prot · GO09112 · 2001-05-16 00:00:00 — ansåg att regering-ens förslag om lokalisering till /Näsbypark intevar tillräckligt genomarbetat och avslog förslaget.Under utskottets behandling har vi dock kommit framtill att Näsbypark sammantaget är det bästa alternati-vet. kommer att utveckla dettanärmare.Fru talman! har lagt fast grundläggan-de utgångspunkter för den framtida ledningsorgani-sationen. De fyra militärdistrikten utgör nu Försvar-smaktens organisation för regional ledning. Stabernafinns i , , och . Led-ningsbehovet ska utgå från det militära försvarets fyrahuvuduppgifter med hänsyn till det vidgade säker-hetsbegreppet och utformas så att det möjliggör eneffektiv samverkan mellan totalförsvarets olika delar.Riksdagen beslöt att en av den regionalanivåns uppgifter ska vara ledning av insatser medberedskapsförband och nationella skyddsstyrkor.Dimensioneringen av ledningsbehoven måste utgåfrån de nationella skyddsstyrkornas utformning ochantal, vilket ännu ej är klarlagt. Inriktningen är atthemvärnet blir en integrerad och väsentligt del av denationella skyddsstyrkorna.I föreliggande proposition anför regeringen attmilitärdistrikten ska kunna understödja operativainsatsförband inom respektive militärdistrikt samt attmilitärdistriktens personal ska kunna utnyttjas förledning av hemvärnsförband vid höjd beredskap. Vidinsatser i fred såväl som vid höjd beredskap måstemilitärdistrikten kunna utnyttjas för ledning av natio-nella skyddsstyrkor. anser därföratt reella ledningsresurser måste tillföras och att mi-litärdistriktens ledningsansvar måste förtydligas ochha sin grund i hela hotskalan. Det framgår inte i pro-positionen vilket ledningsansvar och vilka lednings-resurser som ska tillföras militärdistriktsgrupperna.Med tanke på att inte har fått någon re-dovisning om hur de nationella skyddsstyrkorna ochhemvärnsförbanden kommer att organiseras, övas ochledas, avvaktar utskottet höstens försvarspolitiskaproposition.Fru talman! Det sista avsnittet i betänkandethandlar om Försvarsmaktens underhåll. Bakgrundentill detta är att den förändrade Försvarsmakten kom-mer att ha behov av ett annat slags underhållsstöd äntidigare, vilket regeringen redovisade i sin proposi-tion Det nya försvaret . Försvarsutskottetbad då regeringen att redovisa den närmare utform-ningen av organisationen för underhållstjänst ochstödverksamhet. Ett led i denna utveckling är att denuvarande underhållsregementena läggs ned varvidkompetensen för den samordnade regionala under-hållstjänsten försvinner.Ett bra försvar kräver en effektiv underhållstjänstbåde i fred och om orosmolnen skulle torna upp sig.Detta är viktigt för att förbanden ska kunna koncent-rera sig på kärnverksamheten. Underhållstjänstenmåste se till att förbanden får vad de behöver för attkunna verka utifrån sina uppgifter i fred och i krig,nationellt och internationellt. Allt från mat och klädertill reservdelar, vapen och ammunition ska finnas pårätt plats, i rätt mängd, vid rätt tillfälle och i funk-tionsdugligt skick.Med få undantag kommer alla områden som ingåri underhållstjänsten och stödverksamheten nu attsamlas i en gemensam organisationsenhet som där-med blir Försvarsmaktens enskilt största enhet. Dennya organisationen samlar underhåll från hela Sveri-ges yta och ska betjäna alla staber, förband, skoloroch centrum.Den nya enheten inrättas ochska vara fullt utvecklad senast vid utgången av år2004. Vid bildandet kan organisationen komma attbestå av 7 000-10 000 personer beroende på vilkadelar som överförs. Målet är att till 2005 rationaliseraverksamheten så att organisationen då omfattar ca5 000 personer. Huvuddelen av dessa kommer attvara civila specialister.Möjligheten att kompetensförsörja denna organi-sation är avgörande för en effektiv underhållstjänstoch stödverksamhet åt insats- och grundorganisatio-nen. Det är därför viktigt att så långt möjligt sökaundvika åtgärder som kan leda till kompetensflykt iett skede när den nya organisationen ska byggas uppsamtidigt som den ska stödja