prot · GO0979 · 2001-03-14 00:00:00 — I stället gömmer mansig bakom formuleringar om EU-direktiv som sätterkäppar i hjulet. Men vill ni andra då inte ens arbetamed att försöka förändra det som jag har pratatom?Fru talman! BSE-krisen och andra livsmedels-skandaler i har på ett allvarligt sätt satt fokuspå matsäkerheten. Det är naturligtvis bra, även omman skulle kunnat önska sig att debatten hade startatändå.Centerpartiet har som bekant drivit frågan om enlivsmedelsmyndighet på EU-nivå med befogenhet attgripa in i de länder som inte sköter sin livsmedelssä-kerhet. En sådan myndighet är nödvändig på en ge-mensam marknad. På en gemensam marknad måsteman nämligen ha gemensamma regler, gemensammakontroller och, om reglerna inte följs, ett gemensamtsanktionssystem. Helheten kräver emellertid än merän den nu av mig föreslagna europeiska livsmedel-smyndigheten.Jag skulle ha velat gå längre men inser att det nuär nödvändigt att göra det bästa av situationen. Jaganser att livsmedelsmyndigheten måste fungera isamarbete med i och medkommissionen. I kraftfältet av en sådan här triangelskulle rådgivning, riskbedömning, riskhantering ochsanktioner kunna hanteras inom ramen för gällanderegelverk och ge en likvärdig livsmedelssäkerhet ihela EU. Jag och hoppas på stöd fördenna idé av som ordförandeland och avmajoriteten i denna kammare. Om någon av majori-tetens företrädare möjligen kan ge mig ett positivtbesked i den här frågan, skulle jag bli jätteglad i dag.Fru talman! När man hör debatten i kammaren får man ett intryck av att vi alla är överens om attkonsumenterna måste få större makt. För den sominte är insatt kan det verka som om det bara är att gåtill beslut om det som vi är överens om. Men så en-kelt är det inte, fru talman. De punkter som jag hartagit upp är punkter där inte har fåttgehör för förslag som skulle kunna förbättra för kon-sumenterna på ett mycket påtagligt sätt. Märkningenav livsmedel för att underlätta konsumenternas friaval och en europeisk livsmedelsmyndighet med tän-der är redskap för att säkerställa att den mat vi köperär sund och säker. Detta gäller i såväl sominom övriga delar av Europeiska unionen.En sak är vi emellertid överens om, och inte bara iretoriken utan också i praktiken, och det är att vi skage regeringen till känna att det behövs en översyn avförutsättningarna för de småskaliga livsmedelsprodu-centerna. Detta har bl.a. vi i framfört imotionskrav. Det är viktigt att de saker som försvårarförutsättningarna för den småskaliga livsmedelspro-duktionen tas bort. Jag ser positivt på den översynsom ska belysa de problem som har tagits upp i mo-tionskrav bl.a. från oss samt de synpunkter som tasupp i betänkandet på förändringar som behövs i re-gelverket vad gäller de mobila slakterierna.Med detta, fru talman, skulle jag vilja yrka bifalltill reservationerna 2 och 5, även om jag självfalletstår bakom alla de reservationer i betänkandet sombär mitt namn.Anf. 82 ():Fru talman! I en debatt här i kammaren i novem-ber 1999 sade jag bl.a. att EU behöver ett gemensamtregelverk. Men efterlevnaden och kontrollen ska skelokalt, regionalt och nationellt.Ska, frågar jag också retoriskt, EU bygga upp ettvad man kallar FDA, Food and ,som man har i ? Detta FDA kan alltså ses somett gemensamt livsmedelsverk på EU-nivå. Vårt svarär nej.Men det ska finnas gemensamma EU-regler, fördjurhållning, för fodermedelskvalitet och för miljö-regler.När yttrade sig om vitbokenom livsmedelssäkerhet fick vi stöd för två av vårakrav. Det ena var att det blir en myndighet. Både tillformen och innehållet fick vi stöd. Det blir alltså inteett slags byrå med rådgivande funktion. Det andra varatt myndigheten får möjligheter att ge rekommenda-tioner till kommissionen, om hur risker ska hanterasoch om hur man ska förebygga kriser. Men det kanockså vara rekommendationer om vilka åtgärder mankan vidta mot de medlemsländer eller företag sombryter mot reglerna för sund och säker livsmedels-hantering.De här kraven skiljer sig från uppfattningen