prot · GO09125 · 2001-06-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:125Torsdagen den 14 juniKl. 9.00 - 15.23Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------1 § Meddelande om statistiska uppgifter omriksdagsarbetetFörste vice talmannen meddelade att statistiskauppgifter om riksdagsarbetet delats ut till kammarensledamöter.Statistiken skulle fogas som bilaga till detta pro-tokoll.2 § Meddelande om bordläggningsplenumFörste vice talmannen meddelade att bordlägg-ningsplenum skulle äga rum måndagen den 18 junikl. 14.00.3 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesPropositioner2000/01:135 till lagutskottet2000/01:145 till konstitutionsutskottetRedogörelse2000/01:RS2 till konstitutionsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående ärenden skulle förlängas tillfredagen den 21 september.Motioner2000/01:MJ49 och MJ50 till miljö- och jordbruksut-skottet4 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 13 juniFiU27 Tilläggsbudget 1 för budgetåret 2001Punkt 2 (Presstöd)1. utskottet2. 1 (m, fp)Votering:181 för utskottet85 för res. 136 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 36 v, 15 c, 12 mpFör res. 1: 71 m, 13 fp, 1 -Avstod: 36 kdFrånvarande: 13 s, 11 m, 7 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpPunkt 15 (Överlåtelse av förvaltningsuppgift till or-gan i annat medlemsland beträffande struktur-fondsprogram)Kammaren hade nu att ta ställning till förslaget omantagande av utskottets förslag i denna punkt.Beslutet måste fattas i den ordning som föreskrivits i10 kap. 5 § fjärde stycket regeringsformen, vilketkrävde att beslut skulle fattas antingenmed tre fjärdedels majoritet eller i den ordning somgällde för stiftande av grundlag.Av förslaget framgick att beslutet önskades bli anta-get i ett enda beslut. För bifall krävdes därför attminst tre fjärdedelar av de röstande förenade sig ombeslutet.Beslut fattades genom omröstning med omedelbarrösträkning.Votering:303 för bifall0 för avslag46 frånvarandeFörste vice talmannen konstaterade att minst tre fjär-dedelar av de röstande hade röstat ja och kammarenhade således bifallit utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För bifall: 119 s, 71 m, 36 v, 36 kd, 15 c, 13 fp,12 mp, 1 -Frånvarande: 12 s, 11 m, 7 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpPunkt 24 (Framtida sjöfartsstödet)1. utskottet2. 9 (kd)Votering:194 för utskottet36 för res. 973 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 36 v, 15 c, 11 fp, 12 mp, 1 -För res. 9: 36 kdAvstod: 71 m, 2 fpFrånvarande: 12 s, 11 m, 7 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.FiU28 Utvärdering av statens upplåning ochskuldförvaltning 1995/96-2000Punkterna 1 och 2Kammaren biföll utskottets förslag.Punkt 3 (Riksgäldsspar)1. utskottet2. (kd, m, fp)Votering:182 för utskottet122 för res.45 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 36 v, 15 c, 12 mpFör res. : 72 m, 36 kd, 13 fp, 1 -Frånvarande: 12 s, 10 m, 7 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpJuU26 tillträde till om utlämningPunkt 2 (Utlämning för politiska brott)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:280 för utskottet12 för res. 111 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 72 m, 24 v, 36 kd, 15 c, 13 fp,1 -För res. 1: 12 mpAvstod: 11 vFrånvarande: 12 s, 10 m, 8 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpLars () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Punkt 5 (Preskriberade brott)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:276 för utskottet12 för res. 215 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 72 m, 21 v, 36 kd, 15 c, 13 fp,1 -För res. 2: 12 mpAvstod: 15 vFrånvarande: 13 s, 10 m, 7 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpLars () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Övriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JuU27 tillträde till FN:s konvention ombekämpande av bombattentat av terroristerKammaren biföll utskottets förslag.JuU29 Reformeringen av domstolsväsendetPunkt 1 (Lokal förankring)1. utskottet2. 