte ökaantalet människor som utsätts för buller av annankaraktär, exempelvis ihållande buller från vindkraft. Itysta miljöer, utanför tätorter, i skärgårdar och påövriga platser där fortfarande tystnad är en tillgånganser jag att nya bullerkällor inte får skapas.Skärgårdarna runtom i är enligt min upp-fattning kulturhistoriskt värdefull miljö. De har vuxitfram med den typiskt samlade bebyg-gelsen, låga byggnader i vindskyddade lägen. Attkombinera den miljön med stora vindkraftsindustrie-tableringar är inte att förbättra skyddet för skär-gårdsmiljöer.Då det gäller gränsvärdesnorm för buller frånvindkraft bör en ny bullernorm arbetas fram. I ettsådant arbete är det viktigt att ta till vara kunskapenfrån de människor som redan nu utsätts för buller-störningar från vindkraftsindustrin.Att tillämpa industribullernorm i de relativt ostör-da miljöer där vindkraftverk uppförs är olämp-ligt ur miljö- och hälsosynpunkt. Särskilt bör infra-ljuds- och de subliminala effekterna utredas. Re-spektavstånd måste införas för att skydda människorfrån buller och skuggflimmer.Där vindkraftsindustri etablerats storskaligt iTyskland och den visuella nedsmutsningen följaktli-gen varit stor, har turismen minskat. Därför är detviktigt att ta hänsyn till detta när industrietableringarav vindkraft förs på tal exempelvis i , ,på ostkusten eller i fjällområdena där turismen är enviktig del av välfärd och ekonomi.Jag menar att införandet av tydliga och skärptaregler för placering av vindkraftverk är en mycketangelägen åtgärd för att slå vakt om redan bebyggdmiljö.Miljömålet En god bebyggd miljö blir trovärdigtoch uppfylls först då vederbörlig hänsyn tas till män-niskornas välfärd och möjlighet att påverka, blir minslutkläm. vill jag säga att jag är mycketglad över den moderata reservationen 62 i betänkan-det som ställer sig bakom motionen om att vind-kraftsutbyggnad måste ta mänsklig hänsyn. Jag hadenaturligtvis varit ännu gladare om hela utskottet förregeringen fört fram angelägenheten av detta ochenigt ställt sig bakom motionen.Anf. 167 ():Fru talman! betänkande nr 3 be-handlar propositionen om de femton svenska miljö-målen. Ett av dessa avsnitt berör delmålet God be-byggd miljö, och jag vill här redogöra för Kristdemo-kraternas förhållningssätt till detta viktiga delmål.Förvaltarskapstanken är för Kristdemokraternaledstjärnan för miljöpolitiken och miljöarbetet. Medden enskilda människans ansvar för sitt liv, sina re-surser, beslut och handlingar följer ett förvaltarskapså att kommande generationer också får del av dem.Samhällsplaneringen är navet i utvecklingen avsamhället och kommer att spela en alltstörre roll, inte minst när det gäller avfolkningsbyg-derna. Samhällsplanering har i många stycken för-knippats med växande samhällen, men är väl så vik-tigt i bygder med en för stor infrastruktur och tommalägenheter. För att hela ska leva är det viktigtatt även planera väl i de bygder som lever med enkrympande befolkning.Den centrala beståndsdelen i god samhällsplane-ring är helhetsperspektivet. Ett antal remissinstanser,bl.a. , dåvarande och , har uttryckt kritik mot att sam-hällsplaneringen lyfts fram som styrmedel utan attbehandla hållbar utveckling, dvs. såväl ekonomiskaoch sociala aspekter som ekologisk hållbarhet. Dessaremissinstanser efterlyser dessutom en diskussion ommålkonflikter, prioriteringar och avvägningar såvälmellan miljömålen som mot andra samhällsmål ochmellan sektorerna.Inför det vidare arbetet med att undanröja de storamiljöproblemen inom en generation vill därför Krist-demokraterna betona det ansvar samhällsplaneringenhar att se till helheten, vilket innebär ekologisk, eko-nomisk, kulturell och social hållbarhet.Kristdemokraterna vill vidare markera att invente-ringen av tysta zoner utgör en mycket viktig del avarbetet med hållbar utveckling. Denna fråga har ocksålyfts fram i betänkandet av bl.a. förkommunikationsanalys, dåvarande och . I propositionen medger rege-ringen att en kartläggning av bullerfria områden börstartas. efterlyser att ett tydligtuppdrag ges till ansvarig myndighet att inleda dettaarbete.Fru talman! Propositionen påtalar bullerproblemvid trafikstörningar och att antalet människor somutsätts för trafikbullerstörningar i sin bostad skaminska till 2010 jämfört med . Krist-demokraterna anser att det är viktigt att arbetet medatt minska trafikbullerstörningar fortsätter. Ett annatbullerproblem