hoskommissionen, hos ministerrådet och hos Sverigesjordbruksminister. Situationen inom det europeiskajordbruket visar att EU har viktiga uppgifter pålivsmedelsområdet. Situationen visar också på bety-delsen och nödvändigheten av samarbete.All mat - och det borde vara en självklarhet ,men är det inte - ska vara ofarlig för konsumenterna.Vi socialliberaler anser att det ska finnas gemensam-ma EU-regler. Vi anser att EU:s myndigheter skakunna göra flygande kontroller i medlemsländerna.Vi anser att man ska kunna utdöma böter för länderoch företag som bryter mot reglerna.Europeiska regler för livsmedelssäkerhet ska fun-gera som friskvård. Vi har från svensk sida godamöjligheter att fortsätta att påverka genom att vi harett väl fungerande livsmedelsverk. Vi har också reglersom är väl förankrade på marknaden. Vi kan fortsättaatt vara bäst i klassen. För oss socialliberaler handlarlivsmedelsdebatten om att skapa redlighet på EU-nivå. Det är, anser vi, EU:s uppgift att säkerställa attmedborgarna kan göra fria val - val av produkter.Därutöver handlar det också om att skapa säkerhetoch ställa höga hygienkrav.Information ska vara sann. Medborgarna ska kun-na känna sig säkra på att all mat är ofarlig. Samtidigtska den fria konkurrensen säkerställas, liksom denstora mångfalden när det gäller mat. Med-borgarna ska kunna känna trygghet med vad de äter.När det gäller djurskyddet kan våra krav samman-fattas i tre punkter: kortare transporter, små slakterier,mobila slakterier.När det gäller frågan om en livsmedelsmyndighettycks det efter det att man yttrade sig om vitboken haskett en omsvängning i - efter okto-ber 2000. Den senaste tidens kriser har medfört attflera röster har höjts för att man ska få en kraftfulloch mäktig livsmedelsmyndighet. Man har t.o.m.nämnt sanktionsmöjligheter i det här sammanhanget.Det tycks alltså som om det i det lilla kaos somhar uppstått ändå finns viss möjlighet att få gehör förde krav som vi ställer - ett matens FBI.Vad är majoritetens uppfattning i den härfrågan? Är det inte mer angeläget med en livs-medelsmyndighet som har befogenheter?När det gäller lokalisering av en sådan livsmedel-smyndighet har förutsättningarna förändrats. Därförmenar vi att det är motiverat att från svensk sida taupp frågan om lokaliseringen. Vi menar att vi i dagkan ställa krav på att lokaliseringen sker till Sverige.Vi har många starka argument för det.I fråga om GMO, som vi också har att diskutera idagens debatt, menar vi att all livsmedelslagstiftning,all livsmedelspolitik ska präglas av spårbarhet, öp-penhet, renlighet och redlighet.I parlamentet har man , tror jag, röstat, el-ler också står man inför att rösta, om bioteknikensframtid. I det här betänkandet understryks vikten avatt snabbt få till stånd märknings- och spårbarhets-regler för GMO, för att man sedan ska kunna häva detmoratorium som hindrar utvecklingen i på dethär området. Vi tycker att det här är ett rimligt syn-sätt.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 5och 6.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! nämnde här fråganom en livsmedelsmyndighet och matens FBI.Är det så att det inte är fråga om djurens och ma-tens FBI som liberalerna tänker på? Men hur skulle ett FBIpå livsmedelsområdet kunna fungera? Vad menar nimed djuren och maten? Menar ni båda delarna - även ska ha kontroll över djurens situation när nitalar om matens FBI?Anf. 84 () re-plik:Fru talman! Man kan i det här sammanhanget intedra gränser mellan hänsynen till djuren och hur manhanterar livsmedel. Det är en frågeställning i dettasammanhang. Mitt svar är att man på Europanivåmåste kunna följa upp och vidta åtgärder i fråga omhantering av livsmedel men också i fråga om hur manhanterar djuren.Anf. 85 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 10, så att jag inte glömmer det.Det här betänkandet tar upp motioner som vi harlagt. Jag tänker framför allt tala om två saker som detinte har talats om tidigare.Det ena är en motion som vi har skrivit som utgårfrån den broschyr som