1 (kd, c)Votering:239 för utskottet65 för res. 145 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 71 m, 36 v, 1 fp, 12 mpFör res. 1: 1 m, 36 kd, 15 c, 12 fp, 1 -Frånvarande: 12 s, 10 m, 7 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpPunkt 3 (Domkretsindelningen)1. utskottet2. 2 (kd, c)Votering:239 för utskottet65 för res. 245 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 72 m, 36 v, 12 mpFör res. 2: 36 kd, 15 c, 13 fp, 1 -Frånvarande: 12 s, 10 m, 7 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpPunkt 4 (Utvärdering av reformarbetet)1. utskottet2. 3 (m, kd, c)Votering:167 för utskottet137 för res. 345 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 36 v, 12 mpFör res. 3: 72 m, 36 kd, 15 c, 13 fp, 1 -Frånvarande: 12 s, 10 m, 7 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpÖvriga punkterKammaren biföll utskottets förslag.JuU30 Internationella brottmålsdomstolenPunkt 1 (Ordningen för beslut)1. utskottet2. (m, kd, c)Votering:167 för utskottet137 för res.45 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.För utskottet: 119 s, 36 v, 12 mpFör res. : 72 m, 36 kd, 15 c, 13 fp, 1 -Frånvarande: 12 s, 10 m, 7 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpPunkt 2 (Romstadgan för )Eftersom genom att tillträda stadgan i vissutsträckning överlåter uppgifter som innefattar myn-dighetsutövning till Internationella brottmålsdomsto-len måste beslutet fattas i den ordning som föreskri-vits i 10 kap. 5 § fjärde stycket regeringsformen,vilket krävde att beslut skulle fattas an-tingen med tre fjärdedels majoritet eller i den ordningsom gällde för stiftande av grundlag.Av förslaget framgick att beslutet önskades bli anta-get i ett enda beslut. För bifall krävdes därför attminst tre fjärdedelar av de röstande förenade sig ombeslutet.Enligt RO 5 kap. 3 § andra stycket skulle beslut fattasgenom omröstning.Votering:270 för bifall0 för avslag33 avstod46 frånvarandeFörste vice talmannen konstaterade att minst tre fjär-dedelar av de röstande hade röstat ja och kammarenhade således antagit utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 42 m, 36 v, 35 kd, 13 c, 12 fp,12 mp, 1 -Avstod: 30 m, 1 kd, 1 c, 1 fpFrånvarande: 12 s, 10 m, 7 v, 6 kd, 4 c, 3 fp, 4 mpLars () och () an-mälde att de avsett att avstå från att rösta men marke-rats ha röstat ja.JuU31 Behandling av personuppgifter inom kri-minalvårdenPunkt 1 (Författningsteknisk lösning)1. utskottet2. 1 (c)Votering:275 för utskottet28 för res. 146 frånvarandeKammaren biföll utskottets förslag.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 71 m, 36 v, 36 kd, 12 mp, 1 -För res. 1: 15 c, 13 fpFrånvarande: 12 s, 11 m, 7 v, 6 kd, 3 c, 3 fp, 4 mpPunkterna 2-4Kammaren biföll utskottets förslag.TU16 Beslutsunderlag för investeringar i vägaroch järnvägarKammaren biföll utskottets förslag.5 § Riktlinjer för den ekonomiska politiken,utgiftstak, m.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU20Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak,m.m. 2000/01:100 delvis och skr.2000/01:101).Anf. 1 ():Herr talman! Med en borgerlig regering kommervi bl.a. att kunna börja avveckla fastighetsskatten. Dåkommer vi direkt att kunna påbörja sänkningen avden skatt som drabbar mängder av hushåll och mäng-der av familjer på ett orättfärdigt och orättvist sättutan någon hänsyn till försörjningsbördan, utan någonhänsyn till vilka inkomster man har - bara beroendepå var man råkar bo.Fastighetsskatten är en skatt som slår rakt mot en-skilda människors trygghet. Det kan gälla fiskarensom bor på en gård och fastighet som har tillhört hansfamilj i generationer och som inte längre har möjlig-het att bo kvar. Det kan gälla barnfamiljen som medde bästa förhoppningar har sparat och slitit för attkunna bo på ett bra sätt och som plötsligt drabbas aven höjning av skatten som kan motsvara 1 000 eller2 . Detta är bara