Försvarsmaktens pågå-ende verksamhet, avveckling och uppbyggnad av detnya försvaret. Innan en verksamhet byggs upp elleravvecklas är det angeläget att de olika personalgrup-pernas kunskaper och erfarenheter tas till vara.Fru talman! motsätter sig inteatt ledningen för organisationsenheten lokaliseras tillKarlstad, för försörjningsdivisionen till , förteknikdivisionen till och för servicedivisionentill . Vi förordar dock en starkare kon-cernledning i innehållande samordnadekompetenser för den centrala underhållstjänsten ochreducerade divisionsledningar i , ochKarlskrona med resurser enbart för respektive divi-sions ledning av sin produktion. Jag vill redogöra fördessa skäl.För att organisationsenheten ska få genomslags-kraft och kunna verka under den ominriktning avförsvaret som pågår föreslår attlokalisering av en utökad ledning och koncernstöd iden nya organisationsenheten sker till . På såsätt säkerställs kärnverksamhetsprincipen inomFORGUS. Genom att detta stöd blir gemensamt föralla ökar likheten mellan divisionernas sätt att arbeta.Vi anser att detta är viktigt för att nå en god produk-tionssamordning och samverkan mellan divisionerna.Målet är en effektiv och rationell underhållsorganisa-tion som blir lätthanterlig för kunden.De främsta motiven för detta är att i finnsi dag den centrala verksamhetskompetensen för un-derhållstjänst vid Försvarsmaktens underhållscentrummed ca 150 anställda. Underhållstjänst och stödverk-samhet har efter politiska beslut lokaliserats, samlatsoch samordnats just i . Att utnyttja dennasamtränade kompetens är det mest rationella ochekonomiska. En flyttning från skulle kunnaleda till en omfattande kompetensflykt under dentidsperiod då FORGUS måste verka som bäst. Vikti-ga samarbetspartner finns i närområdet inom under-hållstjänst och serviceverksamhet, och närheten tillkvalificerade samarbetspartner underlättar rekryte-ringen av både civil och militär personal samt under-lättar anställning för medflyttande.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till krist-demokraternas reservation nr 5.Anf. 163 ():Fru talman! Det är inte mycket jag behöver läggatill. Jag hävdar också vår gemensamma reservationfrån och kd i frågan. Det gäller då speci-ellt underhållstjänsten och stödverksamheten i Karl-stad. Jag tar på mig att vara lite lokalpolitiker ,kanske inte så mycket för lokalpolitikens skull somför att den kompetens som finns i sedan1976 när FMV flyttade till Karolinen - VärmlandsPentagon - verkligen innebär expertkunskap i defrågor som gäller stöd och underhåll.I dag har vi diskuterat frågor och beslut fram ochtillbaka. vet man att FMUhC, Försvarsmaktensunderhållscentrum - som när den är färdigorgani-serad skulle gå i gång i ordinarie verksamhet - ome-delbart ska läggas ned. är förhoppningen - precissom från kd sade - att Försvarsmaktentar till vara den enorma kunskap som har samlats iKarolinen i och utnyttjar den för att skapa enkompetent ledning i den centrala ledningsorganisa-tionen och inte bygger ut för mycket med utlokalise-rade ledningar utan att det skapas en kompetent stö-dorganisation för hela Sverige.För att beskriva vitsen med att inte lämna Karlstadvill jag återknyta till den tidigare diskussionen ,dvs. att vi i landet bygger upp garnisonsorter. Jag tarmig ibland friheten att tala om garnison . Igarnison ingår , Räddningsver-ket, artilleriregementet i , försvarsin-dustrierna i , Försvarets sjukvårdscentrum.Det finns möjlighet att bo i denna region, att bytaarbete, att kanske vara militär försvarsarbetare underen hel livstid och ändå inte behöva byta bostadsort.Något liknande gäller för besluten vi har fattat tidiga-re , t.ex. för i fråga om flyget. Vi skaframöver se på frågan att bygga upp garnisonsorterför försvaret.Med dessa ord hävdar jag samma reservation somtidigare har lämnats av . 