som borde uppmärksammas i proposi-tionen är arrangemang med hög ljudnivå som skerbåde utomhus och inomhus. Detta påverkar i höggrad den boendes miljö och kan orsaka tinnitus. Sär-skilt drabbar detta ungdomar. En högsta ljudnivå förarrangemang bör tas fram.Kristdemokraterna vill påpeka att det ärviktigt med stadens gröna rum och att hänsyn tas tilldem när man förtätar staden. är det svårt attförtäta staden utan att andelen hårdgjord yta ökas, såvi ställer oss tveksamma till detta delmål.Kristdemokraterna vill särskilt betona och in-stämma i propositionens delmål när det gäller kultur-historiskt värdefull bebyggelse. skakulturhistoriskt värdefull bebyggelse vara identifieradoch ett program finnas för skydd för dessa värden.Samtidigt ska av den värdefulla bebyg-gelsen vara långsiktigt skyddad.Kristdemokraterna anser vidare att innemiljönockså skulle ha uppmärksammats under detta delmål.Särskilt bör innemiljön uppmärksammas i offentligamiljöer som skolor och gruppboenden, men också ibostäder. Innemiljön har stor betydelse för vårt väl-mående eftersom vi tillbringar större delen av tideninomhus. Undermålig ventilation, obeprövade bygg-och inredningsmaterial liksom fukt- och mögelskadorbidrar till att människor upplever besvär. Den storaökningen av allergier och annan överkänslighet berortill stor del på dålig inomhusluft, fukt och mögel.Därför behövs det en återkommande kontroll av fukt,mögel, radon, ventilation m.m. För att komma tillrätta med problemen i inomhusmiljön borde hälso-deklarerade bostäder finnas. Det behövs också systemför miljö- och hälsovärdering av byggmaterial ochbyggnader som underlag vid beskrivning av byggob-jekts konsekvenser för en ekologisk hållbarhet.Anf. 168 ():Fru talman! Vi behandlar svenska miljömål,delmål och åtgärdsstrategier. Det är viktiga mål ochdelmål som vi sätter upp, och det är också viktigt attvi ständigt påminns om att jordens resurser inte äroändliga om vi slösar med dem.Fru talman! Jag tänker i mitt anförande beröramotion MJ40, och den berör för oss motionärerfrämst avsnittet God bebyggd miljö och handlar omvilka materialval vi gör i byggandet och boendet.Utskottet har valt att lägga vår motion under av-snittet Strategi för hushållning med mark, vatten ochbebyggd miljö, och det känns väl både rätt och fel ioch för sig. Jag skulle vilja ta ett litet exempel på hurviktigt det är med vilka materialval vi gör och hur despelar roll . Många av oss riksdagsle-damöter är ofta ute på kurser, konferenser och semi-narier. Då är det ganska vanligt att vi får en litenplastlapp eller dekal där våra namn och ofta titel pånågot sätt står, och den är ofta i plast. För någraveckor sedan hade ett semina-rium, och det var ju likadant när vi var där, vi skulleha en papperslapp på oss så man visste vem som varvem. Men till skillnad från en liten lapp i plast hademan där i stället en liten klädnypa, och naturligtvis ärden i trä. Det är lite det här det handlar om: Det gällervilka val vi gör och vilka material vi använder, ochdet är det som spelar roll för miljön.Allt som står under avsnittet God bebyggd miljöär bra, men vi motionärer menar att om vi menarallvar med en god bebyggd miljö måste fokus sättaspå materialanvändandet i såväl nybyggnation som irenoveringarna av våra byggnader, och vi motionäreranser att det saknas i det här betänkandet.I betänkandet tar man upp kulturhistoriskt värde-full bebyggelse, energianvändande i bebyggelse,fysisk planering osv. men ingenstans kan man läsanågonting om materialval. När jag talar om material-val avser jag skogsråvaran trä, och eftersom det är enoändlig resurs som även konsumerar koldioxid kännsdet lite märkligt och lite fel med avslag på motionen.Utskottet instämmer i regeringens övervägandeom vikten av en hushållning med naturresurserna sompå ett sätt möjliggör ett långsiktigt brukande av resur-ser men också förnyelse och återanvändning av dem,men yrkar man avslag på en motion omökat träanvändande. Man hänvisar till näringsutskot-tets betänkande om att man bör främja ett ökat träan-vändande i byggandet. Man hänvisar också till i den regionalpolitiska propositionen lyfter framett nationellt program för att främja en hållbar tillväxtnär det gäller träanvändande. Man pekar också på attbostadsutskottet framhåller att träets betydelse spelarroll i ett kretsloppsperspektiv. Alla de här tre sakernaär bra, men när ska vi gå från ord till