beroende på varman bor, utan att man för den skull har större möjlig-het att betala och utan att man kan klara av den kost-nad som skatten innebär.Man kan fråga sig - och jag skulle vilja rikta denfrågan till finansministern - varför en lärare, en sjuk-sköterska, en polis eller en brandman betala såenormt mycket högre skatt bara för att han eller honråkar bo i något av våra storstadsområden? Vilken ärsjälva grundläggande rättfärdighetstanken? Jag hadevelat fråga finansministern om han hade varit här,men hans medarbetare kan säkert vidarebefordrafrågan: Vari ligger rättfärdigheten? Vad tänkte ni pånär ni formulerade en skatt som slår så uppenbartorättvist och svårt mot enskilda människor?Den innebär för många människor att de intekommer att kunna bo kvar i det hus och det hem somman har. Den innebär också att vanliga människorinte kommer att kunna bo i vissa delar av våra stor-stadsområden. Fastighetsskatten innebär inte bara enpolitik för social otrygghet, utan det är också en poli-tik för en växande segregation.Man kan fråga sig: Varför ska denna skatt slå såhårt? Det har finansministern svarat på i ett brev somjag tycker bör komma kammaren till del. Han harsvarat en bekymrad väljare så här - och jag citerar:"Du kan göra tankeexperimentet att du, i ställetför att bo i din egen fastighet, väljer att hyra ut huset.Du kan då i normalfallet ta ut en månadshyra somöverstiger de löpande drift- och underhållskostnader-na. Detta 'mervärde' slipper du betala om du själv bori huset. Du har således en inkomst av din fastighet.Inte i pengar men i form av värdet på det egna boen-det. "Herr talman! Detta är ett synsätt som innebär oer-hört långtgående möjligheter för var och en som villbeskatta vanliga människor. På samma sätt skulleman nämligen kunna få inkomster av att hyra ut sinbil, sin kavaj, sina böcker eller vad som än kan tänkassägas. Jag skulle vilja fråga finansministern vari detrimliga och rättfärdiga ligger i att beskatta människorför en inkomst - för det är det han säger - men eninkomst som de inte har. Dessutom får detta de up-penbara konsekvenser som det får.Om ni inte ändrar er hållning i fastighetsskattefrå-gan så kommer denna fråga att förfölja er under helavalrörelsen, och den kommer att vara en av de frågorsom medverkar till att vi får en ny regering - inte föratt det är en populistisk fråga utan för att det är enrättfärdighetsfråga. Den är också ett uttryck för enannan syn på politiken, där vi från borgerligt håll villslå vakt om den välfärd som bärs upp av enskildamänniskor och där enskilda människors trygghet gårföre de stora systemens krav.Herr talman! Fastighetsskatten är nämligen ett ledi en högskattepolitik som i en öppen värld kommer attleda till att mer och mer av skatterna kommer attbelasta låg- och medelinkomsttagarna. Vi ser redandenna utveckling ske i det svenska samhället. Vi harsett det genom att bensinskatter och energiskatterstiger snabbare än andra skatter. Vi har sett det i formav fastighetsskatten och dess utveckling . Vi ser det i form av att det är kommunalskatter-na som kommer att spela en allt större roll i skatteut-taget. Vi ser det också i sådana praktiska exempelsom att låg- och medelinkomsttagare och pensionärerfår bära en tyngre skattebörda medan man sakta bör-jar göra undantag för olika grupper som miljardäreroch utländska höginkomsttagare.Herr talman! Detta är en högskattepolitik som le-der till en lång rad olika sociala orättfärdigheter. Jagvet nämligen att finansministern här inte kom-mer att kunna förklara varför pensionärer, som harsparat i hela sitt liv, nu ska betala högre skatt ochförmögenhetsskatt medan miljardärer ska slippa. Hankommer inte att kunna förklara varför låg- och me-delinkomsttagare ska betala världens högsta skatter iSverige medan man sänker skatten för utländskahöginkomsttagare.Detta är en högskattepolitik som kommer att ledatill svagare och svagare skattebaser och som kommeratt leda till att företag, investeringar och