164 ():Fru talman! Först vill jag yrka bifall till Kristde-mokraternas och reservation nr 5 med detsom är sagt om FORGUS som grund.För några veckor sedan gjorde jag ett besök påOPIL, Operativa insatsledningen. Det överordnadesyftet med besöket var att samla intryck inför höstensförsvarsbeslut. De frågor som jag ville ha belystagällde bl.a. avvägningen mellan verksamhet ochgrundutbildning och materiel i en kärv ekonomi menockså ett antal framtidsfrågor kopplade till Försvar-smaktens fyra huvuduppgifter ur ett RMA-perspektiv.RMA betyder Revolution in Military Affairs, dvs. enav försvarets framtidsprojekt.Chefen för , general , återkomflera gånger under vårt samtal till behovet av ettsnabbt beslut i frågan om OPIL:s framtida lokalise-ring. Två alternativ, i det närmaste likvärdiga, fram-hölls: Tre Vapen, tillsammans med , , på i och Tä-by/Näsbypark. Däremot framstod alla eventuellaalternativ utanför som mindre tilltalandeav olika anledningar.Eftersom mitt besök ägde rum i samband med för-svarsutskottets ändlösa försök att nå fram till ett ac-ceptabelt förslag i flygfrågan är det inte orimligt atttänka sig att OPIL-folket kände viss bävan inför ris-ken att bli en spelbricka i samband med försöken tillflyguppgörelse. Om så nu var fallet är detta fullt för-ståeligt. De senaste två årens politiska försvarsuppgö-relser, underlagsframtagning och beredning på tjäns-temannanivå och politisk nivå lämnar mycket övrigtatt önska, inte minst när det gäller den berömda lång-siktigt hållbara ekonomiska ram som regeringen ochdess försvarspolitiska samarbetspartner ochVänsterpartiet lovade oss i mars förra året.Fru talman! Trots all den turbulens som numeraständigt tycks råda i försvarsfrågan känns det ändåtillfredsställande att relativt snabbt harlyckats samla sig till ett beslut i fråga om OPIL:sframtida lokalisering.OPIL leder militära deltagande i interna-tionella insatser, bl.a. på , men också när detgäller militära observatörer som deltar i insatser runt-om i världen under FN:s huvudmannaskap.Vidare leder OPIL, bl.a. tillsammans med militär-distriktsstaberna, olika typer av insatser kopplade tillden fjärde huvuduppgiften: stöd till det civila sam-hället under svåra påfrestningar och kriser.OPIL består i huvudsak av fyra olika verksamhe-ter: operationsledningen, arméns taktiska kommando,ATK, flygtaktiska kommandot, FTK, och marinenstaktiska kommando, MTK. är det endast opera-tionsledaren som är samgrupperad med chefen förOPIL och hans stab. Generalinspektören för arménsitter i , generalinspektören för flygvapnetsitter i och generalinspektören för marinenhar sin verksamhet fördelad på och Muskö.Det säger sig självt att denna spridda lokaliseringförsvårar skapandet av en gemensam OPIL-identitet.I stället fortlever gamla försvarsgrensidentiteter utan-för tullarna. Vidare innebär den geografiska sprid-ningen att verksamhetsledningen försvåras när detgäller den interna, administrativa samordningen. Härfinns det möjlighet till ekonomiska besparingar.När det gäller s.k. skarp operativ ledning räckerdet inte med att företrädare för t.ex. underrättelse-funktionen från de fyra verksamheterna träffas ochsamövar , så som sker . Sveri-ges omfattande internationella åtaganden kräver attarmé-, marin- och flygunderrättelsefolk arbetar till-sammans på daglig basis. Detta kräver i sin tur ända-målsenliga lokaler där alla får plats. Ju snabbare dettakan ske, desto bättre. Just detta framhölls vid mittbesök som ett första viktigt steg i OPIL:s arbete medden revolution in military affairs som just nuplanerar och genomför.Fru talman! Dagens beslut är därför ett viktigtsteg i rätt riktning. Regeringen har föreslagit Tä-by/Näsbypark som lokaliseringsalternativ och riksda-gen kommer, vad jag kan förstå, att godkänna det. Såsnart beslutet är fattat krävs snabba åtgärder för att såsmärtfritt som möjligt flytta de verksamheter som bedrivs i till nya och ändamålsenliga loka-ler.Vidare krävs en snabb beslutsprocess för att startade olika byggnadsprojekt som krävs för att samlokali-seringen av OPIL:s olika verksamhetsgrenar snarastska kunna ske. är det min förhoppning på OPIL tar tillfället i akt och redan nu inlederde samgrupperingar som låter sig göras i