jag här håller upp för kamma-rens ledamöter. Det är en rapport om tillämpad nä-ringslära från som kom fördrygt . Vid länslandsting finns något som heter , Samhällsmedicin. Man har kommitut med en mycket intressant rapport som tittar påjordbruket, maten och hälsan i ett sammanhang.Jag skulle varmt vilja rekommendera en läsningav den här. Eller så kan ni, om ni vill, läsa den motionsom jag har skrivit med anledning av den här rappor-ten som blev en sammanfattning. Den heter1999/2000:MJ547. Det här är en mycket läsvärdrapport.I den här rapporten tittar man på hur dagens livs-medelsproduktion och livsmedelskonsumtion påver-kar miljön. Man konstaterar att livsmedelskedjan är mycket omfattande och resurskrävande och attförutsättningen för den livsmedelshantering som vihar är en billig energi och en globaliserad han-del. Men det här skapar miljöproblem. Vi får en kli-matpåverkan. Vi får försurning, marknära ozon,övergödning, nedbrytning av ozonlagret och hot motden biologiska mångfalden. Vi förbrukar ändligaresurser för snabbt. Vi får markförstörelse, vatten-problem och dessutom hälsoproblem.Det här utvecklas på ett mycket intressant sätt irapporten, men på grund av tiden hinner jag inte gå inmera på det. Men det betecknande är att samtidigtsom dagens matsituation skapar stora miljöproblemskapar den också hälsoproblem. I den här rapportenvill man se om det skulle gå att lägga om matvanornapå ett sådant sätt att man kommer till rätta med bådadessa problem. Man måste alltså finna ett sätt att ätalångsiktigt hållbart.I rapporten menar man att det första som vi måstekräva är att maten faktiskt innehåller den näring somvi behöver. Om vi tittar på mycket av det som äts ser vi att det är näringslöst. säger attmaten ska vara ofarlig för konsumenten. I den härrapporten anser man - och anser det - attmaten ska vara nyttig för konsumenten, och den skase till att den förbättrar vår hälsa.Det finns också en mängd miljöproblem som manmåste komma till rätta med när det gäller den hållbaramatsituationen för framtiden. Den får inte skapa mil-jöproblem. Det innebär t.ex. att vi måste minska för-brukningen av fossila bränslen för att transporteramaten. Som ett exempel kan jag säga att det enbartför att försörja med mat användsenergi motsvarande - hör och häpna - minst 5 miljo-ner liter olja . Det är alltså enorma kvantite-ter som krävs för att köra runt maten.När det gäller den långsiktigt hållbara matenmåste vi se till att vi får en ökad biologisk mångfald ilandskapet. Vi måste se till att gifter försvinner. Vikan faktiskt se att det blir miljöförstöringar, t.ex.höga halter av kadmium, i både jordar och livsmedel.Vi får också resthalter av bekämpningsmedel. Sedankan man diskutera, vilket görs i rapporten, om gen-manipulerade grödor orsakar problem eller vilkaförsiktighetsåtgärder som behöver tillämpas för att viinte ska få problem i framtiden.I rapporten lyfts också etiken när det gäller matenupp. att vi vill ha socialt och hälsomässigt ac-ceptabla produktionsmetoder i alla länder, även deländer som vi importerar från. Man lyfter naturligtvisockså upp konsumentaspekterna. är det ur kon-sumentens synvinkel verkligen märkligt att manslänger prima grönsaker och frukt för att upprätthållapriset i stället för att sälja dem till konsumenterna.Det är ju faktiskt produkter som dessutom kanskeskulle skapa den bättre hälsoprofil som vi behöver.I rapporten kommer man fram till att vi ska ätaekologiskt hållbart. Man kallar det för första steget-maten och säger: Ät mer vegetabilier! Ät måttligandel animalier! Ätfärska livsmedel!I den ekologiska hälsomässiga analysen menarman att det inte finns utrymme för smör och Bregott.Vi måste halvera mängden läsk, godis och annan s.k.utrymmesmat som vi äter. Men vi måste äta merskaldjur, musslor, baljväxter, ärtor och bönor, bröd,potatis och lamm - hare, säger här. Vi måstealltså äta mer av god mat men kanske en annan typ avmat för att vi ska få en hållbar situation för framtiden.Jag skulle verkligen vilja rekommendera