sparandeflyttar ut ur landet vilket i sin tur kommer att tvingafram ännu tyngre skattebelastning på de skattebasersom finns kvar i landet. kommer man förlåg- och medelinkomsttagare att tvinga fram nyabesparingar genom de rörliga skattebaserna. I ställetför att få lägre skatt kommer de att få lite högre skattoch lägre bidrag. Det är en kniptång som är resultatetav högskattepolitiken. Vi ser dess resultat redan nu iform av fastighetsskattepolitiken.Herr talman! Vad vi talar om och vad vi ser fram-för oss är i själva verket ett vänsterblock som är såupptaget av sina inre motsättningar att det inte förmåratt driva en offensiv politik. I stället ser vi en defensivanpassningspolitik där ingen förändring kommer utanatt omvärlden har tvingat fram den. Varje förändringblir den minsta möjliga. Det är detta som i grundenleder till att har en eftersläpning.Det som vi ser i dagens betänkande är alternativet.Det är en offensiv reformpolitik som bygger på enrespekt för enskilda människors frihet och välfärdmen som också bygger på en insikt att det är genomföretagande och arbete som vi kan bygga och ut-veckla detta land. Vi, de fyra borgerliga partierna,sätter gemensamt målet att nu genomföra en reform-politik som ska göra att kan ha en långsiktigtuthållig tillväxt på 3 %.Vi visar de förändringar som krävs för att dettaska kunna bli av. Det visar vi genom att öppna föravreglering inom sjukvården så att vi kan få privataalternativ, en valfrihet och en dynamisk utvecklingsom inte bara gör att sjukvården blir bättre för denenskilde utan som också leder till att sjukvården kanbli en dynamisk del av den tillväxt som be-höver. Vi visar på motsvarande sätt hur man kanbejaka de nya alternativen inom skolan och på detviset få en förnyelse av en av de viktigaste sektorernai vårt samhälle, nämligen kunskapssamhället.Vi visar hur vi kan öppna gränserna mellan of-fentligt och privat och därmed öppna arbetsmarkna-den för både kvinnor och män och skapa nya tankaroch nya initiativ. Vi visar hur arbetsmarknaden kanavregleras och öppnas så att fler kan få arbete ochförmedlingen av arbete kan fungera bättre.Vi har en politik som innebär att barnfamiljer kanvälja barnomsorg och som innebär att man i alla defamiljer där man sliter hårt ska kunna ha lättare attförena arbete med familj både genom barnomsorgenoch genom att man lättare ska kunna få hushåll-stjänster.Vi visar att man kan se till att förändra den ut-veckling som innebär att företagens huvudkon-tor flyttar utomlands. Vi kan förändra den genom attförändra företagarklimatet och förutsättningarna förforskning och utveckling i vårt land. Vi visar att mankan bekämpa sjukfrånvaron. Där vi kan konsta-tera att regeringen har gett upp och inte längre harpengar för rehabilitering anvisar vi gemensamt resur-ser och pengar för att sjuka människor ska kunna blirfriska och för att försäkringskassor ska kunna se tillatt var och en så snabbt som möjligt kan kommatillbaka till arbete.Herr talman! Det är en offensiv reformpolitik,men som alltid - och det är så kännetecknande - stårsocialdemokratin mot de förändringar och reformersom vi talar om.Så var det med barnomsorgen. En gång i tiden närman talade om trefamiljsystem var Socialdemokra-terna emot det. Familjedaghem var de emot. Föräld-rakooperativ var de emot. Personalkooperativ var deemot. Privata daghem var de emot. Så var det meduthyrningsföretag - dem var de emot. Bemanningsfö-retag var de emot. Privata arbetsförmedlingar var deemot. Telemarknadens avreglering var de emot. Frietablering inom sjukvården var de emot. Privata ra-dio- och TV-kanaler var de emot. Privat sjukvård varde emot.Det finns inte ett område i det svenska samhälletsförändring där socialdemokrater intehar varit emot. har ni tvingats ge er, ibland harni kunnat återställa. Men ni har alltid varit emot. Ni ärinte längre en arbetarrörelse för ett uppbrott från detgamla samhället. Ni är en motståndsrörelse mot detnya.Det är vad som leder till att har en