nuvarandelokaler i . Ju snabbare, desto bättre - inteminst ur operativ synvinkel. Jag ser det som mycketangeläget att den militära ledningen får stöd för detta.Något säger mig att vi inom en mycket nära fram-tid åter kommer att få diskutera Försvarsmaktensminst sagt prekära ekonomiska situation. Något sägermig också att investeringsnotan för regeringensryckiga försvarspolitik kommer att bli mycket, myck-et kostsam för skattebetalarna.Låt oss därför hoppas att relativt settsnabba beslut i OPIL-frågan blir en vändpunkt i dethittills inte särskilt framgångsrika arbetet med attförverkliga visionen om ett svenskt försvar som leverupp till försvarsministerns ofta upprepade mantra"smalare men vassare".När det gäller den del av betänkandet som jag hartagit upp vill vi bifalla regeringens förslag.Anf. 165 ():Fru talman! debatt kring detta betän-kande kan delas in i fem områden. Det första rör denhögsta militära ledningen. lyfte framden konstitutionellt intressanta frågan om avvägning-en mellan regeringsmakt och myndighetsmakt. Det ären fråga som sex av partier just nu brottasmed i Försvarsberedningen, som försvarsutskottetskriver i sitt betänkande. Det sker utan sällskap avBjörn Leivik. Den frågan är viktig. Var ska dengränsdragningen göras? Får det konsekvenser ocksåför andra myndigheter än Försvarsmakten? Det är enkonstitutionellt mycket viktig fråga. Det finns starkafördelar med den nuvarande uppdelningen men ocksåstarka nackdelar. Det är något som måste diskuterasmycket noggrant med alla partier.Det andra området är den operativa insatsledning-ens organisation. Utskottet konstaterar att regeringenefter en prövning återkommer i frågan om insatsled-ningens organisation och lydnadsförhållanden. Rege-ringen har i propositionen förklarat de begrepp som ärknutna till det förändrade sättet att leda. Sålunda görsen tydlig åtskillnad på insatsledning och verksam-hetsledning. Insatsledningen omfattar militärstrate-gisk ledning, operativ ledning och taktisk ledning. Vitycker att det är bra att den uppdelningen görs pådetta tydliga sätt.Det finns, enligt utskottet, tillräckligt underlag föratt redan nu ta ställning till den operativa insatsled-ningens organisation och uppgifter. Det är viktigt attdenna enhet kan organiseras och får börja verka såsnabbt som möjligt. Annars har det redan börjat ut-vecklas en kultur av icke-beslut. Icke-beslut har ocksåblivit en paradgren för några av partierna, som alltidvill invänta nytt underlag och mer underlag. Det till-fälle då alla partier har fått tillräckligt med underlagför att kunna ställa sig bakom en proposition kommersannolikt aldrig. Därför är det bra att vi kommer tillbeslut i frågan . Tillräckligt underlag finns.Den tredje punkten är den operativa insatsled-ningens lokalisering. Tre alternativa platser hargranskats: , Näsbypark och Tre Vapen på iStockholm. Regeringen föreslår att den operativainsatsledningen lokaliseras till Näsbypark. Utskottethar haft olika föredragningar, vägt de olika alternati-ven emot varandra och funnit att Näsbypark är detbästa av de nu kända alternativen. Eftersom grund-tanken är att den operativa insatsledningen ska utgöraett samlat ledningsorgan med uppgiften att på centralnivå leda insatser anser utskottet att det inte synesrationellt att lokalisera denna stab på fyra skilda plat-ser i landet, vilket har föreslagits.Jag noterar också det som mycketriktigt påpekade, att under utskot-tets behandling har lyssnat in fakta och argument ochnu också ställer sig bakom förslaget från regeringen.Heder åt sådan intellektuell rörlighet, där det är bety-delsefullt vad ett utskott gör.Den fjärde frågan gäller militärdistrikten. Utskot-tet utgår från att regeringen i höstens försvarsbe-slutsproposition lämnar en redogörelse till riksdagenom hur de nationella skyddsstyrkorna samt hemvärns-förbanden ska organiseras, förbandsomsättas ochövas samt hur de kommer att användas och ledas isina olika insatser.Den femte och sista frågan gäller underhållsorga-nisationens närmare struktur. Regeringen