en läs-ning av den här rapporten. Den är mycket intressantoch går ordentligt in på det här.Vad man slutligen kommer fram till är att det, föratt vi ska få den här ändrade profilen när det gällervad vi äter, krävs politiska beslut. Det är alltså därförsom jag har tagit upp det här i en motion. Det krävsalltså att vi har ekonomiska styrmedel som gör att vistyr mot ett samhälle där den här maten blir en verk-lighet, där hälsoaspekterna sätts främst, där vi fårpolitiska förslag som gör att jordbruket styr åt det härhållet och där vi minskar transporterna. Det här är,som vi alla vet, mycket fundamentala politiska beslutsom vi står inför.Det här kanske var något udda i denna debatt,men eftersom motionen behandlas nu och tyvärravslås kände jag att det här var ett tillfälle. Jag skulleönska att regeringspartiet hade tagit till sig det här istället för att bara avslå motionen.Det andra som jag vill tala om är äggmärk-ning. Vi har fått ett beslut från EU om att äggen skamärkas för att vi konsumenter i det avseendet ska haen möjlighet att välja de ägg som vi tycker bäststämmer överens med hur vi vill att höns ska ha det.Vi är många här i kammaren som har diskuteratmycket om höns som sitter i en liten bur, motsvaran-de ett A 4, verkligen kan bete sig naturligt och om dehar vad man kallar för ett etiskt acceptabelt liv undersitt korta liv, ungefär . Från Miljö-partiets sida anser vi absolut inte det.Nu har vi fått de s.k. inredda burarna, trots attmajoriteten i den rådgivande kommitté som finns påJordbruksverket faktiskt gick emot det. De som gickemot detta var djurexperter, etiker och veterinärer,som menade att de nya inredda burarna icke uppfyllerde krav som djurskyddslagen ställer. Lik förbaskattestas dessa burar och det som kommer.I EU driver att vi ska få en märkning avdessa burägg som är ytterst diskutabel. Jag skulleverkligen vilja fråga regeringens företrädare om dethär är i enlighet med de traditioner som harför att öka konsumenters möjligheter att fritt väljaprodukter. föreslår nämligen att vi ska haföljande märkning på dessa burägg: eggs fromenriched cages, alltså värpredesägg från berikadeburar. Det paradoxala är att det inte pratas om reden ide andra kriterierna som finns när det gäller burar,ägg från frigående höns inomhus, ägg från frigåendehöns utomhus och ekologiska ägg. En konsument kanalltså lockas att tro att de enda höns som har tillgångtill reden är de som sitter i dessa berikade burar, menså är det naturligtvis inte, vilket vi vet. Höns som ärfrigående har alltid reden, och ekologiska höns iekologisk äggproduktion har också alltid reden. Dåundrar man varför man vill att det ska stå nest eggsjust bara när det gäller dessa berikade burar. Kommerinte detta att ytterligare försvåra för konsumenternaatt göra ett medvetet och riktigt val?Jag skulle verkligen vilja fråga regeringens före-trädare om det här verkligen är vettigt. Är det inte såatt man återigen har fallit till föga för producentin-tressena? Producenterna av ägg i dessa s.k. berikadeburar är oerhört rädda för att det ska stå burägg påkartongen.Vi från sida och djurrättsorganisa-tionerna menar att , som ett land som är an-geläget om att konsumenter ska ges möjlighet attvälja och som också säger sig värna djurskydd, hållerpå att svika sitt ansvar när man som ordförandeland lägger fram ett sådant här förslag.Vi menar att det när det gäller äggen från de nyaburarna klart ska framgå att det är burar. Det kangärna stå enriched cages. Att just när det gäller de häräggen framhålla redet när det inte framhålls i någraav de andra alternativen blir bara förvirrande förkonsumenten. Och jag har en liten elak misstanke omatt det kanske är precis det som är avsikten.Jag vill också kort säga någonting om djurtrans-porterna. Jag har ju, som många vet, fått regeringensuppdrag att titta på transporterna. Det som diskuterasmycket är slaktdjurstransporter, men när man börjartitta på transporter i EU kan man se att livdjurstrans-porterna är otroligt omfattande. För dem finns