efter-släpning av betydande slag. För att bekämpa förnyel-sen väljer ni ut de politiker i landet som gör vad dekan för att förnya . Ni har plötsligt bestämt erför att bekämpa den moderata borgerliga politik sombedrivs i . Det är mycket underligt.Vad är egentligen problemet i Stockholmsregio-nen eller i de andra regionerna i där vi sedanlång tid tillbaka har en borgerlig och moderat politik?Vi har lägre skatter, kortare vårdköer och fler alter-nativ. Det naturliga vore att socialdemokraterna istället bestämde sig för att ta ochNorrlandspolitikerna i örat.Vad finner vi om vi tittar på och deandra Norrlandslänen? Jo, där är skatterna som högst.Men det är dessutom så att där är skatteinkomsternaoch de samlade inkomsterna per capita högre än it.ex. Stockholmsområdet.I disponerar man ungefär 35 000 krper person och i perperson i samlade inkomster. Likväl är köerna såmycket längre i , likväl är arbetslöshetenså mycket högre, likväl är tillväxten så mycket sämreoch likväl är de privata alternativen så mycket färre.Varför, finansministern eller , be-kämpar ni en politik som ger kortare vårdköer, germänniskor större möjligheter och ger människor mervälfärd? Varför gör ni det? Jo, svaret är mycket en-kelt. Med den socialdemokratiska politiken blir detpolitikerna som har makten och inte de enskilda män-niskorna. Det är just det som är problemet. Därmedstryper ni den tillväxt som skulle kunna vara möjlig.Jag ska ta ett konkret exempel. Det gäller utprov-ning av hörapparat, som för en äldre människa elleren människa som får svårt med hörseln är en oerhörtavgörande sak. Det kan i och i de andrasocialdemokratiska länen ta . Det är delän som har haft socialdemokratisk politik underlängst tid av alla och som egentligen är de bästa ex-emplen på socialdemokratisk politik. I Stockholmbehöver det inte ens ta några veckor.Var och en kan tänka sig var vi helst vill bo när vibörjar höra dåligt, i det socialdemokratiskt styrdaNorrbotten eller i det borgerligt styrda . Vikan gå vidare och visa exempel på område efter om-råde. När vi behöver sjukvård och inte långa vårdkö-er, vart vill vi då vända oss?Hur kan det komma sig att där socialdemokraternahar styrt som mest och som längst fungerar den of-fentliga sektorn och välfärden som sämst och attmänniskor där har minst förutsättningar? Hur kan detkomma sig? Jo, därför att ni bekämpar de förändring-ar som ger människor ökade möjligheter.Det är mot detta som vi borgerliga sätter upp enny politik för ett nytt som bygger på respektför enskilda människor och som också ger oss till-växtkraft. Den tillväxtkraften är nödvändig för att viska kunna möta globaliseringen och en åldrande be-folkning, för att vi ska kunna säkra att alltfler männi-skor kan få ett arbete och en trygghet i vårt samhälletoch för att vi ska kunna säkra att enskilda människorkan känna social trygghet.Detta är avgörande. Vi har de senaste veckornaoch månaderna sett varför. Sedan ett halvår tillbakahar vi sett hur den svenska kronkursen sakta menstadigt har vikt ned. Det är ett långsiktigt förlopp somhar pågått . Bara harsvenska folket förlorat i köpkraft.Det är långt mer än de bidrag som finansministernkommer att tala om sedan när han dyker upp, ellersom också kommer att tala om senare.Svenska folket har förlorat i köpkraft på grund av atttillväxtkraften i den svenska ekonomin inte finns där.Det handlar inte om, som en del försöker påstå, ettdollarfenomen. Vi har förlorat mot yenen, den mexi-kanska peson, zlotyn, euron och pundet. Inom områdeefter område har vi blivit fattigare. Vi är tillbaka i denflytande devalveringspolitik som urholkat samhälletsvälfärd och välstånd.Det är mot detta, herr talman, denna brist på eko-nomisk politik, denna brist på möjlighet och förmågaatt ge landet tillväxtkraft och denna ovilja att ge en-skilda människor mer frihet som det finns ett starktoch tydligt borgerligt alternativ för alla medborgare ihela landet.Det är vad dagens betänkande handlar om. Det ärmot den bakgrunden