beskriverockså i propositionen ett tredje steg för organisatio-nens utformning, bl.a. att en fortsatt utveckling kom-mer att ske av de ekonomiska styrnings- och uppfölj-ningsrutinerna. Utskottet anser att det bör ankommapå regeringen och myndigheterna att detaljutformaden nya organisationen. Därför avstyrker utskottetförslag där detaljreglering anges.Utskottet anser det viktigt att de mycket stora för-ändringar som sker inom underhållsorganisationenverkligen leder till avsedda effektivitetsvinster ochkostnadsreduceringar. Utskottet förutsätter att rege-ringen i budgetunderlaget för redo-visar hur detta projekt utvecklas.Bifall till utskottets förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )8 § m.m.Föredrogsförsvarsutskottets betänkande 2000/01:FöU11Sprängämnesinspektionen m.m. (prop. 2000/01:77).Anf. 166 ():Fru talman! I sammanfattningen på detta betän-kande, FöU11, finns en mening. Där står: "Enligt vadutskottet kan bedöma är enväl fungerande organisation med en hög kompetenshos de anställda. Utskottet anser därför att organisa-tionsförändringen bör genomföras med hänsyn tilldetta. "Fru talman! Den slutsats som finns där - att in-spektionen fungerar bra - är det motiv vi moderaterhar för att inte genomföra den föreslagna förändring-en. Jag vill också passa på att med den grunden häryrka bifall till reservationen.I slutet av april fick vi i försvarsutskottet en redo-visning av hur Kemikontoret, Svenska Petroleumin-stitutet och såg på förslagetom en sammanslagning av Sprängämnesinspektionenoch . Vid detta möte framfördesinvändningar mot en sammanslagning. En invändningvar just att det fungerade mycket bra och att man varrädd för att det skulle slås sönder. Det har också fun-nits och finns olika invändningar från annat håll.Man tog också fram risken för kompetensförlust.Vid informationen redovisades också farhågor att detskulle bli en minskad fokusering på säkerhetsfrågornavid en sammanslagning med i ärendet är den att närRäddningsverket bildades blev kvar som en egen myndighet. Det mo-tiv som då redovisades för detta var risken för initialakompetensförluster.Sedan dess har det runnit en hel del vatten underbroarna. Vi minns att Hot- och riskutredningen år1993 i utredningen säkrare samhälle ville delainspektionens verksamhet mellan Räddningsverketoch . vet vi också att utloka-liseringen och sammanslagningen har med avveck-lingen av försvaret att göra och de löften som hargivits på detta område.Fru talman! Vi står alltså vid olika slutsatser idetta ärende men med samma grund. Vi reservantermenar att det samarbete som finns med andra myn-digheter fungerar. Det är ett samarbete som är lätt attslå sönder vid en sammanslagning. Vi anser, som visäger i vår reservation, att det t.o.m. kan anses obefo-gat att göra den sammanslagningen. Vi anser såledesatt också fortsättningsvisska vara en fristående och självständig myndighet.Anf. 167 ():Fru talman! Också jag vill yrka bifall till reserva-tionen.Detta ärende var från början ett lokaliseringsären-de. Men själva lokaliseringen har försvunnit ur sam-manhanget. Därmed saknar ärendet egentligen me-ning. Dessutom riskerar det t.o.m. att bli skadligt.Sprängämnesinspektionen är en gammal skydds-myndighet som funnits ända och ettmycket väl inarbetat varumärke. Intressenterna vetvad det är för någonting. De vet var de ska vända sig,och de vet vilken kompetens den har.Detta har haft till följd att alla remissinstanserutom - facket, industrin och avnä-marna - säger nej till förslaget. Varför säger inteRäddningsverket nej? Det kan ju ha intresse av att fåökad kompetens eller ökad status. Jag vet inte. Nublir det inte någon utlokalisering, utan det blir kvar iStockholm för att inte kompetensen ska skingras.Den fråga man kan ställa sig är: Varför justSprängämnesinspektionen? Varför inte Kemikalieinspektionen? Varför inte ?Det finns en mängd skyddsmyndigheter eller in-spektionsmyndigheter i . Det är gamla inar-betade myndigheter. Varför ska inte också de in un-der med samma goda