egent-ligen inga regler. Man vet ingenting om dem. Eng-land ställdes totalt på huvudet när man upptäckte atttransporterna av får inom landet var så omfattande attdet kanske var det som var skälet till att mul- ochklövsjukan har spridits. Jag kan också se att det härförekommer väldigt mycket i andra länder. Vi måstekanske släppa det här med att bara titta på slaktdjuroch också titta på livdjurstransporter och ibland pådjur som kommer att gå till slakt mensom transporteras runt. Det görs tydligenibland, såvitt jag förstår, för att man ska få ut vissatyper av bidrag.När det gäller djurtransporter tror jag att det finnsmycket att titta på som kanske än så länge inte harkommit upp. I den debatten är vi ju i ganskaöverens - även om det även här finns en hel delslaktdjurstransporter, på grund av koncentrationen avslakterier, men också livdjurstransporter där djurtransporteras mycket långa sträckor, ibland i mycketspäd ålder och ibland i högdräktigt tillstånd. Här finnsdet mycket övrigt att önska.Det finns mycket att diskutera framöver när detgäller djurtransporter. Jag skulle vilja uppmana ersom har idéer och synpunkter att kontakta mig.Anf. 86 () re-plik:Fru talman! undrade över att jagbara nämnde att maten ska vara ofarlig och inte attden ska vara näringsrik. Vi diskuterar nu under enrubrik som lyder Livsmedelskontroll och genteknik,och jag tycker att det var där diskussionen om ofar-ligheten hörde hemma.Fru talman! Jag vill fråga , närdet gäller transporter men också livsmedelssäkerhet,hur hon menar att man på ett bra sätt ska komma åtdessa frågor om man motarbetar det samar-bete som sker organiserat i form av EU.Anf. 87 () re-plik:Fru talman! Naturligtvis är detta frågor som i allrahögsta grad rör EU, eftersom det som till stor delligger till grund för de långa transporterna är attdjurtransporter inte ses som jordbrukspolitik utan somnäringspolitik. Man har i EU byggt upp stora slakteri-er av arbetsmarknadsskäl, t.ex. i , som förut-sätter import, t.ex. från . Från Englandtill södra , t.ex. , exporteras det unge-fär 700 000 får. Det är alltså EU:s struktur som till endel är boven i dramat. Naturligtvis måste detta lösas iett sammanhang mellan länder, eftersom det är ettproblem mellan länder. Det skulle inte gå , medde strukturer vi har fått, att lösa detta nationellt.Samtidigt kan man se att många av slakttranspor-terna naturligtvis skulle lösas om varje land för sighade slaktkapacitet motsvarande det antal djur manföder upp, och så ser det inte alls ut.Anf. 88 () re-plik:Fru talman! Även den frågan kan vi diskutera medandra länder inom EU. Men det som vill att vi ska göra är att ställa ossutanför detta samarbete. Då förstår inte jag, utifråndet svar som nu gav, hur vi skakunna vara med och påverka problemen som sam-manhänger med transporter och problemen kringlivsmedelssäkerheten.Anf. 89 () re-plik:Fru talman! Vi kan ha en lång diskussion om EU idet här sammanhanget. Jag kan bara nämna Scheng-en. De Schengenregler som införs, där man hante-rar människor efter hudfärg, borde definitivt inte varanågonting som anammar - om inte Folk-partiet totalt har ändrat politik när det gäller de frå-gorna. EU handlar naturligtvis om mycket.Det skulle också vara naivt av mig och HaraldNordlund att tro att länder aldrig har diskuterat sins-emellan innan de gick med i EU. Mat har naturligtvishela tiden exporterats. Se på , som alltid haften stor export av mat, långt innan man kom med iEU. I de här sammanhangen är förstås också WTO-förhandlingarna väldigt centrala. Där diskuterar län-der oavsett om de råkar vara med i EU eller inte.I dag har vi en global situation när det gäller mat,mattransporter och matförsörjning. Det var bl.a. detjag diskuterade när jag tog upp den här rapporten . Ett av skälen tillatt vi har en matstruktur där det nästan går åt merenergi åt att transportera runt maten än vad mateninnehåller är den globaliserade handeln. Men den gårofta långt utanför EU-gränserna. Som EU:s jord-brukspolitik är är dessutom de s.k. tredje