som jag yrkar bifall till reserva-tionerna 1, 2 och 4.Anf. 2 ():Herr talman! börjar toppmötet i ,och den skiner av självbelåtenhet.Den kan naturligtvis vara nöjd med det svenska ord-förandeskapet så här långt. Men den tar också mångapositiva ord i sin mun när det gäller den svenskaekonomins utveckling. Där måste jag säga att rege-ringens självbelåtenhet knappast har fog för sig.Visst är det glädjande när vi ser att sysselsättning-en ökar. Den fortsätter faktiskt att öka, även om vi vetatt mer än hälften av denna sysselsättningsökningberor på ökad sjukfrånvaro. Men konjunkturen ärvikande, och den dramatiska kronförsvagningen göross alla fattigare. Den hotar dessutom att tända eninflationsbrasa som kantvingas rycka ut och släcka med höjd ränta.Statsskulden beräknas öka. Antalet personer i åt-gärder är rekordhögt sett till konjunkturläget, ochlångtidsarbetslösheten ger inte med sig. Det finns nuockså ett växande och berättigat folkligt missnöjeöver skattesystemets orättvisor, naturligtvis symboli-serat av fastighetsskattens fullständigt absurda kon-sekvenser.Det är inget mindre än ett flagrant rättsövergreppatt regeringens fastighetsskattechock driver hederligaskötsamma medborgare från sina hem. I socialdemo-kratins uppmanas människor att låna pengareller hyra ut sitt hus för att kunna betala fastighets-skatten. Ovanpå allt detta misstror alltfler socialför-säkringarnas hållfasthet när de verkligen behövs.Detta är särskilt allvarligt eftersom stårinför ett stort antal utmaningar, globaliseringen, enåldrande befolkning där färre förvärvsarbetar och enskenande sjukfrånvaro. Morgonens nyhetssändningarberättar om att antalet långtidssjukskrivna har för-dubblats och att pengarna till rehabilite-ring är slut. Här finns också risken för en ökandesocial tudelning.Allt detta är allvarliga utmaningar som måstemötas med en mycket mer aktiv politik än hittills.Men regeringen står passiv både inför Sverigesgrundläggande strukturproblem och den avmattning iekonomin som är på väg. Vi har en fortsatt högarbetslöshet. Den är särskilt allvarlig i kombinationmed utflyttningen av företag och företagande och entilltagande segregation.Förutsättningarna för företagande och för den en-skilde företagaren är ju fullständigt otillräckliga omSverige ska kunna klara viktiga sociala ochekonomiska mål. Om man tittar i vårpropositionengör regeringen bedömningen att nuvarande politik gerlångsiktiga tillväxtförutsättningar på perår.Då frågar man sig: Hur kan statsministern och fi-nansministern vara så nöjda när de vet att denna sva-ga tillväxtkraft innebär att fortsätter att halkaefter i välståndsutvecklingen?Den svaga tillväxten kommer att märkas genomen fortsatt resursbrist i äldreboenden, fortsatta vård-köer, ökad stress och resursbrist i skolan, resursbristför polis, åklagare, domstolar och kriminalvård trotsmycket högre skatt på i stort sett allt och alla än i våromvärld.Om den här utvecklingen ska kunna vändas måstetillväxtförutsättningarna bli mycket bättre än vad deär . Den här låga tillväxten gör att svenska ochutländska pensionssparare väljer att placera mer ochmer av sitt sparande i andra länder med bättre lång-siktiga tillväxtförutsättningar. Det innebär att kronansvärde sjunker mot t.ex. dollarn och euron.Sveriges ekonomiska problem är ju långt ifrånlösta. Låt mig ta några exempel på detta, herr talman.Eftersläpningen fortsätter, som varinne på. Enligt vårpropositionen väntas Sverigesekonomi utvecklas sämreän genomsnittet för världen, sämre än genomsnittetför EU, sämre än genomsnittet för euroområdet ochsämre än genomsnittet för . Men insikten omkonsekvenserna av detta lyser ju helt med sin frånva-ro. Det saknas dessutom förslag för att bryta det somnu kallas för en normalkonjunktur i regeringens pro-positionen och även i utskottsmajoritetens förslag.Nu lånar regeringen faktiskt pengar till sina nyareformer. Det innebär att statsskulden beräknas ökamed mellan åren 2001 och 2004enligt vårpropositionen.