skäl? Jagmenar på att förslaget är ogenomtänkt. Det finns enrisk att blir ett slags konglomerat avalla möjliga vällovliga intressen. Risken finns då attkompetensen urvattnas. På vissa områden behöver vispetskompetens, och detta är ett sådant område.Det finns också en risk för att det blir mer svår-tillgängligt om det försvinner i en stor byråkrati. Detkan blir svårare att hitta rätt och svårare med serviceosv. Vi tycker från vår sida att det är ett riktigt dåligtförslag. Det borde egentligen aldrig ha förts fram.Anf. 168 ():Fru talman! I betänkandet FöU11 föreslås lagänd-ringar som gör att upphörsom egen myndighet och attverksamheten överförs till frånden 1 oktober 2001.Utskottsmajoriteten anser att en integrering av debåda myndigheterna skapar förutsättningar för för-enklingar och samordning i de områden av lagstift-ningen som är gemensamma. För att inte organisa-tionsförändringen ska leda till kompetensförluster iSprängämnesinspektionens verksamhet föreslås enfortsatt lokalisering av den verksamheten till Stock-holm.Utskottet anser att organisationsförändringen le-der till en tydligare och effektivare myndighetsstruk-tur. Vi utgår också ifrån att regeringen fortlöpanderedovisar till hur organisationsförändringenpåverkar verksamheterna.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets förslag ibetänkandet och avslag på reservationen.Anf. 169 ():Fru talman! Jag tänkte bara höra med BerndtSköldestig hur ni egentligen har resonerat. Som ocksåStig sade och som framgår av handlingar-na har remissinstanserna sagt ett klart nej och sagt ja. Det kanske är mer naturligt, efter-som det är det som får något, om jag uttrycker mig så.När jag läste handlingarna tänkte jag: Vad är detsom gör att det ska ske? Jag har försökt att läsa ochvara positiv för att hitta svaret på min fråga, men jaghar inte hittat det. Jag fick ett mejl från ett av fackensom sade att det har haft kontakt med er socialdemo-krater. Vad framförde det där?Var det ingenting som gjorde att ni fick tankar påatt det är fel väg för en myndighet som ändå funge-rar? Har ni funderat som så, att det är nog vi som harrätt, och alla de andra har fel?Anf. 170 ():Fru talman! Det kan tyckas som att alla säger attdet är fel, , och att utskottsmajorite-ten har en annan uppfattning. Det finns ändå, somman ser om man läser handlingarna och de utredning-ar som har varit, stora områden där dessa myndighe-ter överlappar varandra. Det är stora områden där detförmodligen görs en hel del arbete på bägge håll. Detser vi som det som försvarar en organisationsföränd-ring.Samtidigt har vi också visat att vi har tagit till ossde farhågor som har framförts både av facken och avandra genom att förorda att den verksamhet somSprängämnesinspektionen har kvarstannar i Stock-holm för att undvika kompetensförluster. Såvitt jagförstår har det bara varit lokaliseringen som har varitskälet till farhågorna för att det ska bli kompetens-förluster.Anf. 171 ():Fru talman! Det sägs att verksamheterna överlap-par. Men om man läser handlingarna ser man att dethos remissinstanserna också finns andra åsikter omöverlappning. Bl.a. anser några av remissinstansernaatt det finns större samordningsfördelar med att läggasamman med Arbetsmil-jöverket.Jag har försökt att vara positiv när jag läst dessasidor. Men jag har inte kommit fram till samma re-sultat. Som gammal lagledare i fotboll och tränare vetjag att man aldrig ändrar på ett vinnande lag. Härtycker jag att man tar en väldig chans genom att göradet.Argumentet att verksamheterna överlappar hållerinte om man läser alla handlingarna. Det överlapparmellan flera olika statliga myndigheter och verk.Detta var en fråga som förra gången kom upp isamband med försvarsbeslutet. Jag tycker att mankanske skulle ha stoppat det och låtit det stanna viden tanke, eftersom det inte fullföljts och inte hellerblivit något riktigt lokaliseringsärende.Berndt har säkert någonting i rockär-men, något ess, som innan vi röstar visar att detta vardet rätta förslaget.Anf. 172 ():Fru talman!