län-derna, dvs. de länder som råkar ligga utanför EU-muren, centrala när det gäller t.ex. transporterna. Härtransporteras både mat och djur både ut och in, t.ex.hästar från och Baltikum.Det här är naturligtvis problem som måste disku-teras nationellt, inom EU och globalt. Det gäller bådevår närmiljö och även större perspektiv. Jag tror inteatt lösningarna bara ligger inom EU, men mycket avproblemen ligger tyvärr inom EU.Anf. 90 ():Fru talman! Vi kunde inte ha valt ett bättre tillfälleatt diskutera ett livsmedelspolitiskt betänkande . Livsmedelsfrågorna är verkligen i röret ochdiskuteras hårt och brett ute i det svenska samhället,resten av och resten av världen.Vi har ett betänkande som vi har döpt till Livsme-delskontroll och genteknik. Det kommer att handlaom just detta i den här debatten, och det har handlatom andra saker också. Vi har haft 51 motioner attbehandla. Tre motioner har lett till tillkännagivandentill regeringen. Det gäller småskalig livsmedelspro-duktion, att man ska se över den verksamheten ochskapa förutsättningar för att öka möjligheterna attproducera högkvalitativa livsmedel mer lokalt än vadvi kanske gör i dag.Jag vill med detta yrka bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på de motioner som vi inte harställt oss bakom.I går upptäcktes det första fallet av mul- och klöv-sjukan i . har den florerat i . I och med att den kom till är detstor risk för spridning även på det övriga europeiskafastlandet. Vi har också pratat mycketom galna ko-sjukan, BSE, en sjukdom som djuren fårav taskig foderhantering och annat. Vi har diskuteratdioxinskandaler, dåliga djurtransporter, slakttrans-porter, misär på vissa marknader och slakterier i Eu-ropa osv. Folk är oroliga. Folk i är oroliga.Folk i och resten av världen är oroliga. Kon-sumenterna kräver att vi ska få säkra och trygga livs-medel.Vi politiker måste ta tag i den här frågan rejält.Sverige har legat före och ska också se till att liggaföre när det gäller de här frågorna . Vikräver, som politiker i de flesta partier, att konsu-menterna ska kunna känna trygghet i det näringsintagman gör.Vi kommer i fortsättningen av debatten att gå inpå område efter område. Men av vad jag harhört av debatten har märkningsfrågan satts högt pådagordningen. Det tycker jag är bra. Det tycker vifrån socialdemokratin är väldigt bra. Det är en avdelarna i att konsumenterna ska känna sig trygga i sittkonsumtionsmönster. Man ska kunna läsa sig till vadprodukterna innehåller. Man ska kunna läsa sig tillhur djuren är uppfödda, på vilket sätt vi har odlat påvåra åkrar, på vilket sätt vi har använt bekämpnings-medel och kvävegödning, på vilket sätt vi har förädlatoch vidareutvecklat produkterna. Folk - konsumen-terna - måste känna trygghet. Folk ska kunna läsadetta.Men det får inte vara för krångligt. Det får inte va-ra en hel bok, en som man har på Gröna Kon-sum i , som man ska kunna slå upp i ochleta efter produkt efter produkt. Därför är det svårt attfå till ett tydligt märkningssystem. Jag är därför stoltatt detta är en av de frågor som jordbruksministrarnafrån har drivit hårt sedan kom med iministerrådet. De ministrar som representerat Sverigenär det gäller märkningsfrågorna har gjort det på ettaktivt och bra sätt. Men vi är inte färdiga. Det äralltså inget svek, , när det gällerdebatten kring märkningsfrågorna. Däremot kan detvara ett svek att vi har stött på motstånd när det gälleratt satsa mer på ekologisk odling, att höja det ekolo-giska programmet osv. Vi är inte färdiga, vi är inteframme, men det är långt ifrån ett svek. ska vihjälpas åt och nå ända fram så att konsumenterna skakunna känna trygghet i sitt konsumtionsmönster.Functional food är en av de saker som vi har dis-kuterat i de här motionerna. Vi har fått motioner frånflera partier. Det tycker jag är bra. Det är ett nytt sättatt tänka, ett nytt sätt att arbeta. Vi vet att exempelvisSkånemejerier har ett utvecklat samarbete med Lundstekniska högskola för att forska fram olika produkterav fungerande livsmedel.