handling? I daghandlar det mycket om att vi ska bevara och lite omvad som är förnybart i god bebyggd miljö. Näringsut-skottet och den regionalpolitiska propositionenhandlar mycket mer om sysselsättning utifrån träan-vändandet, men just när det gäller miljö- och jord-bruksutskottet handlar det ju om miljö och hållbarutveckling.På den socialdemokratiska partikongressen somägde rum i för lite mer än sedanlade man fast i våra politiska riktlinjer att byggmate-rialet ska vara miljövänligt och förnybart. I och meddet känner jag trots allt en viss förhoppning att vi skakunna få ett mål om ökat träanvändande.Fru talman! Jag vill med detta säga att det spelarroll för miljön vilka val vi gör. Det spelar roll vilketmaterial vi använder i vårt byggande och i vårt boen-de. Vi måste gå från ord till handling. Ekologi ochekonomi måste gå hand i hand. Att införa ett mål omökat träanvändande kostar inte någonting för staten. Iandra länder i har man insett detta och inrättatett nationellt handlingsprogram.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Överföring av fastighetstillbehörFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2001/02:BoU2Överföring av fastighetstillbehör (prop. 2000/01:138).Anf. 169 ():Fru talman! "Överföring av fastighetstillbehör" ärväl någonting som får den normale medborgaren atttänka på att trädgårdsmöblerna behöver ställas in iuthuset över vintern. Så är det emellertid inte i det härärendet. Fastighetstillbehör är sådant som lednings-rätt, servitut och gemensamhetsanläggningar - dvs.tillgångar som man inte ställer in i ett skjul över vin-tern!I själva verkar är det här ett ärende med mycketdjupa ideologiska kopplingar. Det handlar om re-spekten för den enskilda äganderätten och om hurstaten respekterar enskilda människors rätt.Liksom i många andra ärenden där statens möjlig-heter att tvångsvis avhända den enskilde medborgarenhans ägodelar behandlas den enskilde ganska över-siktligt. Visst behandlas statens och det allmännasintressen i övrigt också ganska oengagerat. Men närdet gäller det allmännas intresse utökar propositionenoch majoritetens ställningstaganden det allmännasmakt över den enskilde medborgaren, vilket säkertgör det lättare för det allmännas handläggare att över-se med bristen på intresseanalyser.Jag menar dock att det är en stor brist i proposi-tionen att det inte finns någon tillfredsställande be-hovsanalys som grund för propositionens förslag.Viktiga principer kring servitut och fastighetstillbehöri fastighetsrätten överges. Frågor som har mycketnära samband med den av regeringen utlovade s.k.tredimensionella fastighetsbildningen analyseras inte.Detta borde ha gjorts innan förslaget lades fram.Äganderätten är ett viktigt och betydelsefullt inslag idet västerländska rättssamhällets stabilitet och bördärför skyddas och inte inskränkas utan djuplodandeöverväganden.Av samma skäl anser vi moderater att det är vik-tigt att se över och eliminera de inslag av godtyckesom finns i expropriationslagen. Det gäller expropri-ationsmotiven och deras ändamål. Det kan inte vararimligt att exempelvis ett företag med statens stöd skakunna expropriera och därmed beröva en annan före-tagare hans egendom och till den kopplade möjlighe-ter till vinst och utkomst. Särskilt stötande är det omden exproprierade egendomen senare används på ettsätt som den tidigare fastighetsägaren haft önskemålom att göra för egen del. Stötande är det också närexpropriation genomförs bara därför att man tror attmarken det gäller ska förväntas stiga i värde. I en tidmed snabba förändringar kan sådana situationer upp-stå allt oftare.Rätten till expropriation bör naturligtvis inskrän-kas. Vi måste alla komma ihåg att det alltid finnsmöjlighet att göra normala frivilliga förvärvsöverens-kommelser. Expropriation bör endast kunna tillåtasför stat och kommun - och då när det gäller ytterstangelägna uppgifter och samhällsåtaganden, såsomvärnandet av människors liv, hälsa och säkerhet samtskyddet av natur och miljö.Ytterligare ett inslag i expropriationslagstiftning-en som det är angeläget att ta upp i detta sammanhangär ersättningen för exproprierad egendom. Inte nogmed att den vars egendom det är fråga om befinnersig i ett maktlöst tillstånd, utan hans egendom kom-mer också att avhändas honom vad han än gör. Där-utöver är det de myndigheter som tar hans egendomsom bestämmer hur stor ersättningen ska vara.